# Az Európai Unió C 273/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 273 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. július 8. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 273

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. július 8.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | TANÁCS |
| 2021/C 273/01 | A Tanács (EU) 32/2021 álláspontja első olvasatban a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) megvalósításának előmozdítását célzó egyszerűsítési intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljábólA Tanács által 2021. június 14-én elfogadott szöveg | 1 |
| 2021/C 273/02 | A Tanács indokolása: A Tanács (EU) 32/2021 álláspontja első olvasatban a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) megvalósításának előmozdítását célzó egyszerűsítési intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából | 14 |

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

TANÁCS

2021/C 273/01

A Tanács (EU) 32/2021 álláspontja első olvasatban a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) megvalósításának előmozdítását célzó egyszerűsítési intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljábólA Tanács által 2021. június 14-én elfogadott szöveg

1

2021/C 273/02

A Tanács indokolása: A Tanács (EU) 32/2021 álláspontja első olvasatban a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) megvalósításának előmozdítását célzó egyszerűsítési intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából

14

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

TANÁCS

| 2021.7.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 273/1

---

A TANÁCS (EU) 32/2021 ÁLLÁSPONTJA ELSŐ OLVASATBAN

a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) megvalósításának előmozdítását célzó egyszerűsítési intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából

A Tanács által 2021. június 14-én elfogadott szöveg

2021/C 273/01

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 172. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Az 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) közös keretet határoz meg a legkorszerűbb, az uniós polgárok szolgálatában álló, interoperábilis hálózatok Unió-beli létrehozására, az Unió társadalmi, gazdasági és területi kohéziójának erősítése, valamint az egységes európai közlekedési és mobilitási térséghez való hozzájárulás céljából, ezáltal fejlesztve a belső piacot. A transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) kétrétegű struktúrából áll: egy átfogó hálózatból és egy törzshálózatból. Az átfogó hálózat biztosítja az Unió valamennyi régiója közötti összeköttetést, míg a törzshálózat az átfogó hálózatnak az Unió szempontjából legnagyobb stratégiai jelentőségű elemeiből áll. Az 1315/2013/EU rendelet kötelezően teljesítendő célokat határoz meg: a törzshálózatnak 2030-ig, az átfogó hálózatnak pedig 2050-ig kell elkészülnie, elsősorban a határokon átnyúló összeköttetések előtérbe helyezése, az interoperabilitás javítása, valamint az uniós közlekedési infrastruktúra multimodális integrációjához való hozzájárulás révén. |
| --- | --- |

(1)

Az 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) közös keretet határoz meg a legkorszerűbb, az uniós polgárok szolgálatában álló, interoperábilis hálózatok Unió-beli létrehozására, az Unió társadalmi, gazdasági és területi kohéziójának erősítése, valamint az egységes európai közlekedési és mobilitási térséghez való hozzájárulás céljából, ezáltal fejlesztve a belső piacot. A transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) kétrétegű struktúrából áll: egy átfogó hálózatból és egy törzshálózatból. Az átfogó hálózat biztosítja az Unió valamennyi régiója közötti összeköttetést, míg a törzshálózat az átfogó hálózatnak az Unió szempontjából legnagyobb stratégiai jelentőségű elemeiből áll. Az 1315/2013/EU rendelet kötelezően teljesítendő célokat határoz meg: a törzshálózatnak 2030-ig, az átfogó hálózatnak pedig 2050-ig kell elkészülnie, elsősorban a határokon átnyúló összeköttetések előtérbe helyezése, az interoperabilitás javítása, valamint az uniós közlekedési infrastruktúra multimodális integrációjához való hozzájárulás révén.

| (2) | A TEN-T megvalósításának szükségessége és a megvalósításra vonatkozó kötelező határidők ellenére a tapasztalatok azt mutatják, hogy sok, a TEN-T kiteljesítésére irányuló beruházást számos különféle bonyolult engedélyezési eljárás, határokon átnyúló közbeszerzési eljárás és egyéb eljárás nehezíti. Ez a helyzet veszélyezteti a projektek időben történő végrehajtását és sok esetben jelentős késedelmet és költségnövekedést okoz. Ezenfelül bizonytalanságot teremt a projektgazdák és a lehetséges magánbefektetők számára, és bizonyos esetekben akár meg is hiúsíthatja a projektek eredeti terv szerinti megvalósítását. Ezen irányelv célja az említett problémák kezelése, valamint hogy uniós szinten harmonizált intézkedések révén lehetővé tegye a TEN-T összehangolt és időben történő kivitelezését. A tagállamoknak a nemzeti terveik és programjaik kidolgozásakor az 1315/2013/EU rendelet 49. cikkének (2) bekezdésével összhangban figyelembe kell venniük a TEN-T fejlesztését. |
| --- | --- |

(2)

A TEN-T megvalósításának szükségessége és a megvalósításra vonatkozó kötelező határidők ellenére a tapasztalatok azt mutatják, hogy sok, a TEN-T kiteljesítésére irányuló beruházást számos különféle bonyolult engedélyezési eljárás, határokon átnyúló közbeszerzési eljárás és egyéb eljárás nehezíti. Ez a helyzet veszélyezteti a projektek időben történő végrehajtását és sok esetben jelentős késedelmet és költségnövekedést okoz. Ezenfelül bizonytalanságot teremt a projektgazdák és a lehetséges magánbefektetők számára, és bizonyos esetekben akár meg is hiúsíthatja a projektek eredeti terv szerinti megvalósítását. Ezen irányelv célja az említett problémák kezelése, valamint hogy uniós szinten harmonizált intézkedések révén lehetővé tegye a TEN-T összehangolt és időben történő kivitelezését. A tagállamoknak a nemzeti terveik és programjaik kidolgozásakor az 1315/2013/EU rendelet 49. cikkének (2) bekezdésével összhangban figyelembe kell venniük a TEN-T fejlesztését.

| (3) | Ezen irányelv hatályának ki kell terjednie a projektekhez kapcsolódó – többek között a környezeti hatásvizsgálatokkal kapcsolatos– eljárásokra. Ezen irányelv nem érintheti azonban a várostervezést vagy a területrendezést, a közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos eljárásokat, valamint a stratégiai szintű, nem projektekhez kapcsolódó tevékenységeket, például a stratégiai környezeti vizsgálatot, az állami költségvetési tervezést, valamint a nemzeti vagy regionális közlekedési terveket. Az engedélyezési eljárások hatékonyságának növelése és a magas színvonalú projektdokumentáció biztosítása érdekében a projektgazdáknak még az engedélyezési eljárás elindulása előtt el kell végezniük az előkészítő munkát, így például el kell készíteniük az előzetes tanulmányokat és jelentéseket. Ez az irányelv nem alkalmazandó a közigazgatási fellebbviteli hatóságoknál vagy bíróságoknál folytatott eljárásokra. |
| --- | --- |

(3)

Ezen irányelv hatályának ki kell terjednie a projektekhez kapcsolódó – többek között a környezeti hatásvizsgálatokkal kapcsolatos– eljárásokra. Ezen irányelv nem érintheti azonban a várostervezést vagy a területrendezést, a közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos eljárásokat, valamint a stratégiai szintű, nem projektekhez kapcsolódó tevékenységeket, például a stratégiai környezeti vizsgálatot, az állami költségvetési tervezést, valamint a nemzeti vagy regionális közlekedési terveket. Az engedélyezési eljárások hatékonyságának növelése és a magas színvonalú projektdokumentáció biztosítása érdekében a projektgazdáknak még az engedélyezési eljárás elindulása előtt el kell végezniük az előkészítő munkát, így például el kell készíteniük az előzetes tanulmányokat és jelentéseket. Ez az irányelv nem alkalmazandó a közigazgatási fellebbviteli hatóságoknál vagy bíróságoknál folytatott eljárásokra.

| (4) | Ezen irányelvet a törzshálózatnak ezen irányelv mellékletében felsorolt, előre meghatározott szakaszainak részét képező projektekre, valamint a törzshálózati folyosókat érintő olyan egyéb projektekre kell alkalmazni, amelyek összköltsége meghaladja a 300 000 000 EUR-t. Az említett összeget meghaladó költségű projektek gyakran stratégiai jelentőséggel bírnak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó uniós stratégia megvalósítása szempontjából, valamint hozzájárulnak az 1315/2013/EU rendelet céljainak eléréséhez. A törzshálózati folyosók meghatározása az 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) említett nyomvonal és az 1315/2013/EU rendeletben foglalt törzshálózati térképek összehangolása alapján történik. A térképek műszaki alapját a TEN-T interaktív térinformatikai és műszaki információs rendszere (TENtec) szolgáltatja, amely részletesebb adatokat tartalmaz a transzeurópai közlekedési hálózat infrastruktúrájáról. |
| --- | --- |

(4)

Ezen irányelvet a törzshálózatnak ezen irányelv mellékletében felsorolt, előre meghatározott szakaszainak részét képező projektekre, valamint a törzshálózati folyosókat érintő olyan egyéb projektekre kell alkalmazni, amelyek összköltsége meghaladja a 300 000 000 EUR-t. Az említett összeget meghaladó költségű projektek gyakran stratégiai jelentőséggel bírnak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó uniós stratégia megvalósítása szempontjából, valamint hozzájárulnak az 1315/2013/EU rendelet céljainak eléréséhez. A törzshálózati folyosók meghatározása az 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) említett nyomvonal és az 1315/2013/EU rendeletben foglalt törzshálózati térképek összehangolása alapján történik. A térképek műszaki alapját a TEN-T interaktív térinformatikai és műszaki információs rendszere (TENtec) szolgáltatja, amely részletesebb adatokat tartalmaz a transzeurópai közlekedési hálózat infrastruktúrájáról.

