# Europos Sąjungos L 335/2005

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 335 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 48 tomas2005m. gruodžio 21d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 335

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

48 tomas2005m. gruodžio 21d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2005 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2092/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 1 |
| | * | 2005 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2093/2005, atidarantis konkursą dėl muito mokesčio lengvatos, taikomos iš trečiųjų šalių į Ispaniją importuojamiems kukurūzams | 3 |
| | * | 2005 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2094/2005, dėl kvietimo dalyvauti konkurse dėl sorgų importo į Ispaniją iš trečiųjų šalių muito lengvatos | 4 |
| | * | 2005 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2095/2005, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2075/92 taikymo taisykles dėl informacijos apie tabaką pateikimo | 6 |
| | * | 2005 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2096/2005, nustatantis bendruosius oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimus (
  1
  ) | 13 |
| | * | 2005 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2097/2005, atnaujinantis paprastųjų šiaurinių krevečių žvejybą NAFO 3L zonoje laivais, plaukiojančiais su Lietuvos vėliava | 31 |
| | * | 2005 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2098/2005, atnaujinantis bretlingių žvejybą su Danijos vėliava plaukiojantiems laivams ICES IIIa zonose | 32 |
| | * | 2005 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2099/2005, atnaujinantis europinių jūrų lydekų žvejybą ICES Vb (EB vandenys), VI, VII, XII, XIV zonose su Ispanijos vėliava plaukiojančiais laivais | 33 |
| | * | 2005 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2100/2005, 60-ąjį kartą iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 881/2002, nustatantį tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir organizacijoms, susijusiems su Osama bin Ladenu, Al-Quaida tinklu ir Talibanu, ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 467/2001 | 34 |
| | | 2005 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2101/2005, iš dalies keičiantis Reglamente (EB) Nr. 1011/2005 nustatytų kai kurių cukraus sektoriaus produktų reprezentacines kainas ir papildomus importo muitų dydžius 2005–2006 prekybos metams | 36 |
| | | 2005 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2102/2005, dėl nevalytos medvilnės pasaulinės rinkos kainos nustatymo | 38 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

2005 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2092/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

1

*

2005 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2093/2005, atidarantis konkursą dėl muito mokesčio lengvatos, taikomos iš trečiųjų šalių į Ispaniją importuojamiems kukurūzams

3

*

2005 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2094/2005, dėl kvietimo dalyvauti konkurse dėl sorgų importo į Ispaniją iš trečiųjų šalių muito lengvatos

4

*

2005 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2095/2005, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2075/92 taikymo taisykles dėl informacijos apie tabaką pateikimo

6

*

2005 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2096/2005, nustatantis bendruosius oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimus (
  1
  )

1

13

*

2005 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2097/2005, atnaujinantis paprastųjų šiaurinių krevečių žvejybą NAFO 3L zonoje laivais, plaukiojančiais su Lietuvos vėliava

31

*

2005 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2098/2005, atnaujinantis bretlingių žvejybą su Danijos vėliava plaukiojantiems laivams ICES IIIa zonose

32

*

2005 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2099/2005, atnaujinantis europinių jūrų lydekų žvejybą ICES Vb (EB vandenys), VI, VII, XII, XIV zonose su Ispanijos vėliava plaukiojančiais laivais

33

*

2005 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2100/2005, 60-ąjį kartą iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 881/2002, nustatantį tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir organizacijoms, susijusiems su Osama bin Ladenu, Al-Quaida tinklu ir Talibanu, ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 467/2001

Al-Quaida

34

2005 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2101/2005, iš dalies keičiantis Reglamente (EB) Nr. 1011/2005 nustatytų kai kurių cukraus sektoriaus produktų reprezentacines kainas ir papildomus importo muitų dydžius 2005–2006 prekybos metams

36

2005 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2102/2005, dėl nevalytos medvilnės pasaulinės rinkos kainos nustatymo

38

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2004 m. gruodžio 14 d. Komisijos sprendimas, Tiesioginių mokesčių lengvatos prekybos mugėse užsienyje dalyvaujančioms įmonėms
  (pranešta dokumentu Nr. C(2004) 4746)

   (
  1
  ) | 39 |
| | * | 2005 m. liepos 20 d. Komisijos sprendimas, dėl Vokietijos valstybės pagalbos mėsos perdirbimo įmonei Greußener Salamifabrik GmbH

  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 2725) | 48 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

*

2004 m. gruodžio 14 d. Komisijos sprendimas, Tiesioginių mokesčių lengvatos prekybos mugėse užsienyje dalyvaujančioms įmonėms
  (pranešta dokumentu Nr. C(2004) 4746)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2004) 4746)

1

39

*

2005 m. liepos 20 d. Komisijos sprendimas, dėl Vokietijos valstybės pagalbos mėsos perdirbimo įmonei Greußener Salamifabrik GmbH

  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 2725)

Greußener Salamifabrik GmbH

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 2725)

48

| | | Aktai, priimti remiantis Europos Sąjungos sutarties V antraštine dalimi |
| --- | --- | --- |
| | * | 2005 m. lapkričio 22 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUPOL Kinšasa/2/2005, dėl ES policijos misijos Kinšasoje (KDR), EUPOL Kinšasa, vadovo įgaliojimų pratęsimo | 57 |
| | * | 2005 m. lapkričio 25 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas ESPM/1/2005, dėl Europos Sąjungos policijos misijos (ESPM) Bosnijoje ir Hercegovinoje vadovo-policijos komisaro skyrimo | 58 |

Aktai, priimti remiantis Europos Sąjungos sutarties V antraštine dalimi

*

2005 m. lapkričio 22 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUPOL Kinšasa/2/2005, dėl ES policijos misijos Kinšasoje (KDR), EUPOL Kinšasa, vadovo įgaliojimų pratęsimo

57

*

2005 m. lapkričio 25 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas ESPM/1/2005, dėl Europos Sąjungos policijos misijos (ESPM) Bosnijoje ir Hercegovinoje vadovo-policijos komisaro skyrimo

58

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | | 2005 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2084/2005, dėl galvijienos sektoriaus produktų, kurių kilmės šalys yra Botsvana, Kenija, Madagaskaras, Svazilendas, Zimbabvė ir Namibija, importo licencijų, klaidų ištaisymas (OL L 333, 2005 12 20) | 59 |

Klaidų ištaisymas

2005 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2084/2005, dėl galvijienos sektoriaus produktų, kurių kilmės šalys yra Botsvana, Kenija, Madagaskaras, Svazilendas, Zimbabvė ir Namibija, importo licencijų, klaidų ištaisymas (OL L 333, 2005 12 20)

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 335/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 335/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2092/2005

2005 m. gruodžio 20 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. gruodžio 21 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 20 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 386/2005 (OL L 62, 2005 3 9, p. 3).

1

---

PRIEDAS

prie 2005 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | 052 | 74,1 |
| 204 | 51,6 |
| 212 | 87,2 |
| 999 | 71,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 155,7 |
| 204 | 82,1 |
| 220 | 196,3 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 147,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 149,3 |
| 204 | 110,0 |
| 999 | 129,7 |
| 0805 10 20 | 052 | 59,0 |
| 204 | 62,2 |
| 220 | 66,6 |
| 388 | 33,2 |
| 624 | 59,8 |
| 999 | 56,2 |
| 0805 20 10 | 052 | 59,8 |
| 204 | 59,3 |
| 999 | 59,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 77,0 |
| 220 | 36,8 |
| 400 | 81,3 |
| 464 | 143,2 |
| 624 | 79,1 |
| 999 | 83,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 55,8 |
| 999 | 55,8 |
| 0808 10 80 | 096 | 18,3 |
| 400 | 86,7 |
| 404 | 95,4 |
| 720 | 69,0 |
| 999 | 67,4 |
| 0808 20 50 | 052 | 138,4 |
| 400 | 99,6 |
| 720 | 42,4 |
| 999 | 93,5 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

052

74,1

204

51,6

212

87,2

999

71,0

0707 00 05

052

155,7

204

82,1

220

196,3

628

155,5

999

147,4

0709 90 70

052

149,3

204

110,0

999

129,7

0805 10 20

052

59,0

204

62,2

220

66,6

388

33,2

624

59,8

999

56,2

0805 20 10

052

59,8

204

59,3

999

59,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

77,0

220

36,8

400

81,3

464

143,2

624

79,1

999

83,5

0805 50 10

052

55,8

999

55,8

0808 10 80

096

18,3

400

86,7

404

95,4

720

69,0

999

67,4

0808 20 50

052

138,4

400

99,6

720

42,4

999

93,5

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 750/2005 (OL L 126, 2005 5 19, p. 12). Kodas „999“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 335/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 335/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2093/2005

2005 m. gruodžio 20 d.

atidarantis konkursą dėl muito mokesčio lengvatos, taikomos iš trečiųjų šalių į Ispaniją importuojamiems kukurūzams

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 12 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Laikantis Bendrijos tarptautinių įsipareigojimų, sudarytų Urugvajaus raundo daugiašalėse prekybos derybose (2), Bendrija įsipareigojo importuoti į Ispaniją tam tikrą kiekį kukurūzų. |
| --- | --- |

(1)

Laikantis Bendrijos tarptautinių įsipareigojimų, sudarytų Urugvajaus raundo daugiašalėse prekybos derybose (2), Bendrija įsipareigojo importuoti į Ispaniją tam tikrą kiekį kukurūzų.

| (2) | 1995 m. liepos 26 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1839/95 dėl tarifinių kvotų kukurūzų ir sorgo importui į Ispaniją ir kukurūzų importui į Portugaliją taikymo taisyklių (3) yra nustatytos konkursų vykdymui būtinos konkrečios taisyklės. |
| --- | --- |

(2)

1995 m. liepos 26 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1839/95 dėl tarifinių kvotų kukurūzų ir sorgo importui į Ispaniją ir kukurūzų importui į Portugaliją taikymo taisyklių (3) yra nustatytos konkursų vykdymui būtinos konkrečios taisyklės.

| (3) | Atsižvelgiant į esamus Ispanijos rinkos poreikius, reikia pradėti konkursą dėl kukurūzų importo muito mokesčio lengvatos. |
| --- | --- |

(3)

Atsižvelgiant į esamus Ispanijos rinkos poreikius, reikia pradėti konkursą dėl kukurūzų importo muito mokesčio lengvatos.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Pradedamas konkursas dėl Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 10 straipsnio 2 dalyje numatytos importo muito mokesčio lengvatos, taikomos importuojamiems į Ispaniją kukurūzams.

2.   Taikomos Reglamento (EB) Nr. 1839/95 nuostatos.

2 straipsnis

Konkursas vyksta iki 2006 m. birželio 29 d. Tuo laikotarpiu vykdomi savaitiniai konkursai, kurių apimtys ir pasiūlymų pateikimo terminai pateikti pranešime apie konkursą.

3 straipsnis

Šio konkurso tvarka išduotos importo licencijos galioja penkiasdešimt dienų nuo jų išdavimo datos tokia prasme, kokia vartojama Reglamento (EB) Nr. 1839/95 10 straipsnio 4 dalyje.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 20 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 336, 1994 12 23, p. 22.

2

(3)  OL L 177, 1995 7 28, p. 4. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1558/2005 (OL L 249, 2005 9 24, p. 6).

3

---

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 335/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 335/4

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2094/2005

2005 m. gruodžio 20 d.

dėl kvietimo dalyvauti konkurse dėl sorgų importo į Ispaniją iš trečiųjų šalių muito lengvatos

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 12 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Laikantis Bendrijos tarptautinių įsipareigojimų, sudarytų Urugvajaus raundo daugiašalėse prekybos derybose (2), Bendrija įsipareigojo importuoti į Ispaniją tam tikrą sorgų kiekį. |
| --- | --- |

(1)

Laikantis Bendrijos tarptautinių įsipareigojimų, sudarytų Urugvajaus raundo daugiašalėse prekybos derybose (2), Bendrija įsipareigojo importuoti į Ispaniją tam tikrą sorgų kiekį.

| (2) | 1995 m. liepos 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1839/95, nustatantis išsamias tarifinių kvotų taikymo kukurūzų bei sorgų importui į Ispaniją ir kukurūzų importui į Portugaliją taisykles (3), nustatė specialiąsias sąlygas, būtinas šio konkurso vykdymui. |
| --- | --- |

(2)

1995 m. liepos 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1839/95, nustatantis išsamias tarifinių kvotų taikymo kukurūzų bei sorgų importui į Ispaniją ir kukurūzų importui į Portugaliją taisykles (3), nustatė specialiąsias sąlygas, būtinas šio konkurso vykdymui.

| (3) | Atsižvelgiant į dabartinius Ispanijos rinkos poreikius, reikia paskelbti kvietimą dalyvauti konkurse dėl sorgų importo muito mokesčio lengvatos. |
| --- | --- |

(3)

Atsižvelgiant į dabartinius Ispanijos rinkos poreikius, reikia paskelbti kvietimą dalyvauti konkurse dėl sorgų importo muito mokesčio lengvatos.

| (4) | 2002 m. gruodžio 10 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2286/2002 dėl priemonių, taikomų žemės ūkio produktams ir prekėms, pagamintoms perdirbus žemės ūkio produktus, kilusius iš Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno valstybės (AKR šalių) (4), yra numatyta 60 % sumažinti sorgų importo muitus šimtui tūkstančių tonų per metus ir 50 % – šią kvotą viršijančiam kiekiui. Prie šios muito lengvatos pridėjus lengvatą, gaunamą konkurso būdu sumažinus importo muitą, kyla pavojus destabilizuoti Ispanijos grūdų rinką. Taigi reikia panaikinti tokios sudėties galimybę. |
| --- | --- |

(4)

2002 m. gruodžio 10 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2286/2002 dėl priemonių, taikomų žemės ūkio produktams ir prekėms, pagamintoms perdirbus žemės ūkio produktus, kilusius iš Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno valstybės (AKR šalių) (4), yra numatyta 60 % sumažinti sorgų importo muitus šimtui tūkstančių tonų per metus ir 50 % – šią kvotą viršijančiam kiekiui. Prie šios muito lengvatos pridėjus lengvatą, gaunamą konkurso būdu sumažinus importo muitą, kyla pavojus destabilizuoti Ispanijos grūdų rinką. Taigi reikia panaikinti tokios sudėties galimybę.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Pradedamas konkursas dėl sorgų importo į Ispaniją muito lengvatos, numatytos Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 10 straipsnio 2 dalyje.

2.   Taikomos Reglamento (EB) Nr. 1839/95 nuostatos.

3.   Šiam konkursui netaikoma sorgų importo muito lengvata, numatyta Reglamento (EB) Nr. 2286/2002 II priede.

2 straipsnis

Paraiškas galima teikti iki 2006 m. birželio 29 d. Šiuo laikotarpiu skelbiami savaitiniai konkursai, kurių produkcijos apimtys ir pasiūlymų teikimo terminai pateikti pranešime dėl konkurso.

3 straipsnis

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1839/95 10 straipsnio 4 dalį, su konkursu susijusios importo licencijos galioja penkiasdešimt dienų nuo jų išdavimo.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 20 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 336, 1994 12 23, p. 22.

2

(3)  OL L 177, 1995 7 28, p. 4. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1558/2005 (OL L 249, 2005 9 24, p. 6).

3

(4)  OL L 348, 2002 12 21, p. 5.

4

---

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 335/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 335/6

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2095/2005

2005 m. gruodžio 20 d.

nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2075/92 taikymo taisykles dėl informacijos apie tabaką pateikimo

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1992 m. birželio 30 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2075/92 dėl bendro žaliavinio tabako rinkos organizavimo (1), ypač į jo 21 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Siekiant sudaryti Komisijai galimybę stebėti žaliavinio tabako sektoriaus rinkos, kuriai taikomas Reglamentu (EEB) Nr. 2075/92 nustatytas bendras rinkos organizavimas, pokyčius, iš valstybių narių reikalaujama pateikti būtiną informaciją. |
| --- | --- |

(1)

Siekiant sudaryti Komisijai galimybę stebėti žaliavinio tabako sektoriaus rinkos, kuriai taikomas Reglamentu (EEB) Nr. 2075/92 nustatytas bendras rinkos organizavimas, pokyčius, iš valstybių narių reikalaujama pateikti būtiną informaciją.

| (2) | Todėl buvo priimtas 2004 m. kovo 29 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 604/2004 dėl informacijos apie tabaką pateikimo nuo 2000 bei vėlesnių metų derliaus (2). |
| --- | --- |

(2)

Todėl buvo priimtas 2004 m. kovo 29 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 604/2004 dėl informacijos apie tabaką pateikimo nuo 2000 bei vėlesnių metų derliaus (2).

| (3) | Pateiktina informacija turėtų bendrai apžvelgti visą Bendrijos rinką, ypač atsižvelgiant į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003, nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančio tam tikras paramos schemas ūkininkams (3), nuostatas ir jo įgyvendinimo taisykles. |
| --- | --- |

(3)

Pateiktina informacija turėtų bendrai apžvelgti visą Bendrijos rinką, ypač atsižvelgiant į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003, nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančio tam tikras paramos schemas ūkininkams (3), nuostatas ir jo įgyvendinimo taisykles.

| (4) | Siekiant užtikrinti veiksmingą administravimą, pateikiama informacija turėtų būti sugrupuota pagal tabako rūšis, o jos pateikimui turėtų būti nustatyti terminai. |
| --- | --- |

(4)

Siekiant užtikrinti veiksmingą administravimą, pateikiama informacija turėtų būti sugrupuota pagal tabako rūšis, o jos pateikimui turėtų būti nustatyti terminai.

| (5) | Todėl būtų tikslinga nuostatas atitinkamai pritaikyti pateikiamai informacijai. |
| --- | --- |

(5)

Todėl būtų tikslinga nuostatas atitinkamai pritaikyti pateikiamai informacijai.

| (6) | Siekiant aiškumo ir racionalumo, Reglamentas (EB) Nr. 604/2004 turėtų būti panaikintas ir pakeistas nauju reglamentu. |
| --- | --- |

(6)

Siekiant aiškumo ir racionalumo, Reglamentas (EB) Nr. 604/2004 turėtų būti panaikintas ir pakeistas nauju reglamentu.

| (7) | Šiame Reglamente numatytos priemonės atitinka Tabako vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame Reglamente numatytos priemonės atitinka Tabako vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Valstybės narės elektroniniu būdu, laikydamosi prieduose nurodytų terminų, pateikia Komisijai IA, IB, II ir III prieduose nustatytą informaciją apie kiekvieną derlių.

2 straipsnis

Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad atitinkami ūkio subjektai atitinkamais terminais pateiktų joms reikalaujamą informaciją.

3 straipsnis

1.   Reglamentas (EB) Nr. 604/2004 yra panaikinamas.

Tačiau jis toliau taikomas informacijai apie 2005 m. derlių.

2.   Nuorodos į panaikintą reglamentą suprantamos kaip nuorodos į šį Reglamentą ir aiškinamos pagal IV priede pateiktą koreliacijos lentelę.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2006 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 20 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 215, 1992 7 30, p. 70. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1679/2005 (OL L 271, 2005 10 15, p. 1).

1

(2)  OL L 97, 2004 4 1, p. 34.

2

(3)  OL L 270, 2003 10 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 118/2005 (OL L 24, 2005 1 27, p. 15).

3

---

IA PRIEDAS

Vėliausiai iki atitinkamų derliaus metų liepos 31 d. Komisijai pateiktina informacija

| | Derlius: ... |
| --- | --- |

Derlius: ...

| | Ataskaitą teikianti valstybė narė: ... |
| --- | --- |

Ataskaitą teikianti valstybė narė: ...

| | Tabaką auginančių ūkininkų bendras skaičius: ... |
| --- | --- |

Tabaką auginančių ūkininkų bendras skaičius: ...

| | Pirminių perdirbėjų bendras skaičius: ... |
| --- | --- |

Pirminių perdirbėjų bendras skaičius: ...

---

IB PRIEDAS

Vėliausiai iki atitinkamų derliaus metų liepos 31 d. Komisijai pateiktina informacija

| | Derlius: ... |
| --- | --- |

Derlius: ...

| | Ataskaitą teikianti valstybė narė: ... |
| --- | --- |

Ataskaitą teikianti valstybė narė: ...

| | Rūšių grupė: ... |
| --- | --- |

Rūšių grupė: ...

| | Valstybė narė, kurioje auginama
  (ataskaitos pateikėja) | Valstybė narė, kurioje auginama
  Pavadinimas: | Valstybė narė, kurioje auginama
  Pavadinimas: | Valstybė narė, kurioje auginama
  Pavadinimas: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | AUGINIMO SUTARTYS |

Valstybė narė, kurioje auginama

(ataskaitos pateikėja)

Valstybė narė, kurioje auginama

Pavadinimas:

Valstybė narė, kurioje auginama

Pavadinimas:

Valstybė narė, kurioje auginama

Pavadinimas:

1.

AUGINIMO SUTARTYS

| 1.1. | Sudarytų auginimo sutarčių skaičius |
| --- | --- |

1.1.

Sudarytų auginimo sutarčių skaičius

| 1.2. | Sutartinis tabako, turinčio Reglamento (EB) Nr. 1973/2004 XXVIII priede nurodytą drėgmės kiekį, kiekis (tonomis) |
| --- | --- |

1.2.

Sutartinis tabako, turinčio Reglamento (EB) Nr. 1973/2004 XXVIII priede nurodytą drėgmės kiekį, kiekis (tonomis)

| 1.3. | Visa teritorija, kuriai taikomos sutartys (hektarais) |
| --- | --- |

1.3.

Visa teritorija, kuriai taikomos sutartys (hektarais)

| 2. | TABAKĄ AUGINANTYS ŪKININKAI |
| --- | --- |

2.

TABAKĄ AUGINANTYS ŪKININKAI

| 2.1. | Tabaką auginančių ūkininkų bendras skaičius |
| --- | --- |

2.1.

Tabaką auginančių ūkininkų bendras skaičius

| 2.2. | Augintojų asociacijai priklausančių ūkininkų skaičius |
| --- | --- |

2.2.

Augintojų asociacijai priklausančių ūkininkų skaičius

| 3. | PIRMINIO PERDIRBIMO ĮMONĖS |
| --- | --- |

3.

PIRMINIO PERDIRBIMO ĮMONĖS

| 3.1. | Pirminio perdirbimo įmonių, sudarančių auginimo sutartis, skaičius |
| --- | --- |

3.1.

Pirminio perdirbimo įmonių, sudarančių auginimo sutartis, skaičius

| 4. | KAINOS (1) |
| --- | --- |

4.

KAINOS (1)

| 4.1. | Didžiausia kaina (eurais už kg), sutarta auginimo sutartyse, atitinkama valiuta be mokesčių ir kitų rinkliavų. Nurodykite standartinę kokybę |
| --- | --- |

4.1.

Didžiausia kaina (eurais už kg), sutarta auginimo sutartyse, atitinkama valiuta be mokesčių ir kitų rinkliavų. Nurodykite standartinę kokybę

| 4.2. | Mažiausia kaina (eurais už kg), sutarta auginimo sutartyse, atitinkama valiuta be mokesčių ir kitų rinkliavų. Nurodykite standartinę kokybę |
| --- | --- |

4.2.

Mažiausia kaina (eurais už kg), sutarta auginimo sutartyse, atitinkama valiuta be mokesčių ir kitų rinkliavų. Nurodykite standartinę kokybę

---

(1)  Nacionalinę valiutą naudojančios valstybės narės taiko valiutų perskaičiavimo kursą, galiojantį kiekvienų derliaus metų sausio 1 d.

---

II PRIEDAS

Vėliausiai iki kitų metų birželio 30 d. po atitinkamų derliaus metų Komisijai pateiktina informacijos santrauka

Suvestiniai atitinkamo derliaus duomenys

| | Derlius: ... |
| --- | --- |

Derlius: ...

| | Ataskaitą teikianti valstybė narė: ... |
| --- | --- |

Ataskaitą teikianti valstybė narė: ...

| | Rūšių grupė: ... |
| --- | --- |

Rūšių grupė: ...

| | Valstybė narė, kurioje auginama
  (ataskaitos pateikėja) | Valstybė narė, kurioje auginama
  Pavadinimas: | Valstybė narė, kurioje auginama
  Pavadinimas: | Valstybė narė, kurioje auginama
  Pavadinimas: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Pristatytas kiekis (tonomis) |

Valstybė narė, kurioje auginama

(ataskaitos pateikėja)

Valstybė narė, kurioje auginama

Pavadinimas:

Valstybė narė, kurioje auginama

Pavadinimas:

Valstybė narė, kurioje auginama

Pavadinimas:

1.

Pristatytas kiekis (tonomis)

| 1.1. | Visas mažiausio kokybės standarto žaliavinio tabako, turinčio Reglamento (EB) Nr. 1973/2004 XXVIII priede nurodytą drėgmės kiekį, kiekis |
| --- | --- |

1.1.

Visas mažiausio kokybės standarto žaliavinio tabako, turinčio Reglamento (EB) Nr. 1973/2004 XXVIII priede nurodytą drėgmės kiekį, kiekis

| 1.2. | Per augintojų asociacijas pristatyto mažiausio kokybės standarto žaliavinio tabako, turinčio Reglamento (EB) Nr. 1973/2004 XXVIII priede nurodytą drėgmės kiekį, kiekis |
| --- | --- |

1.2.

Per augintojų asociacijas pristatyto mažiausio kokybės standarto žaliavinio tabako, turinčio Reglamento (EB) Nr. 1973/2004 XXVIII priede nurodytą drėgmės kiekį, kiekis

| 2. | Faktinis mažiausio kokybės standarto žaliavinio tabako kiekis (tonomis), pristatytas prieš koreguojant svorį pagal drėgmės kiekį |
| --- | --- |

2.

Faktinis mažiausio kokybės standarto žaliavinio tabako kiekis (tonomis), pristatytas prieš koreguojant svorį pagal drėgmės kiekį

| 3. | Pirminio perdirbimo įmonių sumokėta vidutinė kaina (eurais už kg) be mokesčių ir kitų rinkliavų (1) |
| --- | --- |

3.

Pirminio perdirbimo įmonių sumokėta vidutinė kaina (eurais už kg) be mokesčių ir kitų rinkliavų (1)

---

(1)  Nacionalinę valiutą naudojančios valstybės narės taiko valiutų perskaičiavimo kursą, galiojantį kitų kalendorinių metų sausio 1 d. po derliaus nuėmimo.

---

III PRIEDAS

Vėliausiai iki kitų metų liepos 31 d. po derliaus metų Komisijai pateiktina informacija

Pirminio perdirbėjo atsargų pokyčiai (tonomis)

| | Ataskaitą teikianti valstybė narė: ... |
| --- | --- |

Ataskaitą teikianti valstybė narė: ...

| | Ataskaitos data: ... |
| --- | --- |

Ataskaitos data: ...

| Rūšių grupė | Derlius | Į Bendrijos rinką pateikti kiekiai per ankstesnius prekybos metus (1) | Į trečiųjų šalių rinkas pateikti kiekiai per ankstesnius prekybos metus (1) | Atsargos paskutinę ankstesnių prekybos metų dieną (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Rūšių grupė

Derlius

Į Bendrijos rinką pateikti kiekiai per ankstesnius prekybos metus (1)

Į trečiųjų šalių rinkas pateikti kiekiai per ankstesnius prekybos metus (1)

Atsargos paskutinę ankstesnių prekybos metų dieną (1)

---

(1)  Prekybos metai trunka nuo derliaus metų liepos 1 d. iki kitų metų birželio 30 d.

---

IV PRIEDAS

Koreliacijos lentelė

| Reglamentas (EB) Nr. 604/2004 | Šis Reglamentas |
| --- | --- |
| 1 ir 2 straipsniai | 1 ir 2 straipsniai |
| 3 straipsnis | — |
| 4 straipsnis | 3 straipsnis |
| 5 straipsnis | 4 straipsnis |
| I, II ir III priedai | IB, II ir III priedai |
| — | IA priedas |
| IV priedas | — |
| V priedas | IV priedas |

Reglamentas (EB) Nr. 604/2004

Šis Reglamentas

1 ir 2 straipsniai

1 ir 2 straipsniai

3 straipsnis

—

4 straipsnis

3 straipsnis

5 straipsnis

4 straipsnis

I, II ir III priedai

IB, II ir III priedai

—

IA priedas

IV priedas

—

V priedas

IV priedas

---

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 335/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 335/13

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2096/2005

2005 m. gruodžio 20 d.

nustatantis bendruosius oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimus

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 550/2004 dėl oro navigacijos paslaugų teikimo bendrame Europos danguje (toliau – paslaugų teikimo reglamentas) (1), ypač į jo 4 ir 6 straipsnius,

kadangi:

| (1) | Vadovaudamasi Reglamentu (EB) Nr. 550/2004 Komisija turi nustatyti bendruosius oro navigacijos paslaugų teikimo Bendrijoje reikalavimus. Tinkamiausia priemonė šiam tikslui yra tiesiogiai taikomas reglamentas. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaudamasi Reglamentu (EB) Nr. 550/2004 Komisija turi nustatyti bendruosius oro navigacijos paslaugų teikimo Bendrijoje reikalavimus. Tinkamiausia priemonė šiam tikslui yra tiesiogiai taikomas reglamentas.

| (2) | Valstybės narės turėtų sertifikuoti oro navigacijos paslaugų teikimą Bendrijoje. Kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 550/2004 7 straipsnyje, bendruosius reikalavimus atitinkantys oro navigacijos paslaugų teikėjai turėtų gauti sertifikatus. Oro navigacijos paslaugų teikėjai, neprivalantys turėti sertifikato, turėtų stengtis kiek galima labiau atitikti bendruosius reikalavimus tiek, kiek leidžia jų teisinis statusas. |
| --- | --- |

(2)

Valstybės narės turėtų sertifikuoti oro navigacijos paslaugų teikimą Bendrijoje. Kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 550/2004 7 straipsnyje, bendruosius reikalavimus atitinkantys oro navigacijos paslaugų teikėjai turėtų gauti sertifikatus. Oro navigacijos paslaugų teikėjai, neprivalantys turėti sertifikato, turėtų stengtis kiek galima labiau atitikti bendruosius reikalavimus tiek, kiek leidžia jų teisinis statusas.

| (3) | Taikant bendruosius reikalavimus, kurie turi būti nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 550/2004 6 straipsnį, turėtų būti nepažeidžiamas valstybių narių oro erdvės suverenumas ir jų viešosios tvarkos, visuomenės saugumo bei gynybos reikalavimai, kaip numatyta 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (toliau – pagrindų reglamentas) (2), 13 straipsnyje. Vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 549/2004 1 straipsnio 2 dalimi, bendrieji reikalavimai neturėtų būti taikomi karinėms operacijoms ir mokymui. |
| --- | --- |

(3)

Taikant bendruosius reikalavimus, kurie turi būti nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 550/2004 6 straipsnį, turėtų būti nepažeidžiamas valstybių narių oro erdvės suverenumas ir jų viešosios tvarkos, visuomenės saugumo bei gynybos reikalavimai, kaip numatyta 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (toliau – pagrindų reglamentas) (2), 13 straipsnyje. Vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 549/2004 1 straipsnio 2 dalimi, bendrieji reikalavimai neturėtų būti taikomi karinėms operacijoms ir mokymui.

| (4) | Apibrėžiant bendruosius oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimus reikėtų deramai atsižvelgti į valstybių narių oro navigacijos paslaugų teikėjų teisinį statusą. Be to, jei organizacija be oro navigacijos paslaugų teikimo užsiima ir kita veikla, bendrieji reikalavimai, kurie turi būti nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 550/2004 6 straipsnį, neturėtų būti taikomi tokiai veiklai arba ištekliams, numatytiems kitai veiklai negu oro navigacijos paslaugų teikimas, nebent būtų nustatyta kitaip. |
| --- | --- |

(4)

Apibrėžiant bendruosius oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimus reikėtų deramai atsižvelgti į valstybių narių oro navigacijos paslaugų teikėjų teisinį statusą. Be to, jei organizacija be oro navigacijos paslaugų teikimo užsiima ir kita veikla, bendrieji reikalavimai, kurie turi būti nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 550/2004 6 straipsnį, neturėtų būti taikomi tokiai veiklai arba ištekliams, numatytiems kitai veiklai negu oro navigacijos paslaugų teikimas, nebent būtų nustatyta kitaip.

| (5) | Bendrieji reikalavimai oro navigacijos paslaugų teikėjams turėtų būti taikomi proporcingai rizikai, susijusiai su kiekvienos paslaugos konkrečiomis ypatybėms, pvz., aptarnautų skrydžių kiekiu ir (arba) pobūdžiu bei specifika. Jei kurie nors oro navigacijos paslaugų teikėjai nuspręstų nesinaudoti galimybe teikti tarpvalstybines paslaugas ir todėl atsisakytų teisės į abipusį pripažinimą bendrame Europos danguje, nacionalinei priežiūros institucijai turėtų būti suteikti įgaliojimai tokiems teikėjams atitinkamai leisti laikytis tam tikrų bendrųjų oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimų ir tam tikrų specialiųjų oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimų. Taigi ir su sertifikatais susiję reikalavimai turėtų būti atitinkamai suderinti su nukrypti leidžiančių nuostatų pobūdžiu ir apimtimi. |
| --- | --- |

(5)

Bendrieji reikalavimai oro navigacijos paslaugų teikėjams turėtų būti taikomi proporcingai rizikai, susijusiai su kiekvienos paslaugos konkrečiomis ypatybėms, pvz., aptarnautų skrydžių kiekiu ir (arba) pobūdžiu bei specifika. Jei kurie nors oro navigacijos paslaugų teikėjai nuspręstų nesinaudoti galimybe teikti tarpvalstybines paslaugas ir todėl atsisakytų teisės į abipusį pripažinimą bendrame Europos danguje, nacionalinei priežiūros institucijai turėtų būti suteikti įgaliojimai tokiems teikėjams atitinkamai leisti laikytis tam tikrų bendrųjų oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimų ir tam tikrų specialiųjų oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimų. Taigi ir su sertifikatais susiję reikalavimai turėtų būti atitinkamai suderinti su nukrypti leidžiančių nuostatų pobūdžiu ir apimtimi.

| (6) | Siekiant užtikrinti, kad sertifikavimo sistema tinkamai veiktų, valstybės narės savo metinėse ataskaitose turėtų Komisijai pateikti visus reikiamus duomenis apie nacionalinių priežiūros institucijų taikomas nukrypti leidžiančias nuostatas. |
| --- | --- |

(6)

Siekiant užtikrinti, kad sertifikavimo sistema tinkamai veiktų, valstybės narės savo metinėse ataskaitose turėtų Komisijai pateikti visus reikiamus duomenis apie nacionalinių priežiūros institucijų taikomas nukrypti leidžiančias nuostatas.

| (7) | Skirtingoms oro navigacijos paslaugų rūšims gali būti taikomi skirtingi reikalavimai. Todėl bendruosius reikalavimus reikėtų pritaikyti pagal kiekvienos paslaugų rūšies specialius ypatumus. |
| --- | --- |

(7)

Skirtingoms oro navigacijos paslaugų rūšims gali būti taikomi skirtingi reikalavimai. Todėl bendruosius reikalavimus reikėtų pritaikyti pagal kiekvienos paslaugų rūšies specialius ypatumus.

| (8) | Oro navigacijos paslaugų teikėjams visą sertifikato galiojimo laikotarpį turėtų tekti pareiga įrodyti, kad visos jų teikiamos paslaugos atitinka reikalavimus. |
| --- | --- |

(8)

Oro navigacijos paslaugų teikėjams visą sertifikato galiojimo laikotarpį turėtų tekti pareiga įrodyti, kad visos jų teikiamos paslaugos atitinka reikalavimus.

| (9) | Siekiant užtikrinti veiksmingą bendrųjų reikalavimų taikymą, reikia sukurti reguliarios bendrųjų reikalavimų ir sertifikatuose numatytų reikalavimų laikymosi priežiūros ir reguliarių patikrinimų sistemą. Prieš išduodama sertifikatą nacionalinė priežiūros institucija turi ištirti teikėjo tinkamumą ir kasmet tikrinti, kaip jos sertifikuoti oro navigacijos paslaugų teikėjai toliau laikosi reikalavimų. Todėl ji turi sukurti ir kasmet atnaujinti orientacinę patikrinimų programą, kuri būtų taikoma visiems teikėjams, kuriuos ji sertifikavo remiantis rizikos įvertinimu. Programoje turėtų būti numatyta per priimtiną laikotarpį patikrinti visas atitinkamas oro navigacijos paslaugų teikėjų dalis. Vertindama nustatytų oro eismo paslaugų ir meteorologijos paslaugų teikėjų reikalavimų laikymąsi, nacionalinė priežiūros institucija turėtų turėti įgaliojimus tikrinti atitinkamus iš tarptautinių įsipareigojimų kylančius reikalavimus atitinkamai valstybei narei. |
| --- | --- |

(9)

Siekiant užtikrinti veiksmingą bendrųjų reikalavimų taikymą, reikia sukurti reguliarios bendrųjų reikalavimų ir sertifikatuose numatytų reikalavimų laikymosi priežiūros ir reguliarių patikrinimų sistemą. Prieš išduodama sertifikatą nacionalinė priežiūros institucija turi ištirti teikėjo tinkamumą ir kasmet tikrinti, kaip jos sertifikuoti oro navigacijos paslaugų teikėjai toliau laikosi reikalavimų. Todėl ji turi sukurti ir kasmet atnaujinti orientacinę patikrinimų programą, kuri būtų taikoma visiems teikėjams, kuriuos ji sertifikavo remiantis rizikos įvertinimu. Programoje turėtų būti numatyta per priimtiną laikotarpį patikrinti visas atitinkamas oro navigacijos paslaugų teikėjų dalis. Vertindama nustatytų oro eismo paslaugų ir meteorologijos paslaugų teikėjų reikalavimų laikymąsi, nacionalinė priežiūros institucija turėtų turėti įgaliojimus tikrinti atitinkamus iš tarptautinių įsipareigojimų kylančius reikalavimus atitinkamai valstybei narei.

| (10) | Nacionalinių priežiūros institucijų tarpusavio vertinimas turėtų paskatinti visoje Bendrijoje vienodą požiūrį į oro navigacijos paslaugų teikėjų priežiūrą. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, turėtų organizuoti tokius tarpusavio vertinimus, kurie būtų suderinti su Eurokontrolės ESARR įgyvendinimo stebėsenos ir rėmimo programos (ESIMS) ir Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) vykdomos Visuotinės saugos priežiūros audito programos (USOAP) veikla. Taip būtų išvengta dvigubo darbo. Kad tarpusavio vertinimų metu būtų dalijamasi patirtimi ir geriausia praktika, nacionaliniai ekspertai turėtų būti skiriami iš nacionalinės priežiūros institucijos arba kitos pripažintos organizacijos. |
| --- | --- |

(10)

Nacionalinių priežiūros institucijų tarpusavio vertinimas turėtų paskatinti visoje Bendrijoje vienodą požiūrį į oro navigacijos paslaugų teikėjų priežiūrą. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, turėtų organizuoti tokius tarpusavio vertinimus, kurie būtų suderinti su Eurokontrolės ESARR įgyvendinimo stebėsenos ir rėmimo programos (ESIMS) ir Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) vykdomos Visuotinės saugos priežiūros audito programos (USOAP) veikla. Taip būtų išvengta dvigubo darbo. Kad tarpusavio vertinimų metu būtų dalijamasi patirtimi ir geriausia praktika, nacionaliniai ekspertai turėtų būti skiriami iš nacionalinės priežiūros institucijos arba kitos pripažintos organizacijos.

| (11) | Eurokontrolė yra sukūrusi saugos norminius reikalavimus (ESARR), labai svarbius saugiam oro eismo paslaugų teikimui. Vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 550/2004, Komisija turėtų nurodyti ir patvirtinti atitinkamas ESARR 3 nuostatas dėl oro eismo valdymo (OEV) paslaugų teikėjų naudojimosi saugos valdymo sistemomis, ESARR 4 nuostatas dėl oro eismo valdymo rizikos įvertinimo ir sumažinimo OEV bei ESARR 5 nuostatas dėl OEV darbuotojų, reikalavimų mechanikams ir techniniams darbuotojams, atliekantiems su sauga susijusias užduotis. Vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 550/2004 5 straipsniu, Komisija pateikė Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl Bendrijos skrydžių dispečerių licencijos (3) pasiūlymą, kuriame numatytos ir ESARR 5 nuostatos dėl skrydžių dispečerių. Todėl šiame reglamente minėtų nuostatų kartoti nereikėtų. Tačiau reikėtų numatyti nuostatas, nustatančias reikalavimą, kad nacionalinės priežiūros institucijos patikrintų, ar oro eismo paslaugų teikėjo personalas, ypač skrydžių dispečeriai, yra tinkamai licencijuoti, jei to reikalaujama. |
| --- | --- |

(11)

Eurokontrolė yra sukūrusi saugos norminius reikalavimus (ESARR), labai svarbius saugiam oro eismo paslaugų teikimui. Vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 550/2004, Komisija turėtų nurodyti ir patvirtinti atitinkamas ESARR 3 nuostatas dėl oro eismo valdymo (OEV) paslaugų teikėjų naudojimosi saugos valdymo sistemomis, ESARR 4 nuostatas dėl oro eismo valdymo rizikos įvertinimo ir sumažinimo OEV bei ESARR 5 nuostatas dėl OEV darbuotojų, reikalavimų mechanikams ir techniniams darbuotojams, atliekantiems su sauga susijusias užduotis. Vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 550/2004 5 straipsniu, Komisija pateikė Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl Bendrijos skrydžių dispečerių licencijos (3) pasiūlymą, kuriame numatytos ir ESARR 5 nuostatos dėl skrydžių dispečerių. Todėl šiame reglamente minėtų nuostatų kartoti nereikėtų. Tačiau reikėtų numatyti nuostatas, nustatančias reikalavimą, kad nacionalinės priežiūros institucijos patikrintų, ar oro eismo paslaugų teikėjo personalas, ypač skrydžių dispečeriai, yra tinkamai licencijuoti, jei to reikalaujama.

| (12) | Šame reglamente taip pat nereikėtų kartoti ESARR 2 nuostatų dėl OEV pavojingų įvykių pranešimo ir įvertinimo, kurios numatytos 1994 m. lapkričio 21 d. Tarybos direktyvoje 94/56/EB, nustatančioje civilinės aviacijos avarijų ir incidentų tyrimo pagrindinius principus (4), ir 2003 m. birželio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/42/EB dėl civilinės aviacijos įvykių pranešimų (5). Tačiau turėtų būti numatytos naujos nuostatos dėl pavojingų įvykių, reikalaujančios kad nacionalinė priežiūros institucija patikrintų, ar oro eismo paslaugų teikėjai ir ryšių, navigacijos ar priežiūros paslaugų teikėjai atitinka tokių įvykių pranešimo ir jų įvertinimo reikalavimus. Reikėtų nustatyti atitinkamus ESARR 1 reikalavimus dėl OEV saugos priežiūros ir ESARR 6 reikalavimus dėl OEV sistemų programinės įrangos bei juos priimti atskirais Bendrijos aktais. |
| --- | --- |

(12)

Šame reglamente taip pat nereikėtų kartoti ESARR 2 nuostatų dėl OEV pavojingų įvykių pranešimo ir įvertinimo, kurios numatytos 1994 m. lapkričio 21 d. Tarybos direktyvoje 94/56/EB, nustatančioje civilinės aviacijos avarijų ir incidentų tyrimo pagrindinius principus (4), ir 2003 m. birželio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/42/EB dėl civilinės aviacijos įvykių pranešimų (5). Tačiau turėtų būti numatytos naujos nuostatos dėl pavojingų įvykių, reikalaujančios kad nacionalinė priežiūros institucija patikrintų, ar oro eismo paslaugų teikėjai ir ryšių, navigacijos ar priežiūros paslaugų teikėjai atitinka tokių įvykių pranešimo ir jų įvertinimo reikalavimus. Reikėtų nustatyti atitinkamus ESARR 1 reikalavimus dėl OEV saugos priežiūros ir ESARR 6 reikalavimus dėl OEV sistemų programinės įrangos bei juos priimti atskirais Bendrijos aktais.

| (13) | Reikėtų pripažinti, kad saugos valdymas yra ta oro eismo paslaugų funkcija, kuri užtikrina, kad būtų nustatytos, įvertintos ir patenkinamai sumažintos visos saugos rizikos rūšys ir kad taisyklėmis paremtas bei sistemingas saugos valdymas akivaizdžiai ir patikrinamu būdu užtikrina didžiausią galimą saugą. Komisija turėtų atnaujinti ir išsamiau nustatyti saugos reikalavimus taikomus oro transporto paslaugoms tam, kad būtų užtikrintas didžiausias įmanomas saugos lygmuo, neužkertant kelio vaidmeniui, kuris ateityje gali būti suteiktas Europos aviacijos saugos agentūrai šioje srityje. |
| --- | --- |

(13)

Reikėtų pripažinti, kad saugos valdymas yra ta oro eismo paslaugų funkcija, kuri užtikrina, kad būtų nustatytos, įvertintos ir patenkinamai sumažintos visos saugos rizikos rūšys ir kad taisyklėmis paremtas bei sistemingas saugos valdymas akivaizdžiai ir patikrinamu būdu užtikrina didžiausią galimą saugą. Komisija turėtų atnaujinti ir išsamiau nustatyti saugos reikalavimus taikomus oro transporto paslaugoms tam, kad būtų užtikrintas didžiausias įmanomas saugos lygmuo, neužkertant kelio vaidmeniui, kuris ateityje gali būti suteiktas Europos aviacijos saugos agentūrai šioje srityje.

| (14) | Oro navigacijos paslaugų teikėjai vykdydami veiklą turėtų laikytis atitinkamų ICAO standartų. Siekiant palengvinti tarpvalstybinį paslaugų teikimą, valstybės narės ir Komisija, glaudžiai bendradarbiaudamos su Eurokontrole, turėtų siekti sumažinti valstybių narių nurodytus ICAO standartų taikymo skirtumus teikiant oro navigacijos paslaugas, kad būtų suvienodinti bendro Europos dangaus valstybių narių standartai, ypač siekiant sukurti bendras skraidymo taisykles. |
| --- | --- |

(14)

Oro navigacijos paslaugų teikėjai vykdydami veiklą turėtų laikytis atitinkamų ICAO standartų. Siekiant palengvinti tarpvalstybinį paslaugų teikimą, valstybės narės ir Komisija, glaudžiai bendradarbiaudamos su Eurokontrole, turėtų siekti sumažinti valstybių narių nurodytus ICAO standartų taikymo skirtumus teikiant oro navigacijos paslaugas, kad būtų suvienodinti bendro Europos dangaus valstybių narių standartai, ypač siekiant sukurti bendras skraidymo taisykles.

| (15) | Skirtingos valstybių narių nuostatos dėl atsakomybės neturėtų sutrukdyti oro navigacijos paslaugų teikėjui dalyvauti susitarimuose dėl tarpvalstybinio paslaugų teikimo, jei juose nustatoma žalos, padarytos atsižvelgiant į taikomą teisę dėl atsakomybės, atlyginimo tvarka. Šiam tikslui turi būti naudojamas metodas, atitinkantis nacionalinius teisės reikalavimus. Valstybės narės, kurios leidžia teikti oro navigacijos paslaugas visoje jų atsakomybėje esančioje oro erdvėje arba jos dalyje nereikalaudamos Reglamente (EB) Nr. 550/2004 numatyto sertifikato, turėtų prisiimti atsakomybę už tokius teikėjus. |
| --- | --- |

(15)

Skirtingos valstybių narių nuostatos dėl atsakomybės neturėtų sutrukdyti oro navigacijos paslaugų teikėjui dalyvauti susitarimuose dėl tarpvalstybinio paslaugų teikimo, jei juose nustatoma žalos, padarytos atsižvelgiant į taikomą teisę dėl atsakomybės, atlyginimo tvarka. Šiam tikslui turi būti naudojamas metodas, atitinkantis nacionalinius teisės reikalavimus. Valstybės narės, kurios leidžia teikti oro navigacijos paslaugas visoje jų atsakomybėje esančioje oro erdvėje arba jos dalyje nereikalaudamos Reglamente (EB) Nr. 550/2004 numatyto sertifikato, turėtų prisiimti atsakomybę už tokius teikėjus.

| (16) | Nors ESARR 4 nustatyta didžiausia toleruotina tikimybė, kad OEV tiesiogiai susijęs su įvykiais ECAC (Europos civilinės aviacijos konferencijos) valstybių regione, kitų visų pavojingumo klasių didžiausios toleruotinos tikimybės dar nenustatytos. Valstybės narės ir Komisija, bendradarbiaudamos su Eurokontrole, turėtų užbaigti šių tikimybių nustatymą ir jas atnaujinti bei sukurti jų taikymo įvairiomis aplinkybėmis mechanizmus. |
| --- | --- |

(16)

Nors ESARR 4 nustatyta didžiausia toleruotina tikimybė, kad OEV tiesiogiai susijęs su įvykiais ECAC (Europos civilinės aviacijos konferencijos) valstybių regione, kitų visų pavojingumo klasių didžiausios toleruotinos tikimybės dar nenustatytos. Valstybės narės ir Komisija, bendradarbiaudamos su Eurokontrole, turėtų užbaigti šių tikimybių nustatymą ir jas atnaujinti bei sukurti jų taikymo įvairiomis aplinkybėmis mechanizmus.

| (17) | Šio reglamento nuostatos atitinka Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsniu įkurto Bendro Europos dangaus komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(17)

Šio reglamento nuostatos atitinka Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsniu įkurto Bendro Europos dangaus komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reguliavimo dalykas ir taikymo sritis

Šiuo reglamentu nustatomi bendrieji oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimai. Tačiau, išskyrus tuos atvejus, kai I ar II priede numatyta kitaip, šie reikalavimai netaikomi:

| a) | kitai teikėjo veiklai, kuri nėra oro navigacijos paslaugų teikimas; |
| --- | --- |

a)

kitai teikėjo veiklai, kuri nėra oro navigacijos paslaugų teikimas;

| b) | ištekliams, kurie skirti ne oro navigacijos paslaugų teikimo veiklai. |
| --- | --- |

b)

ištekliams, kurie skirti ne oro navigacijos paslaugų teikimo veiklai.

Šiuo reglamentu nustatomos ir priimamos toliau išvardytų Eurokontrolės saugos norminių reikalavimų (ESARR) privalomosios nuostatos, susijusios su oro navigacijos paslaugų teikėjų sertifikavimu:

| a) | 2000 m. liepos 17 d. išleisti ESARR 3 dėl oro eismo valdymo (OEV) paslaugų teikėjų naudojimosi saugos valdymo sistemomis; |
| --- | --- |

a)

2000 m. liepos 17 d. išleisti ESARR 3 dėl oro eismo valdymo (OEV) paslaugų teikėjų naudojimosi saugos valdymo sistemomis;

| b) | 2001 m. balandžio 5 d. išleisti ESARR 4 dėl OEV rizikos įvertinimo ir sumažinimo; |
| --- | --- |

b)

2001 m. balandžio 5 d. išleisti ESARR 4 dėl OEV rizikos įvertinimo ir sumažinimo;

| c) | 2002 m. balandžio 11 d. išleisti ESARR 5 dėl reikalavimų OEV darbuotojų, reikalavimų mechanikams ir techniniams darbuotojams, atliekantiems su skrydžių sauga susijusias užduotis. |
| --- | --- |

c)

2002 m. balandžio 11 d. išleisti ESARR 5 dėl reikalavimų OEV darbuotojų, reikalavimų mechanikams ir techniniams darbuotojams, atliekantiems su skrydžių sauga susijusias užduotis.

2 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

1.   Šiame reglamente naudojami Reglamente (EB) Nr. 549/2004 pateikti sąvokų apibrėžimai.

2.   Be 1 dalyje nurodytų sąvokų apibrėžimų, naudojami šie sąvokų apibrėžimai:

| a) | „aviacijos darbai“ – tai orlaivio naudojimas teikti specializuotoms paslaugoms, pavyzdžiui, žemės ūkyje, statybose, fotografijai, topografijai, stebėjimo ir patruliavimo bei paieškos ir gelbėjimo darbams ar oro reklamai; |
| --- | --- |

a)

„aviacijos darbai“ – tai orlaivio naudojimas teikti specializuotoms paslaugoms, pavyzdžiui, žemės ūkyje, statybose, fotografijai, topografijai, stebėjimo ir patruliavimo bei paieškos ir gelbėjimo darbams ar oro reklamai;

| b) | „komercinis oro susisiekimas“ – tai bet koks orlaivio naudojimas keleivių, krovinių ar pašto transportavimui už užmokestį arba užsakymo pagrindu; |
| --- | --- |

b)

„komercinis oro susisiekimas“ – tai bet koks orlaivio naudojimas keleivių, krovinių ar pašto transportavimui už užmokestį arba užsakymo pagrindu;

| c) | „funkcinė sistema“ – tai sistemų, procedūrų ir žmogiškųjų išteklių derinys, suorganizuotas konkrečiai OEV funkcijai atlikti; |
| --- | --- |

c)

„funkcinė sistema“ – tai sistemų, procedūrų ir žmogiškųjų išteklių derinys, suorganizuotas konkrečiai OEV funkcijai atlikti;

| d) | „bendroji aviacija“ – tai bet koks civilinis orlaivio naudojimas, kuris nepriskiriamas komerciniam oro susisiekimui ar aviacijos darbams; |
| --- | --- |

d)

„bendroji aviacija“ – tai bet koks civilinis orlaivio naudojimas, kuris nepriskiriamas komerciniam oro susisiekimui ar aviacijos darbams;

| e) | „nacionalinė priežiūros institucija“ – tai valstybių narių paskirta (-os) arba sukurta (-os) įstaiga arba įstaigos, kurios yra jų nacionalinės institucijos Reglamento (EB) Nr. 549/2004 4 straipsnyje numatyta prasme; |
| --- | --- |

e)

„nacionalinė priežiūros institucija“ – tai valstybių narių paskirta (-os) arba sukurta (-os) įstaiga arba įstaigos, kurios yra jų nacionalinės institucijos Reglamento (EB) Nr. 549/2004 4 straipsnyje numatyta prasme;

| f) | „pavojus“ – tai bet kuri sąlyga, įvykis ar aplinkybė, galintys sukelti avariją; |
| --- | --- |

f)

„pavojus“ – tai bet kuri sąlyga, įvykis ar aplinkybė, galintys sukelti avariją;

| g) | „techninio aptarnavimo organizacija“ – tai organizacija, atsakinga už mechaninių ir techninių paslaugų teikimą oro transporto, ryšių, navigacijos ar topografijos paslaugų srityse; |
| --- | --- |

g)

„techninio aptarnavimo organizacija“ – tai organizacija, atsakinga už mechaninių ir techninių paslaugų teikimą oro transporto, ryšių, navigacijos ar topografijos paslaugų srityse;

| h) | „rizika“ – tai bendros pavojaus sukeliamo kenksmingo poveikio tikimybės arba jo atsiradimo dažnumo ir tokio pavojingumo derinys; |
| --- | --- |

h)

„rizika“ – tai bendros pavojaus sukeliamo kenksmingo poveikio tikimybės arba jo atsiradimo dažnumo ir tokio pavojingumo derinys;

| i) | „saugos užtikrinimas“ – tai visi planuoti ir sistemingi veiksmai, būtini tinkamai užtikrinti, kad produktas, paslauga, organizacija ar funkcinė sistema yra priimtinai ir toleruotinai saugūs; |
| --- | --- |

i)

„saugos užtikrinimas“ – tai visi planuoti ir sistemingi veiksmai, būtini tinkamai užtikrinti, kad produktas, paslauga, organizacija ar funkcinė sistema yra priimtinai ir toleruotinai saugūs;

| j) | „saugos tikslas“ – tai kokybinė arba kiekybinė ataskaita, kurioje nustatomas didžiausias galimo pavojaus susidarymo dažnis arba tikimybė; |
| --- | --- |

j)

„saugos tikslas“ – tai kokybinė arba kiekybinė ataskaita, kurioje nustatomas didžiausias galimo pavojaus susidarymo dažnis arba tikimybė;

| k) | „saugos reikalavimas“ – tai vadovaujantis rizikos mažinimo strategija nustatyta rizikos mažinimo priemonė, kuria pasiekiamas tam tikras saugos tikslas, įskaitant organizacinius, skrydžių vykdymo, procedūrinius, funkcinius, rezultatų ir tarpusavio sąveikos reikalavimus arba aplinkos savybes; |
| --- | --- |

k)

„saugos reikalavimas“ – tai vadovaujantis rizikos mažinimo strategija nustatyta rizikos mažinimo priemonė, kuria pasiekiamas tam tikras saugos tikslas, įskaitant organizacinius, skrydžių vykdymo, procedūrinius, funkcinius, rezultatų ir tarpusavio sąveikos reikalavimus arba aplinkos savybes;

| l) | „paslaugos“ – tai oro navigacijos paslauga arba oro navigacijos paslaugų paketas. |
| --- | --- |

l)

„paslaugos“ – tai oro navigacijos paslauga arba oro navigacijos paslaugų paketas.

3.   Sąvoka „oro navigacijos paslaugų teikėjas“ apima organizacijas, kurios pateikė prašymą gauti sertifikatą tokių paslaugų teikimui.

3 straipsnis

Sertifikatų išdavimas

1.   Siekdami gauti oro navigacijos paslaugų teikėjo sertifikatą, oro navigacijos paslaugų teikėjai turi atitikti šio reglamento I priede nustatytus bendruosius reikalavimus, ir, priklausomai nuo jų teikiamų paslaugų pobūdžio, II–V prieduose nustatytus papildomus specialiuosius reikalavimus, tačiau nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 550/2004 7 straipsnio 5 dalies ir laikantis 4 straipsnyje numatytų nukrypti leidžiančių nuostatų.

2.   Nacionalinė priežiūros institucija prieš išduodama sertifikatą oro navigacijos paslaugų teikėjui patikrina, ar jis atitinka bendruosius reikalavimus.

3.   Bendruosius reikalavimus oro navigacijos paslaugų teikėjas privalo atitikti ne vėliau nei iki sertifikato išdavimo pagal Reglamento (EB) Nr. 550/2004 7 straipsnį.

4 straipsnis

Nukrypti leidžiančios nuostatos

1.   Nukrypstant nuo 3 straipsnio 1 dalies nuostatų, tam tikri oro navigacijos paslaugų teikėjai gali nuspręsti nesinaudoti galimybe teikti tarpvalstybines paslaugas ir atsisakyti teisės į abipusį pripažinimą bendrame Europos danguje.

Tokiomis aplinkybėms jie gali prašyti išduoti sertifikatą, galiojantį tik oro erdvėje, už kurią atsakinga tam tikra valstybė narė, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 550/2004 7 straipsnio 2 dalyje.

Tokį prašymą gali pateikti oro eismo paslaugų teikėjas, teikiantis arba planuojantis teikti paslaugas tik vienos arba kelių iš toliau išvardijamų kategorijų paslaugas:

| a) | bendrosios aviacijos; |
| --- | --- |

a)

bendrosios aviacijos;

| b) | aviacijos darbų; |
| --- | --- |

b)

aviacijos darbų;

| c) | komercinio oro susisiekimo, naudojant orlaivius, kurių maksimali kilimo masė yra 10 tonų arba kuriuose yra ne daugiau kaip 20 keleivių vietų; |
| --- | --- |

c)

komercinio oro susisiekimo, naudojant orlaivius, kurių maksimali kilimo masė yra 10 tonų arba kuriuose yra ne daugiau kaip 20 keleivių vietų;

| d) | komercinio oro susisiekimo, neviršydamas 10 000 skrydžių per metus, nepriklausomai nuo maksimalios kilimo masės ar keleivių vietų skaičiaus; skrydžių skaičius apskaičiuojamas sudedant pakilimus ir nusileidimus ir išvedant trijų paskutiniųjų metų vidurkį. |
| --- | --- |

d)

komercinio oro susisiekimo, neviršydamas 10 000 skrydžių per metus, nepriklausomai nuo maksimalios kilimo masės ar keleivių vietų skaičiaus; skrydžių skaičius apskaičiuojamas sudedant pakilimus ir nusileidimus ir išvedant trijų paskutiniųjų metų vidurkį.

Jei oro navigacijos paslaugų teikėjas nėra oro eismo paslaugų teikėjas, jis gali pateikti minėtą prašymą tik jei jo bendra metinė teikiamų arba planuojamų teikti paslaugų apyvarta yra ne didesnė kaip 1 000 000 EUR.

Jei oro navigacijos paslaugų teikėjas dėl objektyvių praktinių priežasčių negali pateikti įrodymų, kad jis atitinka šiuos reikalavimus, nacionalinė priežiūros institucija gali sutikti priimti analogiškus trečioje ir ketvirtoje pastraipose nustatytas ribas patvirtinančius duomenis arba prognozes.

Oro navigacijos paslaugų teikėjas nacionalinei priežiūros institucijai tokį prašymą pateikia kartu su atitinkamais įrodymais, kad jis atitinka nustatytus kriterijus.

2.   Nacionalinė priežiūros institucija gali 1 dalies reikalavimus atitinkantiems pareiškėjams taikyti konkrečias nukrypti leidžiančias nuostatas atitinkamai atsižvelgdama į tai, kiek jie savo veikla prisideda prie oro erdvės, už kurią atsakinga valstybė narė, oro eismo valdymo.

Tokios nukrypti leidžiančios nuostatos gali būti taikomos tik dėl I priedo reikalavimų, išskyrus:

| a) | 1 dalies reikalavimus dėl techninės ir skrydžių vykdymo kvalifikacijos ir gebėjimų; |
| --- | --- |

a)

1 dalies reikalavimus dėl techninės ir skrydžių vykdymo kvalifikacijos ir gebėjimų;

| b) | 3.1 dalies reikalavimus dėl saugos valdymo; |
| --- | --- |

b)

3.1 dalies reikalavimus dėl saugos valdymo;

| c) | 5 dalies reikalavimus dėl žmogiškųjų išteklių; |
| --- | --- |

c)

5 dalies reikalavimus dėl žmogiškųjų išteklių;

| d) | 8.1 dalies reikalavimus dėl atviro ir skaidraus paslaugų teikimo. |
| --- | --- |

d)

8.1 dalies reikalavimus dėl atviro ir skaidraus paslaugų teikimo.

3.   Be 2 dalyje nurodytų nukrypti leidžiančių nuostatų, nacionalinė priežiūros institucija gali taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas pareiškėjams, kurie teikia informavimo apie aerodromo skrydžius paslaugas, reguliariai naudodamiesi ne daugiau negu viena bet kokio aerodromo darbo vieta. Jas taikydama ji atitinkamai atsižvelgia į tai, kiek pareiškėjai savo veikla prisideda oro erdvės, už kurią atsakinga valstybė narė, oro eismo valdymo.

Tokios nukrypti leidžiančios nuostatos gali būti taikomos tik dėl šių II priedo 3 dalies reikalavimų:

| a) | dėl saugos valdymo atsakomybės, taip pat išorės paslaugų ir atsargų tiekimo (3.1.2 dalis); |
| --- | --- |

a)

dėl saugos valdymo atsakomybės, taip pat išorės paslaugų ir atsargų tiekimo (3.1.2 dalis);

| b) | dėl saugos patikrinimų (3.1.3 dalis); |
| --- | --- |

b)

dėl saugos patikrinimų (3.1.3 dalis);

| c) | dėl rizikos įvertinimo ir mažinimo atsižvelgiant į pokyčius (3.2 dalis). |
| --- | --- |

c)

dėl rizikos įvertinimo ir mažinimo atsižvelgiant į pokyčius (3.2 dalis).

4.   Nukrypti leidžiančios nuostatos netaikomos III, IV ir V prieduose nustatytiems reikalavimams.

5.   Laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 550/2004 II priedo, nacionalinė priežiūros institucija:

| a) | su sertifikatu susijusiose sąlygose nustato nukrypti leidžiančių nuostatų pobūdį ir apimtį, nurodydama jų teisinį pagrindą; |
| --- | --- |

a)

su sertifikatu susijusiose sąlygose nustato nukrypti leidžiančių nuostatų pobūdį ir apimtį, nurodydama jų teisinį pagrindą;

| b) | nustato sertifikato galiojimo terminą; |
| --- | --- |

b)

nustato sertifikato galiojimo terminą;

| c) | kontroliuoja, ar oro navigacijos paslaugų teikėjai ir toliau atitinka nukrypti leidžiančių nuostatų taikymo sąlygas. |
| --- | --- |

c)

kontroliuoja, ar oro navigacijos paslaugų teikėjai ir toliau atitinka nukrypti leidžiančių nuostatų taikymo sąlygas.

5 straipsnis

Atitikties įrodymai

1.   Oro navigacijos paslaugų teikėjas, nacionalinei priežiūros institucijai paprašius, pateikia visus reikiamus jo atitikties taikomiems bendriesiems reikalavimams įrodymus. Oro navigacijos paslaugų teikėjas gali naudotis visais esamais duomenimis.

2.   Sertifikuotas oro navigacijos paslaugų teikėjas informuoja nacionalinę priežiūros instituciją apie numatomus paslaugų teikimo pokyčius, kurie gali turėti įtakos jo atitikčiai bendriesiems reikalavimams arba su sertifikatu susijusioms sąlygoms.

3.   Sertifikuotas oro navigacijos paslaugų teikėjas informuoja nacionalinę priežiūros instituciją apie numatomus su sauga susijusius oro eismo paslaugų teikimo pokyčius.

4.   Jei sertifikuotas oro navigacijos paslaugų teikėjas nebeatitinka taikomų bendrųjų reikalavimų arba su sertifikatu susijusių sąlygų, kompetentinga nacionalinė institucija per vieną mėnesį priima sprendimą, kuriuo oro navigacijos paslaugų teikėjo pareikalaujama imtis veiksmų padėčiai ištaisyti.

Apie sprendimą nedelsiant pranešama oro navigacijos paslaugų teikėjui.

Nacionalinė priežiūros institucija, prieš informuodama oro navigacijos paslaugų teikėją apie jo atitikties patvirtinimą, patikrina, ar jis įgyvendino veiksmus padėčiai ištaisyti. Jei nacionalinės priežiūros institucijos nuomone per sutartą laikotarpį veiksmai padėčiai ištaisyti nebuvo tinkamai įgyvendinti, ji imasi vykdymo priemonių laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 550/2004 7 straipsnio 7 dalies ir Reglamento (EB) Nr. 549/2004 9 straipsnio, tuo pat metu atsižvelgdama į poreikį be pertrūkio teikti paslaugas.

6 straipsnis

Sąlygų atitikties stebėsenai sudarymas

Pagal Reglamento (EB) Nr. 550/2004 2 straipsnio 2 dalį, oro navigacijos paslaugų teikėjai turi sudaryti sąlygas nacionalinei priežiūros institucijai arba pripažintai jos vardu veikiančiai organizacijai atlikti patikrinimus ir apžiūras, įskaitant apsilankymus vietoje ir apsilankymus be išankstinio įspėjimo.

Įgalioti asmenys turi įgaliojimus atlikti šiuos veiksmus:

| a) | tikrinti atitinkamus įrašus, duomenis, procedūras ir bet kokią su oro navigacijos paslaugomis susijusią medžiagą; |
| --- | --- |

a)

tikrinti atitinkamus įrašus, duomenis, procedūras ir bet kokią su oro navigacijos paslaugomis susijusią medžiagą;

| b) | daryti tokių įrašų, duomenų, procedūrų ir kitos medžiagos kopijas ar išrašus; |
| --- | --- |

b)

daryti tokių įrašų, duomenų, procedūrų ir kitos medžiagos kopijas ar išrašus;

| c) | paprašyti žodinio paaiškinimo vietoje; |
| --- | --- |

c)

paprašyti žodinio paaiškinimo vietoje;

| d) | įeiti į atitinkamas patalpas, teritorijas ar patekti į transporto priemones. |
| --- | --- |

d)

įeiti į atitinkamas patalpas, teritorijas ar patekti į transporto priemones.

Tokie patikrinimai ir apžiūros atliekamos laikantis valstybės narės, kurioje jie atliekami, teisės aktų nuostatų.

7 straipsnis

Nenutrūkstamas reikalavimų laikymasis

Nacionalinė priežiūros institucija, remdamasi savo turimais duomenimis, kasmet patikrina, ar jos sertifikuoti oro navigacijos paslaugų teikėjai ir toliau atitinka reikalavimus.

Šiuo tikslu nacionalinė priežiūros institucija sukuria ir kasmet atnaujina orientacinę patikrinimų programą, į kurią įtraukia visus savo sertifikuotus teikėjus ir kuri remiasi įvairios teikiamų paslaugų veiklos rizikos įvertinimu. Prieš sukurdama tokią programą ji konsultuojasi su susijusiais oro navigacijos paslaugų teikėjais ir prireikus su bet kuria kita susijusia nacionaline priežiūros institucija.

Programoje turi būti nurodyti planuojami patikrinimų skirtingose vietose intervalai.

8 straipsnis

Saugos reikalavimai mechanikams ir techniniams darbuotojams

Dėl oro eismo, ryšių, navigacijos ar topografijos paslaugų teikimo nacionalinė priežiūros institucija ar bet kuri kita valstybės narės paskirta institucija:

| a) | išleidžia saugos taisykles mechanikams ir techniniams darbuotojams, kurie vykdo su sauga susijusius skrydžio vykdymo užduotis; |
| --- | --- |

a)

išleidžia saugos taisykles mechanikams ir techniniams darbuotojams, kurie vykdo su sauga susijusius skrydžio vykdymo užduotis;

| b) | užtikrina pakankamą ir tinkamą bet kurios techninio aptarnavimo organizacijos paskirtų atlikti skrydžio vykdymo užduotis mechanikų ir techninių darbuotojų priežiūrą; |
| --- | --- |

b)

užtikrina pakankamą ir tinkamą bet kurios techninio aptarnavimo organizacijos paskirtų atlikti skrydžio vykdymo užduotis mechanikų ir techninių darbuotojų priežiūrą;

| c) | pagrįstai ir atlikusi deramą tyrimą imasi atitinkamų veiksmų techninio aptarnavimo organizacijos ir (arba) jos techninių darbuotojų bei mechanikų, kurie neatitinka II priedo 3.3 dalies nuostatų, atžvilgiu; |
| --- | --- |

c)

pagrįstai ir atlikusi deramą tyrimą imasi atitinkamų veiksmų techninio aptarnavimo organizacijos ir (arba) jos techninių darbuotojų bei mechanikų, kurie neatitinka II priedo 3.3 dalies nuostatų, atžvilgiu;

| d) | tikrina, ar naudojami tinkami metodai, siekiant užtikrinti, kad su sauga susijusias skrydžio vykdymo užduotis atliekančios trečiosios šalys atitiktų II priedo 3.3 dalies reikalavimus. |
| --- | --- |

d)

tikrina, ar naudojami tinkami metodai, siekiant užtikrinti, kad su sauga susijusias skrydžio vykdymo užduotis atliekančios trečiosios šalys atitiktų II priedo 3.3 dalies reikalavimus.