| (5) | Ezen irányelv hatálya nem terjedhet ki a kizárólag a telematikai alkalmazásokhoz, továbbá az új technológiákhoz és az innovációhoz kapcsolódó projektekre, mivel ezek bevezetése nem korlátozódik a törzshálózatra. |
| --- | --- |

(5)

Ezen irányelv hatálya nem terjedhet ki a kizárólag a telematikai alkalmazásokhoz, továbbá az új technológiákhoz és az innovációhoz kapcsolódó projektekre, mivel ezek bevezetése nem korlátozódik a törzshálózatra.

| (6) | A közlekedési infrastruktúrához kapcsolódó projektekre irányuló harmonizált megközelítés kialakítása érdekében azonban a tagállamok ezen irányelvet a törzshálózat és az átfogó hálózat egyéb projektjeire – többek között a kizárólag a telematikai alkalmazásokhoz, továbbá az új technológiákhoz és az innovációhoz kapcsolódó projektekre – is alkalmazhatják. Ha a tagállami hatóságok közzéteszik az ezen irányelv hatálya alá tartozó egyes projektek listáját, átláthatóbbá válhat a projektgazdák számára, hogy milyen munkálatok folynak vagy vannak tervben a TEN-T-en. |
| --- | --- |

(6)

A közlekedési infrastruktúrához kapcsolódó projektekre irányuló harmonizált megközelítés kialakítása érdekében azonban a tagállamok ezen irányelvet a törzshálózat és az átfogó hálózat egyéb projektjeire – többek között a kizárólag a telematikai alkalmazásokhoz, továbbá az új technológiákhoz és az innovációhoz kapcsolódó projektekre – is alkalmazhatják. Ha a tagállami hatóságok közzéteszik az ezen irányelv hatálya alá tartozó egyes projektek listáját, átláthatóbbá válhat a projektgazdák számára, hogy milyen munkálatok folynak vagy vannak tervben a TEN-T-en.

| (7) | A vonatkozó uniós és nemzeti jogban előírt, a törzshálózat projektjeinek engedélyezéséhez szükséges különböző környezeti értékelésekre tekintettel, amennyiben ez lehetséges és indokolt, a tagállamoknak – az említett uniós és nemzeti jog követelményeinek megfelelő – egyszerűsített eljárást kell létrehozniuk annak érdekében, hogy hozzájáruljanak az ezen irányelv által az intézkedések egyszerűsítésének fokozása terén elérni kívánt célkitűzésekhez. |
| --- | --- |

(7)

A vonatkozó uniós és nemzeti jogban előírt, a törzshálózat projektjeinek engedélyezéséhez szükséges különböző környezeti értékelésekre tekintettel, amennyiben ez lehetséges és indokolt, a tagállamoknak – az említett uniós és nemzeti jog követelményeinek megfelelő – egyszerűsített eljárást kell létrehozniuk annak érdekében, hogy hozzájáruljanak az ezen irányelv által az intézkedések egyszerűsítésének fokozása terén elérni kívánt célkitűzésekhez.

| (8) | Az ezen irányelv hatálya alá tartozó projekteket adott esetben prioritásként kell kezelni. Ez rövidebb határidőket, párhuzamos eljárásokat vagy a fellebbezésre nyitva álló határidők lerövidítését jelentheti, ugyanakkor azt is biztosítani kell, hogy az egyéb horizontális szakpolitikák – például a környezetre gyakorolt káros hatások elkerülését, megelőzését, csökkentését vagy ellentételezését célzó környezetvédelmi politikák – célkitűzései az uniós és a nemzeti joggal összhangban szintén megvalósuljanak. Számos tagállam jogi kerete prioritást biztosít bizonyos projektkategóriák számára, ha azok a gazdaság szempontjából stratégiai jelentőséggel bírnak. Amennyiben az adott tagállam jogi keretében létezik ilyen, a prioritás biztosítására vonatkozó rendelkezés, azt automatikusan alkalmazni kell az ezen irányelv hatálya alá eső projektekre. Mindazonáltal a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy korlátozott számú projekt vonatkozásában különös engedélyezési eljárásokat teszteljenek annak érdekében, hogy felmérjék azok más projektekre való esetleges kiterjesztését. E tesztelési időszakban az érintett tagállam nem kötelezhető arra, hogy az említett tesztelési eljárásokat az ezen irányelv hatálya alá tartozó más projektekre is alkalmazza. |
| --- | --- |

(8)

Az ezen irányelv hatálya alá tartozó projekteket adott esetben prioritásként kell kezelni. Ez rövidebb határidőket, párhuzamos eljárásokat vagy a fellebbezésre nyitva álló határidők lerövidítését jelentheti, ugyanakkor azt is biztosítani kell, hogy az egyéb horizontális szakpolitikák – például a környezetre gyakorolt káros hatások elkerülését, megelőzését, csökkentését vagy ellentételezését célzó környezetvédelmi politikák – célkitűzései az uniós és a nemzeti joggal összhangban szintén megvalósuljanak. Számos tagállam jogi kerete prioritást biztosít bizonyos projektkategóriák számára, ha azok a gazdaság szempontjából stratégiai jelentőséggel bírnak. Amennyiben az adott tagállam jogi keretében létezik ilyen, a prioritás biztosítására vonatkozó rendelkezés, azt automatikusan alkalmazni kell az ezen irányelv hatálya alá eső projektekre. Mindazonáltal a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy korlátozott számú projekt vonatkozásában különös engedélyezési eljárásokat teszteljenek annak érdekében, hogy felmérjék azok más projektekre való esetleges kiterjesztését. E tesztelési időszakban az érintett tagállam nem kötelezhető arra, hogy az említett tesztelési eljárásokat az ezen irányelv hatálya alá tartozó más projektekre is alkalmazza.

| (9) | Az eljárás egésze átlátható lebonyolításának lehetővé tétele érdekében, valamint annak céljából, hogy a projektgazdák egy adott kapcsolattartó ponthoz fordulhassanak, a törzshálózati folyosókra irányuló projekteket hatékony engedélyezési eljárásokkal kell elősegíteni. E célból a tagállamoknak nemzeti jogi keretüktől és közigazgatási szerkezetüktől függően, továbbá az érintett projekttípusoknak megfelelően ki kell jelölniük egy vagy több hatóságot. Több kijelölt hatóság esetén a tagállamnak biztosítania kell, hogy egy adott projekt és egy adott engedélyezési eljárás tekintetében csak egy kijelölt hatóság járjon el. |
| --- | --- |

(9)

Az eljárás egésze átlátható lebonyolításának lehetővé tétele érdekében, valamint annak céljából, hogy a projektgazdák egy adott kapcsolattartó ponthoz fordulhassanak, a törzshálózati folyosókra irányuló projekteket hatékony engedélyezési eljárásokkal kell elősegíteni. E célból a tagállamoknak nemzeti jogi keretüktől és közigazgatási szerkezetüktől függően, továbbá az érintett projekttípusoknak megfelelően ki kell jelölniük egy vagy több hatóságot. Több kijelölt hatóság esetén a tagállamnak biztosítania kell, hogy egy adott projekt és egy adott engedélyezési eljárás tekintetében csak egy kijelölt hatóság járjon el.

| (10) | A projektgazdák számára kapcsolattartó pontként eljáró hatóság kijelölésének csökkentenie kell az eljárások összetettségét, valamint hatékonyabbá és átláthatóbbá kell tennie azokat. Ennek adott esetben a tagállamok közötti szorosabb együttműködés kialakításához is kell vezetnie. Az eljárásoknak elő kell mozdítaniuk a projektgazdák és a kijelölt hatóságok közötti tényleges együttműködést. |
| --- | --- |

(10)

A projektgazdák számára kapcsolattartó pontként eljáró hatóság kijelölésének csökkentenie kell az eljárások összetettségét, valamint hatékonyabbá és átláthatóbbá kell tennie azokat. Ennek adott esetben a tagállamok közötti szorosabb együttműködés kialakításához is kell vezetnie. Az eljárásoknak elő kell mozdítaniuk a projektgazdák és a kijelölt hatóságok közötti tényleges együttműködést.

| (11) | A kijelölt hatóságokat – az uniós és a tagállami joggal összhangban – többek között az olyan konkrét projektek koordinációjával és engedélyezésével kapcsolatos egyéb feladatokkal is meg lehet bízni, amelyek célja a törzshálózathoz tartozó infrastruktúra újjáépítése természeti vagy ember által okozott katasztrófákat követően. |
| --- | --- |

(11)

A kijelölt hatóságokat – az uniós és a tagállami joggal összhangban – többek között az olyan konkrét projektek koordinációjával és engedélyezésével kapcsolatos egyéb feladatokkal is meg lehet bízni, amelyek célja a törzshálózathoz tartozó infrastruktúra újjáépítése természeti vagy ember által okozott katasztrófákat követően.

| (12) | Az ezen irányelvben meghatározott eljárás nem érintheti a nemzetközi és az uniós jogban meghatározott, többek között a környezet és az emberi egészség védelmével kapcsolatos követelmények teljesítését. Ezen irányelv következtében nem gyengülhetnek a környezetre gyakorolt káros hatások elkerülését, megelőzését, csökkentését vagy ellentételezését célzó előírások. |
| --- | --- |

(12)