9 straipsnis

Tarpusavio vertinimo procedūra

1.   Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija organizuoja nacionalinių priežiūros institucijų tarpusavio vertinimus, kaip numatyta 2–6 dalyse.

2.   Tarpusavio vertinimą atlieka nacionalinių ekspertų grupė. Grupę sudaro ne mažiau kaip 3 skirtingų valstybių narių atstovai. Ekspertai nedalyvauja atliekant tarpusavio vertinimą toje valstybėje narėje, kurioje jie dirba. Komisija suformuoja ir palaiko valstybių narių paskirtų nacionalinių ekspertų sąrašą, kurį sudaro visų Reglamento (EB) Nr. 550/2004 6 straipsnyje išvardytų bendrųjų reikalavimų specialistai.

3.   Ne vėliau kaip likus trims mėnesiams iki tarpusavio vertinimo Komisija informuoja valstybę narę ir nacionalinę priežiūros instituciją, kuri bus vertinama, apie numatomą tarpusavio vertinimo datą ir jame dalyvaujančius ekspertus.

Valstybė narė, kurios nacionalinė priežiūros institucija bus vertinama, patvirtina ekspertų komandą prieš jai pradedant vertinimą.

4.   Per tris mėnesius nuo vertinimo atlikimo ekspertų komanda, vadovaudamasi bendru sutarimu, parengia ataskaitą, kurioje gali būti pateikiamos rekomendacijos. Komisija surengia ekspertų ir nacionalinės priežiūros institucijos susitikimą ataskaitai aptarti.

5.   Komisija persiunčia ataskaitą suinteresuotai valstybei narei. Pastaroji per tris mėnesius nuo ataskaitos gavimo gali pateikti savo pastabas; prireikus pastabose gali būti nurodyta, kokių priemonių valstybė narė ėmėsi arba ketina imtis per nustatytą terminą reaguodama į ataskaitą.

Jei su konkrečia valstybe nare nesusitariama kitaip, vertinimo ataskaita ir tolesni veiksmai neskelbiami.

6.   Komisija kasmet Bendro dangaus komiteto pagalba supažindina valstybes nares su pagrindinėmis šių ataskaitų išvadomis.

10 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 20 d.

Komisijos vardu

Jacques BARROT

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL L 96, 2004 3 31, p. 10.

1

(2)  OL L 96, 2004 3 31, p. 1.

2

(3)  KOM(2004) 473, dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje.

3

(4)  OL L 319, 1994 12 12, p. 14.

4

(5)  OL L 167, 2003 7 4, p. 23.

5

---

I PRIEDAS

BENDRIEJI ORO NAVIGACIJOS PASLAUGŲ TEIKIMO REIKALAVIMAI

1.   TECHNINĖ IR SKRYDŽIŲ VYKDYMO KVALIFIKACIJA IR GEBĖJIMAI

Oro navigacijos paslaugų teikėjas turi galėti teikti paslaugas saugiai, veiksmingai, nenutrūkstamai, tolydžiai ir proporcingai bendrai paklausai konkrečioje oro erdvėje. Šiuo tikslu jis palaiko tinkamą techninių ir skrydžių vykdymo pajėgumų ir kvalifikacijos lygį.

2.   ORGANIZACIJOS STRUKTŪRA IR VALDYMAS

2.1.   Organizacijos struktūra

Oro navigacijos paslaugų teikėjas įkuria ir valdo savo organizaciją pagal tokią struktūrą, kuri padėtų saugiai, veiksmingai ir nenutrūkstamai teikti paslaugas.

Organizacijos struktūroje turi būti apibrėžta:

| a) | įvairias pareigas eiti paskirtų darbuotojų, ypač vadovaujančio personalo, atliekančio su sauga, kokybe, saugumu, finansais ir žmogiškaisiais ištekliais susijusias funkcijas, įgaliojimai, pareigos ir atsakomybė; |
| --- | --- |

a)

įvairias pareigas eiti paskirtų darbuotojų, ypač vadovaujančio personalo, atliekančio su sauga, kokybe, saugumu, finansais ir žmogiškaisiais ištekliais susijusias funkcijas, įgaliojimai, pareigos ir atsakomybė;

| b) | skirtingų organizacijos dalių ir procesų tarpusavio sąsajos ir pavaldumas. |
| --- | --- |

b)

skirtingų organizacijos dalių ir procesų tarpusavio sąsajos ir pavaldumas.

2.2.   Organizacijos valdymas

Oro navigacijos paslaugų teikėjas parengia verslo planą ne mažiau kaip penkeriems metams. Verslo plane numatoma:

| a) | bendri oro navigacijos paslaugų teikėjo tikslai ir užduotys bei jų įgyvendinimo strategija, suderinta su teikėjo ilgalaikiais tikslais ir atitinkamais Bendrijos reikalavimais dėl infrastruktūros ar kitos technologijos plėtros; |
| --- | --- |

a)

bendri oro navigacijos paslaugų teikėjo tikslai ir užduotys bei jų įgyvendinimo strategija, suderinta su teikėjo ilgalaikiais tikslais ir atitinkamais Bendrijos reikalavimais dėl infrastruktūros ar kitos technologijos plėtros;

| b) | atitinkami siektini rezultatai paslaugų kokybės ir lygio, taip pat saugos ir ekonomiškumo srityse. |
| --- | --- |

b)

atitinkami siektini rezultatai paslaugų kokybės ir lygio, taip pat saugos ir ekonomiškumo srityse.

Oro navigacijos paslaugų teikėjas kasmet parengia planą ateinantiems metams, kuriame detaliai aprašomas verslo planas ir visi jo pakeitimai.

Metiniame plane numatomos tokios su paslaugų kokybe ir lygiu, pavyzdžiui, numatomu pajėgumu, sauga, skrydžių vėlavimu bei finansinėmis sąlygomis, susijusios nuostatos:

| a) | informacija apie naujos infrastruktūros ir kitų naujovių įdiegimą bei paaiškinimas, kaip jos pagerins paslaugų lygį ir kokybę; |
| --- | --- |

a)

informacija apie naujos infrastruktūros ir kitų naujovių įdiegimą bei paaiškinimas, kaip jos pagerins paslaugų lygį ir kokybę;

| b) | veiklos rodikliai, pagal kuriuos galima pagrįstai įvertinti paslaugų kokybę ir lygį; |
| --- | --- |

b)

veiklos rodikliai, pagal kuriuos galima pagrįstai įvertinti paslaugų kokybę ir lygį;

| c) | numatoma paslaugų teikėjo trumpalaikė finansinė padėtis ir kaip tai keičia arba paveikia verslo planą. |
| --- | --- |

c)

numatoma paslaugų teikėjo trumpalaikė finansinė padėtis ir kaip tai keičia arba paveikia verslo planą.

3.   SAUGOS IR KOKYBĖS VALDYMAS

3.1.   Saugos valdymas

Oro navigacijos paslaugų teikėjas valdo visų jo teikiamų paslaugų saugą. Tai darydamas, jis sukuria oficialias kontaktines pareigybes su visomis suinteresuotomis šalimis, galinčiomis turėti įtakos paslaugų saugai.

3.2.   Kokybės valdymo sistema

Oro navigacijos paslaugų teikėjas turi parengti ne vėliau kaip per 2 metus nuo šio reglamento įsigaliojimo kokybės valdymo sistemą, kuri pagal toliau išvardytus principus apima visas jo teikiamas oro navigacijos paslaugas. Sistemoje:

| a) | apibrėžiama kokybės politika, siekiant kiek įmanoma geriau patenkinti įvairių vartotojų poreikius; |
| --- | --- |

a)

apibrėžiama kokybės politika, siekiant kiek įmanoma geriau patenkinti įvairių vartotojų poreikius;

| b) | sukuriama kokybės užtikrinimo programa, numatant patikrinimo tvarką tam, kad visi skrydžiai būtų vykdomi laikantis taikytinų reikalavimų, standartų ir procedūrų; |
| --- | --- |

b)

sukuriama kokybės užtikrinimo programa, numatant patikrinimo tvarką tam, kad visi skrydžiai būtų vykdomi laikantis taikytinų reikalavimų, standartų ir procedūrų;

| c) | yra įrodymai, kad kokybės sistema funkcionuoja: parengti skrydžių valdymo vadovai ir kontrolės dokumentai; |
| --- | --- |

c)

yra įrodymai, kad kokybės sistema funkcionuoja: parengti skrydžių valdymo vadovai ir kontrolės dokumentai;

| d) | paskiriami administracijos atstovai stebėti, kaip laikomasi saugų ir veiksmingą paslaugų teikimą užtikrinančios darbo tvarkos ir ar ši tvarka yra tinkama; |
| --- | --- |

d)

paskiriami administracijos atstovai stebėti, kaip laikomasi saugų ir veiksmingą paslaugų teikimą užtikrinančios darbo tvarkos ir ar ši tvarka yra tinkama;

| e) | atliekamos taikomos kokybės sistemos peržiūros ir prireikus imamasi veiksmų padėčiai ištaisyti. |
| --- | --- |

e)

atliekamos taikomos kokybės sistemos peržiūros ir prireikus imamasi veiksmų padėčiai ištaisyti.

Jei tinkamai akredituota organizacija, kurios kompetencijoje yra oro navigacijos paslaugų teikėjo teikiamos paslaugos, išduoda teikėjui EN ISO 9001 sertifikatą, laikoma, kad jis pakankamai laikosi reikalavimų. Nacionalinei priežiūros institucijai pareikalavus, oro navigacijos paslaugų teikėjas sutinka jai atskleisti su sertifikavimu susijusius dokumentus.

3.3.   Skrydžių vykdymo vadovai

Oro navigacijos paslaugų teikėjas parengia ir atnaujina su jo paslaugų sritimis susijusius skrydžių vykdymo vadovus, kuriais naudojasi ir vadovaujasi skrydžių personalas. Paslaugų teikėjas užtikrina, kad:

| a) | skrydžių vykdymo vadovuose būtų instrukcijos ir informacija, reikalinga skrydžių personalui atlikti savo darbą; |
| --- | --- |

a)

skrydžių vykdymo vadovuose būtų instrukcijos ir informacija, reikalinga skrydžių personalui atlikti savo darbą;

| b) | atitinkamam personalui būtų prieinamos reikiamos skrydžių vykdymo vadovų dalys; |
| --- | --- |

b)

atitinkamam personalui būtų prieinamos reikiamos skrydžių vykdymo vadovų dalys;

| c) | skrydžių personalas būtų nedelsiant informuojamas apie su jo darbu susijusius skrydžių vykdymo vadovų pakeitimus ir jų įsigaliojimą. |
| --- | --- |

c)

skrydžių personalas būtų nedelsiant informuojamas apie su jo darbu susijusius skrydžių vykdymo vadovų pakeitimus ir jų įsigaliojimą.

4.   SAUGUMAS

Oro navigacijos paslaugų teikėjas sukuria saugumo valdymo sistemą, kad užtikrintų:

| a) | savo infrastruktūros ir personalo saugumą siekiant neleisti neteisėtai įsikišti į paslaugų teikimą; |
| --- | --- |

a)

savo infrastruktūros ir personalo saugumą siekiant neleisti neteisėtai įsikišti į paslaugų teikimą;

| b) | gaunamų arba sukuriamų ar kitaip panaudojamų operacinių duomenų saugumą taip, kad jie būtų prieinami tik atitinkamai įgaliotiems asmenims. |
| --- | --- |

b)

gaunamų arba sukuriamų ar kitaip panaudojamų operacinių duomenų saugumą taip, kad jie būtų prieinami tik atitinkamai įgaliotiems asmenims.

Saugumo valdymo sistemoje turi būti apibrėžta:

| a) | procedūros, susijusios su pavojaus saugumui įvertinimu ir mažinimu, saugumo stebėsena ir gerinimu, saugumo patikrinimais ir patirties sklaida; |
| --- | --- |

a)

procedūros, susijusios su pavojaus saugumui įvertinimu ir mažinimu, saugumo stebėsena ir gerinimu, saugumo patikrinimais ir patirties sklaida;

| b) | priemonės, skirtos aptikti saugumo pažeidimus ir atitinkamais saugumo signalais įspėti personalą; |
| --- | --- |

b)

priemonės, skirtos aptikti saugumo pažeidimus ir atitinkamais saugumo signalais įspėti personalą;

| c) | saugumo pažeidimų poveikio neutralizavimo ir atitaisomųjų veiksmų bei situacijos sušvelninimo procedūrų nustatymo priemonės siekiant išvengti pažeidimų pasikartojimo. |
| --- | --- |

c)

saugumo pažeidimų poveikio neutralizavimo ir atitaisomųjų veiksmų bei situacijos sušvelninimo procedūrų nustatymo priemonės siekiant išvengti pažeidimų pasikartojimo.

Prireikus oro navigacijos paslaugų teikėjas užtikrina personalo patikimumo kontrolę ir, kai tinka, siekdamas užtikrinti savo infrastruktūros, personalo ir duomenų saugumą, koordinuoja šią veiklą su atitinkamomis civilinėmis ir karinėmis institucijomis.

5.   ŽMOGIŠKIEJI IŠTEKLIAI

Oro navigacijos paslaugų teikėjas įdarbina tinkamos kvalifikacijos personalą kad užtikrintų saugų, veiksmingą, nenutrūkstamą ir tolydų paslaugų teikimą. Šiuo tikslu jis sukuria personalo įdarbinimo ir apmokymo strategiją.

6.   FINANSINĖS PADĖTIES TVIRTUMAS

6.1.   Ekonominis ir finansinis pajėgumas

Oro navigacijos paslaugų teikėjas pajėgia vykdyti savo finansinius įsipareigojimus, tokius kaip kintamos ir fiksuotos skrydžių sąnaudos arba kapitalo investicijų sąnaudos. Teikėjas taiko tinkamą sąnaudų apskaitos sistemą. Jis nurodo savo finansinį pajėgumą šio priedo 2.2 dalyje paminėtame metiniame plane ir atitinkamai pagal įmonės teisinį statusą vedamuose balanse ir apskaitoje.

6.2.   Finansinis auditas

Vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 550/2004 12 straipsnio 2 dalimi, oro navigacijos paslaugų teikėjas įrodo, kad reguliariai atliekamas nepriklausomas jo veiklos auditas.

7.   ĮSIPAREIGOJIMAI IR DRAUDIMAS

Oro navigacijos paslaugų teikėjas turi iš jam taikomų įstatymų kylančių savo finansinių įsipareigojimų apdraudimo sistemą.

Draudimo metodas atitinka galimus nuostolius ir žalą, atsižvelgiant į oro navigacijos paslaugų teikėjo teisinį statusą ir į jam prieinamą komercinio draudimo lygį.

Jei oro navigacijos paslaugų teikėjas naudojasi kito oro navigacijos paslaugų teikėjo paslaugomis, jis užtikrina, kad draudimo sistema apimtų tarp jų pasiskirstytus įsipareigojimus.

8.   PASLAUGŲ KOKYBĖ

8.1.   Atviras ir skaidrus paslaugų teikimas

Oro navigacijos paslaugų teikėjas turi savo paslaugas teikti atvirai ir skaidriai. Jis turi paskelbti prieigos prie savo paslaugų sąlygas ir reguliariai, bent kartą per metus, rengti oficialias konsultacijas (individualias arba kolektyvines) su savo paslaugų vartotojais.

Laikydamasis Bendrijos teisės oro navigacijos paslaugų teikėjas vartotojų nediskriminuoja nei tautybės, nei vartotojo tapatybės, nei socialinio sluoksnio atžvilgiu.

8.2.   Nenumatytų atvejų planai

Vėliausiai per metus nuo sertifikato gavimo oro navigacijos paslaugų teikėjas sudaro visų savo teikiamų paslaugų nenumatytų atvejų planą tokiam atvejui, jei dėl kokių nors įvykių jo paslaugos žymiai pablogėtų arba nutrūktų jų teikimas.

9.   ATASKAITOS RENGIMO REIKALAVIMAI

Oro navigacijos paslaugų teikėjas atitinkamai nacionalinei priežiūros institucijai pateikia metinę savo veiklos ataskaitą. Šioje ataskaitoje, nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 550/2004 12 straipsnio, nurodomi finansiniai rezultatai, skrydžių vykdymo rezultatai ir bet kuri kita reikšminga veikla, ypač saugos srityje.

Metinėje ataskaitoje nurodomi bent šie dalykai:

| — | sukurtų paslaugų lygio ir kokybės bei suteiktos saugos lygio įvertinimas, |
| --- | --- |

—

sukurtų paslaugų lygio ir kokybės bei suteiktos saugos lygio įvertinimas,

| — | oro navigacijos paslaugų teikėjo rezultatai lyginant su verslo plane numatytais tikslais, sugretinant realius rezultatus su metiniu planu pagal metiniame plane numatytus veiklos rodiklius, |
| --- | --- |

—

oro navigacijos paslaugų teikėjo rezultatai lyginant su verslo plane numatytais tikslais, sugretinant realius rezultatus su metiniu planu pagal metiniame plane numatytus veiklos rodiklius,

| — | skrydžių vykdymo ir infrastruktūros naujovės, |
| --- | --- |

—

skrydžių vykdymo ir infrastruktūros naujovės,

| — | finansiniai rezultatai, jei jie neskelbiami atskirai, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 550/2004 12 straipsnio 1 dalyje, |
| --- | --- |

—

finansiniai rezultatai, jei jie neskelbiami atskirai, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 550/2004 12 straipsnio 1 dalyje,

| — | informacija apie oficialias konsultacijas su paslaugų vartotojais, |
| --- | --- |

—

informacija apie oficialias konsultacijas su paslaugų vartotojais,

| — | informacija apie žmogiškųjų išteklių strategiją. |
| --- | --- |

—

informacija apie žmogiškųjų išteklių strategiją.

Oro navigacijos paslaugų teikėjas viešai skelbia metinės ataskaitos turinį pagal nacionalinės priežiūros institucijos, vadovaujantis nacionaliniais teisės aktais, nustatytas sąlygas.

---

II PRIEDAS

SPECIALIEJI ORO EISMO PASLAUGŲ TEIKIMO REIKALAVIMAI

1.   NUOSAVYBĖ

Oro eismo paslaugų teikėjas Reglamento (EB) Nr. 550/2004 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą nacionalinę priežiūros instituciją informuoja:

| — | apie savo teisinį statusą, nuosavybės struktūrą ir visus susitarimus, turinčius didelės įtakos jo turto valdymui, |
| --- | --- |

—

apie savo teisinį statusą, nuosavybės struktūrą ir visus susitarimus, turinčius didelės įtakos jo turto valdymui,

| — | apie visus ryšius su organizacijomis, neteikiančiomis oro navigacijos paslaugų, taip pat ir apie komercinę veiklą, kurią jis vykdo tiesiogiai arba per susijusias įmones ir iš kurios gauna daugiau negu 1 % numatomų pajamų. Be to, jis ją informuoja apie kiekvieną akcininko, turinčio 10 % arba daugiau visų akcijų, pasikeitimą. |
| --- | --- |

—

apie visus ryšius su organizacijomis, neteikiančiomis oro navigacijos paslaugų, taip pat ir apie komercinę veiklą, kurią jis vykdo tiesiogiai arba per susijusias įmones ir iš kurios gauna daugiau negu 1 % numatomų pajamų. Be to, jis ją informuoja apie kiekvieną akcininko, turinčio 10 % arba daugiau visų akcijų, pasikeitimą.

Oro eismo paslaugų teikėjas imasi visų reikiamų priemonių, kad išvengtų bet kokio interesų konflikto, kuris galėtų jam sutrukdyti nešališkai ir objektyviai teikti paslaugas.

2.   ATVIRAS IR SKAIDRUS PASLAUGŲ TEIKIMAS

Papildant I priedo 8.1 dalies nuostatą, jei valstybė narė nusprendžia, kad tam tikra oro eismo paslauga turi būti teikiama konkurencijos sąlygomis, ji gali imtis visų reikiamų priemonių užtikrinti, kad šios konkrečios oro eismo paslaugos teikėjų veikla tiesiogiai arba kaip pasekmė nesutrukdytų, neapribotų ir neiškreiptų konkurencijos ir kad pagal taikytiną nacionalinę ir Bendrijos teisę nepiktnaudžiautų dominuojančia padėtimi.

3.   PASLAUGŲ SAUGA

3.1.   Saugos valdymo sistema

3.1.1.   Bendrieji saugos reikalavimai

Oro eismo paslaugų teikėjas turi saugos valdymo sistemą (SVS), kuri yra neatsiejama paslaugų valdymo dalis ir kuri:

| — | užtikrina, kad įgyvendindamas teikiamų paslaugų saugos įsipareigojimus, paslaugų teikėjas sistemingai spręstų saugos klausimus vadovaudamasis suvienodinimo, aiškumo ir aktyvumo principais; yra taikoma visoms paslaugų teikėjo teikiamoms paslaugoms ir papildantiems susitarimams; jos pagrindą sudaro saugos strategija, kurioje nustatomi pagrindiniai organizacijos saugos valdymo principai (saugos valdymas), |
| --- | --- |

—

užtikrina, kad įgyvendindamas teikiamų paslaugų saugos įsipareigojimus, paslaugų teikėjas sistemingai spręstų saugos klausimus vadovaudamasis suvienodinimo, aiškumo ir aktyvumo principais; yra taikoma visoms paslaugų teikėjo teikiamoms paslaugoms ir papildantiems susitarimams; jos pagrindą sudaro saugos strategija, kurioje nustatomi pagrindiniai organizacijos saugos valdymo principai (saugos valdymas),

| — | užtikrina, kad kiekvienas asmuo, susijęs su teikiamų oro eismo paslaugų sauga, būtų asmeniškai atsakingas už savo veiksmus ir kad vadovai būtų atsakingi už savo padalinio ar skyriaus saugos užtikrinimą, o vyriausia paslaugų teikėjo vadovybė būtų atsakinga už visą saugą (atsakomybė už saugą), |
| --- | --- |

—

užtikrina, kad kiekvienas asmuo, susijęs su teikiamų oro eismo paslaugų sauga, būtų asmeniškai atsakingas už savo veiksmus ir kad vadovai būtų atsakingi už savo padalinio ar skyriaus saugos užtikrinimą, o vyriausia paslaugų teikėjo vadovybė būtų atsakinga už visą saugą (atsakomybė už saugą),

| — | užtikrina, kad patenkinamas oro eismo paslaugų saugos lygis būtų laikomas svarbiausiu prioritetu (saugos prioritetas), |
| --- | --- |

—

užtikrina, kad patenkinamas oro eismo paslaugų saugos lygis būtų laikomas svarbiausiu prioritetu (saugos prioritetas),

| — | užtikrina, kad pagrindinis oro eismo paslaugų saugos tikslas būtų, kiek tai pagrįsta ir praktiškai įmanoma, sumažinti orlaivių avarijų riziką (saugos tikslas). |
| --- | --- |

—

užtikrina, kad pagrindinis oro eismo paslaugų saugos tikslas būtų, kiek tai pagrįsta ir praktiškai įmanoma, sumažinti orlaivių avarijų riziką (saugos tikslas).

3.1.2.   Saugos įgyvendinimo reikalavimai

Saugos valdymo sistemoje oro eismo paslaugų teikėjas:

| — | užtikrina, kad personalas ne tik turėtų reikiamas licencijas bei atitiktų sveikatos būklės normatyvus, bet ir būtų tinkamai parengtas ir kvalifikuotas atlikti jam paskirtą darbą (kvalifikacija), |
| --- | --- |

—

užtikrina, kad personalas ne tik turėtų reikiamas licencijas bei atitiktų sveikatos būklės normatyvus, bet ir būtų tinkamai parengtas ir kvalifikuotas atlikti jam paskirtą darbą (kvalifikacija),

| — | užtikrina, kad saugos valdymo funkcija būtų priskiriama organizacijos atsakomybei plėtoti ir palaikyti saugos valdymo sistemą; užtikrina, kad ši atsakomybė būtų nepriklausoma nuo tiesioginės vadovybės ir būtų tiesiogiai atskaitinga aukščiausiu organizacijos lygiu. Tačiau mažose organizacijose, kuriose atsakomybės taip susijusios, kad šiuo požiūriu nepriklausomybė gali būti nepakankama, saugos užtikrinimo sistema turi būti papildyta nepriklausomomis priemonėmis; užtikrina, kad aukščiausia paslaugų teikėjo vadovybė aktyviai dalyvautų užtikrinant saugos valdymą (atsakomybė už saugos valdymą), |
| --- | --- |

—

užtikrina, kad saugos valdymo funkcija būtų priskiriama organizacijos atsakomybei plėtoti ir palaikyti saugos valdymo sistemą; užtikrina, kad ši atsakomybė būtų nepriklausoma nuo tiesioginės vadovybės ir būtų tiesiogiai atskaitinga aukščiausiu organizacijos lygiu. Tačiau mažose organizacijose, kuriose atsakomybės taip susijusios, kad šiuo požiūriu nepriklausomybė gali būti nepakankama, saugos užtikrinimo sistema turi būti papildyta nepriklausomomis priemonėmis; užtikrina, kad aukščiausia paslaugų teikėjo vadovybė aktyviai dalyvautų užtikrinant saugos valdymą (atsakomybė už saugos valdymą),

| — | užtikrina, kad, kur taikytina, būtų nustatomi ir visose veikiančiose sistemose palaikomi kiekybiniai saugos lygiai (kiekybiniai saugos lygiai), |
| --- | --- |

—

užtikrina, kad, kur taikytina, būtų nustatomi ir visose veikiančiose sistemose palaikomi kiekybiniai saugos lygiai (kiekybiniai saugos lygiai),

| — | užtikrina, kad SVS būtų sistemingai dokumentuojama ir kad tai būtų aiškiai susiję su organizacijos saugos politika (SVS dokumentavimas), |
| --- | --- |

—

užtikrina, kad SVS būtų sistemingai dokumentuojama ir kad tai būtų aiškiai susiję su organizacijos saugos politika (SVS dokumentavimas),

| — | užtikrina, kad išorės teikėjų suteiktų paslaugų ir išteklių sauga būtų pakankama ir patenkinama atsižvelgiant į reikšmę, kurią jie teikia saugai teikdami oro eismo paslaugas (išorės teikėjų paslaugos ir ištekliai), |
| --- | --- |

—

užtikrina, kad išorės teikėjų suteiktų paslaugų ir išteklių sauga būtų pakankama ir patenkinama atsižvelgiant į reikšmę, kurią jie teikia saugai teikdami oro eismo paslaugas (išorės teikėjų paslaugos ir ištekliai),

| — | užtikrina, kad rizikos įvertinimas ir sumažinimas būtų atliekami atitinkamu lygiu, taip siekiant užtikrinti, kad visiems oro eismo valdymo aspektams būtų teikiamas deramas dėmesys (rizikos įvertinimas ir sumažinimas). Oro eismo valdymo funkcinė sistema keičiama vadovaujantis šio priedo 3.2 dalies nuostatomis, |
| --- | --- |

—

užtikrina, kad rizikos įvertinimas ir sumažinimas būtų atliekami atitinkamu lygiu, taip siekiant užtikrinti, kad visiems oro eismo valdymo aspektams būtų teikiamas deramas dėmesys (rizikos įvertinimas ir sumažinimas). Oro eismo valdymo funkcinė sistema keičiama vadovaujantis šio priedo 3.2 dalies nuostatomis,

| — | užtikrina, kad su skrydžio vykdymu susiję arba techniniai oro eismo valdymo įvykiai, laikomi reikšmingais saugos atžvilgiu, būtų nedelsiant ištiriami ir būtų imamasi būtinų veiksmų padėčiai ištaisyti (pavojingi įvykiai). Paslaugų teikėjas taip pat įrodo, kad įgyvendino nacionalinės ir Bendrijos teisės reikalavimus dėl pranešimo apie pavojingus įvykius ir jų įvertinimo. |
| --- | --- |

—

užtikrina, kad su skrydžio vykdymu susiję arba techniniai oro eismo valdymo įvykiai, laikomi reikšmingais saugos atžvilgiu, būtų nedelsiant ištiriami ir būtų imamasi būtinų veiksmų padėčiai ištaisyti (pavojingi įvykiai). Paslaugų teikėjas taip pat įrodo, kad įgyvendino nacionalinės ir Bendrijos teisės reikalavimus dėl pranešimo apie pavojingus įvykius ir jų įvertinimo.

3.1.3.   Saugos užtikrinimo reikalavimai

Saugos valdymo sistemoje oro eismo paslaugų teikėjas užtikrina, kad:

| — | reguliariai būtų atliekami saugos patikrinimai siekiant, jei reikia, rekomenduoti patobulinimus, suteikti garantijų už atitinkamų sričių saugą atsakingai vadovybei ir patvirtinti, kad laikomasi atitinkamų SVS dalių reikalavimų (saugos patikrinimai), |
| --- | --- |

—

reguliariai būtų atliekami saugos patikrinimai siekiant, jei reikia, rekomenduoti patobulinimus, suteikti garantijų už atitinkamų sričių saugą atsakingai vadovybei ir patvirtinti, kad laikomasi atitinkamų SVS dalių reikalavimų (saugos patikrinimai),

| — | būtų taikomi metodai, leidžiantys pastebėti funkcinių sistemų ar su skrydžio vykdymu susijusius pokyčius, iš kurių būtų galima spręsti, kad kurio nors elemento sauga mažėja ir tam tikru metu gali nebeatitikti saugos standartų, ir kad būtų galima imtis veiksmų padėčiai ištaisyti (saugos stebėsena), |
| --- | --- |

—

būtų taikomi metodai, leidžiantys pastebėti funkcinių sistemų ar su skrydžio vykdymu susijusius pokyčius, iš kurių būtų galima spręsti, kad kurio nors elemento sauga mažėja ir tam tikru metu gali nebeatitikti saugos standartų, ir kad būtų galima imtis veiksmų padėčiai ištaisyti (saugos stebėsena),

| — | viso SVS eksploatavimo metu daromi saugos įrašai, kuriais remiamasi užtikrinant saugą visiems asmenims, susijusiems su teikiamomis paslaugomis, atsakingiems už jas ir nuo jų priklausomiems bei nacionalinei priežiūros institucijai (saugos įrašai). |
| --- | --- |

—

viso SVS eksploatavimo metu daromi saugos įrašai, kuriais remiamasi užtikrinant saugą visiems asmenims, susijusiems su teikiamomis paslaugomis, atsakingiems už jas ir nuo jų priklausomiems bei nacionalinei priežiūros institucijai (saugos įrašai).

3.1.4.   Saugos skatinimo reikalavimai

Saugos valdymo sistemoje oro eismo paslaugų teikėjas užtikrina, kad:

| — | visi darbuotojai būtų informuoti apie galimus pavojus saugai, susijusius su jų darbu (informavimas apie saugą), |
| --- | --- |

—

visi darbuotojai būtų informuoti apie galimus pavojus saugai, susijusius su jų darbu (informavimas apie saugą),

| — | patirtis, įgyta tiriant pavojingus įvykius ir atliekant kitą su sauga susijusią veiklą, skleidžiama organizacijos vadovams ir skrydžio vykdymo personalui (patirties sklaida), |
| --- | --- |

—

patirtis, įgyta tiriant pavojingus įvykius ir atliekant kitą su sauga susijusią veiklą, skleidžiama organizacijos vadovams ir skrydžio vykdymo personalui (patirties sklaida),

| — | visi darbuotojai aktyviai skatinami siūlyti, kaip išvengti žinomų pavojų, ir prireikus imamasi priemonių saugai pagerinti (saugos tobulinimas). |
| --- | --- |

—

visi darbuotojai aktyviai skatinami siūlyti, kaip išvengti žinomų pavojų, ir prireikus imamasi priemonių saugai pagerinti (saugos tobulinimas).

3.2.   Rizikos įvertinimo ir sumažinimo saugos reikalavimai atsižvelgiant į pokyčius

3.2.1.   1 skirsnis

Saugos valdymo sistemoje oro eismo paslaugų teikėjas užtikrina, kad, įvykus bet kurios jo atsakomybėje esančios oro eismo valdymo funkcinės sistemos dalies ir ją papildančių nuostatų pokyčiams, būtų sistemingai nustatomi jų sukelti pavojai ir įvertinama bei mažinama jų rizika taip, kad:

| a) | apimtų visus veiksmus, susijusius su oro eismo valdymo funkcinės sistemos konkrečiu komponentu nuo pirminio planavimo ir nustatymo iki veiksmų, atliekamų po įgyvendinimo, priežiūros ir eksploatavimo nutraukimo; |
| --- | --- |

a)

apimtų visus veiksmus, susijusius su oro eismo valdymo funkcinės sistemos konkrečiu komponentu nuo pirminio planavimo ir nustatymo iki veiksmų, atliekamų po įgyvendinimo, priežiūros ir eksploatavimo nutraukimo;

| b) | bendradarbiaujant su atsakingomis šalimis būtų apimti oro eismo valdymo funkcinės sistemos oro, žemės ir prireikus erdvės komponentai; ir |
| --- | --- |

b)

bendradarbiaujant su atsakingomis šalimis būtų apimti oro eismo valdymo funkcinės sistemos oro, žemės ir prireikus erdvės komponentai; ir

| c) | apimtų oro eismo valdymo funkcinės sistemos įrengimus, darbo tvarką ir žmogiškuosius išteklius, šių komponentų sąveiką ir konkrečios nagrinėjamos dalies ir visos likusios oro eismo valdymo funkcinės sistemos sąveiką. |
| --- | --- |

c)

apimtų oro eismo valdymo funkcinės sistemos įrengimus, darbo tvarką ir žmogiškuosius išteklius, šių komponentų sąveiką ir konkrečios nagrinėjamos dalies ir visos likusios oro eismo valdymo funkcinės sistemos sąveiką.

3.2.2.   2 skirsnis

Pavojaus nustatymo, rizikos įvertinimo ir sumažinimo procesas apima:

| a) | nagrinėjamo komponento apimties, ribų nustatymą ir atsakingo asmens paskyrimą, taip pat komponento atliekamų funkcijų ir jo numatomo veikimo aplinkos nustatymą; |
| --- | --- |

a)

nagrinėjamo komponento apimties, ribų nustatymą ir atsakingo asmens paskyrimą, taip pat komponento atliekamų funkcijų ir jo numatomo veikimo aplinkos nustatymą;

| b) | saugos tikslų, kurie bus taikomi komponentui, nustatymą, kuris apima:






  — | su oro eismo valdymu susijusių tikėtinų pavojų ir klaidų sąlygų bei jų sudėtinio poveikio nustatymą, |
| --- | --- | --- |

b)

saugos tikslų, kurie bus taikomi komponentui, nustatymą, kuris apima:

—

su oro eismo valdymu susijusių tikėtinų pavojų ir klaidų sąlygų bei jų sudėtinio poveikio nustatymą,

| — | galimų poveikių orlaivio saugumui įvertinimą, taip pat tų poveikių pavojingumo įvertinimą pagal 4 skirsnyje pateikiamą pavojingumo klasifikavimo sistemą, |
| --- | --- |

—

galimų poveikių orlaivio saugumui įvertinimą, taip pat tų poveikių pavojingumo įvertinimą pagal 4 skirsnyje pateikiamą pavojingumo klasifikavimo sistemą,

| — | jų toleravimo, t. y. didžiausios pavojaus atsitikimo tikimybės, apskaičiuojamos pagal pavojingumo kategoriją ir didžiausią pavojaus poveikių tikimybę pagal 4 skirsnį, nustatymą; |
| --- | --- |

—

jų toleravimo, t. y. didžiausios pavojaus atsitikimo tikimybės, apskaičiuojamos pagal pavojingumo kategoriją ir didžiausią pavojaus poveikių tikimybę pagal 4 skirsnį, nustatymą;

| c) | prireikus rizikos mažinimo strategijos sukūrimą, kurioje:






  — | konkrečiai nurodoma, kokias apsaugines priemones reikia įdiegti siekiant apsisaugoti nuo riziką keliančių pavojų, |
| --- | --- | --- |

c)

prireikus rizikos mažinimo strategijos sukūrimą, kurioje:

—

konkrečiai nurodoma, kokias apsaugines priemones reikia įdiegti siekiant apsisaugoti nuo riziką keliančių pavojų,

| — | prireikus sukuriami saugos reikalavimai, potencialiai susiję su nagrinėjamu komponentu, kitomis oro eismo valdymo funkcinės sistemos dalimis arba skrydžių vykdymo aplinka, |
| --- | --- |

—

prireikus sukuriami saugos reikalavimai, potencialiai susiję su nagrinėjamu komponentu, kitomis oro eismo valdymo funkcinės sistemos dalimis arba skrydžių vykdymo aplinka,

| — | pateikiama įgyvendinamumo ir veiksmingumo garantija; |
| --- | --- |

—

pateikiama įgyvendinamumo ir veiksmingumo garantija;

| d) | patvirtinimą, kad įgyvendinti visi nustatyti saugos tikslai ir laikomasi visų saugos reikalavimų:






  — | prieš įgyvendinant pakeitimus, |
| --- | --- | --- |

d)

patvirtinimą, kad įgyvendinti visi nustatyti saugos tikslai ir laikomasi visų saugos reikalavimų:

—

prieš įgyvendinant pakeitimus,

| — | visais perėjimo prie eksploatacijos etapais, |
| --- | --- |

—

visais perėjimo prie eksploatacijos etapais,

| — | eksploatacijos metu, |
| --- | --- |

—

eksploatacijos metu,

| — | visais perėjimo prie eksploatacijos nutraukimo etapais. |
| --- | --- |

—

visais perėjimo prie eksploatacijos nutraukimo etapais.

3.2.3.   3 skirsnis

Rizikos įvertinimo ir sumažinimo proceso, įskaitant pavojų nustatymą, rezultatai, susijusios priežastys ir faktinė medžiaga palyginami ir dokumentuojami taip, kad:

| — | būtų gaunami išsamūs įrodymai, kad nagrinėjamas komponentas ir visa oro eismo valdymo funkcinė sistema yra ir bus toleruotinai saugi, kadangi atitinka nustatytus saugos tikslus ir reikalavimus. Prireikus pridedami išsamūs naudojamų prognozavimo, stebėsenos ar tyrimo metodų aprašymai, |
| --- | --- |

—

būtų gaunami išsamūs įrodymai, kad nagrinėjamas komponentas ir visa oro eismo valdymo funkcinė sistema yra ir bus toleruotinai saugi, kadangi atitinka nustatytus saugos tikslus ir reikalavimus. Prireikus pridedami išsamūs naudojamų prognozavimo, stebėsenos ar tyrimo metodų aprašymai,

| — | būtų galima atsekti, kaip su pakeitimo įgyvendinimu susiję saugos reikalavimai siejasi su numatyta veikla ir (arba) funkcijomis. |
| --- | --- |

—

būtų galima atsekti, kaip su pakeitimo įgyvendinimu susiję saugos reikalavimai siejasi su numatyta veikla ir (arba) funkcijomis.

3.2.4.   4 skirsnis

Pavojaus nustatymas ir pavojingumo įvertinimas

Pavojai turi būti nustatomi sistemingai. Pavojų poveikio pavojingumas konkrečioje skrydžių vykdymo aplinkoje nustatomas naudojantis toliau pateikiamoje lentelėje nurodyta klasifikacija, o pavojingumas klasifikuojamas remiantis konkrečia argumentacija dėl labiausiai tikėtino pavojų poveikio blogiausiu atveju.

| Pavojingumo klasė | Poveikis skrydžių vykdymui |
| --- | --- |
| 1
  (Pavojingiausia) | Avarija (1) |
| 2 | Pavojingas incidentas (1) |
| 3 | Su orlaivio naudojimu susijęs didelis incidentas, kurio metu orlaivio saugumui galėjo grėsti pavojus ir dėl kurio orlaivis vos nesusidūrė su kitu orlaiviu, žeme ar kliūtimis. |
| 4 | Reikšmingas incidentas, įvykęs tokiomis aplinkybėmis, kurios rodo, kad galėjo įvykti avarija, pavojingas arba didelis incidentas, jei rizika nebūtų saugiai suvaldyta arba jei netoliese būtų buvęs kitas orlaivis. |
| 5
  (Mažiausiai pavojinga) | Jokio tiesioginio poveikio saugai |

Pavojingumo klasė

Poveikis skrydžių vykdymui

1

(Pavojingiausia)

Avarija (1)

2

Pavojingas incidentas (1)

3

Su orlaivio naudojimu susijęs didelis incidentas, kurio metu orlaivio saugumui galėjo grėsti pavojus ir dėl kurio orlaivis vos nesusidūrė su kitu orlaiviu, žeme ar kliūtimis.

4

Reikšmingas incidentas, įvykęs tokiomis aplinkybėmis, kurios rodo, kad galėjo įvykti avarija, pavojingas arba didelis incidentas, jei rizika nebūtų saugiai suvaldyta arba jei netoliese būtų buvęs kitas orlaivis.

5

(Mažiausiai pavojinga)

Jokio tiesioginio poveikio saugai

Siekiant nustatyti pavojaus poveikį skrydžiams ir jo pavojingumą, reikia sistemingai įvertinti pavojų poveikius įvairiems oro eismo valdymo funkcinės sistemos elementams, pavyzdžiui, orlaivio įgulai, dispečeriams, orlaivio funkciniams pajėgumams, ant žemės esančios oro eismo valdymo funkcinės sistemos dalies funkciniams pajėgumams ir gebėjimui saugiai teikti oro eismo paslaugas.

Rizikos klasifikavimo sistema

Saugos tikslai rizikos atžvilgiu nustatomi atsižvelgiant į didžiausią pavojaus atsitikimo tikimybę, kuri nustatoma pagal jo poveikio pavojingumą ir didžiausią pavojaus poveikio tikimybę.

Įgyvendinus nustatytus kiekybinius tikslus būtina papildomai apsvarstyti, kaip būtų galima pagerinti saugos valdymą ir taip padaryti oro eismo valdymo sistemą dar kiek įmanoma saugesnę.

3.3.   Saugos reikalavimai mechanikams ir techniniams darbuotojams, kurie vykdo su sauga susijusias skrydžio vykdymo užduotis

Oro eismo paslaugų teikėjas užtikrina, kad techniniai darbuotojai ir mechanikai, įskaitant subrangovus, kurie eksploatuoja ir prižiūri eksploatuoti patvirtintus oro eismo valdymo įrengimus, turėtų ir palaikytų pakankamą žinių ir supratimo lygį apie jų aptarnaujamas paslaugas, realų ir galimą jų darbo poveikį šių paslaugų saugai ir apie atitinkamus taikytinus darbo apribojimus.

Oro eismo paslaugų teikėjas dokumentuoja, kad personalas, atliekantis su sauga susijusias užduotis, įskaitant subrangovus, yra reikiamos kvalifikacijos; kad esami budėjimo grafikai užtikrina pakankamą budėjimo tarnybos pajėgumą ir nenutrūkstamumą; taip pat dokumentuotas personalo kvalifikacijos sistemas ir politiką, personalo mokymo politiką, mokymo planus ir nekvalifikuoto personalo priežiūros tvarką. Jis turi sukurtas procedūras tiems atvejams, kai abejojama darbuotojų fizine ar psichine būkle.

Oro eismo paslaugų teikėjas registruoja informaciją apie darbuotojų, dirbančių su sauga susijusį darbą, skaičių, statusą ir darbo vietą. Šiame registre:

| a) | nurodomas už su sauga susijusias funkcijas atsakingų vadovų skaičius; |
| --- | --- |

a)

nurodomas už su sauga susijusias funkcijas atsakingų vadovų skaičius;

| b) | įrašoma atitinkama techninių ir skrydžio vykdymo darbuotojų kvalifikacija lyginant su įgūdžių ir kvalifikacijos reikalavimais; |
| --- | --- |

b)

įrašoma atitinkama techninių ir skrydžio vykdymo darbuotojų kvalifikacija lyginant su įgūdžių ir kvalifikacijos reikalavimais;

| c) | konkrečiai nurodomos darbo vietos, į kurias paskirti techniniai ir skrydžio vykdymo darbuotojai, ir jiems skirtos užduotys, taip pat nurodoma budėjimo metodika. |
| --- | --- |

c)

konkrečiai nurodomos darbo vietos, į kurias paskirti techniniai ir skrydžio vykdymo darbuotojai, ir jiems skirtos užduotys, taip pat nurodoma budėjimo metodika.

4.   DARBO METODAI IR STANDARTINĖS VEIKLOS PROCEDŪROS

Oro eismo paslaugų teikėjas turi galėti įrodyti, kad jo darbo metodai ir standartinės veiklos procedūros atitinka toliau nurodytų Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos priedų reikalavimus, tiek, kiek jie susiję su oro eismo paslaugų teikimu konkrečioje oro erdvėje:

| — | 2 priedo – Skrydžių (oro) taisyklės (10 leidimas, 2005 m. liepos mėn.), |
| --- | --- |

—

2 priedo – Skrydžių (oro) taisyklės (10 leidimas, 2005 m. liepos mėn.),

| — | 10 priedo – Aviacijos ryšiai, II tomas: Ryšių procedūros (6 leidimas, 2001 m. spalio mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 79), |
| --- | --- |

—

10 priedo – Aviacijos ryšiai, II tomas: Ryšių procedūros (6 leidimas, 2001 m. spalio mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 79),

| — | 11 priedas – Oro eismo paslaugos (13 leidimas, 2001 m. liepos mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 43). |
| --- | --- |

—

11 priedas – Oro eismo paslaugos (13 leidimas, 2001 m. liepos mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 43).

---

(1)  Kaip nustatyta 1994 m. lapkričio 21 d. Tarybos direktyvoje 94/56/EB, nustatančioje civilinės aviacijos avarijų ir incidentų tyrimo pagrindinius principus (OL L 319, 1994 12 12, p. 14).

---

III PRIEDAS

SPECIALIEJI METEOROLOGINIŲ PASLAUGŲ TEIKIMO REIKALAVIMAI

1.   TECHNINĖ IR SKRYDŽIŲ VYKDYMO KVALIFIKACIJA IR GEBĖJIMAI

Meteorologinių paslaugų teikėjas užtikrina, kad vartotojams tinkama forma būtų teikiama atitinkamoms jų funkcijoms atlikti būtina meteorologinė informacija. Ją gauna:

| — | dispečeriai ir skrydžio įgulos nariai priešskrydiniam planavimui ir planavimui skrydyje, |
| --- | --- |

—

dispečeriai ir skrydžio įgulos nariai priešskrydiniam planavimui ir planavimui skrydyje,

| — | oro eismo paslaugų teikėjai ir skrydžių informacijos tarnybos, |
| --- | --- |

—

oro eismo paslaugų teikėjai ir skrydžių informacijos tarnybos,

| — | paieškos ir gelbėjimo tarnybos vienetai, |
| --- | --- |

—

paieškos ir gelbėjimo tarnybos vienetai,

| — | oro uostai. |
| --- | --- |

—

oro uostai.

Meteorologijos paslaugų teikėjas patvirtina pasiekiamą skrydžių vykdymui suteiktos informacijos tikslumo lygį, įskaitant šios informacijos šaltinį, ir užtikrina, kad ši informacija būtų suteikiama laiku ir prireikus atnaujinama.

2.   DARBO METODAI IR STANDARTINĖS VEIKLOS PROCEDŪROS

Meteorologijos paslaugų teikėjas gali įrodyti, kad jo darbo metodai ir standartinės veiklos procedūros atitinka toliau nurodytų Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos priedų standartus, kiek jie susiję su meteorologijos paslaugų teikimu konkrečioje oro erdvėje:

| — | 3 priedo – Meteorologijos paslaugos tarptautinei oro navigacijai (15 leidimas, 2004 m. liepos mėn.), |
| --- | --- |

—

3 priedo – Meteorologijos paslaugos tarptautinei oro navigacijai (15 leidimas, 2004 m. liepos mėn.),

| — | 11 priedo – Oro eismo paslaugos (13 leidimas, 2001 m. liepos mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 43), |
| --- | --- |

—

11 priedo – Oro eismo paslaugos (13 leidimas, 2001 m. liepos mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 43),

| — | 14 priedo – Aerodromai (I tomas: 4 leidimas, 2004 m. liepos mėn.; II tomas: 2 leidimas, 1995 m. liepos mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 3). |
| --- | --- |

—

14 priedo – Aerodromai (I tomas: 4 leidimas, 2004 m. liepos mėn.; II tomas: 2 leidimas, 1995 m. liepos mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 3).

---

IV PRIEDAS

SPECIALIEJI ORO NAVIGACIJOS INFORMACIJOS PASLAUGŲ TEIKIMO REIKALAVIMAI

1.   TECHNINĖ IR SKRYDŽIŲ VYKDYMO KVALIFIKACIJA IR GEBĖJIMAI

Oro navigacijos informacijos paslaugų teikėjas užtikrina, kad duomenys ir informacija skrydžių vykdymui teikiami forma, tinkama:

| — | skrydžių vykdymo personalui, įskaitant skrydžio įgulą, taip pat skrydžių planavimui, skrydžių valdymo sistemoms ir realaus skrydžio treniruokliams, |
| --- | --- |

—

skrydžių vykdymo personalui, įskaitant skrydžio įgulą, taip pat skrydžių planavimui, skrydžių valdymo sistemoms ir realaus skrydžio treniruokliams,

| — | oro eismo paslaugų teikėjams, atsakingiems už skrydžių informacijos tarnybas, aerodromo skrydžių informacijos tarnybas ir priešskrydinės informacijos teikimą. |
| --- | --- |

—

oro eismo paslaugų teikėjams, atsakingiems už skrydžių informacijos tarnybas, aerodromo skrydžių informacijos tarnybas ir priešskrydinės informacijos teikimą.

Oro navigacijos informacijos paslaugų teikėjas užtikrina duomenų vientisumą ir patvirtina skrydžių vykdymui teikiamos informacijos tikslumo lygį, įskaitant šios informacijos šaltinį, prieš ją pateikdamas.

2.   DARBO METODAI IR STANDARTINĖS VEIKLOS PROCEDŪROS

Oro navigacijos informacijos paslaugų teikėjas turi galėti parodyti, kad jo darbo metodai ir standartinės veiklos procedūros atitinka toliau nurodytų Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos priedų reikalavimus, tiek, kiek jie susiję su oro navigacijos informacijos paslaugų teikimu konkrečioje oro erdvėje:

| — | 3 priedo – Meteorologijos paslaugos tarptautinei oro navigacijai (15 leidimas, 2004 m. liepos mėn.), |
| --- | --- |

—

3 priedo – Meteorologijos paslaugos tarptautinei oro navigacijai (15 leidimas, 2004 m. liepos mėn.),

| — | 4 priedo – Oro navigacijos žemėlapiai (10 leidimas, 2001 m. liepos mėn., įskaitant visu pakeitimus iki Nr. 53), |
| --- | --- |

—

4 priedo – Oro navigacijos žemėlapiai (10 leidimas, 2001 m. liepos mėn., įskaitant visu pakeitimus iki Nr. 53),

| — | 15 priedo – Oro navigacijos informacijos paslaugos (12 leidimas, 2004 m. liepos mėn.). |
| --- | --- |

—

15 priedo – Oro navigacijos informacijos paslaugos (12 leidimas, 2004 m. liepos mėn.).

---

V PRIEDAS

SPECIALIEJI RYŠIŲ, NAVIGACIJOS AR STEBĖJIMO PASLAUGŲ TEIKIMO REIKALAVIMAI

1.   TECHNINĖ IR SKRYDŽIŲ VYKDYMO KVALIFIKACIJA IR GEBĖJIMAI

Ryšių, navigacijos ar stebėjimo paslaugų teikėjas užtikrina savo paslaugų prieinamumą, nenutrūkstamumą, tikslumą ir vientisumą.

Ryšių, navigacijos ar stebėjimo paslaugų teikėjas patvirtina savo teikiamų paslaugų kokybės lygį ir gali įrodyti, kad jo prietaisai reguliariai prižiūrimi ir prireikus kalibruojami.

2.   PASLAUGŲ SAUGA

Ryšių, navigacijos ar stebėjimo paslaugų teikėjas laikosi II priedo 3 dalies paslaugų saugos reikalavimų.

3.   DARBO METODAI IR STANDARTINĖS VEIKLOS PROCEDŪROS

Ryšių, navigacijos ar stebėjimo paslaugų teikėjas gali įrodyti, kad jo darbo metodai ir standartinės veiklos procedūros atitinka Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos 10 priedo – Aviacijos ryšiai – standartus (I tomas: 5 leidimas, 1996 m. liepos mėn.; II tomas: 6 leidimas, 2001 m. spalio mėn.; III tomas: 1 leidimas, 1995 m. liepos mėn.; IV tomas: 3 leidimas, 2002 m. liepos mėn.; V tomas: 2 leidimas, 2001 m. liepos mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 79) tiek, kiek jie susiję su ryšių, navigacijos ar stebėjimo paslaugų teikimu konkrečioje oro erdvėje.

---

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 335/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 335/31

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2097/2005

2005 m. gruodžio 20 d.

atnaujinantis paprastųjų šiaurinių krevečių žvejybą NAFO 3L zonoje laivais, plaukiojančiais su Lietuvos vėliava

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (2), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 27/2005, nustatančiame 2005 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas, taikomas Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti sugavimo apribojimus (3), nustatytos kvotos 2005 m. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 27/2005, nustatančiame 2005 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas, taikomas Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti sugavimo apribojimus (3), nustatytos kvotos 2005 m.

| (2) | 2005 m. birželio 6 d. Lietuva nutraukė paprastųjų šiaurinių krevečių žvejybą NAFO 3L zonoje su jos vėliava plaukiojančiais laivais. |
| --- | --- |

(2)

2005 m. birželio 6 d. Lietuva nutraukė paprastųjų šiaurinių krevečių žvejybą NAFO 3L zonoje su jos vėliava plaukiojančiais laivais.

| (3) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1170/2005 (4) uždraudžiama paprastųjų šiaurinių krevečių žvejyba NAFO 3L zonoje su Lietuvos vėliava plaukiojančiais arba joje registruotais laivais. |
| --- | --- |

(3)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1170/2005 (4) uždraudžiama paprastųjų šiaurinių krevečių žvejyba NAFO 3L zonoje su Lietuvos vėliava plaukiojančiais arba joje registruotais laivais.

| (4) | 2005 m. spalio 30 d. Japonija perleido Lietuvai 144 tonas paprastųjų šiaurinių krevečių kvotos NAFO 3L zonos vandenyse. Todėl paprastųjų šiaurinių krevečių žvejyba NAFO 3L zonoje laivais, plaukiojančiais su Lietuvos vėliava, turi būti leidžiama. Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1170/2005 turėtų būti panaikintas, |
| --- | --- |

(4)

2005 m. spalio 30 d. Japonija perleido Lietuvai 144 tonas paprastųjų šiaurinių krevečių kvotos NAFO 3L zonos vandenyse. Todėl paprastųjų šiaurinių krevečių žvejyba NAFO 3L zonoje laivais, plaukiojančiais su Lietuvos vėliava, turi būti leidžiama. Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1170/2005 turėtų būti panaikintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Žvejybos atnaujinimas

Paprastųjų šiaurinių krevečių žvejyba NAFO 3L zonoje su Lietuvos vėliava plaukiojančiais arba joje registruotais laivais turėtų būti atnaujinama 2005 m. gruodžio 1 d.

2 straipsnis

Panaikinimas

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1170/2005 yra panaikinamas.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2005 m. gruodžio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 20 d.

Komisijos vardu

Jörgen HOLMQUIST

Žuvininkystės ir jūrinių reikalų generalinis direktorius

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

1

(2)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 768/2005 (OL L 128, 2005 5 21, p. 1).

2

(3)  OL L 12, 2005 1 14, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1936/2005 (OL L 311, 2005 11 26, p. 1).

3

(4)  OL L 188, 2005 7 20, p. 25.

4

---

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 335/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 335/32

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2098/2005

2005 m. gruodžio 20 d.

atnaujinantis bretlingių žvejybą su Danijos vėliava plaukiojantiems laivams ICES IIIa zonose

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (2), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 27/2005, nustatančiame 2005 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas, taikomas Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti sugavimo apribojimus (3), nustatomos kvotos 2005 m. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 27/2005, nustatančiame 2005 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas, taikomas Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti sugavimo apribojimus (3), nustatomos kvotos 2005 m.

| (2) | 2005 m. spalio 9 d. Danija nutraukė bretlingių žvejybą ICES IIIa zonose su jos vėliava plaukiojantiems laivams. |
| --- | --- |

(2)

2005 m. spalio 9 d. Danija nutraukė bretlingių žvejybą ICES IIIa zonose su jos vėliava plaukiojantiems laivams.

| (3) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1779/2005 (4) uždraudžiama bretlingių žvejybą ICES IIIa zonose su Danijos vėliava plaukiojančiais arba joje registruotais laivais. |
| --- | --- |

(3)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1779/2005 (4) uždraudžiama bretlingių žvejybą ICES IIIa zonose su Danijos vėliava plaukiojančiais arba joje registruotais laivais.

| (4) | 2005 m. lapkričio 15 d. Švedija perleido Danijai 1 000 tonų bretlingių kvotos žvejybai ICES IIIa zonų vandenyse. Todėl bretlingių žvejybą ICES IIIa zonose su Danijos vėliava plaukiojančiais arba joje registruotais laivais turi būti leidžiama. Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1779/2005 turi būti panaikintas, |
| --- | --- |

(4)

2005 m. lapkričio 15 d. Švedija perleido Danijai 1 000 tonų bretlingių kvotos žvejybai ICES IIIa zonų vandenyse. Todėl bretlingių žvejybą ICES IIIa zonose su Danijos vėliava plaukiojančiais arba joje registruotais laivais turi būti leidžiama. Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1779/2005 turi būti panaikintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Žvejybos atnaujinimas

Bretlingių žvejybą ICES IIIa zonose su Danijos vėliava plaukiojančiais arba joje registruotais laivais turi būti atnaujinama 2005 m. lapkričio 28 d.

2 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (EB) Nr. 1779/2005 yra panaikinamas.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2005 m. lapkričio 28 dienos.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 20 d.

Komisijos vardu

Jörgen HOLMQUIST

Žuvininkystės ir jūrinių reikalų generalinis direktorius

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

1

(2)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 768/2005 (OL L 128, 2005 5 21, p. 1).

2

(3)  OL L 12, 2005 1 14, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1936/2005 (OL L 311, 2005 11 26, p. 1).

3

(4)  OL L 288, 2005 10 29, p. 12. Draudimas žvejoti bretlingius su Danijos vėliava plaukiojančiais laivais.

4

---

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 335/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 335/33

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2099/2005

2005 m. gruodžio 20 d.

atnaujinantis europinių jūrų lydekų žvejybą ICES Vb (EB vandenys), VI, VII, XII, XIV zonose su Ispanijos vėliava plaukiojančiais laivais

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (2), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 27/2005, nustatančiame 2005 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas, taikomas Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti sugavimo apribojimus (3), nustatytos kvotos 2005 m. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 27/2005, nustatančiame 2005 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas, taikomas Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti sugavimo apribojimus (3), nustatytos kvotos 2005 m.

| (2) | 2005 m. lapkričio 4 d. Ispanija nutraukė europinių jūrų lydekų žvejybą ICES Vb (EB vandenys), VI, VII, XII, XIV zonose su jos vėliava plaukiojančiais laivais. |
| --- | --- |

(2)

2005 m. lapkričio 4 d. Ispanija nutraukė europinių jūrų lydekų žvejybą ICES Vb (EB vandenys), VI, VII, XII, XIV zonose su jos vėliava plaukiojančiais laivais.

| (3) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1894/2005 (4) uždraudžiama su Ispanijos vėliava plaukiojantiems arba joje registruotiems laivams žvejoti europines jūrų lydekas ICES Vb (EB vandenys), VI, VII, XII, XIV zonose. |
| --- | --- |

(3)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1894/2005 (4) uždraudžiama su Ispanijos vėliava plaukiojantiems arba joje registruotiems laivams žvejoti europines jūrų lydekas ICES Vb (EB vandenys), VI, VII, XII, XIV zonose.

| (4) | 2005 m. lapkričio 28 d. Jungtinė Karalystė perleido Ispanijai 300 tonų europinių jūrų lydekų kvotos ICES Vb (EB vandenys), VI, VII, XII, XIV zonų vandenyse. Todėl europinių jūrų lydekų žvejyba ICES Vb (EB vandenys), VI, VII, XII, XIV zonose laivais, plaukiojančiais su Ispanijos vėliava arba joje registruotais, turėtų būti leidžiama. Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1894/2005 turėtų būti panaikintas, |
| --- | --- |

(4)

2005 m. lapkričio 28 d. Jungtinė Karalystė perleido Ispanijai 300 tonų europinių jūrų lydekų kvotos ICES Vb (EB vandenys), VI, VII, XII, XIV zonų vandenyse. Todėl europinių jūrų lydekų žvejyba ICES Vb (EB vandenys), VI, VII, XII, XIV zonose laivais, plaukiojančiais su Ispanijos vėliava arba joje registruotais, turėtų būti leidžiama. Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1894/2005 turėtų būti panaikintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Žvejybos atnaujinimas

Todėl europinių jūrų lydekų žvejyba ICES Vb (EB vandenys), VI, VII, XII, XIV zonose laivais, plaukiojančiais su Ispanijos vėliava, turėtų būti leidžiama nuo 2005 m. gruodžio 1 d.

2 straipsnis

Panaikinimas

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1894/2005 yra panaikinamas.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2005 m. gruodžio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 20 d.

Komisijos vardu

Jörgen HOLMQUIST

Žuvininkystės ir jūrinių reikalų generalinis direktorius

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

1

(2)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 768/2005 (OL L 128, 2005 5 21, p. 1).

2

(3)  OL L 12, 2005 1 14, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1936/2005 (OL L 311, 2005 11 26, p. 1).

3

(4)  OL L 302, 2005 11 19, p. 26. Draudimas žvejoti europines jūrų lydekas su Ispanijos vėliava plaukiojančiais laivais.

4

---

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 335/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 335/34

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2100/2005

2005 m. gruodžio 20 d.

60-ąjį kartą iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 881/2002, nustatantį tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir organizacijoms, susijusiems su Osama bin Ladenu, Al-Quaida tinklu ir Talibanu, ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 467/2001

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 881/2002, nustatantį tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir organizacijoms, susijusiems su Osama bin Ladenu, Al-Quaida tinklu ir Talibanu, ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 467/2001, uždraudžiantį tam tikrų prekių ir paslaugų eksportą į Afganistaną, sustiprinantį skrydžių uždraudimą ir pratęsiantį Afganistano Talibano lėšų ir kitų finansinių išteklių įšaldymą (1), ypač į jo 7 straipsnio 1 dalies pirmą įtrauką,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priede yra išvardyti asmenys, grupės ir organizacijos, kuriems pagal šį reglamentą taikomas lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymas. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priede yra išvardyti asmenys, grupės ir organizacijos, kuriems pagal šį reglamentą taikomas lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymas.

| (2) | 2005 m. gruodžio 15 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetas nusprendė iš dalies pakeisti asmenų, grupių ir organizacijų, kuriems turėtų būti taikomas lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymas, sąrašą. Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti I priedą. |
| --- | --- |

(2)

2005 m. gruodžio 15 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetas nusprendė iš dalies pakeisti asmenų, grupių ir organizacijų, kuriems turėtų būti taikomas lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymas, sąrašą. Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti I priedą.

| (3) | Siekiant užtikrinti šiame reglamente numatytų priemonių veiksmingumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti nedelsiant, |
| --- | --- |

(3)

Siekiant užtikrinti šiame reglamente numatytų priemonių veiksmingumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti nedelsiant,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas iš dalies keičiamas taip, kaip nurodyta šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 20 d.

Komisijos vardu

Eneko LANDÁBURU

Ryšių su užsieniu generalinis direktorius

---

(1)  OL L 139, 2002 5 29, p. 9. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2018/2005 (OL L 324, 2005 12 10, p. 21).

1

---

PRIEDAS

Į Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedo dalį, kurios antraštė yra „Fiziniai asmenys“, įtraukiamas šis įrašas:

Sajid Mohammed Badat (alias a) Abu Issa, b) Saajid Badat, c) Sajid Badat, d) Muhammed Badat, e) Sajid Muhammad Badat, f) Saajid Mohammad Badet, g) Muhammed Badet, h) Sajid Muhammad Badet). Gimimo data: a) 1979 3 28, b) 1976 3 8. Gimimo vieta: Glosteris, Jungtinė Karalystė. Paso Nr.: a) Jungtinės Karalystės paso numeris 703114075, b) Jungtinės Karalystės paso numeris 026725401. Kita informacija: šiuo metu suimtas Jungtinėje Karalystėje. Buvęs adresas yra Glosteris, Jungtinė Karalystė.

---

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 335/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 335/36

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2101/2005

2005 m. gruodžio 20 d.

iš dalies keičiantis Reglamente (EB) Nr. 1011/2005 nustatytų kai kurių cukraus sektoriaus produktų reprezentacines kainas ir papildomus importo muitų dydžius 2005–2006 prekybos metams

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. birželio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1260/2001 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 1995 m. birželio 23 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1423/95, nustatantį išsamias cukraus sektoriaus produktų, išskyrus melasą, importo įgyvendinimo taisykles (2), ypač į jo 1 straipsnio 2 dalies antros pastraipos antrą sakinį ir jo 3 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reprezentacinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2005–2006 prekybos metams, buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 1011/2005 (3). Šios kainos ir dydžiai paskutinį kartą buvo pakeisti Komisijos reglamente (EB) Nr. 2019/2005 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentacinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2005–2006 prekybos metams, buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 1011/2005 (3). Šios kainos ir dydžiai paskutinį kartą buvo pakeisti Komisijos reglamente (EB) Nr. 2019/2005 (4).

| (2) | Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 1423/95 nustatytas taisykles ir nuostatas, |
| --- | --- |

(2)

Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 1423/95 nustatytas taisykles ir nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1423/95 1 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos reprezentacinės kainos ir papildomi importo muitai, nustatyti Reglamentu (EB) Nr. 1011/2005 2005–2006 prekybos metams, yra iš dalies keičiami ir nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. gruodžio 21 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 20 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 178, 2001 6 30, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 39/2004 (OL L 6, 2004 1 10, p. 16).

1

(2)  OL L 141, 1995 6 24, p. 16. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 624/98 (OL L 85, 1998 3 20, p. 5).

2

(3)  OL L 170, 2005 7 1, p. 35.

3

(4)  OL L 324, 2005 12 10, p. 23.

4

---

PRIEDAS

Iš dalies pakeisti reprezentacinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir KN kodu 1702 90 99 klasifikuojamiems produktams taikomi nuo 2005 m. gruodžio 21 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Reprezentacinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomo muito už 100 kg neto atitinkamo produkto dydis |
| 1701 11 10 (1) | 28,49 | 2,74 |
| 1701 11 90 (1) | 28,49 | 7,29 |
| 1701 12 10 (1) | 28,49 | 2,60 |
| 1701 12 90 (1) | 28,49 | 6,86 |
| 1701 91 00 (2) | 28,38 | 11,04 |
| 1701 99 10 (2) | 28,38 | 6,52 |
| 1701 99 90 (2) | 28,38 | 6,52 |
| 1702 90 99 (3) | 0,28 | 0,37 |

(EUR)

KN kodas

Reprezentacinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomo muito už 100 kg neto atitinkamo produkto dydis

1701 11 10 (1)

28,49

2,74

1701 11 90 (1)

28,49

7,29

1701 12 10 (1)

28,49

2,60

1701 12 90 (1)

28,49

6,86

1701 91 00 (2)

28,38

11,04

1701 99 10 (2)

28,38

6,52

1701 99 90 (2)

28,38

6,52

1702 90 99 (3)

0,28

0,37

---

(1)  Nustatyta už standartinę kokybę, kaip ji yra apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/2001 I priedo II dalyje (OL L 178, 2001 6 30, p. 1).

(2)  Nustatyta už standartinę kokybę, kaip ji yra apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 I priedo I dalyje.

(3)  Nustatyta už kiekvieną 1 % sacharozės kiekio.

---

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 335/38 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 335/38

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2102/2005

2005 m. gruodžio 20 d.

dėl nevalytos medvilnės pasaulinės rinkos kainos nustatymo

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Protokolą Nr. 4 dėl medvilnės, pridedamą prie Graikijos stojimo akto, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1050/2001 (1),

atsižvelgdama į 2001 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1051/2001 dėl pagalbos medvilnės gamybai (2), ypač į jo 4 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1051/2001 4 straipsniu, pasaulinės rinkos kaina už nevalytą medvilnę periodiškai nustatoma nuo valytos medvilnės kainos, konstatuojamos rinkoje, atsižvelgiant į istorinius ryšius tarp kainos už valytą medvilnę ir kainos, skaičiuojamos už nevalytą medvilnę. Šie istoriniai ryšiai buvo nustatyti 2001 m. rugpjūčio 2 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1591/2001, nustatančio išsamias pagalbos schemos medvilnės sektoriui taikymo taisykles (3), 2 straipsnio 2 dalyje. Jei pasaulinės rinkos kainos šiuo būdu nustatyti negalima, ji yra nustatoma paskutinį kartą nustatytos kainos pagrindu. |
| --- | --- |

(1)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1051/2001 4 straipsniu, pasaulinės rinkos kaina už nevalytą medvilnę periodiškai nustatoma nuo valytos medvilnės kainos, konstatuojamos rinkoje, atsižvelgiant į istorinius ryšius tarp kainos už valytą medvilnę ir kainos, skaičiuojamos už nevalytą medvilnę. Šie istoriniai ryšiai buvo nustatyti 2001 m. rugpjūčio 2 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1591/2001, nustatančio išsamias pagalbos schemos medvilnės sektoriui taikymo taisykles (3), 2 straipsnio 2 dalyje. Jei pasaulinės rinkos kainos šiuo būdu nustatyti negalima, ji yra nustatoma paskutinį kartą nustatytos kainos pagrindu.

| (2) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1051/2001 5 straipsnį pasaulinės rinkos kaina už nevalytą medvilnę nustatoma produkcijai, atitinkančiai tam tikras charakteristikas, ir atsižvelgiant į pačius palankiausius pasaulinės rinkos pasiūlymus bei kotiravimus iš tų, kurie laikomi atspindinčiais realią rinkos tendenciją. Siekiant nustatyti šią kainą yra atsižvelgiama į vidurkį pasiūlymų ir kotiravimų, konstatuojamų vienoje ar keliose realią rinkos tendenciją atspindinčiose biržose, pristatant produkciją CIF sąlygomis į kurį nors Bendrijoje esantį uostą iš įvairių šalių tiekėjų, laikomų tinkamiausiomis užsienio prekybai. Vis dėlto šių kriterijų taikymas valytos medvilnės pasaulinės rinkos kainai nustatyti priklauso nuo skirtumų, atsirandančių dėl tiekiamos produkcijos kokybės ar dėl pasiūlymų ir kotiravimų pobūdžio. Toks taikymas yra nustatytas Reglamento (EB) Nr. 1591/2001 3 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1051/2001 5 straipsnį pasaulinės rinkos kaina už nevalytą medvilnę nustatoma produkcijai, atitinkančiai tam tikras charakteristikas, ir atsižvelgiant į pačius palankiausius pasaulinės rinkos pasiūlymus bei kotiravimus iš tų, kurie laikomi atspindinčiais realią rinkos tendenciją. Siekiant nustatyti šią kainą yra atsižvelgiama į vidurkį pasiūlymų ir kotiravimų, konstatuojamų vienoje ar keliose realią rinkos tendenciją atspindinčiose biržose, pristatant produkciją CIF sąlygomis į kurį nors Bendrijoje esantį uostą iš įvairių šalių tiekėjų, laikomų tinkamiausiomis užsienio prekybai. Vis dėlto šių kriterijų taikymas valytos medvilnės pasaulinės rinkos kainai nustatyti priklauso nuo skirtumų, atsirandančių dėl tiekiamos produkcijos kokybės ar dėl pasiūlymų ir kotiravimų pobūdžio. Toks taikymas yra nustatytas Reglamento (EB) Nr. 1591/2001 3 straipsnio 2 dalyje.

| (3) | Pirmiau minėtų kriterijų taikymas leidžia nustatyti nevalytos medvilnės pasaulinės rinkos kainą toliau nurodytu lygiu, |
| --- | --- |

(3)

Pirmiau minėtų kriterijų taikymas leidžia nustatyti nevalytos medvilnės pasaulinės rinkos kainą toliau nurodytu lygiu,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nustatoma nevalytos medvilnės pasaulinės rinkos kaina, paminėta Reglamento (EB) Nr. 1051/2001 4 straipsnyje: 21,557 EUR/100 kg.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. gruodžio 21 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 20 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 148, 2001 6 1, p. 1.