Az ezen irányelvben meghatározott eljárás nem érintheti a nemzetközi és az uniós jogban meghatározott, többek között a környezet és az emberi egészség védelmével kapcsolatos követelmények teljesítését. Ezen irányelv következtében nem gyengülhetnek a környezetre gyakorolt káros hatások elkerülését, megelőzését, csökkentését vagy ellentételezését célzó előírások.

| (13) | Tekintettel a törzshálózat kiteljesítésének sürgető jellegére, az engedélyezési eljárások egyszerűsítése mellett időbeli korlátozásokat kell meghatározni azon eljárásokra vonatkozóan, amelyek a közlekedési infrastruktúra megépítéséhez vezető engedélyező határozatok elfogadására irányulnak. Az említett időbeli korlátozásoknak az eljárások hatékonyabb lebonyolítására kell ösztönözniük, és semmiféleképpen nem korlátozhatja a környezetvédelemre és a nyilvánosság részvételére vonatkozó szigorú uniós előírásokat. Kellően indokolt esetben – többek között előre nem látható körülmények felmerülése esetén vagy ha ez a környezet védelme érdekében szükséges – lehetővé kell tenni az engedélyezési eljárásokra vonatkozó határidő meghosszabbítását. A hosszabbítás határidejeként meghatározható például egy időtartam vagy egy jelzett időpont vagy a jövőben biztosan bekövetkező esemény. Az így meghosszabbított határidő nem terjedhet ki különösen a közigazgatási vagy bírósági fellebbviteli eljárások, valamint a bíróságok előtti jogorvoslati eljárások lefolytatásához szükséges időre. A tagállamok nem tehetők felelőssé a határidő túllépéséért abban az esetben, ha a késedelem a projektgazda miatt következett be, például akkor, ha a projektgazda nem tartotta be a nemzeti jogban előírt határidőket vagy a kijelölt hatóság által megállapított irányadó határidőket vagy ha a projektgazda indokolatlan késedelemmel járt el. |
| --- | --- |

(13)

Tekintettel a törzshálózat kiteljesítésének sürgető jellegére, az engedélyezési eljárások egyszerűsítése mellett időbeli korlátozásokat kell meghatározni azon eljárásokra vonatkozóan, amelyek a közlekedési infrastruktúra megépítéséhez vezető engedélyező határozatok elfogadására irányulnak. Az említett időbeli korlátozásoknak az eljárások hatékonyabb lebonyolítására kell ösztönözniük, és semmiféleképpen nem korlátozhatja a környezetvédelemre és a nyilvánosság részvételére vonatkozó szigorú uniós előírásokat. Kellően indokolt esetben – többek között előre nem látható körülmények felmerülése esetén vagy ha ez a környezet védelme érdekében szükséges – lehetővé kell tenni az engedélyezési eljárásokra vonatkozó határidő meghosszabbítását. A hosszabbítás határidejeként meghatározható például egy időtartam vagy egy jelzett időpont vagy a jövőben biztosan bekövetkező esemény. Az így meghosszabbított határidő nem terjedhet ki különösen a közigazgatási vagy bírósági fellebbviteli eljárások, valamint a bíróságok előtti jogorvoslati eljárások lefolytatásához szükséges időre. A tagállamok nem tehetők felelőssé a határidő túllépéséért abban az esetben, ha a késedelem a projektgazda miatt következett be, például akkor, ha a projektgazda nem tartotta be a nemzeti jogban előírt határidőket vagy a kijelölt hatóság által megállapított irányadó határidőket vagy ha a projektgazda indokolatlan késedelemmel járt el.

| (14) | A tagállamoknak törekedniük kell annak biztosítására, hogy az engedélyező határozat érdemi vagy eljárásbeli jogszerűségét vitató fellebbezéseket a lehető leghatékonyabb módon kezeljék. |
| --- | --- |

(14)

A tagállamoknak törekedniük kell annak biztosítására, hogy az engedélyező határozat érdemi vagy eljárásbeli jogszerűségét vitató fellebbezéseket a lehető leghatékonyabb módon kezeljék.

| (15) | A TEN-T-infrastruktúrához kapcsolódó, két vagy több tagállamot érintő projektek az engedélyezési eljárások koordinációját illetően különös kihívásokkal járnak. Az érintett tagállamok kijelölt hatóságainak ezért együtt kell működniük munkájuk ütemezésének összehangolása és az engedélyezési eljárásra vonatkozó közös ütemterv megállapítása érdekében, amennyiben a projekt előkészületeinek vagy kidolgozottságának állapota alapján ez az összehangolás és egy ilyen közös ütemterv létrehozása lehetséges és indokolt, ami elsősorban a projektgazdától és különösen attól függ, hogy a projektgazda mikor jelentette be a projektet az érintett tagállamok kijelölt hatóságainál. |
| --- | --- |

(15)

A TEN-T-infrastruktúrához kapcsolódó, két vagy több tagállamot érintő projektek az engedélyezési eljárások koordinációját illetően különös kihívásokkal járnak. Az érintett tagállamok kijelölt hatóságainak ezért együtt kell működniük munkájuk ütemezésének összehangolása és az engedélyezési eljárásra vonatkozó közös ütemterv megállapítása érdekében, amennyiben a projekt előkészületeinek vagy kidolgozottságának állapota alapján ez az összehangolás és egy ilyen közös ütemterv létrehozása lehetséges és indokolt, ami elsősorban a projektgazdától és különösen attól függ, hogy a projektgazda mikor jelentette be a projektet az érintett tagállamok kijelölt hatóságainál.

| (16) | Az 1315/2013/EU rendelettel összhangban kijelölt európai koordinátorokat tájékoztatni kell a vonatkozó eljárásokról, hogy elősegíthessék azok összehangolását és befejezését, hozzájárulva ezzel a törzshálózat kellő időben, azaz 2030-ig történő megvalósításához. |
| --- | --- |

(16)

Az 1315/2013/EU rendelettel összhangban kijelölt európai koordinátorokat tájékoztatni kell a vonatkozó eljárásokról, hogy elősegíthessék azok összehangolását és befejezését, hozzájárulva ezzel a törzshálózat kellő időben, azaz 2030-ig történő megvalósításához.

| (17) | Ahol a TEN-T az 1315/2013/EU rendeletben meghatározott tájékoztató jellegű térképekkel összhangban harmadik országokra is kiterjed, az említett harmadik országokat adott esetben fel kell kérni arra, hogy az ezen irányelvben előírtakhoz hasonló szabályokat alkalmazzanak. |
| --- | --- |

(17)

Ahol a TEN-T az 1315/2013/EU rendeletben meghatározott tájékoztató jellegű térképekkel összhangban harmadik országokra is kiterjed, az említett harmadik országokat adott esetben fel kell kérni arra, hogy az ezen irányelvben előírtakhoz hasonló szabályokat alkalmazzanak.

| (18) | A határokon átnyúló projektek keretében a közbeszerzéseket a Szerződésekkel, valamint adott esetben a 2014/24/EU (6) vagy a 2014/25/EU (7) európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban kell lefolytatni. A határokon átnyúló törzshálózati projektek hatékony megvalósításának biztosítása érdekében a közös jogalany által lefolytatott közbeszerzésekre egyetlen tagállam nemzeti jogának kell vonatkoznia. A közbeszerzésre irányuló uniós jogtól eltérve főszabály szerint azon tagállam nemzeti jogának kell alkalmazandónak lennie, amelyben a közös jogalany bejegyzett székhelye található. Fenn kell tartani annak lehetőségét, hogy az alkalmazandó nemzeti jogot kormányközi megállapodás határozza meg. A közös jogalany leányvállalata által lebonyolított közbeszerzési eljárás esetében a leányvállalatnak az érintett tagállamok egyikének nemzeti jogát kell alkalmaznia, amely lehet a közös jogalanyra alkalmazandó nemzeti jog. A jogbiztonság érdekében a jelenlegi beszerzési stratégiákat ezen irányelv hatálybalépésének időpontja előtt létrehozott közös jogalanyokra továbbra is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(18)

A határokon átnyúló projektek keretében a közbeszerzéseket a Szerződésekkel, valamint adott esetben a 2014/24/EU (6) vagy a 2014/25/EU (7) európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban kell lefolytatni. A határokon átnyúló törzshálózati projektek hatékony megvalósításának biztosítása érdekében a közös jogalany által lefolytatott közbeszerzésekre egyetlen tagállam nemzeti jogának kell vonatkoznia. A közbeszerzésre irányuló uniós jogtól eltérve főszabály szerint azon tagállam nemzeti jogának kell alkalmazandónak lennie, amelyben a közös jogalany bejegyzett székhelye található. Fenn kell tartani annak lehetőségét, hogy az alkalmazandó nemzeti jogot kormányközi megállapodás határozza meg. A közös jogalany leányvállalata által lebonyolított közbeszerzési eljárás esetében a leányvállalatnak az érintett tagállamok egyikének nemzeti jogát kell alkalmaznia, amely lehet a közös jogalanyra alkalmazandó nemzeti jog. A jogbiztonság érdekében a jelenlegi beszerzési stratégiákat ezen irányelv hatálybalépésének időpontja előtt létrehozott közös jogalanyokra továbbra is alkalmazni kell.

| (19) | A Bizottság nem vesz részt szisztematikusan az egyes projektek engedélyezésében. Bizonyos esetekben azonban a projekt-előkészítés bizonyos vonatkozásai uniós szintű engedélyezést igényelnek. Amennyiben a Bizottság részt vesz az eljárásokban, prioritásként kezeli az uniós projekteket, és jogbiztonságot garantál a projektgazdák számára. Bizonyos esetekben az állami támogatás jóváhagyására lehet szükség. Az ezen irányelvben előírt határidők sérelme nélkül és az állami támogatások ellenőrzési eljárásainak lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlatok kódexével összhangban lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy felkérjék a Bizottságot arra, hogy a törzshálózattal kapcsolatos, általuk prioritásnak tekintett projektek esetében a portfólióalapú megközelítés vagy a kölcsönösen elfogadott tervezés alapján megállapított, kiszámíthatóbb határidőket alkalmazzon. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság nem vesz részt szisztematikusan az egyes projektek engedélyezésében. Bizonyos esetekben azonban a projekt-előkészítés bizonyos vonatkozásai uniós szintű engedélyezést igényelnek. Amennyiben a Bizottság részt vesz az eljárásokban, prioritásként kezeli az uniós projekteket, és jogbiztonságot garantál a projektgazdák számára. Bizonyos esetekben az állami támogatás jóváhagyására lehet szükség. Az ezen irányelvben előírt határidők sérelme nélkül és az állami támogatások ellenőrzési eljárásainak lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlatok kódexével összhangban lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy felkérjék a Bizottságot arra, hogy a törzshálózattal kapcsolatos, általuk prioritásnak tekintett projektek esetében a portfólióalapú megközelítés vagy a kölcsönösen elfogadott tervezés alapján megállapított, kiszámíthatóbb határidőket alkalmazzon.

| (20) | A törzshálózattal kapcsolatos infrastrukturális projektek végrehajtását olyan bizottsági iránymutatásokkal is elő kell segíteni, amelyek az uniós vívmányok tiszteletben tartása mellett nagyobb egyértelműséget biztosítanak bizonyos típusú projektek végrehajtását illetően. Ennek vonatkozásában a Bizottság „Cselekvési terv a természetért, az emberekért és a gazdaságért” című közleményében iránymutatást nyújt és pontosítást ad azzal kapcsolatban, hogy miként kell megfelelni a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (8) és a 92/43/EGK tanácsi irányelvnek (9). A közpénzek legjobb ár-érték arányú felhasználásának biztosítása érdekében a projektek számára elérhetővé kell tenni a közbeszerzéssel kapcsolatos közvetlen támogatást. |
| --- | --- |

(20)

A törzshálózattal kapcsolatos infrastrukturális projektek végrehajtását olyan bizottsági iránymutatásokkal is elő kell segíteni, amelyek az uniós vívmányok tiszteletben tartása mellett nagyobb egyértelműséget biztosítanak bizonyos típusú projektek végrehajtását illetően. Ennek vonatkozásában a Bizottság „Cselekvési terv a természetért, az emberekért és a gazdaságért” című közleményében iránymutatást nyújt és pontosítást ad azzal kapcsolatban, hogy miként kell megfelelni a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (8) és a 92/43/EGK tanácsi irányelvnek (9). A közpénzek legjobb ár-érték arányú felhasználásának biztosítása érdekében a projektek számára elérhetővé kell tenni a közbeszerzéssel kapcsolatos közvetlen támogatást.

| (21) | Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a TEN-T megvalósításának előmozdítását célzó intézkedések egyszerűsítését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e cél jobban megvalósítható annak szükségessége miatt, hogy az uniós szinten harmonizált intézkedések révén lehetővé váljon a TEN-T projektek engedélyezési eljárásai keretszabályozásának erősítése, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(21)

Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a TEN-T megvalósításának előmozdítását célzó intézkedések egyszerűsítését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e cél jobban megvalósítható annak szükségessége miatt, hogy az uniós szinten harmonizált intézkedések révén lehetővé váljon a TEN-T projektek engedélyezési eljárásai keretszabályozásának erősítése, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (22) | A jogbiztonság érdekében ezen irányelv nem alkalmazandó az átültetése időpontját megelőzően indult engedélyezési eljárásokra, |
| --- | --- |

(22)

A jogbiztonság érdekében ezen irányelv nem alkalmazandó az átültetése időpontját megelőzően indult engedélyezési eljárásokra,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez az irányelv azokra az engedélyezési eljárásokra alkalmazandó, amelyek a következők végrehajtásának engedélyezéséhez szükségesek:

| a) | a törzshálózatnak a mellékletben felsorolt, előre meghatározott szakaszainak részét képező projektek; |
| --- | --- |

a)

a törzshálózatnak a mellékletben felsorolt, előre meghatározott szakaszainak részét képező projektek;

| b) | az 1315/2013/EU rendelet 44. cikkének (1) bekezdése szerint meghatározott törzshálózati folyosókkal kapcsolatos egyéb olyan projektek, amelyek összköltsége meghaladja a 300 000 000 EUR-t, |
| --- | --- |

b)

az 1315/2013/EU rendelet 44. cikkének (1) bekezdése szerint meghatározott törzshálózati folyosókkal kapcsolatos egyéb olyan projektek, amelyek összköltsége meghaladja a 300 000 000 EUR-t,

a kizárólag az említett rendelet 31. cikkében meghatározott telematikai alkalmazásokhoz, továbbá a 33. cikkében meghatározott új technológiákhoz és innovációhoz kapcsolódó projektek kivételével.

Ezt az irányelvet az ezen irányelv hatálya alá tartozó, határokon átnyúló projektekhez kapcsolódó közbeszerzésekre is alkalmazni kell.

(2)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy ezt az irányelvet a törzs- és átfogó hálózattal kapcsolatos egyéb projektekre is alkalmazzák, beleértve a kizárólag a telematikai alkalmazásokhoz, továbbá az új technológiákhoz és innovációhoz kapcsolódó, az (1) bekezdésben említett projekteket is. A tagállamok ezen döntésükről értesítik a Bizottságot.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

| 1. | „engedélyező határozat”: esetlegesen közigazgatási jellegű, a nemzeti jogrendszer és közigazgatási jog alapján tagállami hatóság által hozott határozat vagy tagállami hatóság vagy hatóságok által egy időben vagy egymást követően hozott több határozat, amely meghatározza vagy amelyek meghatározzák, hogy az érintett földrajzi területen a projektgazda jogosult-e a projekt végrehajtására, és amely tagállami hatóságok körébe a közigazgatási és bírósági fellebbviteli hatóságok nem tartoznak bele, anélkül, hogy érintenék a közigazgatási vagy bírósági fellebbviteli eljárások keretében hozott esetleges határozatokat; |
| --- | --- |

1.

„engedélyező határozat”: esetlegesen közigazgatási jellegű, a nemzeti jogrendszer és közigazgatási jog alapján tagállami hatóság által hozott határozat vagy tagállami hatóság vagy hatóságok által egy időben vagy egymást követően hozott több határozat, amely meghatározza vagy amelyek meghatározzák, hogy az érintett földrajzi területen a projektgazda jogosult-e a projekt végrehajtására, és amely tagállami hatóságok körébe a közigazgatási és bírósági fellebbviteli hatóságok nem tartoznak bele, anélkül, hogy érintenék a közigazgatási vagy bírósági fellebbviteli eljárások keretében hozott esetleges határozatokat;

| 2. | „engedélyezési eljárás”: minden olyan eljárás, amelyet az ezen irányelv hatálya alá tartozó egyedi projektekhez kapcsolódóan követni kell az engedélyező határozat beszerzéséhez, a valamely tagállam hatósága vagy hatóságai által az uniós vagy nemzeti jog alapján előírtak szerint. Az engedélyezési eljárás nem terjed ki a várostervezésre vagy a területrendezésre, valamint a közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos eljárásokra, sem pedig valamely konkrét projekthez nem kapcsolódó, stratégiai szintű tevékenységekre, így például stratégiai környezeti vizsgálatokra, az állami költségvetési tervezésre, valamint a nemzeti vagy regionális közlekedési tervekre; |
| --- | --- |

2.

„engedélyezési eljárás”: minden olyan eljárás, amelyet az ezen irányelv hatálya alá tartozó egyedi projektekhez kapcsolódóan követni kell az engedélyező határozat beszerzéséhez, a valamely tagállam hatósága vagy hatóságai által az uniós vagy nemzeti jog alapján előírtak szerint. Az engedélyezési eljárás nem terjed ki a várostervezésre vagy a területrendezésre, valamint a közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos eljárásokra, sem pedig valamely konkrét projekthez nem kapcsolódó, stratégiai szintű tevékenységekre, így például stratégiai környezeti vizsgálatokra, az állami költségvetési tervezésre, valamint a nemzeti vagy regionális közlekedési tervekre;

| 3. | „projekt”: a közlekedési infrastruktúra egy meghatározott szakaszának olyan kiépítése, átalakítása vagy módosítása, amely az infrastruktúra kapacitásának, biztonságának és hatékonyságának javulását célozza, és amelynek a végrehajtását engedélyező határozat útján kell jóváhagyni; |
| --- | --- |

3.

„projekt”: a közlekedési infrastruktúra egy meghatározott szakaszának olyan kiépítése, átalakítása vagy módosítása, amely az infrastruktúra kapacitásának, biztonságának és hatékonyságának javulását célozza, és amelynek a végrehajtását engedélyező határozat útján kell jóváhagyni;

| 4. | „határokon átnyúló projekt”: két vagy több tagállam közötti, határokon átnyúló szakaszra kiterjedő projekt; |
| --- | --- |

4.

„határokon átnyúló projekt”: két vagy több tagállam közötti, határokon átnyúló szakaszra kiterjedő projekt;

| 5. | „projektgazda”: projekt végrehajtására vonatkozó engedély kérelmezője vagy projektet kezdeményező hatóság; |
| --- | --- |

5.