1

(2)  OL L 148, 2001 6 1, p. 3.

2

(3)  OL L 210, 2001 8 3, p. 10. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1486/2002 (OL L 223, 2002 8 20, p. 3).

3

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 335/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 335/39

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2004 m. gruodžio 14 d.

Tiesioginių mokesčių lengvatos prekybos mugėse užsienyje dalyvaujančioms įmonėms

(pranešta dokumentu Nr. C(2004) 4746)

(autentiškas tik tekstas italų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2005/919/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės sutartį, ypač į jos 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal minėtas nuost atas (1),

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2003 m. rugsėjo 30 d. Italija priėmė įstatyminį potvarkį Nr. 269 (toliau – ĮP 269/2003), kuriame išdėstomos skubios priemonės vystymuisi skatinti ir valstybės finansų tendencijoms pakeisti, kurį paskelbė 2003 m. spalio 2 d. Italijos Respublikos oficialiajame leidinyje Nr. 229. Įstatyminio potvarkio Nr. 269/2003 1 straipsnio 1 dalies b punkte numatomos konkrečios mokesčių lengvatos už dalyvavimą prekybos mugėse užsienyje ir 2003 m. lapkričio 24 d. be pakeitimų buvo perkeltas į 2003 m. lapkričio 24 d. įstatymą Nr. 326 (toliau – Įstatymas 326/2003), kuris buvo paskelbtas 2003 m. lapkričio 25 d. Italijos Respublikos oficialiajame leidinyje Nr. 274. |
| --- | --- |

(1)

2003 m. rugsėjo 30 d. Italija priėmė įstatyminį potvarkį Nr. 269 (toliau – ĮP 269/2003), kuriame išdėstomos skubios priemonės vystymuisi skatinti ir valstybės finansų tendencijoms pakeisti, kurį paskelbė 2003 m. spalio 2 d. Italijos Respublikos oficialiajame leidinyje Nr. 229. Įstatyminio potvarkio Nr. 269/2003 1 straipsnio 1 dalies b punkte numatomos konkrečios mokesčių lengvatos už dalyvavimą prekybos mugėse užsienyje ir 2003 m. lapkričio 24 d. be pakeitimų buvo perkeltas į 2003 m. lapkričio 24 d. įstatymą Nr. 326 (toliau – Įstatymas 326/2003), kuris buvo paskelbtas 2003 m. lapkričio 25 d. Italijos Respublikos oficialiajame leidinyje Nr. 274.

| (2) | 2003 m. spalio 22 d. laišku (D/56756) Komisija paragino Italijos valdžios institucijas pateikti informaciją apie minimas lengvatas ir jų įsigaliojimą, siekiant nustatyti, ar jos nėra laikomos valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnyje. Tuo pačiu laišku Komisija priminė Italijai, kad EB sutarties 88 straipsnio 3 dalis įpareigoja informuoti Komisiją apie bet kokias valstybės pagalba laikomas priemones prieš jų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

(2)

2003 m. spalio 22 d. laišku (D/56756) Komisija paragino Italijos valdžios institucijas pateikti informaciją apie minimas lengvatas ir jų įsigaliojimą, siekiant nustatyti, ar jos nėra laikomos valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnyje. Tuo pačiu laišku Komisija priminė Italijai, kad EB sutarties 88 straipsnio 3 dalis įpareigoja informuoti Komisiją apie bet kokias valstybės pagalba laikomas priemones prieš jų įgyvendinimą.

| (3) | 2003 m. lapkričio 11 d. laišku (A/37737) ir lapkričio 26 d. laišku (A/38138) Italijos valdžios institucijos pateikė prašomą informaciją. 2003 m. gruodžio 19 d. laišku (D/58192) Komisija dar kartą priminė Italijai apie EB sutarties 88 straipsnio 3 dalyje numatytą pareigą informuoti ir paragino Italijos valdžios institucijas informuoti įmones naudos gavėjas, kurioms taikomos mokesčių lengvatos, apie pasekmes, numatytas Sutartyje ir 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnyje, kuriame išdėstomos išsamios EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisyklės (2) tuo atveju, kai minimos lengvatos buvo pripažintos valstybės pagalba, skirta be išankstinio Komisijos leidimo. |
| --- | --- |

(3)

2003 m. lapkričio 11 d. laišku (A/37737) ir lapkričio 26 d. laišku (A/38138) Italijos valdžios institucijos pateikė prašomą informaciją. 2003 m. gruodžio 19 d. laišku (D/58192) Komisija dar kartą priminė Italijai apie EB sutarties 88 straipsnio 3 dalyje numatytą pareigą informuoti ir paragino Italijos valdžios institucijas informuoti įmones naudos gavėjas, kurioms taikomos mokesčių lengvatos, apie pasekmes, numatytas Sutartyje ir 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnyje, kuriame išdėstomos išsamios EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisyklės (2) tuo atveju, kai minimos lengvatos buvo pripažintos valstybės pagalba, skirta be išankstinio Komisijos leidimo.

| (4) | 2004 m. kovo 18 d. laišku (SG 2004 D/201066) Komisija informavo Italiją apie savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl Italijoje taikomų mokesčių lengvatų prekybos mugėse užsienyje dalyvaujančioms įmonėms. 2004 m. birželio 1 d. laišku (A/35042) Italijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas. |
| --- | --- |

(4)

2004 m. kovo 18 d. laišku (SG 2004 D/201066) Komisija informavo Italiją apie savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl Italijoje taikomų mokesčių lengvatų prekybos mugėse užsienyje dalyvaujančioms įmonėms. 2004 m. birželio 1 d. laišku (A/35042) Italijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas.

| (5) | Komisijos sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą buvo paskelbtas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje kartu su kvietimu suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas (3). Nebuvo gauta jokių pastabų. |
| --- | --- |

(5)

Komisijos sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą buvo paskelbtas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje kartu su kvietimu suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas (3). Nebuvo gauta jokių pastabų.

II.   PRIEMONĖS APIBŪDINIMAS

| (6) | Įstatyminio potvarkio Nr. 269/2003 1 straipsnio 1 dalies b punkte numatoma, kad bet kokios įmonės, mokančios įmonių pajamų mokestį Italijoje ir veikiančios programos įsigaliojimo metu, gali iš savo apmokestinamųjų pajamų išskaityti išlaidas, tiesiogiai patirtas dėl įmonės dalyvavimo prekybos mugėse užsienyje. Ši nuostata taikoma išskirtinai toms išlaidoms, kurias įmonės pagalbos gavėjos patiria pirmais mokestiniais metais po tų metų, kai įsigaliojo įstatyminis potvarkis Nr. 269/2003 (2003 m. spalio 2 d.), todėl priemonė svarbi nustatant tų įmonių, kurių verslo ciklas vyksta pagal kalendorinius metus, 2004 m. apmokestinamąsias pajamas. Įstatyminio potvarkio Nr. 269/2003 1 straipsnio 1 dalies b punkte numatoma, kad apmokestinamųjų pajamų sumažinimas taikomas kartu su įprastu išlaidų, susijusių su dalyvavimu prekybos mugėse, išskaitymu naudos gavėjo pajamų ataskaitoje. |
| --- | --- |

(6)

Įstatyminio potvarkio Nr. 269/2003 1 straipsnio 1 dalies b punkte numatoma, kad bet kokios įmonės, mokančios įmonių pajamų mokestį Italijoje ir veikiančios programos įsigaliojimo metu, gali iš savo apmokestinamųjų pajamų išskaityti išlaidas, tiesiogiai patirtas dėl įmonės dalyvavimo prekybos mugėse užsienyje. Ši nuostata taikoma išskirtinai toms išlaidoms, kurias įmonės pagalbos gavėjos patiria pirmais mokestiniais metais po tų metų, kai įsigaliojo įstatyminis potvarkis Nr. 269/2003 (2003 m. spalio 2 d.), todėl priemonė svarbi nustatant tų įmonių, kurių verslo ciklas vyksta pagal kalendorinius metus, 2004 m. apmokestinamąsias pajamas. Įstatyminio potvarkio Nr. 269/2003 1 straipsnio 1 dalies b punkte numatoma, kad apmokestinamųjų pajamų sumažinimas taikomas kartu su įprastu išlaidų, susijusių su dalyvavimu prekybos mugėse, išskaitymu naudos gavėjo pajamų ataskaitoje.

| (7) | Kai dėl verslo išlaidų, susijusių su dalyvavimu prekybos mugėse užsienyje, išskaitymo bendrųjų taisyklių, Italijos pajamų mokesčio kodekso (IPMK) 108 straipsnio 2 dalyje apibrėžiamos reklaminės išlaidos, taip pat apimančios prekybos mugių išlaidas, ir tarpininkavimo išlaidos. Reklaminės išlaidos yra išskaitomos visos tais mokestiniais metais, kada jos buvo patirtos, arba lygiomis dalimis per ateinančius ketverius metus, o tarpininkavimo išlaidų gali būti išskaitoma tik iki vieno trečdalio visos išlaidų sumos lygiomis dalimis per penkerių metų laikotarpį. |
| --- | --- |

(7)

Kai dėl verslo išlaidų, susijusių su dalyvavimu prekybos mugėse užsienyje, išskaitymo bendrųjų taisyklių, Italijos pajamų mokesčio kodekso (IPMK) 108 straipsnio 2 dalyje apibrėžiamos reklaminės išlaidos, taip pat apimančios prekybos mugių išlaidas, ir tarpininkavimo išlaidos. Reklaminės išlaidos yra išskaitomos visos tais mokestiniais metais, kada jos buvo patirtos, arba lygiomis dalimis per ateinančius ketverius metus, o tarpininkavimo išlaidų gali būti išskaitoma tik iki vieno trečdalio visos išlaidų sumos lygiomis dalimis per penkerių metų laikotarpį.

| (8) | Atsižvelgiant į galimas skirtingas išlaidų, susijusių su dalyvavimu prekybos mugėse, kategorijas, ĮP 269/2003 1 straipsnio 1 dalies b punkto formuluotė rodo, kad schemoje numatytos lengvatos galioja tik su produktų eksponavimu susijusioms išlaidoms, o jokios kitos išlaidos, patirtos dėl dalyvavimo prekybos mugėse, neatitinka reikalavimų pagalbai gauti pagal schemą. |
| --- | --- |

(8)

Atsižvelgiant į galimas skirtingas išlaidų, susijusių su dalyvavimu prekybos mugėse, kategorijas, ĮP 269/2003 1 straipsnio 1 dalies b punkto formuluotė rodo, kad schemoje numatytos lengvatos galioja tik su produktų eksponavimu susijusioms išlaidoms, o jokios kitos išlaidos, patirtos dėl dalyvavimo prekybos mugėse, neatitinka reikalavimų pagalbai gauti pagal schemą.

| (9) | Italijos valdžios institucijos nurodė, kad lengvata taikoma neatsižvelgiant į išlaidų klasifikavimą, kurioms, kaip anksčiau nurodyta, taikoma diferencijuota apmokestinimo tvarka. Italija paaiškino, kad visos su dalyvavimu prekybos mugėse susijusios išlaidos yra traktuojamos panašiai tam, kad būtų išvengta įvairių išlaidų klasifikavimo įvairiose kategorijose. Tačiau ĮP 269/2003 1 straipsnio 1 dalies b punkte iš atitinkančių reikalavimus gauti lengvatą išlaidų aiškiai išskiriamos rėmimo išlaidos, kurios priklauso reklaminėms išlaidoms ir yra įprastai visiškai išskaitomos pagal IPMK 108 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(9)

Italijos valdžios institucijos nurodė, kad lengvata taikoma neatsižvelgiant į išlaidų klasifikavimą, kurioms, kaip anksčiau nurodyta, taikoma diferencijuota apmokestinimo tvarka. Italija paaiškino, kad visos su dalyvavimu prekybos mugėse susijusios išlaidos yra traktuojamos panašiai tam, kad būtų išvengta įvairių išlaidų klasifikavimo įvairiose kategorijose. Tačiau ĮP 269/2003 1 straipsnio 1 dalies b punkte iš atitinkančių reikalavimus gauti lengvatą išlaidų aiškiai išskiriamos rėmimo išlaidos, kurios priklauso reklaminėms išlaidoms ir yra įprastai visiškai išskaitomos pagal IPMK 108 straipsnio 2 dalį.

III.   PROCEDŪROS PRADĖJIMO PAGRINDAS

| (10) | 2004 m. kovo 18 d. laiške, kuriuo pradedama oficiali tyrimo procedūra, Komisija pareiškė, kad priemonė atitinka valstybės pagalbos, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, kriterijus. |
| --- | --- |

(10)

2004 m. kovo 18 d. laiške, kuriuo pradedama oficiali tyrimo procedūra, Komisija pareiškė, kad priemonė atitinka valstybės pagalbos, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, kriterijus.

| (11) | Visų pirma Komisija laikėsi nuomonės, kad programa suteikia atrankinius pranašumus pagalbos gavėjams, nes pranašumai suteikiami tik toms įmonėms, kurios parodose eksponuoja eksportuojamas prekes, o kitokiai verslo veiklai pranašumai nesuteikiami. Schema, pavyzdžiui, netaikoma išskirtinai Italijos rinkoje savo gaminiais prekiaujančioms įmonėms, paslaugas teikiančioms įmonėms, netinkamais eksponuoti prekybos mugėse gaminiais prekiaujančioms įmonėms, prekybos mugėse Italijoje dalyvaujančioms įmonėms. |
| --- | --- |

(11)

Visų pirma Komisija laikėsi nuomonės, kad programa suteikia atrankinius pranašumus pagalbos gavėjams, nes pranašumai suteikiami tik toms įmonėms, kurios parodose eksponuoja eksportuojamas prekes, o kitokiai verslo veiklai pranašumai nesuteikiami. Schema, pavyzdžiui, netaikoma išskirtinai Italijos rinkoje savo gaminiais prekiaujančioms įmonėms, paslaugas teikiančioms įmonėms, netinkamais eksponuoti prekybos mugėse gaminiais prekiaujančioms įmonėms, prekybos mugėse Italijoje dalyvaujančioms įmonėms.

| (12) | Komisija taip pat laikėsi nuomonės, kad schema suteikia pranašumą prekybos mugėse užsienyje dalyvaujančioms Italijos įmonėms, tokiu būdu stiprinant jų poziciją konkuruojančių užsienio įmonių atžvilgiu, taip pat užsienio prekybininkų, konkuruojančių su minėtomis įmonėmis Italijos ir užsienio rinkose bei Italijoje įsteigtų užsienio įmonių, konkuruojančių su pagalbos gavėjomis Italijos rinkoje, atžvilgiu. |
| --- | --- |

(12)

Komisija taip pat laikėsi nuomonės, kad schema suteikia pranašumą prekybos mugėse užsienyje dalyvaujančioms Italijos įmonėms, tokiu būdu stiprinant jų poziciją konkuruojančių užsienio įmonių atžvilgiu, taip pat užsienio prekybininkų, konkuruojančių su minėtomis įmonėmis Italijos ir užsienio rinkose bei Italijoje įsteigtų užsienio įmonių, konkuruojančių su pagalbos gavėjomis Italijos rinkoje, atžvilgiu.

| (13) | Galiausiai Komisija nusprendė, kad minimo mokestinio pranašumo atrankinis pobūdis negali būti pateisinamas Italijos mokesčių sistemos pobūdžiu ar bendrąja schema, be to, schema nekompensuoja galimų užsienyje patirtų išlaidų dėl dalyvavimo prekybos mugėse užsienyje, nes pagalba nepriklauso nuo jokių konkrečių užsienio mokesčių ar prisiimamos finansinės naštos. Be to, netaikomos jokios EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytos išimtys. Suteikti pranašumai buvo susieti su išlaidomis, kurios neatitinka reikalavimų gauti pagalbai pagal jokius bendrosios išimties reglamentus ar Bendrijos gaires. Remiantis bendrosios išimties reglamentu mažoms ir vidutinėms įmonėms, pagalba už dalyvavimą prekybos mugėse yra leidžiama tik tuo atveju, jei ji neviršija 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų ir yra skirta už pirmąjį MVĮ dalyvavimą konkrečioje mugėje ar parodoje, tuo tarpu minima mokesčių lengvata taikoma visoms įmonėms ir visoms su dalyvavimu prekybos mugėse užsienyje susijusioms išlaidoms. |
| --- | --- |

(13)

Galiausiai Komisija nusprendė, kad minimo mokestinio pranašumo atrankinis pobūdis negali būti pateisinamas Italijos mokesčių sistemos pobūdžiu ar bendrąja schema, be to, schema nekompensuoja galimų užsienyje patirtų išlaidų dėl dalyvavimo prekybos mugėse užsienyje, nes pagalba nepriklauso nuo jokių konkrečių užsienio mokesčių ar prisiimamos finansinės naštos. Be to, netaikomos jokios EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytos išimtys. Suteikti pranašumai buvo susieti su išlaidomis, kurios neatitinka reikalavimų gauti pagalbai pagal jokius bendrosios išimties reglamentus ar Bendrijos gaires. Remiantis bendrosios išimties reglamentu mažoms ir vidutinėms įmonėms, pagalba už dalyvavimą prekybos mugėse yra leidžiama tik tuo atveju, jei ji neviršija 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų ir yra skirta už pirmąjį MVĮ dalyvavimą konkrečioje mugėje ar parodoje, tuo tarpu minima mokesčių lengvata taikoma visoms įmonėms ir visoms su dalyvavimu prekybos mugėse užsienyje susijusioms išlaidoms.

IV.   ITALIJOS PASTABOS

| (14) | Atsakydamos į Komisijos įvertinimą, pateiktą 2004 m. kovo 18 d. laiške, kuriuo pradedama oficiali tyrimo procedūra, Italijos valdžios institucijos pateikė tris pastabas, įrodančias, kad minima programa taikoma nediskriminuojant pagalbos gavėjų įvairiose prekybos srityse, bet yra bendro pobūdžio priemonė, skirta visoms prekyba besiverčiančioms įmonėms. |
| --- | --- |

(14)

Atsakydamos į Komisijos įvertinimą, pateiktą 2004 m. kovo 18 d. laiške, kuriuo pradedama oficiali tyrimo procedūra, Italijos valdžios institucijos pateikė tris pastabas, įrodančias, kad minima programa taikoma nediskriminuojant pagalbos gavėjų įvairiose prekybos srityse, bet yra bendro pobūdžio priemonė, skirta visoms prekyba besiverčiančioms įmonėms.

| (15) | Pirma, pasak Italijos valdžios institucijų, priemonė yra taikoma be išimties visiems ekonomikos sektoriams ir visoms įmonėms, kurioms taikomas Italijos verslo apmokestinimas, su sąlyga, kad jos patiria išlaidas dėl dalyvavimo prekybos mugėse užsienyje. Italijos valdžios institucijos taip pat nurodo, kad minima mokesčių lengvata taikoma ir nuolatines buveines užsienyje turinčioms įmonėms. Taip pat teigiama, kad mokestinė lengvata yra griežtai susieta su patirtomis išlaidomis dėl dalyvavimo prekybos mugėse užsienyje ir nesudaro neproporcingos mokestinės lengvatos. Italijos valdžios institucijos mano, kad schema neskatina dalyvavimo prekybos mugėse užsienyje kaip atskiros verslo veiklos, bet yra visoms įmonėms prieinama investicija, kurią Italijos Vyriausybė ketina skatinti kaip bendrą ekonominės politikos tikslą. Italijos valdžios institucijos taip pat paaiškina, kad lengvata taikoma nuolatinę buveinę užsienyje turinčioms įmonėms, jei su dalyvavimu prekybos mugėse susijusias išlaidas patiria pagrindinė buveinė Italijoje. |
| --- | --- |

(15)

Pirma, pasak Italijos valdžios institucijų, priemonė yra taikoma be išimties visiems ekonomikos sektoriams ir visoms įmonėms, kurioms taikomas Italijos verslo apmokestinimas, su sąlyga, kad jos patiria išlaidas dėl dalyvavimo prekybos mugėse užsienyje. Italijos valdžios institucijos taip pat nurodo, kad minima mokesčių lengvata taikoma ir nuolatines buveines užsienyje turinčioms įmonėms. Taip pat teigiama, kad mokestinė lengvata yra griežtai susieta su patirtomis išlaidomis dėl dalyvavimo prekybos mugėse užsienyje ir nesudaro neproporcingos mokestinės lengvatos. Italijos valdžios institucijos mano, kad schema neskatina dalyvavimo prekybos mugėse užsienyje kaip atskiros verslo veiklos, bet yra visoms įmonėms prieinama investicija, kurią Italijos Vyriausybė ketina skatinti kaip bendrą ekonominės politikos tikslą. Italijos valdžios institucijos taip pat paaiškina, kad lengvata taikoma nuolatinę buveinę užsienyje turinčioms įmonėms, jei su dalyvavimu prekybos mugėse susijusias išlaidas patiria pagrindinė buveinė Italijoje.

| (16) | Antra, Italijos valdžios institucijos teigia, kad dėl priemonės taikymo eksportu nesiverčiančios įmonės neatsiduria blogesnėje padėtyje, priešingai – schema numato paskatas tokio pobūdžio mugėse nusprendusioms dalyvauti įmonėms. Kai įmonės veiklą sudaro prekių ar paslaugų, kuriomis neįmanoma prekiauti ar eksportuoti, gaminimas ar teikimas, jos nekonkuruoja su kitomis įmonėmis, veikiančiomis sektoriuose, kuriuose gaminamos tokios pačios prekės ir teikiamos tokios pačios paslaugos. |
| --- | --- |

(16)

Antra, Italijos valdžios institucijos teigia, kad dėl priemonės taikymo eksportu nesiverčiančios įmonės neatsiduria blogesnėje padėtyje, priešingai – schema numato paskatas tokio pobūdžio mugėse nusprendusioms dalyvauti įmonėms. Kai įmonės veiklą sudaro prekių ar paslaugų, kuriomis neįmanoma prekiauti ar eksportuoti, gaminimas ar teikimas, jos nekonkuruoja su kitomis įmonėmis, veikiančiomis sektoriuose, kuriuose gaminamos tokios pačios prekės ir teikiamos tokios pačios paslaugos.

| (17) | Trečia, Italijos valdžios institucijos pabrėžia, kad priemonė galioja tik vienerius metus ir todėl prekybos mugėse užsienyje dalyvaujančioms įmonėms suteiktas pranašumas labai neiškraipo bendrosios rinkos funkcionavimo. |
| --- | --- |

(17)

Trečia, Italijos valdžios institucijos pabrėžia, kad priemonė galioja tik vienerius metus ir todėl prekybos mugėse užsienyje dalyvaujančioms įmonėms suteiktas pranašumas labai neiškraipo bendrosios rinkos funkcionavimo.

V.   PRIEMONĖS ĮVERTINIMAS

1.   Valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje

| (18) | Apsvarsčiusi Italijos valdžios institucijų pateiktas pastabas, Komisija toliau laikosi 2004 m. kovo 18 d. laiške, kuriuo pradedama oficiali tyrimo procedūra, išreikštos nuomonės, kad nagrinėjama schema yra laikoma valstybės pagalba, nes ji atitinka visus EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

(18)

Apsvarsčiusi Italijos valdžios institucijų pateiktas pastabas, Komisija toliau laikosi 2004 m. kovo 18 d. laiške, kuriuo pradedama oficiali tyrimo procedūra, išreikštos nuomonės, kad nagrinėjama schema yra laikoma valstybės pagalba, nes ji atitinka visus EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus.

| (19) | Pirma, priemonė laikoma pagalba, jei pagalbos gavėjams suteikiamas pranašumas sumažinant mokesčius, kuriuos paprastai moka įmonės, vykdydamos veiklą. Visoms įmonėms Italijoje taikomas įmonių pajamų mokestis, mokamas nuo jų grynojo pelno, kuris gaunamas iš bendrųjų pajamų atėmus verslo išlaidas, kaip nurodoma įmonių sąskaitose. Schema pagalbos gavėjams suteikia ekonominį pranašumą, kurį sudaro apmokestinamojo pelno sumažinimas suma, atitinkančia išlaidas, patirtas dėl dalyvavimo prekybos mugėse užsienyje, kartu su įprastiniu išskaitymu iš bendrųjų pajamų mokesčių tikslais. Tokias išlaidas patirianti įmonė pagalbos gavėja savo sąskaitose nurodo atitinkamos sumos išskaitymą, dėl kurio taikomas mažesnis įmonių pajamų mokestis minimais mokestiniais metais. Galiausiai suteiktas pranašumas reiškia, kad mokami mažesni mokesčiai vienerius metus, vadinasi, įmonei pagalbos gavėjai suteikiama finansinė nauda. |
| --- | --- |

(19)

Pirma, priemonė laikoma pagalba, jei pagalbos gavėjams suteikiamas pranašumas sumažinant mokesčius, kuriuos paprastai moka įmonės, vykdydamos veiklą. Visoms įmonėms Italijoje taikomas įmonių pajamų mokestis, mokamas nuo jų grynojo pelno, kuris gaunamas iš bendrųjų pajamų atėmus verslo išlaidas, kaip nurodoma įmonių sąskaitose. Schema pagalbos gavėjams suteikia ekonominį pranašumą, kurį sudaro apmokestinamojo pelno sumažinimas suma, atitinkančia išlaidas, patirtas dėl dalyvavimo prekybos mugėse užsienyje, kartu su įprastiniu išskaitymu iš bendrųjų pajamų mokesčių tikslais. Tokias išlaidas patirianti įmonė pagalbos gavėja savo sąskaitose nurodo atitinkamos sumos išskaitymą, dėl kurio taikomas mažesnis įmonių pajamų mokestis minimais mokestiniais metais. Galiausiai suteiktas pranašumas reiškia, kad mokami mažesni mokesčiai vienerius metus, vadinasi, įmonei pagalbos gavėjai suteikiama finansinė nauda.

| (20) | Pateiktose pastabose Italijos valdžios institucijos teigia, kad minima schema pagalbos gavėjams nesuteikia didelio konkurencinio pranašumo, nes taikoma tik faktinėms patirtoms išlaidoms, o be to, tokie patys mechanizmai yra taikomi kitiems išskaitymams, numatytiems Italijos pajamų mokesčio kodekse (IPMK). |
| --- | --- |

(20)

Pateiktose pastabose Italijos valdžios institucijos teigia, kad minima schema pagalbos gavėjams nesuteikia didelio konkurencinio pranašumo, nes taikoma tik faktinėms patirtoms išlaidoms, o be to, tokie patys mechanizmai yra taikomi kitiems išskaitymams, numatytiems Italijos pajamų mokesčio kodekse (IPMK).

| (21) | Tačiau Komisija mano, kad, kaip nurodė Italijos valdžios institucijos, minimas išskaitymas yra didelis, palyginti su įprastiniu išskaitymu, leidžiamu mokesčių tikslais, ir todėl turėtų būti laikomas pranašumu, nes sumažinamos išlaidos, kurias paprastai patiria Italijos įmonių pajamų mokesčius mokančios įmonės. Todėl Komisija patvirtina savo įvertinimą, kad minima schema suteikia pagalbos gavėjams ekonominį pranašumą ir finansinę naudą apmokestinamo pelno sumažinimo Italijoje forma. |
| --- | --- |

(21)

Tačiau Komisija mano, kad, kaip nurodė Italijos valdžios institucijos, minimas išskaitymas yra didelis, palyginti su įprastiniu išskaitymu, leidžiamu mokesčių tikslais, ir todėl turėtų būti laikomas pranašumu, nes sumažinamos išlaidos, kurias paprastai patiria Italijos įmonių pajamų mokesčius mokančios įmonės. Todėl Komisija patvirtina savo įvertinimą, kad minima schema suteikia pagalbos gavėjams ekonominį pranašumą ir finansinę naudą apmokestinamo pelno sumažinimo Italijoje forma.

| (22) | Antra, pranašumas turi būti suteikiamas valstybės arba naudojant valstybės išteklius. Kadangi Italijos valdžios institucijos nepateikė jokių prieštaravimų, Komisija patvirtina oficialios tyrimo procedūros pradėjimo metu padarytą įvertinimą, kad lengvata yra priskirtina valstybei, kadangi dėl jos taikymo Italijos biudžetas negaus atitinkamų mokestinių pajamų. |
| --- | --- |

(22)

Antra, pranašumas turi būti suteikiamas valstybės arba naudojant valstybės išteklius. Kadangi Italijos valdžios institucijos nepateikė jokių prieštaravimų, Komisija patvirtina oficialios tyrimo procedūros pradėjimo metu padarytą įvertinimą, kad lengvata yra priskirtina valstybei, kadangi dėl jos taikymo Italijos biudžetas negaus atitinkamų mokestinių pajamų.

| (23) | Trečia, priemonė yra konkreti arba atrankinė, nes taikoma „tam tikroms įmonėms ar tam tikrų prekių gamybai“. Italijos valdžios institucijos teigia, kad priemonė yra taikoma visoms mokesčius Italijoje mokančioms įmonėms, kurios vykdo tam tikras Italijos vyriausybės skatinamas investicijas, laikydamosi ekonominės politikos tikslų, kurių siekiama minima schema. |
| --- | --- |

(23)

Trečia, priemonė yra konkreti arba atrankinė, nes taikoma „tam tikroms įmonėms ar tam tikrų prekių gamybai“. Italijos valdžios institucijos teigia, kad priemonė yra taikoma visoms mokesčius Italijoje mokančioms įmonėms, kurios vykdo tam tikras Italijos vyriausybės skatinamas investicijas, laikydamosi ekonominės politikos tikslų, kurių siekiama minima schema.

| (24) | Atlikusi nuoseklų tyrimą, Komisija patvirtina savo nuomonę, kad Italijoje įgyvendinama išimtinė mokesčių išskaitymo schema yra laikoma konkrečia schema, kuri suteikia pranašumą tik toms įmonėms, kurios patiria tam tikras reikalavimus atitinkančias išlaidas, susijusias su dalyvavimu prekybos mugėse užsienyje, ir kuri netaikoma kitoms, tokiose mugėse nedalyvaujančioms įmonėms. Net jei iš esmės tokia schema yra taikoma visoms prekybos mugėse užsienyje savanoriškai dalyvaujančioms įmonėms, ji suteikia pranašumą tik prekes eksportuojančioms įmonėms, o kitiems verslo sektoriams nėra prieinama. Remiantis Teisingumo Teismo praktika, pranašumai, kurie suteikiami prekes eksportuojančioms įmonėms ir patiriančioms su tokia veikla susijusių išlaidų, yra atrankinio pobūdžio pranašumai (4). |
| --- | --- |

(24)

Atlikusi nuoseklų tyrimą, Komisija patvirtina savo nuomonę, kad Italijoje įgyvendinama išimtinė mokesčių išskaitymo schema yra laikoma konkrečia schema, kuri suteikia pranašumą tik toms įmonėms, kurios patiria tam tikras reikalavimus atitinkančias išlaidas, susijusias su dalyvavimu prekybos mugėse užsienyje, ir kuri netaikoma kitoms, tokiose mugėse nedalyvaujančioms įmonėms. Net jei iš esmės tokia schema yra taikoma visoms prekybos mugėse užsienyje savanoriškai dalyvaujančioms įmonėms, ji suteikia pranašumą tik prekes eksportuojančioms įmonėms, o kitiems verslo sektoriams nėra prieinama. Remiantis Teisingumo Teismo praktika, pranašumai, kurie suteikiami prekes eksportuojančioms įmonėms ir patiriančioms su tokia veikla susijusių išlaidų, yra atrankinio pobūdžio pranašumai (4).

| (25) | Komisija negali sutikti su Italijos valdžios institucijų pateiktu argumentu, kad prekyba ir eksportu nesiverčiančios įmonės negali būti lyginamos su prekyba besiverčiančiomis įmonėmis, todėl ši schema yra bendro pobūdžio. Komisija mano, kad priemonė negali būti laikoma bendrąja priemone, nes tam tikrų išlaidų į mokesčių bazę neįtraukimo pranašumas suteikiamas tik eksportu besiverčiančioms įmonėmis, be to, lengvata taikoma kartu su įprastiniu mokesčių išskaitymu. Komisija taip pat pastebi, kad Italijos valdžios institucijos nenurodė, jog priemonė pateisinama mokesčių sistemos pobūdžiu ar bendrąja schema. Bet kuriuo atveju pagalbos gavėjams suteikti pranašumai neatitinka Italijos mokesčių sistemos pagrindinės paskirties ir yra išimtinio ir laikino pobūdžio. |
| --- | --- |

(25)

Komisija negali sutikti su Italijos valdžios institucijų pateiktu argumentu, kad prekyba ir eksportu nesiverčiančios įmonės negali būti lyginamos su prekyba besiverčiančiomis įmonėmis, todėl ši schema yra bendro pobūdžio. Komisija mano, kad priemonė negali būti laikoma bendrąja priemone, nes tam tikrų išlaidų į mokesčių bazę neįtraukimo pranašumas suteikiamas tik eksportu besiverčiančioms įmonėmis, be to, lengvata taikoma kartu su įprastiniu mokesčių išskaitymu. Komisija taip pat pastebi, kad Italijos valdžios institucijos nenurodė, jog priemonė pateisinama mokesčių sistemos pobūdžiu ar bendrąja schema. Bet kuriuo atveju pagalbos gavėjams suteikti pranašumai neatitinka Italijos mokesčių sistemos pagrindinės paskirties ir yra išimtinio ir laikino pobūdžio.