„projektgazda”: projekt végrehajtására vonatkozó engedély kérelmezője vagy projektet kezdeményező hatóság;

| 6. | „kijelölt hatóság”: az a hatóság, amely a projektgazda számára kapcsolattartó pontként jár el, és amely elősegíti az ezen irányelv szerinti engedélyezési eljárások hatékony és strukturált lebonyolítását; |
| --- | --- |

6.

„kijelölt hatóság”: az a hatóság, amely a projektgazda számára kapcsolattartó pontként jár el, és amely elősegíti az ezen irányelv szerinti engedélyezési eljárások hatékony és strukturált lebonyolítását;

| 7. | „közös hatóság”: olyan hatóság, amelyet két vagy több tagállam közös megegyezésével hoztak létre a határokon átnyúló projektekhez kapcsolódó engedélyezési eljárások megkönnyítése érdekében, beleértve a tagállamok által közös hatóságok létrehozására felhatalmazott kijelölt hatóságok által létrehozott közös hatóságokat. |
| --- | --- |

7.

„közös hatóság”: olyan hatóság, amelyet két vagy több tagállam közös megegyezésével hoztak létre a határokon átnyúló projektekhez kapcsolódó engedélyezési eljárások megkönnyítése érdekében, beleértve a tagállamok által közös hatóságok létrehozására felhatalmazott kijelölt hatóságok által létrehozott közös hatóságokat.

3. cikk

Elsőbbségi státusz

(1)   A tagállamok törekednek annak biztosítására, hogy az engedélyezési eljárásban részt vevő valamennyi hatóság – ideértve a kijelölt hatóságot is, azonban a bíróságokat nem – prioritásként kezelje az ezen irányelv hatálya alá tartozó projekteket.

(2)   Amennyiben a nemzeti jog alapján különös engedélyezési eljárások vonatkoznak a prioritást élvező projektekre, a tagállamok – az ezen irányelvben foglalt célok, követelmények és határidők sérelme nélkül – biztosítják, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó projekteket az említett eljárások keretében kezeljék. A tagállamok ugyanakkor korlátozott számú projekt vonatkozásában tesztelhetnek különös engedélyezési eljárásokat annak érdekében, hogy felmérjék azok alkalmazásának más projektekre való esetleges kiterjesztését, anélkül, hogy ezeket az eljárásokat ezen irányelv hatálya alá tartozó projektekre is alkalmazniuk kellene.

(3)   Ez a cikk nem érinti a költségvetési határozatokat.

4. cikk

Kijelölt hatóság

(1)   Legkésőbb ... [24 hónappal ezen irányelv hatálybalépésének időpontját követően]-ig minden tagállam kijelöli a megfelelő közigazgatási szinten a kijelölt hatóságként eljáró hatóságokat.

(2)   A projekttől vagy a projektkategóriáktól, a közlekedési módtól vagy a földrajzi területtől függően a tagállamok adott esetben eltérő hatóságokat is kijelölhetnek kijelölt hatóságnak. Ilyen esetben a tagállam biztosítja, hogy egy adott projekt és egy adott engedélyezési eljárás tekintetében csak egy kijelölt hatóság legyen.

(3)   A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy könnyen elérhető tájékoztatást nyújtsanak a projektgazdák részére arról, hogy egy adott projekt esetében melyik kijelölt hatóság jár el.

(4)   A tagállamok felhatalmazhatják a kijelölt hatóságot az engedélyező határozat meghozatalára.

Amennyiben a kijelölt hatóság az első albekezdéssel összhangban felhatalmazással rendelkezik az engedélyező határozat meghozatalára, ellenőrizi, hogy beszerezték-e az engedélyező határozat elfogadásához szükséges valamennyi engedélyt, határozatot és véleményt, és értesíti a projektgazdát az engedélyező határozatról.

(5)   Amennyiben a kijelölt hatóság nem rendelkezik felhatalmazással az engedélyező határozat meghozatalára, a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a projektgazdát értesítsék az engedélyező határozat elfogadásáról.

(6)   A tagállamok felhatalmazhatják a kijelölt hatóságot arra, hogy az 5. cikk (1) bekezdésével összhangban indikatív határidőket állapítson meg az engedélyezési eljárás különböző közbenső lépéseire vonatkozóan, az említett bekezdésben meghatározott négyéves határidő sérelme nélkül.

(7)   A kijelölt hatóság:

| a) | kapcsolattartó pontként működik a projektgazda, valamint az adott projektre vonatkozó engedélyező határozathoz vezető eljárásban részt vevő más érintett hatóságok tájékoztatása tekintetében; |
| --- | --- |

a)

kapcsolattartó pontként működik a projektgazda, valamint az adott projektre vonatkozó engedélyező határozathoz vezető eljárásban részt vevő más érintett hatóságok tájékoztatása tekintetében;

| b) | amennyiben a nemzeti jog előírja, a projektgazda rendelkezésére bocsájtja a 6. cikk (4) bekezdésében említett, a kérelmezésre vonatkozó részletes tájékoztatót, és tájékoztatja az engedélyezési eljárásokhoz kapcsolódó – az 5. cikk (1) bekezdésének megfelelően megállapított négyéves határidővel összhangban álló – indikatív határidőkre vonatkozó információkról; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a nemzeti jog előírja, a projektgazda rendelkezésére bocsájtja a 6. cikk (4) bekezdésében említett, a kérelmezésre vonatkozó részletes tájékoztatót, és tájékoztatja az engedélyezési eljárásokhoz kapcsolódó – az 5. cikk (1) bekezdésének megfelelően megállapított négyéves határidővel összhangban álló – indikatív határidőkre vonatkozó információkról;

| c) | figyelemmel kíséri az engedélyezési eljárás időbeli lefutását, és különösen rögzíti az 5. cikk (4) bekezdésében említett határidő esetleges meghosszabbítását; |
| --- | --- |

c)

figyelemmel kíséri az engedélyezési eljárás időbeli lefutását, és különösen rögzíti az 5. cikk (4) bekezdésében említett határidő esetleges meghosszabbítását;

| d) | kérelemre iránymutatást nyújt a projektgazdának az összes vonatkozó információ és dokumentum benyújtásához, beleértve az összes engedélyt, határozatot és véleményt, amelyeket az engedélyező határozathoz be kell szerezni és be kell nyújtani. |
| --- | --- |

d)

kérelemre iránymutatást nyújt a projektgazdának az összes vonatkozó információ és dokumentum benyújtásához, beleértve az összes engedélyt, határozatot és véleményt, amelyeket az engedélyező határozathoz be kell szerezni és be kell nyújtani.

A kijelölt hatóság arra vonatkozóan is iránymutatást nyújthat a projektgazdának, hogy milyen további információkat és/vagy dokumentumokat kell benyújtania, amennyiben a 6. cikk (1) bekezdésében említett értesítés elutasításra kerül.

(8)   A (7) bekezdés nem érinti az engedélyezési eljárásban részt vevő bármely más hatóság hatáskörét, valamint a projektgazda azon lehetőségét, hogy az engedélyező határozat részét képező egyedi engedélyek, határozatok vagy vélemények tekintetében kapcsolatba lépjen az egyes hatóságokkal.

5. cikk

Az engedélyezési eljárás időtartama

(1)   A tagállamok rendelkeznek az engedélyezési eljárásról, ideértve az említett eljárásra vonatkozó határidőket, amely nem lépheti túl az engedélyezési eljárás kezdetétől számított négy évet. A tagállamok elfogadhatják az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a rendelkezésre álló időszakot az uniós és a nemzeti joggal összhangban különböző szakaszokra bontsák.

(2)   Az (1) bekezdésben említett négyéves időszak nem érinti a nemzetközi és az uniós jogból fakadó kötelezettségeket, és nem foglalja magában a közigazgatási és bírósági fellebbviteli eljárások, valamint bíróság előtti jogorvoslatok lefolytatásához és szükséges időszakokat, továbbá az említett eljárásokban született határozatok vagy jogorvoslatok végrehajtásához szükséges időszakot.

(3)   Az (1) bekezdésben említett négyéves időszak nem érinti a tagállamok azon jogát, hogy előírhassák, hogy az engedélyezési eljárás egy egyedi nemzeti jogalkotási aktusa révén kerüljön véglegesítésre, amely esetben az említett aktus elfogadására vonatkozó eljárás, az (1) bekezdéstől eltérve, meghaladhatja a négyéves időszakot, feltéve, hogy a nemzeti jogalkotási aktus elfogadásának alapjául szolgáló előkészítő munka az említett határidőn belül lezárásra került. Az előkészítő munka akkor tekintendő befejezettnek, amikor az egyedi nemzeti jogalkotási aktust a nemzeti parlament elé terjesztették.

(4)   A tagállamok elfogadják az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy – kellően indokolt esetekben – az (1) bekezdésben említett négyéves időszak megfelelő időtartammal meghosszabbítható legyen. A meghosszabbítás időtartamát eseti alapon kell meghatározni, megfelelően indokolni kell, és annak az engedélyezési eljárás befejezésének és az engedélyező határozat meghozatalának céljára kell korlátozódnia. Meghosszabbítás engedélyezése esetén a projektgazdát tájékoztatni kell a meghosszabbítás okairól. Egy alkalommal, azonos feltételek mellett további hosszabbítás adható.

(5)   A tagállamok nem tehetők felelőssé az (1) bekezdésben említett – és a (4) bekezdéssel összhangban meghosszabbított – négyéves időszak be nem tartása esetén, amennyiben a fellépő késedelem a projektgazdának tudható be.