| (26) | Todėl Komisija laikosi savo nuomonės, kad schema yra specifinė, nes, pavyzdžiui, ji taikoma tik toms įmonėms, kurios verčiasi eksportu ir todėl „eksponuoja prekes“ prekybos mugėse užsienyje, ir nėra taikoma įmonėms, kurios teikia paslaugas, įmonėms, kurios prekiauja netinkamomis eksponuoti prekybos mugėse prekėmis ir įmonėms, kurios dalyvauja prekybos mugėse Italijoje. |
| --- | --- |

(26)

Todėl Komisija laikosi savo nuomonės, kad schema yra specifinė, nes, pavyzdžiui, ji taikoma tik toms įmonėms, kurios verčiasi eksportu ir todėl „eksponuoja prekes“ prekybos mugėse užsienyje, ir nėra taikoma įmonėms, kurios teikia paslaugas, įmonėms, kurios prekiauja netinkamomis eksponuoti prekybos mugėse prekėmis ir įmonėms, kurios dalyvauja prekybos mugėse Italijoje.

| (27) | Komisija patvirtina ir savo ankstesnes abejones dėl vienodo lygmens pranašumų, susijusių su dalyvavimu prekybos mugėse užsienyje, suteikiamų visoms Italijoje mokesčius mokančioms įmonėms. Italijos valdžios institucijos patvirtino, kad taikomos lengvatos reikalavimus atitinkančioms išlaidoms gali apimti ir nepriklausomai nuo pagrindinės buveinės veikiančios Italijos įmonės užsienio nuolatinės atstovybės išlaidas, kaip yra numatyta Italijos pajamų mokesčio kodekso 162 straipsnyje arba kitose mokesčių konvencijose, galiojančiose tose šalyse, kur įkurta nuolatinė atstovybė. |
| --- | --- |

(27)

Komisija patvirtina ir savo ankstesnes abejones dėl vienodo lygmens pranašumų, susijusių su dalyvavimu prekybos mugėse užsienyje, suteikiamų visoms Italijoje mokesčius mokančioms įmonėms. Italijos valdžios institucijos patvirtino, kad taikomos lengvatos reikalavimus atitinkančioms išlaidoms gali apimti ir nepriklausomai nuo pagrindinės buveinės veikiančios Italijos įmonės užsienio nuolatinės atstovybės išlaidas, kaip yra numatyta Italijos pajamų mokesčio kodekso 162 straipsnyje arba kitose mokesčių konvencijose, galiojančiose tose šalyse, kur įkurta nuolatinė atstovybė.

| (28) | Tačiau Italija teigia, kad minima lengvata taikoma tik tuo atveju, kai išlaidas tiesiogiai patiria Italijos įmonė pagalbos gavėja, kaip yra numatyta įstatyminio potvarkio 269/2003 1 straipsnio 1 dalies b punkte. Tokiu būdu Italijos įmonių užsienio atstovybės ar filialai įpareigojami patiriamas minimas išlaidas priskirti tiesiogiai Italijos įmonei tam, kad būtų galima pasinaudoti mokesčių sumažinimu, o Italijos įmonių užsienio atstovybėms lengvata netaikoma. Komisija priėjo išvados, kad dėl šios priežasties schema nėra vienodai taikoma visoms įmonėms. |
| --- | --- |

(28)

Tačiau Italija teigia, kad minima lengvata taikoma tik tuo atveju, kai išlaidas tiesiogiai patiria Italijos įmonė pagalbos gavėja, kaip yra numatyta įstatyminio potvarkio 269/2003 1 straipsnio 1 dalies b punkte. Tokiu būdu Italijos įmonių užsienio atstovybės ar filialai įpareigojami patiriamas minimas išlaidas priskirti tiesiogiai Italijos įmonei tam, kad būtų galima pasinaudoti mokesčių sumažinimu, o Italijos įmonių užsienio atstovybėms lengvata netaikoma. Komisija priėjo išvados, kad dėl šios priežasties schema nėra vienodai taikoma visoms įmonėms.

| (29) | Galiausiai priemonė daro poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai. Italija teigia, kad konkurencijai nėra daroma jokia įtaka arba daroma įtaka yra visiškai nereikšminga, nes schemos trukmė yra labai trumpa. |
| --- | --- |

(29)

Galiausiai priemonė daro poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai. Italija teigia, kad konkurencijai nėra daroma jokia įtaka arba daroma įtaka yra visiškai nereikšminga, nes schemos trukmė yra labai trumpa.

| (30) | Apsvarsčiusi priemonės poveikį, Komisija patvirtina įvertinimą, padarytą pradedant oficialų tyrimą. Remiantis nusistovėjusia Teismo praktika (5) tam, kad priemonė būtų laikoma iškraipančia konkurenciją, pakanka, kad pagalbos gavėjas su kitomis įmonėmis konkuruoja konkurencijai atvirose rinkose. Komisija patvirtina, kad priemonė iškraipo konkurenciją ir valstybių narių tarpusavio prekybą, kadangi tiek schemos tikslas, tiek jos poveikis yra skirti pagerinti pagalbos gavėjų prekybos sąlygas eksportuojant prekes į užsienio rinkas, todėl daromas tiesioginis poveikis įmonėms, kurios dalyvauja tarptautinėje prekyboje, taip pat Bendrijos vidaus prekyboje. Be to, net pagalba eksportui už Bendrijos ribų gali turėti įtakos Bendrijos vidaus prekybai ir iškraipyti konkurenciją Bendrijos teritorijoje (6). |
| --- | --- |

(30)

Apsvarsčiusi priemonės poveikį, Komisija patvirtina įvertinimą, padarytą pradedant oficialų tyrimą. Remiantis nusistovėjusia Teismo praktika (5) tam, kad priemonė būtų laikoma iškraipančia konkurenciją, pakanka, kad pagalbos gavėjas su kitomis įmonėmis konkuruoja konkurencijai atvirose rinkose. Komisija patvirtina, kad priemonė iškraipo konkurenciją ir valstybių narių tarpusavio prekybą, kadangi tiek schemos tikslas, tiek jos poveikis yra skirti pagerinti pagalbos gavėjų prekybos sąlygas eksportuojant prekes į užsienio rinkas, todėl daromas tiesioginis poveikis įmonėms, kurios dalyvauja tarptautinėje prekyboje, taip pat Bendrijos vidaus prekyboje. Be to, net pagalba eksportui už Bendrijos ribų gali turėti įtakos Bendrijos vidaus prekybai ir iškraipyti konkurenciją Bendrijos teritorijoje (6).

| (31) | Komisija negali pritarti argumentui, kad programos poveikis konkurencijai yra ribotas, nes programos galiojimas tik vienerius metus gali reikšti, kad susidarys pakankamai didelės sumos, galinčios turėti svarią įtaką tam tikroms rinkoms. Ypač tai įmanoma, kai pagalbos gavėjos yra stambios įmonės, paprastai dalyvaujančios daugelyje prekybos mugių. Be to, kadangi pagalba nėra ribota vertinant absoliučiu matu, ji gali būti gana didelė. Bet kuriuo atveju net ribota pagalbos suma gali reikšti, kad atsiranda galimybė iškraipyti konkurenciją ir valstybių narių tarpusavio prekybą. |
| --- | --- |

(31)

Komisija negali pritarti argumentui, kad programos poveikis konkurencijai yra ribotas, nes programos galiojimas tik vienerius metus gali reikšti, kad susidarys pakankamai didelės sumos, galinčios turėti svarią įtaką tam tikroms rinkoms. Ypač tai įmanoma, kai pagalbos gavėjos yra stambios įmonės, paprastai dalyvaujančios daugelyje prekybos mugių. Be to, kadangi pagalba nėra ribota vertinant absoliučiu matu, ji gali būti gana didelė. Bet kuriuo atveju net ribota pagalbos suma gali reikšti, kad atsiranda galimybė iškraipyti konkurenciją ir valstybių narių tarpusavio prekybą.

| (32) | Be to, galima pagrįstai daryti prielaidą, kad dėl trumpo priemonės galiojimo laiko įmonės, paprastai nedalyvaujančios prekybos mugėse, negalės pasinaudoti lengvatomis, ypač jei tokios įmonės turi priimti sprendimus dėl įžengimo į naują rinką. Todėl priemone pasinaudos įmonės, kurios paprastai dalyvauja mugėse, taip pat tos įmonės, kurių pagrindinė verslo veikla yra prekių eksponavimo prekybos mugėse organizavimas ir valdymas, todėl jos neproporcingai pasinaudos minima lengvata, nes iš ĮP 269/2003 1 straipsnio 1 dalies b punkto taikymo srities tokios įmonės nėra aiškiai išbrauktos. |
| --- | --- |

(32)

Be to, galima pagrįstai daryti prielaidą, kad dėl trumpo priemonės galiojimo laiko įmonės, paprastai nedalyvaujančios prekybos mugėse, negalės pasinaudoti lengvatomis, ypač jei tokios įmonės turi priimti sprendimus dėl įžengimo į naują rinką. Todėl priemone pasinaudos įmonės, kurios paprastai dalyvauja mugėse, taip pat tos įmonės, kurių pagrindinė verslo veikla yra prekių eksponavimo prekybos mugėse organizavimas ir valdymas, todėl jos neproporcingai pasinaudos minima lengvata, nes iš ĮP 269/2003 1 straipsnio 1 dalies b punkto taikymo srities tokios įmonės nėra aiškiai išbrauktos.

2.   Schemos teisėtumas

| (33) | Italijos valdžios institucijos iš anksto neinformavo Komisijos apie schemos įgyvendinimą ir todėl neįvykdė savo įsipareigojimo, numatyto EB sutarties 88 straipsnio 3 dalyje. Kadangi priemonė laikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, ir buvo įgyvendinta nesant išankstinio Komisijos sutikimo, ji yra laikoma neteisėta pagalba. |
| --- | --- |

(33)

Italijos valdžios institucijos iš anksto neinformavo Komisijos apie schemos įgyvendinimą ir todėl neįvykdė savo įsipareigojimo, numatyto EB sutarties 88 straipsnio 3 dalyje. Kadangi priemonė laikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, ir buvo įgyvendinta nesant išankstinio Komisijos sutikimo, ji yra laikoma neteisėta pagalba.

3.   Suderinamumas su bendrąja rinka

| (34) | Kadangi priemonė laikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, jos suderinamumas su bendrąja rinka turi būti vertinamas atsižvelgiant į EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytas išimtis. |
| --- | --- |

(34)

Kadangi priemonė laikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, jos suderinamumas su bendrąja rinka turi būti vertinamas atsižvelgiant į EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytas išimtis.

| (35) | Italijos valdžios institucijos neužginčijo 2004 m. kovo 18 d. laiške, kuriuo pradedamas oficialus tyrimas, pateikto įvertinimo, kad EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyje numatytos išimtys, kuomet valstybės pagalba gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, netaikomos šiam atvejui. Todėl Komisija patvirtina savo įvertinimą, išdėstytą 2004 m. kovo 18 d. laiško 25–32 punktuose. |
| --- | --- |

(35)

Italijos valdžios institucijos neužginčijo 2004 m. kovo 18 d. laiške, kuriuo pradedamas oficialus tyrimas, pateikto įvertinimo, kad EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyje numatytos išimtys, kuomet valstybės pagalba gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, netaikomos šiam atvejui. Todėl Komisija patvirtina savo įvertinimą, išdėstytą 2004 m. kovo 18 d. laiško 25–32 punktuose.

| (36) | Minimos lengvatos yra susijusios su išlaidomis, kurios neatitinka reikalavimų pagalbai gauti pagal jokius bendrosios išimties reglamentus ar Bendrijos gaires. 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 69/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (7)
   (8), 5 straipsnio b punkte, kuriame minimas dalyvavimas prekybos mugėse, numatoma, kad pagalba dalyvavimui prekybos mugėse leistina tik tuomet, kai ji neviršija 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų ir yra skirta už pirmąjį MVĮ dalyvavimą konkrečioje mugėje ar parodoje, tuo tarpu minima mokesčių lengvata taikoma visoms įmonėms ir visoms su dalyvavimu prekybos mugėse užsienyje susijusioms išlaidoms. |
| --- | --- |

(36)

Minimos lengvatos yra susijusios su išlaidomis, kurios neatitinka reikalavimų pagalbai gauti pagal jokius bendrosios išimties reglamentus ar Bendrijos gaires. 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 69/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (7)
   (8), 5 straipsnio b punkte, kuriame minimas dalyvavimas prekybos mugėse, numatoma, kad pagalba dalyvavimui prekybos mugėse leistina tik tuomet, kai ji neviršija 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų ir yra skirta už pirmąjį MVĮ dalyvavimą konkrečioje mugėje ar parodoje, tuo tarpu minima mokesčių lengvata taikoma visoms įmonėms ir visoms su dalyvavimu prekybos mugėse užsienyje susijusioms išlaidoms.

| (37) | EB sutarties 87 straipsnio 2 dalyje nustatytos išimtys, susijusios su valstybine socialinio pobūdžio pagalba, suteikiama individualiems vartotojams, kad būtų kompensuota žala, atsiradusi dėl stichinių nelaimių arba išskirtinių įvykių, bei parama, suteikiama tam tikroms Vokietijos Federacinės Respublikos vietovėms, šiuo atveju netaikoma. |
| --- | --- |

(37)

EB sutarties 87 straipsnio 2 dalyje nustatytos išimtys, susijusios su valstybine socialinio pobūdžio pagalba, suteikiama individualiems vartotojams, kad būtų kompensuota žala, atsiradusi dėl stichinių nelaimių arba išskirtinių įvykių, bei parama, suteikiama tam tikroms Vokietijos Federacinės Respublikos vietovėms, šiuo atveju netaikoma.

| (38) | Schemai negalioja ir EB sutarties 87 straipsnio 3 dalyje numatyta išimtis pagalbai, skirtai regionų, kuriuose yra nepaprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas, ekonominei plėtrai skatinti. |
| --- | --- |

(38)

Schemai negalioja ir EB sutarties 87 straipsnio 3 dalyje numatyta išimtis pagalbai, skirtai regionų, kuriuose yra nepaprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas, ekonominei plėtrai skatinti.

| (39) | Lygiai taip pat programa negali būti laikoma bendro Europos intereso projektu ar priemone dideliems Italijos ekonomikos sutrikimams atitaisyti, kaip yra numatyta EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punkte; programos tikslas nėra remti kultūros ir paveldo išsaugojimą, kaip numatyta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punkte. |
| --- | --- |

(39)

Lygiai taip pat programa negali būti laikoma bendro Europos intereso projektu ar priemone dideliems Italijos ekonomikos sutrikimams atitaisyti, kaip yra numatyta EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punkte; programos tikslas nėra remti kultūros ir paveldo išsaugojimą, kaip numatyta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punkte.

| (40) | Galiausiai minima schema turi būti išnagrinėta, remiantis Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu. Šiame straipsnyje numatytas leidimo suteikimas pagalbai, kuri skirta palengvinti tam tikros ekonominės veiklos arba tam tikrų ekonominių sričių plėtrą, kur tokia pagalba nepadarys neigiamo poveikio prekybos sąlygoms tiek, kad tai prieštarautų bendram interesui. Schemos suteikiamos mokesčių lengvatos nėra susijusios su investicijomis, darbo vietų kūrimu arba specialiais projektais. Lengvatos leidžia sumažinti mokesčius, kuriuos paprastai įmonės turėtų mokėti versdamosi eksportu ir todėl turėtų laikomos su eksportu susijusia pagalba veiklai. Remiantis įprasta Komisijos praktika, tokia pagalba yra laikoma nesuderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(40)

Galiausiai minima schema turi būti išnagrinėta, remiantis Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu. Šiame straipsnyje numatytas leidimo suteikimas pagalbai, kuri skirta palengvinti tam tikros ekonominės veiklos arba tam tikrų ekonominių sričių plėtrą, kur tokia pagalba nepadarys neigiamo poveikio prekybos sąlygoms tiek, kad tai prieštarautų bendram interesui. Schemos suteikiamos mokesčių lengvatos nėra susijusios su investicijomis, darbo vietų kūrimu arba specialiais projektais. Lengvatos leidžia sumažinti mokesčius, kuriuos paprastai įmonės turėtų mokėti versdamosi eksportu ir todėl turėtų laikomos su eksportu susijusia pagalba veiklai. Remiantis įprasta Komisijos praktika, tokia pagalba yra laikoma nesuderinama su bendrąja rinka.

| (41) | Komisija pastebi, kad, net jei priemonė buvo skirta palengvinti tam tikros ūkinės veiklos vystymą, pavyzdžiui, būtent Italijos verslo internacionalizavimą, dėl kurio padidėja prekybos apimtys, Komisija negali atmesti galimybes, kad nedidelė įtaka Bendrijos vidaus prekybai prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

(41)

Komisija pastebi, kad, net jei priemonė buvo skirta palengvinti tam tikros ūkinės veiklos vystymą, pavyzdžiui, būtent Italijos verslo internacionalizavimą, dėl kurio padidėja prekybos apimtys, Komisija negali atmesti galimybes, kad nedidelė įtaka Bendrijos vidaus prekybai prieštarautų bendram interesui.

VI.   IŠVADOS

| (42) | Komisija priėjo išvadą, kad priemonės suteikiamos mokesčių lengvatos yra laikomos pagalba veiklai, kuriai negalioja jokios draudimo išimtys, todėl ji yra nesuderinama su bendrąja rinka. Komisija taip pat mano, kad Italija minimą priemonę įgyvendino neteisėtai. |
| --- | --- |

(42)

Komisija priėjo išvadą, kad priemonės suteikiamos mokesčių lengvatos yra laikomos pagalba veiklai, kuriai negalioja jokios draudimo išimtys, todėl ji yra nesuderinama su bendrąja rinka. Komisija taip pat mano, kad Italija minimą priemonę įgyvendino neteisėtai.

| (43) | Kai neteisėtai skirta valstybės pagalba yra pripažįstama kaip nesuderinama su bendrąja rinka, natūralus tokios išvados rezultatas yra tas, kad pagalbą jos gavėjai turi sugrąžinti. Sugrąžinant pagalbą, konkurencinė padėtis, buvusi prieš pagalbos suteikimą, kiek įmanoma yra atkuriama. |
| --- | --- |

(43)

Kai neteisėtai skirta valstybės pagalba yra pripažįstama kaip nesuderinama su bendrąja rinka, natūralus tokios išvados rezultatas yra tas, kad pagalbą jos gavėjai turi sugrąžinti. Sugrąžinant pagalbą, konkurencinė padėtis, buvusi prieš pagalbos suteikimą, kiek įmanoma yra atkuriama.

| (44) | Nors dabartinė procedūra buvo užbaigta iki mokestinių metų, kuriais galiojo programa, pabaigos, ir todėl daugumos naudos gavėjų mokestinis įsiskolinimas yra galutinis, Komisija negali atmesti galimybės, kad įmonės pasinaudojo pagalba, pavyzdžiui, mokėdamos mažesnius mokesčius tuometiniais mokestiniais metais. Komisija pastebi, kad pradėjus oficialų tyrimą, Italijos valdžios institucijos viešai perspėjo potencialius naudos gavėjus apie galimus padarinius, tuo atveju jei Komisija minimą priemonę pripažintų nesuderinama valstybės pagalba. Komisija vis dėlto mano, kad, norint susigrąžinti pagalbos gavėjams jau suteiktą pagalbą, būtina, kad Italija per du mėnesius nuo šio sprendimo priėmimo pareikalautų šios schemos pagalbos gavėjų sugrąžinti suteiktą pagalbą su palūkanomis, laikantis 2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, kuriame nustatomos išsamios EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisyklės (9). Kai pagalba jau buvo pasinaudota, ypač sumažinant mokėtinus mokesčius einamaisiais mokestiniais metais, Italija privalo surinkti visus mokėtinus mokesčius iki galutinio nustatyto mokėjimo datos 2004 m. Bet kuriuo atveju galutinis susigrąžinimas turi būti užbaigtas vėliausiai iki pirmųjų mokestinių metų, prasidedančių po šio sprendimo pranešimo datos, pabaigos. |
| --- | --- |

(44)

Nors dabartinė procedūra buvo užbaigta iki mokestinių metų, kuriais galiojo programa, pabaigos, ir todėl daugumos naudos gavėjų mokestinis įsiskolinimas yra galutinis, Komisija negali atmesti galimybės, kad įmonės pasinaudojo pagalba, pavyzdžiui, mokėdamos mažesnius mokesčius tuometiniais mokestiniais metais. Komisija pastebi, kad pradėjus oficialų tyrimą, Italijos valdžios institucijos viešai perspėjo potencialius naudos gavėjus apie galimus padarinius, tuo atveju jei Komisija minimą priemonę pripažintų nesuderinama valstybės pagalba. Komisija vis dėlto mano, kad, norint susigrąžinti pagalbos gavėjams jau suteiktą pagalbą, būtina, kad Italija per du mėnesius nuo šio sprendimo priėmimo pareikalautų šios schemos pagalbos gavėjų sugrąžinti suteiktą pagalbą su palūkanomis, laikantis 2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, kuriame nustatomos išsamios EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisyklės (9). Kai pagalba jau buvo pasinaudota, ypač sumažinant mokėtinus mokesčius einamaisiais mokestiniais metais, Italija privalo surinkti visus mokėtinus mokesčius iki galutinio nustatyto mokėjimo datos 2004 m. Bet kuriuo atveju galutinis susigrąžinimas turi būti užbaigtas vėliausiai iki pirmųjų mokestinių metų, prasidedančių po šio sprendimo pranešimo datos, pabaigos.

| (45) | Italija, pasinaudodama šio sprendimo priede pateiktu klausimynu, privalo pateikti Komisijai susijusių pagalbos gavėjų sąrašą ir aiškiai nurodyti priemones, kurios yra numatytos ar kurių jau buvo imtasi užtikrinant, kad neteisėta valstybės pagalba nedelsiant ir veiksmingai susigrąžinama. Per du mėnesius po šio sprendimo priėmimo, Komisijai turi būti perduoti visi dokumentai (aplinkraščiai, vykdomieji raštai sumoms susigrąžinti ir t. t.), patvirtinantys, kad neteisėtos pagalbos gavėjų atžvilgiu pradėta susigrąžinimo procedūra. |
| --- | --- |

(45)

Italija, pasinaudodama šio sprendimo priede pateiktu klausimynu, privalo pateikti Komisijai susijusių pagalbos gavėjų sąrašą ir aiškiai nurodyti priemones, kurios yra numatytos ar kurių jau buvo imtasi užtikrinant, kad neteisėta valstybės pagalba nedelsiant ir veiksmingai susigrąžinama. Per du mėnesius po šio sprendimo priėmimo, Komisijai turi būti perduoti visi dokumentai (aplinkraščiai, vykdomieji raštai sumoms susigrąžinti ir t. t.), patvirtinantys, kad neteisėtos pagalbos gavėjų atžvilgiu pradėta susigrąžinimo procedūra.

| (46) | Šis sprendimas yra susijęs su schema ir turi būti pradėtas vykdyti nedelsiant, įskaitant pagal schemą suteiktos pagalbos susigrąžinimą. Tačiau nepanaikinama galimybė, kad individualiais atvejais skirta visa pagalba arba jos dalis gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, ypač pagal bendrosios išimties reglamento, skirto mažoms ir vidutinės įmonėms, 5 straipsnio b dalį, |
| --- | --- |

(46)

Šis sprendimas yra susijęs su schema ir turi būti pradėtas vykdyti nedelsiant, įskaitant pagal schemą suteiktos pagalbos susigrąžinimą. Tačiau nepanaikinama galimybė, kad individualiais atvejais skirta visa pagalba arba jos dalis gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, ypač pagal bendrosios išimties reglamento, skirto mažoms ir vidutinės įmonėms, 5 straipsnio b dalį,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalbos schema, kuria suteikiamos mokesčių lengvatos prekybos mugėse užsienyje dalyvaujančioms įmonėms, numatyta 2003 m. rugsėjo 30 d. įstatyminio potvarkio Nr. 269 1 straipsnio 1 dalies b punkte, kurią Italija neteisėtai įgyvendino pažeisdama EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį, yra nesuderinama su bendrąja rinka.

Italija panaikina 1 dalyje minimą pagalbos schemą.

2 straipsnis

1.   Italija imasi būtinų priemonių susigrąžinti 1 straipsnyje minimą pagalbą, neteisėtai suteiktą pagalbos gavėjams.

Pagalbos susigrąžinimas bus pradėtas nedelsiant ir laikantis nacionalinėje teisėje nustatytos tvarkos.

2.   Kai pagalba jau buvo suteikta sumažinant mokesčius einamaisiais mokestiniais metais, Italija surenka visus mokėtinus mokesčius iki galutinio nustatyto mokėjimo 2004 m.

Visais kitais atvejais Italija susigrąžina mokėtinus mokesčius vėliausiai iki pirmųjų mokestinių metų, prasidedančių po šio sprendimo paskelbimo, pabaigos.

3.   Susigrąžintinos pagalbos sumos yra skaičiuojamos su palūkanomis už laikotarpį nuo pirmo neteisėtos pagalbos išmokėjimo pagalbos gavėjui iki faktinio jos susigrąžinimo dienos, apskaičiuojamos remiantis reglamento (EB) Nr. 794/2004 9, 10 ir 11 straipsniais.

3 straipsnis

Per du mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo Italija, pasinaudodama šio sprendimo priede pateiktu klausimynu, informuoja Komisiją apie priemones, kurių buvo imtasi laikantis šio sprendimo.

Per pirmoje dalyje nurodytą laikotarpį Italija:

| a) | pareikalauja, kad 1 straipsnyje minimi pagalbos gavėjai sugrąžintų visą neteisėtą pagalbą su palūkanomis; |
| --- | --- |

a)

pareikalauja, kad 1 straipsnyje minimi pagalbos gavėjai sugrąžintų visą neteisėtą pagalbą su palūkanomis;

| b) | atsiunčia visus dokumentus, įrodančius, kad neteisėtos pagalbos gavėjų atžvilgiu pradėta susigrąžinimo procedūra. |
| --- | --- |

b)

atsiunčia visus dokumentus, įrodančius, kad neteisėtos pagalbos gavėjų atžvilgiu pradėta susigrąžinimo procedūra.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gruodžio 14 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL C 221, 2004 9 3, p. 2.

1

(2)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

2

(3)  Žr. 1 išnašą.

3

(4)  1969 m. gruodžio 10 d. Teismo sprendimas jungtinėje byloje 6 ir 11/69 Europos Bendrijų Komisija prieš Prancūzijos Respubliką (1969), Rink. 523; 1988 m. birželio 7 d. Teismo sprendimas byloje 57/86 Graikijos Respublika prieš Europos Bendrijų Komisiją (1988), Rink. 2855; 2004 m. liepos 15 d. sprendimas byloje C-501/00 Ispanijos Karalystė prieš Europos Bendrijų Komisiją (2004), Rink. I-6717.

4

(5)  Žr., pavyzdžiui, 1998 m. balandžio 30 d. Pirmosios Instancijos Teismo sprendimą byloje T-214/95 Het Vlaamse Gewest (Flamandijos regionas) prieš Europos Bendrijų Komisiją (1998), Rink. II-717.

5

Het Vlaamse Gewest

(6)  1990 m. kovo 21 d. Teismo sprendimas byloje C-142-87 Belgijos Karalystė prieš Europos Bendrijų Komisiją (1990), Rink. I-959.

6

(7)  Tekste yra esminė klaida. Sakinys turėtų būti toks: „2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai, skiriamai smulkioms ir vidutinėms įmonėms, 5 straipsnio b punkte, kuriame minimas dalyvavimas prekybos mugėse (...)“. Reglamentas paskelbtas OL L 10, 2001 1 13, p. 33, o ne p. 1, kaip klaidingai nurodyta 7 išnašos pabaigoje.

7

(8)  OL L 10, 2001 1 13, p. 1.

8

(9)  OL L 140, 2004 4 30, p. 1.

9

---

PRIEDAS

Informacija, susijusi su Komisijos sprendimo dėl pagalbos programos C 12/04 – Italija – Tiesioginių mokesčių lengvatos prekybos mugėse užsienyje dalyvaujančioms įmonėms, įgyvendinimu

1.   Bendras pagalbos gavėjų skaičius ir bendra susigrąžintinos pagalbos suma

| 1.1. | Prašome išsamiai paaiškinti, kaip bus apskaičiuota iš atskirų pagalbos gavėjų susigrąžintinos pagalbos suma:






  — | pagrindinė suma, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Prašome išsamiai paaiškinti, kaip bus apskaičiuota iš atskirų pagalbos gavėjų susigrąžintinos pagalbos suma:

—

pagrindinė suma,

| — | palūkanos. |
| --- | --- |

—

palūkanos.

| 1.2. | Prašome nurodyti bendrą pagal šią pagalbos schemą suteiktos neteisėtos pagalbos sumą, kuri turi būti susigrąžinta (bendraisiais pagalbos ekvivalentais, ... kainomis). |
| --- | --- |

1.2.

Prašome nurodyti bendrą pagal šią pagalbos schemą suteiktos neteisėtos pagalbos sumą, kuri turi būti susigrąžinta (bendraisiais pagalbos ekvivalentais, ... kainomis).

| 1.3. | Nurodykite bendrą pagalbos gavėjų, iš kurių pagal šią pagalbos schemą neteisėtai suteikta pagalba turi būti susigrąžinta, skaičių. |
| --- | --- |

1.3.

Nurodykite bendrą pagalbos gavėjų, iš kurių pagal šią pagalbos schemą neteisėtai suteikta pagalba turi būti susigrąžinta, skaičių.

2.   Planuojamos ir jau įvykdytos priemonės pagalbai susigrąžinti

| 2.1. | Prašome išsamiai nurodyti, kokios priemonės planuojamos ir jau įvykdytos, kad pagalba būtų nedelsiant ir veiksmingai susigrąžinta. Taip pat, jei reikia, prašome nurodyti teisinį planuojamų (įvykdytų) priemonių pagrindą. |
| --- | --- |

2.1.

Prašome išsamiai nurodyti, kokios priemonės planuojamos ir jau įvykdytos, kad pagalba būtų nedelsiant ir veiksmingai susigrąžinta. Taip pat, jei reikia, prašome nurodyti teisinį planuojamų (įvykdytų) priemonių pagrindą.

| 2.2. | Iki kada pagalba bus susigrąžinta? |
| --- | --- |

2.2.

Iki kada pagalba bus susigrąžinta?

3.   Informacija apie atskirus pagalbos gavėjus

Toliau pateiktoje lentelėje pateikite išsamią informaciją apie kiekvieną pagalbos gavėją, iš kurio turi būti susigrąžinta pagal pagalbos schemą neteisėtai suteikta pagalba.

| Pagalbos gavėjo pavadinimas | Suteikta neteisėtos pagalbos suma (1)

  Valiuta .... | Grąžinta suma (2)

  Valiuta .... |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Pagalbos gavėjo pavadinimas

Suteikta neteisėtos pagalbos suma (1)

Valiuta ....

Grąžinta suma (2)

Valiuta ....

---

(1)  Gavėjo gauta suma (bendraisiais pagalbos ekvivalentais, ... kainomis).

(2)

| (°) | Grąžinta bendroji suma (kartu su palūkanomis). |
| --- | --- |

(°)

Grąžinta bendroji suma (kartu su palūkanomis).

---

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 335/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 335/48

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. liepos 20 d.

dėl Vokietijos valstybės pagalbos mėsos perdirbimo įmonei Greußener Salamifabrik GmbH

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 2725)

(autentiškas tik tekstas vokiečių kalba)

(2005/920/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

pakvietusi suinteresuotas šalis pateikti savo pastabas pagal pirmiau nurodytus straipsnius (1) ir atsižvelgdama į šias pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Apie priemonę buvo paskelbta 1997 m. lapkričio 6 d. laišku pagal EB Sutarties 88 straipsnio 3 dalį. Atrodo, kad pagalbos gavėjas jau anksčiau buvo gavęs panašią pagalbą. Todėl priemonė buvo įtraukta į pagalbų sąrašą, apie kurias nebuvo pranešta. 1998 m. vasario 4 d., 1998 m. birželio 10 d. ir 1999 m. vasario 4 d. laiškais Vokietija pateikė Komisijai papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(1)

Apie priemonę buvo paskelbta 1997 m. lapkričio 6 d. laišku pagal EB Sutarties 88 straipsnio 3 dalį. Atrodo, kad pagalbos gavėjas jau anksčiau buvo gavęs panašią pagalbą. Todėl priemonė buvo įtraukta į pagalbų sąrašą, apie kurias nebuvo pranešta. 1998 m. vasario 4 d., 1998 m. birželio 10 d. ir 1999 m. vasario 4 d. laiškais Vokietija pateikė Komisijai papildomos informacijos.

| (2) | 1999 m. birželio 7 d. laišku Komisija informavo Vokietiją apie savo sprendimą pradėti procedūrą dėl šios pagalbos pagal EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(2)

1999 m. birželio 7 d. laišku Komisija informavo Vokietiją apie savo sprendimą pradėti procedūrą dėl šios pagalbos pagal EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalį.

| (3) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija paprašė suinteresuotas šalis pareikšti pastabas. |
| --- | --- |

(3)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija paprašė suinteresuotas šalis pareikšti pastabas.

| (4) | Gautos pastabos buvo pateiktos Vokietijai ir buvo paprašyta pareikšti dėl jų savo nuomonę. Vokietijos pastabos buvo atsiųstos 2000 m. vasario 23 d. laišku. |
| --- | --- |

(4)

Gautos pastabos buvo pateiktos Vokietijai ir buvo paprašyta pareikšti dėl jų savo nuomonę. Vokietijos pastabos buvo atsiųstos 2000 m. vasario 23 d. laišku.

| (5) | 2005 m. gegužės 18 d. laišku, gautu 2005 m. gegužės 23 d., remdamasi 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles, 7 straipsnio 7 dalimi (3), Vokietija paprašė Komisijos priimti sprendimą pagal turimą informaciją. |
| --- | --- |

(5)

2005 m. gegužės 18 d. laišku, gautu 2005 m. gegužės 23 d., remdamasi 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles, 7 straipsnio 7 dalimi (3), Vokietija paprašė Komisijos priimti sprendimą pagal turimą informaciją.

II.   PRIEMONĖS APRAŠYMAS

| (6) | Pagalbą gaunanti įmonė, Greußener Salamifabrik GmbH, buvo mėsos perdirbimo įmonė, kuri gamino ir pardavinėjo įvairius dešros ir mėsos gaminius. Įmonėje gyvuliai nebuvo skerdžiami, joje buvo perdirbama skerdiena. Remiantis Vokietijos pateikta informacija, 1999 m. spalio 1 d.Greußener Salamifabrik GmbH buvo iškelta bankroto byla. Komisijai nebuvo pranešta apie teismo proceso rezultatus. Tačiau atrodo, kad bent įmonės gamyklos ir toliau eksploatuojamos, pervadintos „Greußener Salami- und Schinkenfabrik GmbH“ vardu. Bet šio sprendimo pastabos yra susijusios su vėliau bankrutavusia įmone Greußener Salamifabrik GmbH. |
| --- | --- |

(6)

Pagalbą gaunanti įmonė, Greußener Salamifabrik GmbH, buvo mėsos perdirbimo įmonė, kuri gamino ir pardavinėjo įvairius dešros ir mėsos gaminius. Įmonėje gyvuliai nebuvo skerdžiami, joje buvo perdirbama skerdiena. Remiantis Vokietijos pateikta informacija, 1999 m. spalio 1 d.Greußener Salamifabrik GmbH buvo iškelta bankroto byla. Komisijai nebuvo pranešta apie teismo proceso rezultatus. Tačiau atrodo, kad bent įmonės gamyklos ir toliau eksploatuojamos, pervadintos „Greußener Salami- und Schinkenfabrik GmbH“ vardu. Bet šio sprendimo pastabos yra susijusios su vėliau bankrutavusia įmone Greußener Salamifabrik GmbH.

| (7) | Dėl nuolat mažėjančios apyvartos įmonė nuo 1995 m. patyrė nuostolių, nes sumažėjo jos veiklos apimtys, o kartu ir pinigų srautas. Iš 1996 m. rugsėjo mėn. Dr. Zimmermann & Partner sudaryto dokumento aiškėja, kad tuo metu įmonės padėtis, susijusi su pinigų srautu, buvo itin kritiška. Komisijos sprendime pradėti procedūrą (4) buvo pranešama, kad įmonė susidūrė su finansiniais sunkumais, todėl atliekant tyrimo procedūrą šis faktas nebuvo kvestionuojamas. Buvo manoma, kad Greußener Salamifabrik būtina restruktūrizuoti, o restruktūrizavimo finansavimui įmonė 1996 m. ketvirtą ketvirtį turėjo paimti papildomų paskolų (375 000 Vokietijos markių iš Dresdner Bank AG ir 725 000 Vokietijos markių iš Sparkasse Erfurt). Už 80 % abiejų paskolų sumos laidavo Thüringer Aufbaubank, todėl buvo laiduojama už 880 000 Vokietijos markių sumą. Apie šią garantiją, nusižengiant 1989 m. balandžio 5 d. Komisijos laiško valstybėms narėms SG(89) D/4328 nuostatoms, nebuvo pranešta Komisijai; toliau ji vadinama pirmąja pagalba. |
| --- | --- |

(7)

Dėl nuolat mažėjančios apyvartos įmonė nuo 1995 m. patyrė nuostolių, nes sumažėjo jos veiklos apimtys, o kartu ir pinigų srautas. Iš 1996 m. rugsėjo mėn. Dr. Zimmermann & Partner sudaryto dokumento aiškėja, kad tuo metu įmonės padėtis, susijusi su pinigų srautu, buvo itin kritiška. Komisijos sprendime pradėti procedūrą (4) buvo pranešama, kad įmonė susidūrė su finansiniais sunkumais, todėl atliekant tyrimo procedūrą šis faktas nebuvo kvestionuojamas. Buvo manoma, kad Greußener Salamifabrik būtina restruktūrizuoti, o restruktūrizavimo finansavimui įmonė 1996 m. ketvirtą ketvirtį turėjo paimti papildomų paskolų (375 000 Vokietijos markių iš Dresdner Bank AG ir 725 000 Vokietijos markių iš Sparkasse Erfurt). Už 80 % abiejų paskolų sumos laidavo Thüringer Aufbaubank, todėl buvo laiduojama už 880 000 Vokietijos markių sumą. Apie šią garantiją, nusižengiant 1989 m. balandžio 5 d. Komisijos laiško valstybėms narėms SG(89) D/4328 nuostatoms, nebuvo pranešta Komisijai; toliau ji vadinama pirmąja pagalba.

| (8) | 1997 m. sausio 8 d.Ergewa GmbH perėmė 75 % pagalbą gaunančios įmonės akcijų. Naujasis savininkas nurašė beviltiškas skolas, susijusias su eksportu į Rusiją, ir sumažino atsargų vertę iš viso už 1,2 mln. Vokietijos markių. Dėl šios priežasties ir dėl mažėjančio pardavimo kiekio pablogėjo balanso rodikliai, todėl buvo būtina atlikti antrą restruktūrizavimą. |
| --- | --- |

(8)

1997 m. sausio 8 d.Ergewa GmbH perėmė 75 % pagalbą gaunančios įmonės akcijų. Naujasis savininkas nurašė beviltiškas skolas, susijusias su eksportu į Rusiją, ir sumažino atsargų vertę iš viso už 1,2 mln. Vokietijos markių. Dėl šios priežasties ir dėl mažėjančio pardavimo kiekio pablogėjo balanso rodikliai, todėl buvo būtina atlikti antrą restruktūrizavimą.

| (9) | 1997 m. lapkričio 6 d. pranešimo laiške Vokietija teigė, kad Greußener Salamifabrik nepasiekė planuotos 1997 m. apyvartos ir pajamų, įmonei nuolat gresia nemokumas ir manoma, kad įmonė nebegali įvykdyti savo įsipareigojimų bankams grąžinti pinigus. Todėl 1997 m. rugpjūčio mėn. Schitag, Ernst & Young Deutsche Allgemeine Treuhand AG sudarė naują Greußener Salamifabrik GmbH sanavimo projektą. Naujajame sanavimo projekte buvo numatytos trys priemonių rūšys:






  a) | finansinės struktūros sanavimas šiomis priemonėmis:






  — | iš dalies panaikinamas įmonės įsiskolinimas atsisakant reikalavimų, |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

1997 m. lapkričio 6 d. pranešimo laiške Vokietija teigė, kad Greußener Salamifabrik nepasiekė planuotos 1997 m. apyvartos ir pajamų, įmonei nuolat gresia nemokumas ir manoma, kad įmonė nebegali įvykdyti savo įsipareigojimų bankams grąžinti pinigus. Todėl 1997 m. rugpjūčio mėn. Schitag, Ernst & Young Deutsche Allgemeine Treuhand AG sudarė naują Greußener Salamifabrik GmbH sanavimo projektą. Naujajame sanavimo projekte buvo numatytos trys priemonių rūšys:

a)

finansinės struktūros sanavimas šiomis priemonėmis:

—

iš dalies panaikinamas įmonės įsiskolinimas atsisakant reikalavimų,

| — | turimų skolų bankams konversija, |
| --- | --- |

—

turimų skolų bankams konversija,

| — | kapitalo didinimas akcininkų įnašais; |
| --- | --- |

—

kapitalo didinimas akcininkų įnašais;

| b) | naujos rinkodaros koncepcijos kūrimas ir įgyvendinimas; |
| --- | --- |

b)

naujos rinkodaros koncepcijos kūrimas ir įgyvendinimas;

| c) | sąnaudų taupymo priemonės. |
| --- | --- |

c)

sąnaudų taupymo priemonės.

1.   Finansų struktūra

| (10) | Vykdant restruktūrizavimą, Sparkasse Erfurt atsisakė 1,7 mln. Vokietijos markių vertės reikalavimo. Kaip kompensacija buvo iš dalies panaudota prieš tai Thüringer Aufbaubank (valstybinio banko) suteikta garantija už 725 000 Vokietijos markių paskolą (plg. 7 konstatuojamąją dalį); vykdant restruktūrizavimą, Sparkasse Erfurt buvo sumokėta 370 000 Vokietijos markių (64 % garantijos sumos). Be to, buvo iš dalies panaudota garantija, kurią 1993 m. suteikė Bürgschaftsbank Thüringen GmbH (privatus bankas) už 1 mln. Vokietijos markių paskolą; Sparkasse Erfurt buvo sumokėta 590 000 Vokietijos markių (74 % garantijos sumos). |
| --- | --- |

(10)

Vykdant restruktūrizavimą, Sparkasse Erfurt atsisakė 1,7 mln. Vokietijos markių vertės reikalavimo. Kaip kompensacija buvo iš dalies panaudota prieš tai Thüringer Aufbaubank (valstybinio banko) suteikta garantija už 725 000 Vokietijos markių paskolą (plg. 7 konstatuojamąją dalį); vykdant restruktūrizavimą, Sparkasse Erfurt buvo sumokėta 370 000 Vokietijos markių (64 % garantijos sumos). Be to, buvo iš dalies panaudota garantija, kurią 1993 m. suteikė Bürgschaftsbank Thüringen GmbH (privatus bankas) už 1 mln. Vokietijos markių paskolą; Sparkasse Erfurt buvo sumokėta 590 000 Vokietijos markių (74 % garantijos sumos).

| (11) | Be to, Dresdner Bank Erfurt refinansavo 2,5 mln. Vokietijos markių paskolą, kurią skyrė Sparkasse Erfurt. Tačiau Dresdner Bank suteikė šią paskolą tik su sąlyga, kad Thüringer Aufbaubank laiduos už 80 % paskolos. |
| --- | --- |

(11)

Be to, Dresdner Bank Erfurt refinansavo 2,5 mln. Vokietijos markių paskolą, kurią skyrė Sparkasse Erfurt. Tačiau Dresdner Bank suteikė šią paskolą tik su sąlyga, kad Thüringer Aufbaubank laiduos už 80 % paskolos.

| (12) | Apie naują 2 mln. Vokietijos markių garantiją ir iš dalies panaudotas (370 000 Vokietijos markių) ankstesnes garantijas Komisijai buvo pranešta 1997 m. lapkričio 6 d. laišku pagal EB Sutarties 88 straipsnio 3 dalį ir pagal 1989 m. balandžio 5 d. Komisijos laiško valstybėms narėms SG(89) D/4328 nuostatas. Toliau abi šios priemonės vadinamos antrąja pagalba. 1999 m. vasario 4 d. laišku ir dar kartą 2005 m. gegužės 18 d. laišku Vokietija pranešė, kad Thüringer Aufbaubank laiduos už 2 mln. Vokietijos markių tik su sąlyga, jei tam pritars Komisija. |
| --- | --- |

(12)

Apie naują 2 mln. Vokietijos markių garantiją ir iš dalies panaudotas (370 000 Vokietijos markių) ankstesnes garantijas Komisijai buvo pranešta 1997 m. lapkričio 6 d. laišku pagal EB Sutarties 88 straipsnio 3 dalį ir pagal 1989 m. balandžio 5 d. Komisijos laiško valstybėms narėms SG(89) D/4328 nuostatas. Toliau abi šios priemonės vadinamos antrąja pagalba. 1999 m. vasario 4 d. laišku ir dar kartą 2005 m. gegužės 18 d. laišku Vokietija pranešė, kad Thüringer Aufbaubank laiduos už 2 mln. Vokietijos markių tik su sąlyga, jei tam pritars Komisija.

| (13) | Greußener Salamifabrik GmbH buvo sumokėta Dresdner Bank Erfurt suteikta 2,5 mln. Vokietijos markių paskola. |
| --- | --- |

(13)

Greußener Salamifabrik GmbH buvo sumokėta Dresdner Bank Erfurt suteikta 2,5 mln. Vokietijos markių paskola.

| (14) | Ergewa GmbH, kuri valdo 75 % akcijų, suteikė dar subordinuotą 1,5 mln. Vokietijos markių paskolą. |
| --- | --- |

(14)

Ergewa GmbH, kuri valdo 75 % akcijų, suteikė dar subordinuotą 1,5 mln. Vokietijos markių paskolą.

2.   Rinkodaros strategija

| (15) | Į rinkodaros strategiją yra įtraukti šie trys tikslai: produktų gamybos tobulinimas, produktų politika ir pardavimo skatinimas. Iš esmės šiomis priemonėmis turėjo būti labiau apibrėžta pozicija rinkoje. |
| --- | --- |

(15)

Į rinkodaros strategiją yra įtraukti šie trys tikslai: produktų gamybos tobulinimas, produktų politika ir pardavimo skatinimas. Iš esmės šiomis priemonėmis turėjo būti labiau apibrėžta pozicija rinkoje.

3.   Sąnaudų taupymo priemonės

| (16) | Lengviausiai įgyvendinamos taupymo priemonės jau buvo realizuotos vykdant ankstesnį restruktūrizavimą. Tačiau sanavimo projekte buvo numatytos papildomos sąnaudų taupymo priemonės, ypač skirtos elektros srovės naudojimui ir transporto sąnaudoms sumažinti. |
| --- | --- |

(16)

Lengviausiai įgyvendinamos taupymo priemonės jau buvo realizuotos vykdant ankstesnį restruktūrizavimą. Tačiau sanavimo projekte buvo numatytos papildomos sąnaudų taupymo priemonės, ypač skirtos elektros srovės naudojimui ir transporto sąnaudoms sumažinti.

| (17) | Remiantis Komisijai pateikta informacija, šios priemonės kartu turėjo atkurti įmonės gyvybingumą ir pelningumą. Tačiau tam būtų reikėję padidinti apyvartą nuo 6 845 000 Vokietijos markių (1996 m.) iki 7 mln. Vokietijos markių (1998 m.) ir iki 8 mln. Vokietijos markių (1999 m.). |
| --- | --- |

(17)

Remiantis Komisijai pateikta informacija, šios priemonės kartu turėjo atkurti įmonės gyvybingumą ir pelningumą. Tačiau tam būtų reikėję padidinti apyvartą nuo 6 845 000 Vokietijos markių (1996 m.) iki 7 mln. Vokietijos markių (1998 m.) ir iki 8 mln. Vokietijos markių (1999 m.).

| (18) | Komisija pradėjo procedūrą pagal EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalį dėl minėtų priemonių, taikomų Greußener Salamifabrik, kurias galima taip sugrupuoti:






  — | 80 % Thüringer Aufbaubank garantija už dvi paskolas, kurių bendra suma 1996 m. gruodžio mėn. sudarė 1,1 mln. Vokietijos markių (garantijos suma: 880 000 Vokietijos markių), |
| --- | --- | --- |

(18)

Komisija pradėjo procedūrą pagal EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalį dėl minėtų priemonių, taikomų Greußener Salamifabrik, kurias galima taip sugrupuoti:

—

80 % Thüringer Aufbaubank garantija už dvi paskolas, kurių bendra suma 1996 m. gruodžio mėn. sudarė 1,1 mln. Vokietijos markių (garantijos suma: 880 000 Vokietijos markių),

| — | iš dalies panaudota viena iš garantijų (370 000 Vokietijos markių) per 1997 m. vykdomą restruktūrizavimą/skolų konversiją, |
| --- | --- |

—

iš dalies panaudota viena iš garantijų (370 000 Vokietijos markių) per 1997 m. vykdomą restruktūrizavimą/skolų konversiją,

| — | antroji 80 % Thüringer Aufbaubank 1997 m. garantija už 2,5 mln. Vokietijos markių banko paskolą (garantijos suma: 2 mln. Vokietijos markių). |
| --- | --- |

—

antroji 80 % Thüringer Aufbaubank 1997 m. garantija už 2,5 mln. Vokietijos markių banko paskolą (garantijos suma: 2 mln. Vokietijos markių).

| (19) | Kadangi garantijos buvo suteikiamos įmonei, patiriančiai finansinių sunkumų, Komisija nusprendė, kad pagalbos elementas yra atitinka 100 % laiduojamos sumos jos teikimo metu, t. y. 880 000 Vokietijos markių (1996 m.) ir 2 mln. Vokietijos markių (1997 m.), t. y. iš viso 2,88 mln. Vokietijos markių. |
| --- | --- |

(19)

Kadangi garantijos buvo suteikiamos įmonei, patiriančiai finansinių sunkumų, Komisija nusprendė, kad pagalbos elementas yra atitinka 100 % laiduojamos sumos jos teikimo metu, t. y. 880 000 Vokietijos markių (1996 m.) ir 2 mln. Vokietijos markių (1997 m.), t. y. iš viso 2,88 mln. Vokietijos markių.

| (20) | Komisija pradėjo procedūrą dėl minėtų priemonių pagal EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalį, nes abejojo: ar priemonė atitinka 1989 m. balandžio 5 d. Komisijos laišką SG(89) D/4328 dėl valstybės garantijų ir 1994 m. bei 1997 m. Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos vertinimo sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (5). Gairių atveju Komisija abejojo, ar įmonės pelningumą galima atkurti restruktūrizavus įmonę, ar buvo laikomasi principo, kad restruktūrizavimo pagalba gali būti suteikta tik vieną kartą, ir ar buvo įvykdytas reikalavimas iki galo įgyvendinti restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(20)

Komisija pradėjo procedūrą dėl minėtų priemonių pagal EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalį, nes abejojo: ar priemonė atitinka 1989 m. balandžio 5 d. Komisijos laišką SG(89) D/4328 dėl valstybės garantijų ir 1994 m. bei 1997 m. Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos vertinimo sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (5). Gairių atveju Komisija abejojo, ar įmonės pelningumą galima atkurti restruktūrizavus įmonę, ar buvo laikomasi principo, kad restruktūrizavimo pagalba gali būti suteikta tik vieną kartą, ir ar buvo įvykdytas reikalavimas iki galo įgyvendinti restruktūrizavimo planą.

| (21) | Pirmoji pagalba buvo suteikta kaip valstybės garantijos, tai reiškia, kad ji turi atitikti 1989 m. balandžio 5 d. Komisijos laišką valstybėms narėms SG(89) D/4328. Tame laiške Komisija pareiškė, kad ji patvirtins garantijas tik tuo atveju, jei jų naudojimas susiejamas su specialiomis sutarties sąlygomis, kuriose numatytas net pagalbą gaunančios įmonės bankroto paskelbimo projektas. Iš pateiktos informacijos neatrodo, kad minėtų garantijų naudojimas buvo susietas su specialiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(21)

Pirmoji pagalba buvo suteikta kaip valstybės garantijos, tai reiškia, kad ji turi atitikti 1989 m. balandžio 5 d. Komisijos laišką valstybėms narėms SG(89) D/4328. Tame laiške Komisija pareiškė, kad ji patvirtins garantijas tik tuo atveju, jei jų naudojimas susiejamas su specialiomis sutarties sąlygomis, kuriose numatytas net pagalbą gaunančios įmonės bankroto paskelbimo projektas. Iš pateiktos informacijos neatrodo, kad minėtų garantijų naudojimas buvo susietas su specialiomis sąlygomis.

| (22) | Pagalba buvo suteikta, nes įmonė patyrė finansinių sunkumų ir turėjo būti sanuojama. Todėl pagalba turėjo būti įvertinta pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti vertinimo, kurios galiojo garantijų suteikimo metu. Pirmosios pagalbos atveju Komisija neturi informacijos, pagal kurią galėtų įvertinti jos atitikimą minėtoms gairėms. Antrosios pagalbos atveju buvo akivaizdžiai neįvykdytos trys restruktūrizavimo gairių sąlygos. Atrodo, kad pagalba nepadėjo atkurti įmonės pelningumo. Be to, atrodo, kad įmonė bandė atkurti pelningumą ir įveikti savo problemas per įmonės plėtrą. Tokia plėtra galėjo netinkamai iškreipti konkurenciją. Be to, nebuvo aišku, ar restruktūrizavimo planas buvo iki galo įgyvendintas. |
| --- | --- |

(22)

Pagalba buvo suteikta, nes įmonė patyrė finansinių sunkumų ir turėjo būti sanuojama. Todėl pagalba turėjo būti įvertinta pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti vertinimo, kurios galiojo garantijų suteikimo metu. Pirmosios pagalbos atveju Komisija neturi informacijos, pagal kurią galėtų įvertinti jos atitikimą minėtoms gairėms. Antrosios pagalbos atveju buvo akivaizdžiai neįvykdytos trys restruktūrizavimo gairių sąlygos. Atrodo, kad pagalba nepadėjo atkurti įmonės pelningumo. Be to, atrodo, kad įmonė bandė atkurti pelningumą ir įveikti savo problemas per įmonės plėtrą. Tokia plėtra galėjo netinkamai iškreipti konkurenciją. Be to, nebuvo aišku, ar restruktūrizavimo planas buvo iki galo įgyvendintas.

III.   SUINTERESUOTŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (23) | Komisijai pastabas atsiuntė Kemper Fleischwarenfabrik (Nortrupas), Bundesverband der Deutschen Fleischwarenindustrie e.V. (Bona) ir trečia suinteresuota šalis, panorusi likti nežinoma. Visos trys suinteresuotos šalys manė, kad apyvartą buvo galima padidinti tik mažinant kainas, o tai būtų padarę žalą šiam sektoriui. Bundesverband der Deutschen Fleischwarenindustrie e.V. teigė, kad kasmet iš rinkos pasitraukia 1 % Vokietijos mėsos perdirbimo įmonių. Šioje didele konkurencija pasižyminčioje rinkoje gali išlikti tik geriausios įmonės. Dirbtinai palaikant įmonės gyvybę daroma žala visam sektoriui. Be to, siūlomą rinkodaros strategiją taiko beveik visos šio sektoriaus įmonės. Bundesverband der Deutschen Fleischwarenindustrie e.V. nuomone, tokia strategija be didelių lėšų (kurių nebuvo) negali būti sėkminga. |
| --- | --- |

(23)

Komisijai pastabas atsiuntė Kemper Fleischwarenfabrik (Nortrupas), Bundesverband der Deutschen Fleischwarenindustrie e.V. (Bona) ir trečia suinteresuota šalis, panorusi likti nežinoma. Visos trys suinteresuotos šalys manė, kad apyvartą buvo galima padidinti tik mažinant kainas, o tai būtų padarę žalą šiam sektoriui. Bundesverband der Deutschen Fleischwarenindustrie e.V. teigė, kad kasmet iš rinkos pasitraukia 1 % Vokietijos mėsos perdirbimo įmonių. Šioje didele konkurencija pasižyminčioje rinkoje gali išlikti tik geriausios įmonės. Dirbtinai palaikant įmonės gyvybę daroma žala visam sektoriui. Be to, siūlomą rinkodaros strategiją taiko beveik visos šio sektoriaus įmonės. Bundesverband der Deutschen Fleischwarenindustrie e.V. nuomone, tokia strategija be didelių lėšų (kurių nebuvo) negali būti sėkminga.

IV.   VOKIETIJOS PASTABOS

| (24) | Neskaitant prašymo pratęsti atsakymui skirtą laiką, Vokietija dar atsiuntė 1999 m. liepos 22 d., 1999 m. liepos 28 d., 1999 m. rugpjūčio 6 d. ir 2000 m. vasario 23 d. laiškus, kuriuose pateikė savo pastabas. |
| --- | --- |

(24)

Neskaitant prašymo pratęsti atsakymui skirtą laiką, Vokietija dar atsiuntė 1999 m. liepos 22 d., 1999 m. liepos 28 d., 1999 m. rugpjūčio 6 d. ir 2000 m. vasario 23 d. laiškus, kuriuose pateikė savo pastabas.

| (25) | Pirmajame laiške Vokietija pranešė, kad įmonės savininkai iš dalies pasikeitė. |
| --- | --- |

(25)

Pirmajame laiške Vokietija pranešė, kad įmonės savininkai iš dalies pasikeitė.

| (26) | Antrajame laiške Vokietija pranešė, kad ketina perduoti garantijos sutartį su sąlygomis, pagal kurias būtų teikiamos garantijos, pridėjo pirmojo restruktūrizavimo planą ir nurodė, kad ketina pateikti ir po antrojo restruktūrizavimo planuojamus finansinius rezultatus. Be to, Vokietija pateikė papildomos informacijos klausimu, kodėl po antrojo sanavimo nebuvo padidinta apyvarta. |
| --- | --- |

(26)

Antrajame laiške Vokietija pranešė, kad ketina perduoti garantijos sutartį su sąlygomis, pagal kurias būtų teikiamos garantijos, pridėjo pirmojo restruktūrizavimo planą ir nurodė, kad ketina pateikti ir po antrojo restruktūrizavimo planuojamus finansinius rezultatus. Be to, Vokietija pateikė papildomos informacijos klausimu, kodėl po antrojo sanavimo nebuvo padidinta apyvarta.

| (27) | Be to, 1999 m. liepos 28 d. laiške Vokietija nurodė, kad įmonė neplanuoja plėsti gamybos pajėgumų, o toliau gamins maždaug tiek, kiek gamino praeityje (1994/1995 m.). Įmonės problemos yra susijusios su išorės veiksniais, pavyzdžiui, kiaulių maro protrūkiu, žlugusia Rusijos rinka ir BSE krize. Galiausiai Vokietija teigė, kad ši pagalba neiškreiptų konkurencijos, nes pagalbą gaunanti įmonė priskiriama mažoms ir vidutinėms įmonėms bei veikia tik Tiuringijoje. |
| --- | --- |

(27)

Be to, 1999 m. liepos 28 d. laiške Vokietija nurodė, kad įmonė neplanuoja plėsti gamybos pajėgumų, o toliau gamins maždaug tiek, kiek gamino praeityje (1994/1995 m.). Įmonės problemos yra susijusios su išorės veiksniais, pavyzdžiui, kiaulių maro protrūkiu, žlugusia Rusijos rinka ir BSE krize. Galiausiai Vokietija teigė, kad ši pagalba neiškreiptų konkurencijos, nes pagalbą gaunanti įmonė priskiriama mažoms ir vidutinėms įmonėms bei veikia tik Tiuringijoje.

| (28) | Prie 1999 m. rugpjūčio 6 d. trečiojo laiško Vokietija pridėjo garantijos sutartį ir pirmojo restruktūrizavimo sanavimo projektą. |
| --- | --- |

(28)

Prie 1999 m. rugpjūčio 6 d. trečiojo laiško Vokietija pridėjo garantijos sutartį ir pirmojo restruktūrizavimo sanavimo projektą.

| (29) | 2000 m. vasario 23 d. laiške Vokietija pranešė, kad Greußener Salamifabrik GmbH buvo iškelta bankroto byla ir kad bankai nutraukė kreditų teikimą. Be to, buvo pridėtas pagrindinio įmonės banko, Dresdner Bank, laiškas, kuriame bankas konstatuoja, kad konkurentai akivaizdžiai prieštaraus pagalbai. |
| --- | --- |

(29)

2000 m. vasario 23 d. laiške Vokietija pranešė, kad Greußener Salamifabrik GmbH buvo iškelta bankroto byla ir kad bankai nutraukė kreditų teikimą. Be to, buvo pridėtas pagrindinio įmonės banko, Dresdner Bank, laiškas, kuriame bankas konstatuoja, kad konkurentai akivaizdžiai prieštaraus pagalbai.

V.   ĮVERTINIMAS

| (30) | Šiomis priemonėmis mėsos perdirbimo įmonei buvo suteikta pagalba. Pagal 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1254/1999 dėl bendro galvijienos rinkos organizavimo (6) 40 straipsnį ir pagal 1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2759/75 dėl bendro kiaulienos rinkos organizavimo (7) 21 straipsnį, EB Sutarties 87, 88 ir 89 straipsniai taikomi šiuose reglamentuose nurodomiems gaminiams. Todėl su pagalba susijusiems sektoriams taikomos Bendrijos taisyklės dėl valstybės pagalbos. |
| --- | --- |

(30)

Šiomis priemonėmis mėsos perdirbimo įmonei buvo suteikta pagalba. Pagal 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1254/1999 dėl bendro galvijienos rinkos organizavimo (6) 40 straipsnį ir pagal 1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2759/75 dėl bendro kiaulienos rinkos organizavimo (7) 21 straipsnį, EB Sutarties 87, 88 ir 89 straipsniai taikomi šiuose reglamentuose nurodomiems gaminiams. Todėl su pagalba susijusiems sektoriams taikomos Bendrijos taisyklės dėl valstybės pagalbos.

| (31) | Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybės išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškreipia konkurenciją arba gali ją iškreipti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(31)

Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybės išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškreipia konkurenciją arba gali ją iškreipti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (32) | Pagalba buvo suteikta valstybės garantijų forma. Dėl šių garantijų pagalbą gaunanti įmonė galėjo gauti pinigų ir išgyventi, užuot bankrutavusi arba buvusi restruktūrizuota. |
| --- | --- |

(32)

Pagalba buvo suteikta valstybės garantijų forma. Dėl šių garantijų pagalbą gaunanti įmonė galėjo gauti pinigų ir išgyventi, užuot bankrutavusi arba buvusi restruktūrizuota.

| (33) | Pirmoji pagalba buvo suteikta 1996 m. Valstybės pagalbos, apie kurias nebuvo pranešta, turi būti vertinamos pagal jų suteikimo metu galiojusius teisės aktus. 1996 m. valstybės garantijų suteikimo teisinis pagrindas buvo 1989 m. balandžio 5 d. Komisijos laiškas valstybėms narėms SG(89) D/4328. Šiame laiške Komisija pareiškė, kad visoms valstybės garantijoms taikoma EB Sutarties 87 straipsnio 1 dalis. Be to, pagal Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti vertinimo (1994 m. gairės) 2.3 punktą, jei teikiama valstybės garantija už kreditą įmonei, kuri patiria finansinius sunkumus, galima manyti, kad šis finansavimas yra susijęs su valstybės pagalba. Kaip aprašyta 7 konstatuojamojoje dalyje, pagalbą gaunanti įmonė pirmosios pagalbos teikimo metu buvo susidūrusi su finansiniais sunkumais. Pagal 1994 m. gairių 2.1 punktą, didėjantys nuostoliai, mažėjanti apyvarta ir mažėjantys pinigų srautai yra būdingi sunkumus patiriančios įmonės požymiai. |
| --- | --- |

(33)

Pirmoji pagalba buvo suteikta 1996 m. Valstybės pagalbos, apie kurias nebuvo pranešta, turi būti vertinamos pagal jų suteikimo metu galiojusius teisės aktus. 1996 m. valstybės garantijų suteikimo teisinis pagrindas buvo 1989 m. balandžio 5 d. Komisijos laiškas valstybėms narėms SG(89) D/4328. Šiame laiške Komisija pareiškė, kad visoms valstybės garantijoms taikoma EB Sutarties 87 straipsnio 1 dalis. Be to, pagal Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti vertinimo (1994 m. gairės) 2.3 punktą, jei teikiama valstybės garantija už kreditą įmonei, kuri patiria finansinius sunkumus, galima manyti, kad šis finansavimas yra susijęs su valstybės pagalba. Kaip aprašyta 7 konstatuojamojoje dalyje, pagalbą gaunanti įmonė pirmosios pagalbos teikimo metu buvo susidūrusi su finansiniais sunkumais. Pagal 1994 m. gairių 2.1 punktą, didėjantys nuostoliai, mažėjanti apyvarta ir mažėjantys pinigų srautai yra būdingi sunkumus patiriančios įmonės požymiai.

| (34) | Apie antrąją pagalbą buvo pranešta 1997 m. Valstybės pagalbos, apie kurias buvo pranešta, turi būti vertinamos pagal jų suteikimo metu galiojusius teisės aktus. Komisijos komunikato dėl EB Sutarties 87 ir 88 straipsnio taikymo valstybės pagalbai įsipareigojimų laiduoti ir garantijų forma (8) 4 konstatuojamojoje dalyje minimos keturios sąlygos, pagal kurias konkrečios valstybės garantijos nepriskiriamos EB Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nurodytai pagalbai. Kadangi Vokietija teigė, kad kredito gavėjas, Greußener Salamifabrik GmbH, antrosios garantijos suteikimo metu turėjo būti laikomas sunkumus patiriančia įmone (plg. 9 konstatuojamąją dalį), neįvykdyta jau pirmoji ten minima sąlyga. |
| --- | --- |

(34)

Apie antrąją pagalbą buvo pranešta 1997 m. Valstybės pagalbos, apie kurias buvo pranešta, turi būti vertinamos pagal jų suteikimo metu galiojusius teisės aktus. Komisijos komunikato dėl EB Sutarties 87 ir 88 straipsnio taikymo valstybės pagalbai įsipareigojimų laiduoti ir garantijų forma (8) 4 konstatuojamojoje dalyje minimos keturios sąlygos, pagal kurias konkrečios valstybės garantijos nepriskiriamos EB Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nurodytai pagalbai. Kadangi Vokietija teigė, kad kredito gavėjas, Greußener Salamifabrik GmbH, antrosios garantijos suteikimo metu turėjo būti laikomas sunkumus patiriančia įmone (plg. 9 konstatuojamąją dalį), neįvykdyta jau pirmoji ten minima sąlyga.

| (35) | Todėl šiuo atveju priemonė laikoma iš valstybės lėšų teikiama (per banką Thüringer Aufbaubank) parama. |
| --- | --- |

(35)

Todėl šiuo atveju priemonė laikoma iš valstybės lėšų teikiama (per banką Thüringer Aufbaubank) parama.

| (36) | Kadangi garantijos buvo suteiktos finansinius sunkumus patiriančiai įmonei, Komisija mano, kad pagalbos pagrindą sudaro 100 % laiduojamos 880 000 Vokietijos markių sumos už pirmąją garantiją ir 2 mln. Vokietijos markių sumos už antrąją garantiją, t. y. iš viso 2,88 mln. Vokietijos markių. |
| --- | --- |

(36)

Kadangi garantijos buvo suteiktos finansinius sunkumus patiriančiai įmonei, Komisija mano, kad pagalbos pagrindą sudaro 100 % laiduojamos 880 000 Vokietijos markių sumos už pirmąją garantiją ir 2 mln. Vokietijos markių sumos už antrąją garantiją, t. y. iš viso 2,88 mln. Vokietijos markių.

| (37) | Pagalba teikia naudą konkrečiai įmonei, šiuo atveju tai vienintelė įmonė, Greußener Salamifabrik GmbH. |
| --- | --- |

(37)

Pagalba teikia naudą konkrečiai įmonei, šiuo atveju tai vienintelė įmonė, Greußener Salamifabrik GmbH.

| (38) | Pagal EB Teisingumo Teismo praktiką, įmonės konkurencinės padėties pagerinimas valstybės pagalba iš esmės reiškia konkurencijos iškreipimą konkuruojančių įmonių, kurios negauna tokios paramos, atžvilgiu (9). Nei sąlygiškai nedidelė pagalba, nei sąlygiškai mažas pagalbą gavusios įmonės dydis neleidžia atmesti prielaidos, kad bus daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai (10). |
| --- | --- |

(38)

Pagal EB Teisingumo Teismo praktiką, įmonės konkurencinės padėties pagerinimas valstybės pagalba iš esmės reiškia konkurencijos iškreipimą konkuruojančių įmonių, kurios negauna tokios paramos, atžvilgiu (9). Nei sąlygiškai nedidelė pagalba, nei sąlygiškai mažas pagalbą gavusios įmonės dydis neleidžia atmesti prielaidos, kad bus daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai (10).

| (39) | Priemonė daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai, jei ji trukdo importuoti iš kitų valstybių narių arba palengvina eksportą į kitas valstybes nares. Šiuo atveju svarbiausias veiksnys yra tas, kad Bendrijos prekyba dėl minimos priemonės plėtojasi skirtingai arba jai kyla skirtingos plėtros grėsmė. |
| --- | --- |

(39)

Priemonė daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai, jei ji trukdo importuoti iš kitų valstybių narių arba palengvina eksportą į kitas valstybes nares. Šiuo atveju svarbiausias veiksnys yra tas, kad Bendrijos prekyba dėl minimos priemonės plėtojasi skirtingai arba jai kyla skirtingos plėtros grėsmė.

| (40) | Su pagalbos schema susijusiais gaminiais prekiaujama tarp valstybių narių (11), todėl jie yra konkurencijos objektai. Todėl kyla pavojus, kad dėl šios priemonės kitaip plėtojosi prekyba Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(40)

Su pagalbos schema susijusiais gaminiais prekiaujama tarp valstybių narių (11), todėl jie yra konkurencijos objektai. Todėl kyla pavojus, kad dėl šios priemonės kitaip plėtojosi prekyba Bendrijos rinkoje.

| (41) | Todėl ši priemonė yra pagalba, kaip apibrėžta EB Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(41)

Todėl ši priemonė yra pagalba, kaip apibrėžta EB Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.