6. cikk

Az engedélyezési eljárás lebonyolítása

(1)   A projektgazdának értesítenie kell a kijelölt hatóságot vagy – adott esetben – a 7. cikk (2) bekezdésével összhangban létrehozott közös hatóságot a projektről. Az engedélyezési eljárás akkor veszi kezdetét, amikor a projektgazda értesítést küld a projektről.

(2)   A projekt kidolgozottságának felmérése érdekében a tagállamok meghatározhatják, hogy milyen részletességű információkat és milyen vonatkozó dokumentumokat kell a projektgazdának a projektről való értesítéskor benyújtania. Amennyiben a projekt még nem kellőképpen kidolgozott, az értesítést legkésőbb négy hónappal az értesítés kézhezvételének időpontját követően megfelelően indokolt határozattal el kell utasítani.

(3)   A tagállamok megteszik az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a projektgazdák – adott esetben az érintett közlekedési módhoz igazított módon – az értesítésre vonatkozó, útmutatóként használható, olyan általános tájékoztatást kapjanak amely információt tartamaz a projekt megvalósításához szükséges engedélyekről, határozatokról és véleményekről.

Az egyes engedélyekről, határozatokról és véleményekről szóló, említett tájékoztatásnak a következőket kell tartalmaznia:

| a) | általános tájékoztatás a projektgazda által benyújtandó információk tárgyi hatályáról és részletességéről; |
| --- | --- |

a)

általános tájékoztatás a projektgazda által benyújtandó információk tárgyi hatályáról és részletességéről;

| b) | az alkalmazandó határidők vagy – ilyen határidők hiányában – az indikatív határidők; valamint |
| --- | --- |

b)

az alkalmazandó határidők vagy – ilyen határidők hiányában – az indikatív határidők; valamint

| c) | a különböző engedélyekhez, határozatokhoz és véleményekhez kapcsolódó konzultációkban rendszerint részt vevő hatóságok és érdekelt felek adatai. |
| --- | --- |

c)

a különböző engedélyekhez, határozatokhoz és véleményekhez kapcsolódó konzultációkban rendszerint részt vevő hatóságok és érdekelt felek adatai.

Az említett tájékoztatásnak valamennyi érintett projektgazda számára könnyen hozzáférhetőnek kell lennie, különösen elektronikus vagy fizikai információs portálokon keresztül.

(4)   A sikeres értesítés elősegítése érdekében a tagállamok előírhatják, hogy a kijelölt hatóságnak a projektgazda kérelmére a kérelmezés módjára vonatkozó részletes tájékoztatót kell készítenie, amely az adott egyéni projektre szabottan az alábbi információkat tartalmazza:

| a) | az eljárás egyes szakaszai és az azokra vonatkozó határidők – vagy, amennyiben ilyen határidők nincsenek – indikatív határidők; |
| --- | --- |

a)

az eljárás egyes szakaszai és az azokra vonatkozó határidők – vagy, amennyiben ilyen határidők nincsenek – indikatív határidők;

| b) | a projektgazda által benyújtandó információk tárgyi hatálya és részletessége; |
| --- | --- |

b)

a projektgazda által benyújtandó információk tárgyi hatálya és részletessége;

| c) | a projektgazda által az engedélyezési eljárás során beszerzendő, az uniós és a nemzeti jog szerinti engedélyek, határozatok és vélemények jegyzéke; |
| --- | --- |

c)

a projektgazda által az engedélyezési eljárás során beszerzendő, az uniós és a nemzeti jog szerinti engedélyek, határozatok és vélemények jegyzéke;

| d) | a vonatkozó kötelezettségekkel kapcsolatban bevonandó hatóságok és érdekelt felek adatai, többek között a nyilvános konzultáció hivatalos szakaszában. |
| --- | --- |

d)

a vonatkozó kötelezettségekkel kapcsolatban bevonandó hatóságok és érdekelt felek adatai, többek között a nyilvános konzultáció hivatalos szakaszában.

(5)   A kérelmezés módjára vonatkozó részletes tájékoztatónak az engedélyezési eljárás során érvényesnek kell maradnia. A kérelmezés módjára vonatkozó részletes tájékoztató bármely módosítását megfelelően indokolni kell.

(6)   A kijelölt hatóság – kérelem alapján – a (4) bekezdésben említett elemeket kiegészítő további információkkal is szolgálhat a projektgazda részére.

(7)   Amennyiben a projektgazda benyújtotta a projekt teljes pályázati dokumentációját, az engedélyező határozatot az 5. cikk (1) bekezdésében említett határidőn belül el kell fogadni.

(8)   Az engedélyezési eljárásban részt vevő hatóságoknak értesíteniük kell a kijelölt hatóságot a szükséges engedélyek, határozatok, vélemények vagy az engedélyező határozat kibocsátásáról.

7. cikk

Határokon átnyúló engedélyezési eljárások koordinációja

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy két vagy több tagállamot érintő projektek esetében az adott tagállamok kijelölt hatóságai együttműködjenek a munkájuk ütemezésének összehangolása és az engedélyezési eljárásra vonatkozó közös ütemtervről való megállapodás érdekében.

(2)   Határokon átnyúló projektek esetében közös hatóság hozható létre.

(3)   A tagállamok megteszik az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy az 1315/2013/EU rendelet 45. cikkel összhangban kijelölt európai koordinátorok tájékoztatást kapjanak az engedélyezési eljárásokról, és hogy a két vagy több tagállamot érintő projektekkel kapcsolatos engedélyezési eljárások összefüggésében az európai koordinátorok elősegíthessék a kijelölt hatóságok közötti kapcsolatfelvételt.

(4)   A tagállamok – az 5. cikk (1) bekezdésében említett határidő be nem tartása esetén – kérelemre tájékoztatják az érintett európai koordinátorokat az engedélyezési eljárás lehető legkisebb késedelemmel történő lezárásának lehetővé tétele érdekében hozott vagy meghozni tervezett intézkedésekről.

8. cikk

Közbeszerzés határokon átnyúló projektek keretében

(1)   Amennyiben egy határokon átnyúló projekt keretében a közbeszerzési eljárásokat közös jogalany folytatja le, a tagállamok meghozzák az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a közös jogalany a részt vevő tagállamok egyikének nemzeti jogát alkalmazza, és – a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvtől eltérve – az említett jog a 2014/24/EU irányelv 39. cikke (5) bekezdésének a) pontjával vagy – adott esetben – a 2014/25/EU irányelv 57. cikke (5) bekezdésének a) pontjával összhangban legyenek, kivéve, ha a részt vevő tagállamok között létrejött megállapodás ettől eltérően rendelkezik. Az ilyen megállapodásokban minden esetben rendelkezni kell arról, hogy a közös jogalany által lefolytatott közbeszerzési eljárásokra egy tagállam nemzeti joga legyen alkalmazandó.

(2)   Közös jogalany leányvállalata által lebonyolított közbeszerzés esetében az érintett tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a leányvállalat a tagállamok egyikének nemzeti jogát alkalmazza. E tekintetben az érintett tagállamok dönthetnek úgy, hogy a leányvállalat a közös jogalanyra alkalmazandó nemzeti jogot alkalmazza.

9. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Ez az irányelv nem alkalmazandó azon projektekre, amelyek esetében az engedélyezési eljárások ... [ezen irányelv hatálybalépésének időpontjától számított 24 hónap] előtt kezdődtek.

(2)   A 8. cikk csak azon szerződésekre alkalmazandó, amelyekre vonatkozóan ... [ezen irányelv hatálybalépésének időpontjától számított 24 hónap] után küldték ki az eljárást megindító felhívást, vagy – ha ilyen felhívást nem irányoztak elő – amennyiben az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő ... [ezen irányelv hatálybalépésének időpontjától számított 24 hónap] után indította el a közbeszerzési eljárást.

(3)   A 8. cikk nem alkalmazandó a(z) ... [ezen irányelv hatálybalépésének időpontja] előtt létrehozott közös jogalanyokra, amennyiben e jogalanyok közbeszerzési eljárásait továbbra is az említett időpontban a közbeszerzéseikre alkalmazandó jog szabályozza.

10. cikk

Jelentéstétel

(1)   Első alkalommal ... [öt évvel és hat hónappal ezen irányelv hatálybalépésének időpontját követően]-ig a Bizottság jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv végrehajtásáról és eredményeiről.

(2)   A jelentésnek a tagállamok által kétévente, első alkalommal ... [öt évvel ezen irányelv hatálybalépésének időpontját követően]-ig benyújtandó, a következőkre vonatkozó információkon kell alapulnia: az ezen irányelv hatálya alá tartozó engedélyezési eljárások száma, az engedélyezési eljárás átlagos időtartama, a határidőt meghaladó engedélyezési eljárások száma és az, hogy a jelentéstételi időszak alatt létrejött-e közös hatóság.

11. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ... [ezen irányelv a hatálybalépésének időpontjától számított 24 hónapon belül]-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb intézkedéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

12. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 62., 2019.2.15., 269. o.

1

(2)  HL C 168., 2019.5.16., 91. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2019. február 13-i álláspontja (HL C 449., 2020.12.23., 576. o.) és a Tanács 2021. június 14-i álláspontja első olvasatban. Az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1315/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a 661/2010/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1316/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 129. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

8

(9)  A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

9

---

MELLÉKLET

Az 1. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett] törzshálózati folyosókban található, előre meghatározott, határokon átnyúló összeköttetések és hiányzó összeköttetések szakaszai

| „Atlanti” törzshálózati folyosó |
| --- |
| Határokon átnyúló összeköttetések | Évora – Mérida | Vasút |
| Vitoria-Gasteiz – San Sebastián – Bayonne – Bordeaux |
| Aveiro – Salamanca |
| Douro folyó (Via Navegável do Douro) | Belvízi út |
| Hiányzó összeköttetések | Nem UIC-nyomtávú, átjárható vonalak az Ibériai-félszigeten | Vasút |
| „Baltikum–Adria” törzshálózati folyosó |
| Határokon átnyúló összeköttetések | Katowice/Opole – Ostrava – Brno
  Katowice – Žilina
  Bratislava – Wien
  Graz – Maribor
  Venezia – Trieste – Divača – Ljubljana | Vasút |
| Katowice – Žilina
  Brno – Wien | Közút |
| Hiányzó összeköttetések | Gloggnitz – Mürzzuschlag: Semmering-bázisalagút
  Graz – Klagenfurt: Koralm-vasútvonal és -alagút
  Koper – Divača | Vasút |
| „Mediterrán” törzshálózati folyosó |
| Határokon átnyúló összeköttetések | Barcelona – Perpignan | Vasút |
| Lyon – Torino: bázisalagút és elérési útvonalai |
| Nizza – Ventimiglia |
| Venezia – Trieste – Divača – Ljubljana |
| Ljubljana – Zagreb |
| Zagreb – Budapest |
| Budapest – Miskolc – UA határ |
| Lendava – Letenye | Közút |
| Vásárosnamény – UA határ |
| Hiányzó összeköttetések | Almería – Murcia | Vasút |
| Nem UIC-nyomtávú, átjárható vonalak az Ibériai-félszigeten |
| Perpignan – Montpellier |
| Koper – Divača |
| Rijeka – Zagreb |
| Milano – Cremona – Mantova – Porto Levante/Venezia – Ravenna/Trieste | Belvízi út |
| „Északi-tengeri–balti” törzshálózati folyosó |
| Határokon átnyúló összeköttetések | Tallinn – Rīga – Kaunas – Warszawa: új, teljes mértékben átjárható, UIC-nyomtávú Rail Baltica-vonal | Vasút |
| Świnoujście/Szczecin – Berlin | Vasút és belvízi út |
| Via Baltica folyosó (Észtország – Lettország – Litvánia – Lengyelország) | Közút |
| Hiányzó összeköttetések | Kaunas – Vilnius: új, teljes mértékben átjárható, UIC-nyomtávú Rail Baltica-vonal | Vasút |
| Warszawa/Idzikowice – Poznań/Wrocław, a tervezett központi közlekedési csomóponttal való összeköttetésekkel együtt |
| Nord-Ostsee-csatorna | Belvízi út |
| Berlin – Magdeburg – Hannover; Mittellandkanal; Nyugat-németországi csatornák |
| Rajna folyó, Waal folyó |
| Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal |
| „Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosó |
| Határokon átnyúló összeköttetések | Brussel vagy Bruxelles – Luxembourg – Strasbourg | Vasút |
| Terneuzen – Gent | Belvízi út |
| Szajna – Scheldt hálózat, valamint a Szajna, Scheldt és Meuse folyók kapcsolódó vízgyűjtő területei |
| Rajna-Scheldt folyosó |
| Hiányzó összeköttetések | Albertkanaal/Canal Albert és Kanaal Bocholt-Herentals | Belvízi út |
| „Keleti/Kelet-mediterrán” törzshálózati folyosó |
| Határokon átnyúló összeköttetések | Dresden – Praha/Kolín | Vasút |
| Wien/Bratislava – Budapest |
| Békéscsaba – Arad – Timișoara |
| Craiova – Calafat – Vidin – Sofia – Thessaloniki |
| Sofia – RS határ/MK határ |
| TR határ – Alexandroupoli |
| MK határ – Thessaloniki |
| Ioannina – Kakavia (AL határ) | Közút |
| Drobeta Turnu Severin /Craiova – Vidin – Montana |
| Sofia – SR határ |
| Hamburg – Dresden – Praha – Pardubice | Belvízi út |
| Hiányzó összeköttetések | Igoumenitsa – Ioannina | Vasút |
| Praha – Brno |
| Thessaloniki – Kavala – Alexandroupoli |
| Timișoara – Craiova |
| „Rajna–Alpok” törzshálózati folyosó |
| Határokon átnyúló összeköttetések | Zevenaar – Emmerich – Oberhausen | Vasút |
| Karlsruhe – Basel |
| Milano/Novara – CH határ |
| Basel – Antwerpen/Rotterdam – Amsterdam | Belvízi út |
| Hiányzó összeköttetések | Genova – Tortona/Novi Ligure | Vasút |
| Zeebrugge – Gent |
| „Rajna–Duna” törzshálózati folyosó |
| Határokon átnyúló összeköttetések | München – Praha | Vasút |
| Nürnberg – Plzeň |
| München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg |
| Strasbourg – Kehl Appenweier |
| Hranice – Žilina |
| Košice – UA határ |
| Wien – Bratislava/Budapest |
| Bratislava – Budapest |
| Békéscsaba – Arad – Timișoara – RU határ |
| Bucuresti – Giurgiu – Rousse |
| Duna folyó (Kehlheim – Constanța/Middia/Sulina), valamint a Vág, a Száva és a Tisza folyók kapcsolódó vízgyűjtő területei | Belvízi út |
| Zlín – Žilina | Közút |
| Timișoara – RS határ |
| Hiányzó összeköttetések | Stuttgart – Ulm | Vasút |
| Salzburg – Linz |
| Craiova – București |
| Arad – Sighișoara – Brașov – Predeal |
| „Skandináv-mediterrán” törzshálózati folyosó |
| Határokon átnyúló összeköttetések | RU határ – Helsinki | Vasút |
| København – Hamburg: a Fehmarnbelt-szoroson áthaladó állandó összeköttetés elérési útvonalai |
| München – Wörgl – Innsbruck – Fortezza – Bolzano – Trento – Verona: Brenner-bázisalagút és elérési útvonalai |
| Göteborg – Oslo |
| København – Hamburg: a Fehmarnbelt-szoroson áthaladó állandó összeköttetés | Vasút/Közút |

„Atlanti” törzshálózati folyosó

Határokon átnyúló összeköttetések

Évora – Mérida

Vasút

Vitoria-Gasteiz – San Sebastián – Bayonne – Bordeaux

Aveiro – Salamanca

Douro folyó (Via Navegável do Douro)

Belvízi út

Hiányzó összeköttetések

Nem UIC-nyomtávú, átjárható vonalak az Ibériai-félszigeten

Vasút

„Baltikum–Adria” törzshálózati folyosó

Határokon átnyúló összeköttetések

Katowice/Opole – Ostrava – Brno

Katowice – Žilina

Bratislava – Wien

Graz – Maribor

Venezia – Trieste – Divača – Ljubljana

Vasút

Katowice – Žilina

Brno – Wien

Közút

Hiányzó összeköttetések

Gloggnitz – Mürzzuschlag: Semmering-bázisalagút

Graz – Klagenfurt: Koralm-vasútvonal és -alagút

Koper – Divača

Vasút

„Mediterrán” törzshálózati folyosó

Határokon átnyúló összeköttetések

Barcelona – Perpignan

Vasút

Lyon – Torino: bázisalagút és elérési útvonalai

Nizza – Ventimiglia

Venezia – Trieste – Divača – Ljubljana

Ljubljana – Zagreb

Zagreb – Budapest

Budapest – Miskolc – UA határ

Lendava – Letenye

Közút

Vásárosnamény – UA határ

Hiányzó összeköttetések

Almería – Murcia

Vasút

Nem UIC-nyomtávú, átjárható vonalak az Ibériai-félszigeten

Perpignan – Montpellier

Koper – Divača

Rijeka – Zagreb

Milano – Cremona – Mantova – Porto Levante/Venezia – Ravenna/Trieste

Belvízi út

„Északi-tengeri–balti” törzshálózati folyosó

Határokon átnyúló összeköttetések

Tallinn – Rīga – Kaunas – Warszawa: új, teljes mértékben átjárható, UIC-nyomtávú Rail Baltica-vonal

Vasút

Świnoujście/Szczecin – Berlin

Vasút és belvízi út

Via Baltica folyosó (Észtország – Lettország – Litvánia – Lengyelország)

Közút

Hiányzó összeköttetések

Kaunas – Vilnius: új, teljes mértékben átjárható, UIC-nyomtávú Rail Baltica-vonal

Vasút

Warszawa/Idzikowice – Poznań/Wrocław, a tervezett központi közlekedési csomóponttal való összeköttetésekkel együtt

Nord-Ostsee-csatorna

Belvízi út

Berlin – Magdeburg – Hannover; Mittellandkanal; Nyugat-németországi csatornák

Rajna folyó, Waal folyó

Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal

„Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosó

Határokon átnyúló összeköttetések

Brussel vagy Bruxelles – Luxembourg – Strasbourg

Vasút

Terneuzen – Gent

Belvízi út

Szajna – Scheldt hálózat, valamint a Szajna, Scheldt és Meuse folyók kapcsolódó vízgyűjtő területei

Rajna-Scheldt folyosó

Hiányzó összeköttetések

Albertkanaal/Canal Albert és Kanaal Bocholt-Herentals

Belvízi út

„Keleti/Kelet-mediterrán” törzshálózati folyosó

Határokon átnyúló összeköttetések

Dresden – Praha/Kolín

Vasút

Wien/Bratislava – Budapest

Békéscsaba – Arad – Timișoara

Craiova – Calafat – Vidin – Sofia – Thessaloniki

Sofia – RS határ/MK határ

TR határ – Alexandroupoli

MK határ – Thessaloniki

Ioannina – Kakavia (AL határ)

Közút

Drobeta Turnu Severin /Craiova – Vidin – Montana

Sofia – SR határ

Hamburg – Dresden – Praha – Pardubice

Belvízi út

Hiányzó összeköttetések

Igoumenitsa – Ioannina

Vasút

Praha – Brno

Thessaloniki – Kavala – Alexandroupoli

Timișoara – Craiova

„Rajna–Alpok” törzshálózati folyosó

Határokon átnyúló összeköttetések

Zevenaar – Emmerich – Oberhausen

Vasút

Karlsruhe – Basel

Milano/Novara – CH határ

Basel – Antwerpen/Rotterdam – Amsterdam

Belvízi út

Hiányzó összeköttetések

Genova – Tortona/Novi Ligure

Vasút

Zeebrugge – Gent

„Rajna–Duna” törzshálózati folyosó

Határokon átnyúló összeköttetések

München – Praha

Vasút

Nürnberg – Plzeň

München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg

Strasbourg – Kehl Appenweier

Hranice – Žilina

Košice – UA határ

Wien – Bratislava/Budapest

Bratislava – Budapest

Békéscsaba – Arad – Timișoara – RU határ

Bucuresti – Giurgiu – Rousse

Duna folyó (Kehlheim – Constanța/Middia/Sulina), valamint a Vág, a Száva és a Tisza folyók kapcsolódó vízgyűjtő területei

Belvízi út

Zlín – Žilina

Közút

Timișoara – RS határ

Hiányzó összeköttetések

Stuttgart – Ulm

Vasút

Salzburg – Linz

Craiova – București

Arad – Sighișoara – Brașov – Predeal

„Skandináv-mediterrán” törzshálózati folyosó

Határokon átnyúló összeköttetések

RU határ – Helsinki

Vasút

København – Hamburg: a Fehmarnbelt-szoroson áthaladó állandó összeköttetés elérési útvonalai

München – Wörgl – Innsbruck – Fortezza – Bolzano – Trento – Verona: Brenner-bázisalagút és elérési útvonalai

Göteborg – Oslo

København – Hamburg: a Fehmarnbelt-szoroson áthaladó állandó összeköttetés

Vasút/Közút

---

| 2021.7.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 273/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 273/14

---

A Tanács indokolása: A Tanács (EU) 32/2021 álláspontja első olvasatban a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) megvalósításának előmozdítását célzó egyszerűsítési intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából

(2021/C 273/02)

I.   BEVEZETÉS

| 1. | A Bizottság 2018. május 17-én benyújtotta az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a fenti javaslatot a harmadik „Európa mozgásban” című csomag részeként, amely az európai mobilitás biztonságosabbá, tisztábbá, hatékonyabbá és hozzáférhetőbbé tételét célozza. A javaslat célja az engedélyezési szabályok egyszerűsítése a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) kiteljesítésének elősegítése érdekében. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az Európai Parlament a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottságot (TRAN) jelölte ki a jogszabályért felelős bizottságnak, Dominique Riquet-t (ALDE, FR) pedig előadónak. A Parlament 2019. február 13-án (1) szavazott a jelentésről, és elfogadta első olvasatbeli álláspontját. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. október 17-én (2) fogadta el véleményét. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A Régiók Bizottsága pedig 2019. február 7-én (3) fogadta el véleményét. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A Tanácsban – a közlekedési munkacsoport (intermodális kérdések és hálózatok) 2018. június és 2019. november közötti megbeszéléseit követően – a 2019. december 2-i tanácsi ülésen általános megközelítés jött létre a javaslattal kapcsolatban. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ezt követően 2020. február 3-án, május 18 június-án és 8 három-án nem hivatalos háromoldalú egyeztetésre került sor, amelyek eredményeként a Tanács és az Európai Parlament átfogó ideiglenes megállapodást ért el a Coreper által 2020. június 3-án megújított megbízással összhangban. Az Állandó Képviselők Bizottsága 2020. június 17-én megerősítette a 2020. június 8-i háromoldalú egyeztetésen jóváhagyott végleges kompromisszumos szöveget. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Az Európai Parlament TRAN bizottsága 2020. július 14-én a fent említett ideiglenes kompromisszumos szöveg mellett szavazott. Ezt követően a TRAN bizottság elnöke 2020. július 16-i keltezéssel levelet küldött az Állandó Képviselők Bizottsága elnökének, amelyben jelezte, hogy amennyiben a Tanács a korábban jóváhagyott átfogó ideiglenes megállapodás szerinti formában fogadja el első olvasatbeli álláspontját, azt fogja javasolni a plenáris ülésnek, hogy a Parlament – a jogász-nyelvészi ellenőrzést követően – második olvasatban módosítás nélkül fogadja el a tanácsi álláspontot. |
| --- | --- |

7.

II.   CÉL

| 8. | Az irányelv átfogó célja az engedélyezési szabályok egyszerűsítése a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) kiteljesítésének elősegítése érdekében. Célja továbbá, hogy különösen az engedélyezési, a közbeszerzési és az egyéb eljárásokat illetően egyértelműbbé tegye a projektgazdák által követendő eljárásokat. |
| --- | --- |

8.

III.   A TANÁCS ELSŐ OLVASATBAN ELFOGADOTT ÁLLÁSPONTJÁNAK ELEMZÉSE

Eljárási keret

| 9. | A Parlament és a Tanács a Bizottság javaslata alapján tárgyalásokat folytatott annak érdekében, hogy a Tanács első olvasatban kialakított álláspontja alapján korai második olvasatbeli megállapodás jöjjön létre a két intézmény között. A Tanács álláspontjának tervezett szövege teljes mértékben tükrözi a két társjogalkotó között létrejött kompromisszumot. |
| --- | --- |

9.

A főbb kérdések összefoglalása

| 10. | A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjának főbb elemei – melyekről megállapodás született a társjogalkotók között – a következők: |
| --- | --- |

10.

| 11. | A javaslat jogi formája: A társjogalkotók abban állapodtak meg, hogy a javaslat jogi formáját „rendeletről”„irányelvre” változtatják. Ez a változtatás nagyobb rugalmasságot tesz lehetővé a tagállamok számára az engedélyezési eljárások lefolytatása terén, és azt is lehetővé teszi számukra, hogy hasznosítsák a már meglévő engedélyezési eljárásaikat. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Hatály: A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontja szerint az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében a projektek listáját, amely a határokon átnyúló összeköttetések és hiányzó összeköttetések jegyzékét tartalmazza, és amely megegyezik az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközről szóló rendelet melléklete III. részének 1. szakaszában szereplő jegyzékkel, fel kell venni az irányelv mellékletébe. Ezen túlmenően a hatály a törzshálózati folyosókkal kapcsolatos egyéb olyan projektekre is kiterjed, amelyek összköltsége meghaladja a 300 millió EUR-t. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kijelölt hatóság: A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontja meghatározza a kijelölt hatóság szerepét és felelősségi körét, amelynek értelmében a projektgazda tájékoztatása szempontjából a fő kapcsolattartó pontként szolgál majd, és kérésre iránymutatást nyújt az összes vonatkozó dokumentum és információ benyújtásához. Ez a rendelkezés e hatóság kijelölésére vonatkozóan határidőt is megállapít, amely az irányelv hatálybalépésétől számított 24 hónap. Az e cikken végzett változtatások célja, hogy a tagállamok a rendelkezés végrehajtásakor megfelelő mértékű rugalmasságot élvezzenek. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Az engedélyezési eljárás időtartama: A társjogalkotók abban állapodtak meg, hogy az engedélyezési eljárásra vonatkozó átfogó határidőt négy évben határozzák meg. Ezen túlmenően e határidő kellően indokolt esetben két alkalommal is meghosszabbítható. A tanácsi álláspontba bevezetett változtatások célja, hogy kellő rugalmassági mozgásteret biztosítsanak az engedélyezési eljárás befejezésének határidejét illetően, különös tekintettel az irányelv hatálya alá tartozó közlekedési projektek összetettségére és sokféleségére. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Az engedélyezési eljárás lebonyolítása: A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjában az engedélyezési eljárás különböző szakaszait összevonták, ami jelentős egyszerűsítést eredményezett. Ugyanakkor ez a rendelkezés lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy nemzeti joguknak megfelelően a négyéves időszakon belül különböző lépéseket határozzanak meg. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Átültetés: Amiatt, hogy a javaslat jogi formája megváltozott, a társjogalkotók az irányelv hatálybalépésétől számított 24 hónapos átültetési határidőről állapodtak meg. |
| --- | --- |

16.

IV.   ÖSSZEGZÉS

| 17. | A Tanács álláspontja hangsúlyozza a bizottsági javaslat fő célját és teljes mértékben tükrözi azt a kompromisszumot, amelyet a Tanács és az Európai Parlament a Bizottság támogatásával a nem hivatalos tárgyalások során elért. |
| --- | --- |

17.

| 18. | A Tanács ezért úgy véli, hogy első olvasatbeli álláspontja kiegyensúlyozottan tükrözi a tárgyalások eredményét, és az irányelv – elfogadását követően – jelentősen hozzá fog járulni az engedélyezési szabályok egyszerűsítéséhez, ennek eredményeként elősegítve a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) kiteljesítését. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  HL C 449., 2020.12.23., 576. o.

(2)  HL C 62., 2019.2.15., 269. o.

(3)  HL C 168., 2019.5.16., 91. o.

---