| (42) | EB Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nurodytam draudimui teikti valstybės pagalbą taikomos išimtys to paties straipsnio 2 ir 3 dalyse. |
| --- | --- |

(42)

EB Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nurodytam draudimui teikti valstybės pagalbą taikomos išimtys to paties straipsnio 2 ir 3 dalyse.

| (43) | 87 straipsnio 2 dalyje minimos išimtys netaikomos dėl pagalbos priemonės pobūdžio ir jos tikslo. Be to, Vokietija nereikalavo taikyti 87 straipsnio 2 dalies. |
| --- | --- |

(43)

87 straipsnio 2 dalyje minimos išimtys netaikomos dėl pagalbos priemonės pobūdžio ir jos tikslo. Be to, Vokietija nereikalavo taikyti 87 straipsnio 2 dalies.

| (44) | EB Sutarties 87 straipsnio 3 dalyje nurodoma pagalba, kuri gali būti laikoma neprieštaraujančia bendrajai rinkai. Jos derėjimas su Sutartimi turi būti vertinamas remiantis ne atskiros valstybės, bet visos Bendrijos požiūriu. Kad bendroji rinka nepriekaištingai veiktų, 87 straipsnio 3 dalyje suformuluotos išimtys turi būti aiškinamos tiksliai. |
| --- | --- |

(44)

EB Sutarties 87 straipsnio 3 dalyje nurodoma pagalba, kuri gali būti laikoma neprieštaraujančia bendrajai rinkai. Jos derėjimas su Sutartimi turi būti vertinamas remiantis ne atskiros valstybės, bet visos Bendrijos požiūriu. Kad bendroji rinka nepriekaištingai veiktų, 87 straipsnio 3 dalyje suformuluotos išimtys turi būti aiškinamos tiksliai.

| (45) | Atsižvelgiant į EB Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą pažymėtina, kad pagalbą gaunanti įmonė yra įsikūrusi regione, kurio ekonominės sąlygos pagal nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires (12), palyginti su Bendrijos lygiu, iš esmės gali būti laikomos itin nepalankiomis (bendrasis vidaus produktas vienam gyventojui – matuojamas perkamąja galia – nesiekia 75 % Bendrijos vidurkio). Pagal minėtas nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires (ir ankstesnę šių gairių redakciją (13) nuostatos dėl valstybės pagalbos teikimo regionuose pagal EB Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą žemės ūkio sektoriui netaikomos. Todėl EB Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktu negalima pagrįsti pagalbos teikimo I priede išvardytų produktų gamybai, perdirbimui ir rinkodarai. |
| --- | --- |

(45)

Atsižvelgiant į EB Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą pažymėtina, kad pagalbą gaunanti įmonė yra įsikūrusi regione, kurio ekonominės sąlygos pagal nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires (12), palyginti su Bendrijos lygiu, iš esmės gali būti laikomos itin nepalankiomis (bendrasis vidaus produktas vienam gyventojui – matuojamas perkamąja galia – nesiekia 75 % Bendrijos vidurkio). Pagal minėtas nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires (ir ankstesnę šių gairių redakciją (13) nuostatos dėl valstybės pagalbos teikimo regionuose pagal EB Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą žemės ūkio sektoriui netaikomos. Todėl EB Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktu negalima pagrįsti pagalbos teikimo I priede išvardytų produktų gamybai, perdirbimui ir rinkodarai.

| (46) | Kalbant apie EB Sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktą reikia pažymėti, kad ši priemonė nėra skirta nei bendriems Europos interesams svarbių projektų vykdymui skatinti, nei dideliems Vokietijos ekonomikos sutrikimams atitaisyti. |
| --- | --- |

(46)

Kalbant apie EB Sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktą reikia pažymėti, kad ši priemonė nėra skirta nei bendriems Europos interesams svarbių projektų vykdymui skatinti, nei dideliems Vokietijos ekonomikos sutrikimams atitaisyti.

| (47) | Be to, ši priemonė nėra nei skirta, nei tinkama EB Sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punkte nurodytiems tikslams vykdyti. |
| --- | --- |

(47)

Be to, ši priemonė nėra nei skirta, nei tinkama EB Sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punkte nurodytiems tikslams vykdyti.

| (48) | Pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, pagal EB Sutarties 87 straipsnio 2 dalies c punktą Komisijos gali būti vertinama kaip suderinama su bendrąja rinka, jei ji skatina tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrą ir netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

(48)

Pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, pagal EB Sutarties 87 straipsnio 2 dalies c punktą Komisijos gali būti vertinama kaip suderinama su bendrąja rinka, jei ji skatina tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrą ir netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui.

| (49) | Paprastai Komisija įmonėms, patiriančioms finansinių sunkumų, teikiamos pagalbos derėjimą su EB Sutarties 87 straipsnio 2 dalies c punktu vertintų vadovaudamasi 2004 m. Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (14) (toliau – 2004 m. gairės). Tačiau pagal šių gairių 103 ir 104 punktus Komisija pagalbas, apie kurias buvo pranešta iki 2004 m. spalio 10 d., ir visa apimtimi iki 2004 m. gairių paskelbimo suteiktas pagalbas sanuoti ir restruktūrizuoti, apie kurias nebuvo pranešta, vertina vadovaudamasi pagalbos pranešimo metu arba pagalbos suteikimo metu galiojančiomis gairėmis. Pirmoji pagalba buvo suteikta 1996 m., o apie antrąją pagalbą buvo pranešta 1997 m. lapkričio mėn. Tuo metu galiojo 1994 m. gairės. Pagal šių 1994 m. gairių 2.2 punktą, žemės ūkio sektoriuje valstybės narės savo nuožiūra gali taikyti prieš minėtų gairių įsigaliojimą galiojusius specialius Komisijos potvarkius dėl konkretiems šio sektoriaus pagalbos gavėjams skirtos pagalbos sanuoti ir restruktūrizuoti. Vokietija neprašė leisti pasinaudoti šiomis galimybėmis. Todėl priemonė vertinama vadovaujantis 1994 m. gairių nuostatomis. |
| --- | --- |

(49)

Paprastai Komisija įmonėms, patiriančioms finansinių sunkumų, teikiamos pagalbos derėjimą su EB Sutarties 87 straipsnio 2 dalies c punktu vertintų vadovaudamasi 2004 m. Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (14) (toliau – 2004 m. gairės). Tačiau pagal šių gairių 103 ir 104 punktus Komisija pagalbas, apie kurias buvo pranešta iki 2004 m. spalio 10 d., ir visa apimtimi iki 2004 m. gairių paskelbimo suteiktas pagalbas sanuoti ir restruktūrizuoti, apie kurias nebuvo pranešta, vertina vadovaudamasi pagalbos pranešimo metu arba pagalbos suteikimo metu galiojančiomis gairėmis. Pirmoji pagalba buvo suteikta 1996 m., o apie antrąją pagalbą buvo pranešta 1997 m. lapkričio mėn. Tuo metu galiojo 1994 m. gairės. Pagal šių 1994 m. gairių 2.2 punktą, žemės ūkio sektoriuje valstybės narės savo nuožiūra gali taikyti prieš minėtų gairių įsigaliojimą galiojusius specialius Komisijos potvarkius dėl konkretiems šio sektoriaus pagalbos gavėjams skirtos pagalbos sanuoti ir restruktūrizuoti. Vokietija neprašė leisti pasinaudoti šiomis galimybėmis. Todėl priemonė vertinama vadovaujantis 1994 m. gairių nuostatomis.

| (50) | Pirmoji pagalba yra susijusi su 80 % valstybės garantija už 1,1 mln. Vokietijos markių vertės paskolą. Komisija pradėjo EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje minimą procedūrą dėl šių priežasčių:






  — | nebuvo aišku, ar garantija atitiko specialias valstybės garantijoms taikomas sąlygas, |
| --- | --- | --- |

(50)

Pirmoji pagalba yra susijusi su 80 % valstybės garantija už 1,1 mln. Vokietijos markių vertės paskolą. Komisija pradėjo EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje minimą procedūrą dėl šių priežasčių:

—

nebuvo aišku, ar garantija atitiko specialias valstybės garantijoms taikomas sąlygas,

| — | nebuvo restruktūrizavimo plano (sanavimo projekto), kuris parodytų, kad pagalba dera su gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti. |
| --- | --- |

—

nebuvo restruktūrizavimo plano (sanavimo projekto), kuris parodytų, kad pagalba dera su gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti.

| (51) | Vokietija pateikė garantijos teikimo sutarties kopiją. Pagal šią sutartį, garantija galima pasinaudoti tik tada, jei pagalbą gaunanti įmonė patiria finansinių sunkumų (bankroto procesas ir pan.) ir jei laiduojama paskola nėra grąžinama pardavus kitą įmonės turtą. Taip buvo įvykdyta 1989 m. balandžio 5 d. Komisijos laiške valstybėms narėms SG(89) D/4328 (15) nurodyta sąlyga. Vadinasi, ši garantija atitiko specialias sąlygas dėl valstybės garantijų. |
| --- | --- |

(51)

Vokietija pateikė garantijos teikimo sutarties kopiją. Pagal šią sutartį, garantija galima pasinaudoti tik tada, jei pagalbą gaunanti įmonė patiria finansinių sunkumų (bankroto procesas ir pan.) ir jei laiduojama paskola nėra grąžinama pardavus kitą įmonės turtą. Taip buvo įvykdyta 1989 m. balandžio 5 d. Komisijos laiške valstybėms narėms SG(89) D/4328 (15) nurodyta sąlyga. Vadinasi, ši garantija atitiko specialias sąlygas dėl valstybės garantijų.

| (52) | Kadangi pagalbą gaunanti įmonė, Greußener Salamifabrik GmbH, garantijos suteikimo metu buvo traktuojama kaip sunkumus patirianti įmonė, pagalba vis dėlto turi būti vertinama vadovaujantis garantijos teikimo metu galiojusių Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti vertinimo nuostatomis (plg. 49 konstatuojamąją dalį). Garantija buvo suteikta siekiant sanuoti pagalbą gaunančią įmonę. |
| --- | --- |

(52)

Kadangi pagalbą gaunanti įmonė, Greußener Salamifabrik GmbH, garantijos suteikimo metu buvo traktuojama kaip sunkumus patirianti įmonė, pagalba vis dėlto turi būti vertinama vadovaujantis garantijos teikimo metu galiojusių Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti vertinimo nuostatomis (plg. 49 konstatuojamąją dalį). Garantija buvo suteikta siekiant sanuoti pagalbą gaunančią įmonę.

| (53) | Vokietija pateikė 1996 m. rugsėjo 9 d. paskelbtą Dr. Zimmermann & Partner ataskaitą. Remiantis Vokietijos duomenimis, ši ataskaita yra traktuojama kaip sanavimo projektas, kuris buvo pateiktas pirmosios valstybės pagalbos teikimo metu. Tačiau ši ataskaita negali būti laikoma sanavimo projektu dėl dviejų priežasčių: nėra apibrėžta ataskaitos paskirtis ir ataskaitoje neminimas restruktūrizavimas. |
| --- | --- |

(53)

Vokietija pateikė 1996 m. rugsėjo 9 d. paskelbtą Dr. Zimmermann & Partner ataskaitą. Remiantis Vokietijos duomenimis, ši ataskaita yra traktuojama kaip sanavimo projektas, kuris buvo pateiktas pirmosios valstybės pagalbos teikimo metu. Tačiau ši ataskaita negali būti laikoma sanavimo projektu dėl dviejų priežasčių: nėra apibrėžta ataskaitos paskirtis ir ataskaitoje neminimas restruktūrizavimas.

| (54) | Ši ataskaita labiau laikytina 1996 m. rugsėjo 9 d. įmonės veiklos aplinkybių aprašymu. Remiantis ataskaita, įmonės sunkumus sukėlė BSE krizė ir prarastos eksporto rinkos Rytų Europoje. Tačiau ataskaitoje buvo pateikti (tikriausiai vėliau) ranka pataisyti skaičiai. Neaišku, kodėl skaičiai buvo pataisyti. Be to, neaišku, ar planui pritarė įmonės savininkai. |
| --- | --- |

(54)

Ši ataskaita labiau laikytina 1996 m. rugsėjo 9 d. įmonės veiklos aplinkybių aprašymu. Remiantis ataskaita, įmonės sunkumus sukėlė BSE krizė ir prarastos eksporto rinkos Rytų Europoje. Tačiau ataskaitoje buvo pateikti (tikriausiai vėliau) ranka pataisyti skaičiai. Neaišku, kodėl skaičiai buvo pataisyti. Be to, neaišku, ar planui pritarė įmonės savininkai.

| (55) | Ataskaitoje pateikiama informacija apie 1996 m. rugsėjo mėn. įmonės sąnaudų struktūrą ir kapitalo poreikį. Be aprašymo, kaip gerinti esamą valdymą, nėra kitos informacijos, kaip turėtų būti restruktūrizuojama įmonė. Jei ataskaitą jos sudarymo metu buvo ketinama naudoti kaip restruktūrizavimo planą (o tai nėra žinoma), atrodo, buvo manoma, kad įmonė savo sunkumus galėtų įveikti plėsdamasi ir neatlikdama restruktūrizavimo. |
| --- | --- |

(55)

Ataskaitoje pateikiama informacija apie 1996 m. rugsėjo mėn. įmonės sąnaudų struktūrą ir kapitalo poreikį. Be aprašymo, kaip gerinti esamą valdymą, nėra kitos informacijos, kaip turėtų būti restruktūrizuojama įmonė. Jei ataskaitą jos sudarymo metu buvo ketinama naudoti kaip restruktūrizavimo planą (o tai nėra žinoma), atrodo, buvo manoma, kad įmonė savo sunkumus galėtų įveikti plėsdamasi ir neatlikdama restruktūrizavimo.

| (56) | Pagal 1994 m. gaires pagalba gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, jei įvykdomos šios sąlygos:






  a) | pagalba turi atkurti įmonės pelningumą; |
| --- | --- | --- |

(56)

Pagal 1994 m. gaires pagalba gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, jei įvykdomos šios sąlygos:

a)

pagalba turi atkurti įmonės pelningumą;

| b) | turi būti išvengta netinkamo konkurencijos iškreipimo, susijusio su pagalba; |
| --- | --- |

b)

turi būti išvengta netinkamo konkurencijos iškreipimo, susijusio su pagalba;

| c) | pagalbos suma turi būti atitinkamai proporcinga restruktūrizavimo sąnaudoms ir naudai bei |
| --- | --- |

c)

pagalbos suma turi būti atitinkamai proporcinga restruktūrizavimo sąnaudoms ir naudai bei

| d) | restruktūrizavimo planas kontroliuojamas pagal kasmet pateikiamas ataskaitas. |
| --- | --- |

d)

restruktūrizavimo planas kontroliuojamas pagal kasmet pateikiamas ataskaitas.

| (57) | Remiantis Dr. Zimmermann & Partner ataskaita, pagalbą gaunančios įmonės apyvarta nuo 1994 m. nuolat mažėjo. Tačiau, remiantis ataskaita, kitais metais apyvarta vėl turėjo padidėti. Bet nepateikiamas tokios tendencijos paaiškinimas, nors pelningumo atkūrimas priklausė nuo šio tendencijos pokyčio. Pagal 1994 m. gairių 3.2.2 punkto i papunktį „Gyvybingumo pagerėjimo turi būti iš esmės siekiama restruktūrizavimo plane nurodytomis vidaus priemonėmis. Taip pat galima remtis išoriniais veiksniais, tokiais kaip kainų (...) svyravimai, (...) jei apie rinką daromoms prielaidoms iš esmės pritarta“. Kadangi ši sąlyga neįvykdyta, Komisija nemano, kad pagalba garantijos forma padės atkurti įmonės pelningumą. |
| --- | --- |

(57)

Remiantis Dr. Zimmermann & Partner ataskaita, pagalbą gaunančios įmonės apyvarta nuo 1994 m. nuolat mažėjo. Tačiau, remiantis ataskaita, kitais metais apyvarta vėl turėjo padidėti. Bet nepateikiamas tokios tendencijos paaiškinimas, nors pelningumo atkūrimas priklausė nuo šio tendencijos pokyčio. Pagal 1994 m. gairių 3.2.2 punkto i papunktį „Gyvybingumo pagerėjimo turi būti iš esmės siekiama restruktūrizavimo plane nurodytomis vidaus priemonėmis. Taip pat galima remtis išoriniais veiksniais, tokiais kaip kainų (...) svyravimai, (...) jei apie rinką daromoms prielaidoms iš esmės pritarta“. Kadangi ši sąlyga neįvykdyta, Komisija nemano, kad pagalba garantijos forma padės atkurti įmonės pelningumą.

| (58) | Įmonės pelningumas turėtų būti atkuriamas didinant apyvartą. Nors apyvartą akivaizdžiai būtų galima padidinti su turimais gamybos pajėgumais, pelningumą būtų galima atkurti tik tada, jei konkuruojančios įmonės prarastų savo rinkos dalį (bet jei rinka būtų stabili, kaip konstatuojama „restruktūrizavimo“ ataskaitoje, tuomet sumažėtų paklausa). Todėl Komisija daro išvadą, kad teikiant šią pagalbą nebus išvengta netinkamo konkurencijos iškreipimo, nes atkūrus įmonės pelningumą būtų padaryta žala konkuruojančioms įmonėms. |
| --- | --- |

(58)

Įmonės pelningumas turėtų būti atkuriamas didinant apyvartą. Nors apyvartą akivaizdžiai būtų galima padidinti su turimais gamybos pajėgumais, pelningumą būtų galima atkurti tik tada, jei konkuruojančios įmonės prarastų savo rinkos dalį (bet jei rinka būtų stabili, kaip konstatuojama „restruktūrizavimo“ ataskaitoje, tuomet sumažėtų paklausa). Todėl Komisija daro išvadą, kad teikiant šią pagalbą nebus išvengta netinkamo konkurencijos iškreipimo, nes atkūrus įmonės pelningumą būtų padaryta žala konkuruojančioms įmonėms.

| (59) | Sunku spręsti, ar įvykdytas reikalavimas, kad pagalba turi būti proporcinga restruktūrizavimo išlaidoms ir naudai. Iš pagalbą gaunančių įmonių paprastai tikimasi, kad jos iš savo išteklių arba iš išorės komercinių finansavimo šaltinių ženkliai prisidėtų prie restruktūrizavimo. Remiantis Dr. Zimmermann & Partner ataskaita, savininkas turėjo padidinti įmonės kapitalą, bet neaišku, ar taip iš tiesų įvyko. Todėl Komisija negali daryti išvados, ar pagalba šiuo atveju atitinka minėtų 1994 m. gairių reikalavimus. |
| --- | --- |

(59)

Sunku spręsti, ar įvykdytas reikalavimas, kad pagalba turi būti proporcinga restruktūrizavimo išlaidoms ir naudai. Iš pagalbą gaunančių įmonių paprastai tikimasi, kad jos iš savo išteklių arba iš išorės komercinių finansavimo šaltinių ženkliai prisidėtų prie restruktūrizavimo. Remiantis Dr. Zimmermann & Partner ataskaita, savininkas turėjo padidinti įmonės kapitalą, bet neaišku, ar taip iš tiesų įvyko. Todėl Komisija negali daryti išvados, ar pagalba šiuo atveju atitinka minėtų 1994 m. gairių reikalavimus.

| (60) | Be to, neaišku, kaip turėjo būti kontroliuojamas „restruktūrizavimas“. Todėl nebuvo įvykdyta ir ši gairėse nurodoma sąlyga. |
| --- | --- |

(60)

Be to, neaišku, kaip turėjo būti kontroliuojamas „restruktūrizavimas“. Todėl nebuvo įvykdyta ir ši gairėse nurodoma sąlyga.

| (61) | Greußener Salamifabrik GmbH atitinka mažai ir vidutinei įmonei taikomus kriterijus (MVĮ). Pagal 1994 m. gairių 3.2.4 punktą Komisija MVĮ teikiamai restruktūrizavimo pagalbai netaiko tų pačių griežtų reikalavimų, kurie taikomi restruktūrizavimo pagalbai didelėms įmonėms, nes tokia pagalba paprastai mažiau pakeičia prekybos sąlygas. Tačiau šis švelnesnis MVĮ teikiamos restruktūrizavimo pagalbos vertinimo metodas yra daugiausia susijęs su įsipareigojimu mažinti pajėgumus ekonominės veiklos rūšyse, pasižyminčiose struktūriniais pertekliniais pajėgumais, ir teikti privalomas ataskaitas. Nepaisant VMĮ taikomo švelnesnio metodo, jau buvo konstatuota, kad pagalba nepadeda atkurti pagalbą gaunančios įmonės pelningumo (plg. 57 konstatuojamąją dalį) ir kad ji netinkamai iškreipia konkurenciją. |
| --- | --- |

(61)

Greußener Salamifabrik GmbH atitinka mažai ir vidutinei įmonei taikomus kriterijus (MVĮ). Pagal 1994 m. gairių 3.2.4 punktą Komisija MVĮ teikiamai restruktūrizavimo pagalbai netaiko tų pačių griežtų reikalavimų, kurie taikomi restruktūrizavimo pagalbai didelėms įmonėms, nes tokia pagalba paprastai mažiau pakeičia prekybos sąlygas. Tačiau šis švelnesnis MVĮ teikiamos restruktūrizavimo pagalbos vertinimo metodas yra daugiausia susijęs su įsipareigojimu mažinti pajėgumus ekonominės veiklos rūšyse, pasižyminčiose struktūriniais pertekliniais pajėgumais, ir teikti privalomas ataskaitas. Nepaisant VMĮ taikomo švelnesnio metodo, jau buvo konstatuota, kad pagalba nepadeda atkurti pagalbą gaunančios įmonės pelningumo (plg. 57 konstatuojamąją dalį) ir kad ji netinkamai iškreipia konkurenciją.

| (62) | Dėl minėtų priežasčių Komisija laiko pirmąją pagalbą, kuri buvo suteikta Greußener Salamifabrik GmbH valstybės garantijų už iki 880 000 Vokietijos markių sumą forma, nesuderinama su EB Sutarties 87 ir 88 straipsniu. Kadangi pagalba buvo suteikta neteisėtai ir yra nesuderinama su sutartimi, ji turi būti grąžinta. |
| --- | --- |

(62)

Dėl minėtų priežasčių Komisija laiko pirmąją pagalbą, kuri buvo suteikta Greußener Salamifabrik GmbH valstybės garantijų už iki 880 000 Vokietijos markių sumą forma, nesuderinama su EB Sutarties 87 ir 88 straipsniu. Kadangi pagalba buvo suteikta neteisėtai ir yra nesuderinama su sutartimi, ji turi būti grąžinta.

| (63) | Antroji pagalba yra susijusi su iš dalies panaudota ir Sparkasse Erfurt išmokėta 370 000 Vokietijos markių suma teikiant pirmą garantiją 1997 m. skolų konversijos/restruktūrizavimo metu bei su 80 % valstybės garantija už 2,5 mln. Vokietijos markių paskolą, kurią 1997 m. suteikė Dresdner Bank. |
| --- | --- |

(63)

Antroji pagalba yra susijusi su iš dalies panaudota ir Sparkasse Erfurt išmokėta 370 000 Vokietijos markių suma teikiant pirmą garantiją 1997 m. skolų konversijos/restruktūrizavimo metu bei su 80 % valstybės garantija už 2,5 mln. Vokietijos markių paskolą, kurią 1997 m. suteikė Dresdner Bank.

| (64) | Kadangi pirmoji valstybės garantija, kaip minėta 62 konstatuojamojoje dalyje, yra laikoma neteisėtai suteikta ir su EB Sutarties 87 ir 88 straipsniais nesuderinama pagalba Greußener Salamifabrik GmbH, šios išvados taikomos ir vykdant antrąjį restruktūrizavimo planą iš dalies panaudotai pirmajai garantijai. |
| --- | --- |

(64)

Kadangi pirmoji valstybės garantija, kaip minėta 62 konstatuojamojoje dalyje, yra laikoma neteisėtai suteikta ir su EB Sutarties 87 ir 88 straipsniais nesuderinama pagalba Greußener Salamifabrik GmbH, šios išvados taikomos ir vykdant antrąjį restruktūrizavimo planą iš dalies panaudotai pirmajai garantijai.

| (65) | 80 % valstybės garantija už 2,5 mln. Vokietijos markių paskolą turi būti vertinama vadovaujantis Komisijos komunikato apie EB Sutarties 87 ir 88 straipsnio taikymą valstybės pagalbai įsipareigojimų laiduoti ir garantijų forma (16) nuostatomis (plg. 34 konstatuojamąją dalį). Remiantis Komisijai pateiktomis bendrosiomis garantijų teikimo sąlygomis, kurias taiko Thüringer Aufbaubank, aiškėja, kad garantija galima naudotis tik tada, jei pagalbą gaunanti įmonė patiria finansinių sunkumų (bankroto procesas ir pan.) ir jei laiduojama paskola negali būti grąžinama pardavus kitą įmonės turtą (plg. dar 51 konstatuojamąją dalį). Vadinasi, įvykdomos minėto Komisijos komunikato 5.3 punkte minimos specialios sąlygos. |
| --- | --- |

(65)

80 % valstybės garantija už 2,5 mln. Vokietijos markių paskolą turi būti vertinama vadovaujantis Komisijos komunikato apie EB Sutarties 87 ir 88 straipsnio taikymą valstybės pagalbai įsipareigojimų laiduoti ir garantijų forma (16) nuostatomis (plg. 34 konstatuojamąją dalį). Remiantis Komisijai pateiktomis bendrosiomis garantijų teikimo sąlygomis, kurias taiko Thüringer Aufbaubank, aiškėja, kad garantija galima naudotis tik tada, jei pagalbą gaunanti įmonė patiria finansinių sunkumų (bankroto procesas ir pan.) ir jei laiduojama paskola negali būti grąžinama pardavus kitą įmonės turtą (plg. dar 51 konstatuojamąją dalį). Vadinasi, įvykdomos minėto Komisijos komunikato 5.3 punkte minimos specialios sąlygos.

| (66) | Pagal 1994 m. gairių 2.1 punktą būdingiems sunkumus patiriančios įmonės požymiams priskiriamas mažėjantis pelningumas, didėjantys nuostoliai, mažėjanti apyvarta, didėjančios atsargos, per dideli pajėgumai, mažėjantys pinigų srautai, augančios skolos ir kylančios palūkanos bei krintanti arba nulinė grynoji turto vertė. |
| --- | --- |

(66)

Pagal 1994 m. gairių 2.1 punktą būdingiems sunkumus patiriančios įmonės požymiams priskiriamas mažėjantis pelningumas, didėjantys nuostoliai, mažėjanti apyvarta, didėjančios atsargos, per dideli pajėgumai, mažėjantys pinigų srautai, augančios skolos ir kylančios palūkanos bei krintanti arba nulinė grynoji turto vertė.

| (67) | Kadangi Vokietija pranešė, kad įmonei nuolat grėsė bankrotas, buvo konstatuota, kad Greußener Salamifabrik GmbH garantijos suteikimo metu buvo sunkumus patirianti įmonė (plg. 9 ir 34 konstatuojamąsias dalis). Todėl pagalba turi būti vertinama vadovaujantis garantijos suteikimo metu galiojusių Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti vertinimo nuostatomis. Kaip nurodoma 49 konstatuojamojoje dalyje, vertinama turi būti vadovaujantis 1994 m. gairėmis. Komisija dėl šios pagalbos pradėjo EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje minimą procedūrą, nes ji abejojo, ar įvykdytos šios 1994 m. gairių sąlygos:






  a) | restruktūrizavimo pagalba turėtų būti suteikta tik vieną kartą; |
| --- | --- | --- |

(67)

Kadangi Vokietija pranešė, kad įmonei nuolat grėsė bankrotas, buvo konstatuota, kad Greußener Salamifabrik GmbH garantijos suteikimo metu buvo sunkumus patirianti įmonė (plg. 9 ir 34 konstatuojamąsias dalis). Todėl pagalba turi būti vertinama vadovaujantis garantijos suteikimo metu galiojusių Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti vertinimo nuostatomis. Kaip nurodoma 49 konstatuojamojoje dalyje, vertinama turi būti vadovaujantis 1994 m. gairėmis. Komisija dėl šios pagalbos pradėjo EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje minimą procedūrą, nes ji abejojo, ar įvykdytos šios 1994 m. gairių sąlygos:

a)

restruktūrizavimo pagalba turėtų būti suteikta tik vieną kartą;

| b) | pagalba turėtų padėti atkurti įmonės pelningumą; |
| --- | --- |

b)

pagalba turėtų padėti atkurti įmonės pelningumą;

| c) | pagalba neturėtų netinkamai iškreipti konkurencijos; |
| --- | --- |

c)

pagalba neturėtų netinkamai iškreipti konkurencijos;

| d) | restruktūrizavimo planas turi būti kontroliuojamas pagal kasmet pateikiamas ataskaitas. |
| --- | --- |

d)

restruktūrizavimo planas turi būti kontroliuojamas pagal kasmet pateikiamas ataskaitas.

| (68) | Pagal 1994 m. gairių 3.2.2 punkto i papunktį restruktūrizavimo pagalba paprastai turėtų būti teikiama tik vieną kartą. Vokietija šio punkto nekomentavo. |
| --- | --- |

(68)

Pagal 1994 m. gairių 3.2.2 punkto i papunktį restruktūrizavimo pagalba paprastai turėtų būti teikiama tik vieną kartą. Vokietija šio punkto nekomentavo.

| (69) | Faktas, kad atliekant antrąjį restruktūrizavimą buvo teikiama antra garantija, pažeidžia principą, kad restruktūrizavimo pagalba gali būti suteikta tik vieną kartą. |
| --- | --- |

(69)

Faktas, kad atliekant antrąjį restruktūrizavimą buvo teikiama antra garantija, pažeidžia principą, kad restruktūrizavimo pagalba gali būti suteikta tik vieną kartą.

| (70) | Komisija abejojo, ar restruktūrizavimo planas, pateiktas pagrindžiant antrąją restruktūrizavimo pagalbą (antrosios garantijos forma), padėtų atkurti įmonės pelningumą. Tam reikėtų smarkiai padidinti apyvartą. Tačiau neatrodė, kad apyvarta iš tiesų padidėtų, nes jau pradedant procedūrą pirmosios apyvartos prognozės pasirodė pernelyg optimistinės. Vokietija nepagrindė ir nepaaiškino pateiktų apyvartos prognozių. Todėl Komisija vis dar abejoja, ar įvykdyta sąlyga, kad restruktūrizavimo planu gali būti atkurtas ilgalaikis įmonės pelningumas. |
| --- | --- |

(70)

Komisija abejojo, ar restruktūrizavimo planas, pateiktas pagrindžiant antrąją restruktūrizavimo pagalbą (antrosios garantijos forma), padėtų atkurti įmonės pelningumą. Tam reikėtų smarkiai padidinti apyvartą. Tačiau neatrodė, kad apyvarta iš tiesų padidėtų, nes jau pradedant procedūrą pirmosios apyvartos prognozės pasirodė pernelyg optimistinės. Vokietija nepagrindė ir nepaaiškino pateiktų apyvartos prognozių. Todėl Komisija vis dar abejoja, ar įvykdyta sąlyga, kad restruktūrizavimo planu gali būti atkurtas ilgalaikis įmonės pelningumas.

| (71) | Komentuodama netinkamai iškreiptos konkurencijos vengimo kriterijų, Vokietija pateikė du argumentus. Pirma, svarstoma įmonė yra per maža, kad iškreiptų konkurenciją arba darytų įtaką Bendrijos vidaus prekybai. Antra, įmonė nedidins savo gamybos pajėgumų, o tik geriau panaudos turimus pajėgumus. |
| --- | --- |

(71)

Komentuodama netinkamai iškreiptos konkurencijos vengimo kriterijų, Vokietija pateikė du argumentus. Pirma, svarstoma įmonė yra per maža, kad iškreiptų konkurenciją arba darytų įtaką Bendrijos vidaus prekybai. Antra, įmonė nedidins savo gamybos pajėgumų, o tik geriau panaudos turimus pajėgumus.

| (72) | Pirmąjį argumentą paneigė EB Teisingumo Teismo praktika (plg. 38 konstatuojamąją dalį). Dėl antrojo argumento reikia pasakyti, kad Komisija pagal 1994 m. gairių 3.2.2 punkto ii papunktį reikalauja sumažinti pajėgumus tik tuo atveju, jei Bendrijoje egzistuoja struktūriniai pertekliniai pajėgumai. Procedūros pradžios metu Komisija konstatavo, kad atitinkamame sektoriuje nebuvo perteklinių pajėgumų. Tačiau Komisija iškėlė klausimą, kaip priemonė galėtų būti laikoma suderinama su bendru interesu, jei ja siekiama padidinti gamybą, o padidinus gamybą automatiškai sumažėtų konkuruojančių įmonių rinkos dalys. |
| --- | --- |

(72)

Pirmąjį argumentą paneigė EB Teisingumo Teismo praktika (plg. 38 konstatuojamąją dalį). Dėl antrojo argumento reikia pasakyti, kad Komisija pagal 1994 m. gairių 3.2.2 punkto ii papunktį reikalauja sumažinti pajėgumus tik tuo atveju, jei Bendrijoje egzistuoja struktūriniai pertekliniai pajėgumai. Procedūros pradžios metu Komisija konstatavo, kad atitinkamame sektoriuje nebuvo perteklinių pajėgumų. Tačiau Komisija iškėlė klausimą, kaip priemonė galėtų būti laikoma suderinama su bendru interesu, jei ja siekiama padidinti gamybą, o padidinus gamybą automatiškai sumažėtų konkuruojančių įmonių rinkos dalys.

| (73) | Vokietija nepateikė jokių argumentų, kaip rinka absorbuotų didesnį gaminių kiekį ir tuo metu nebūtų daromas neigiamas poveikis konkuruojančioms įmonėms. Be to, Vokietija nepateikė duomenų apie atitinkamos įmonės gaunamos naudos ir visam sektoriui susidarančių sąnaudų santykį. Todėl Komisija negali vertinti, ar pagalba netinkamai neiškreipia konkurencijos. |
| --- | --- |

(73)

Vokietija nepateikė jokių argumentų, kaip rinka absorbuotų didesnį gaminių kiekį ir tuo metu nebūtų daromas neigiamas poveikis konkuruojančioms įmonėms. Be to, Vokietija nepateikė duomenų apie atitinkamos įmonės gaunamos naudos ir visam sektoriui susidarančių sąnaudų santykį. Todėl Komisija negali vertinti, ar pagalba netinkamai neiškreipia konkurencijos.

| (74) | Vokietija nepateikė informacijos apie restruktūrizavimo plano įgyvendinimo kontrolę. |
| --- | --- |

(74)

Vokietija nepateikė informacijos apie restruktūrizavimo plano įgyvendinimo kontrolę.

| (75) | 1997 m. sausio 8 d.Ergewa GmbH perėmė 75 % pagalbą gaunančios įmonės akcijų. Neaišku, ar Ergewa gali būti laikoma MVĮ, kaip apibrėžta 1994 m. gairėse, ir ar taip nebuvo pakeistas Greußener Salamifabrik GmbH, kurios daugiau kaip 25 % akcijų valdo Ergewa, statusas. Tačiau, net jei vertinant MVĮ restruktūrizavimo pagalbą taikomas švelnesnis metodas (1994 m. gairių 3.2.4 punktas), reikia pažymėti, kad, kaip nurodoma 72 konstatuojamojoje dalyje, sektoriuje nėra perteklinių pajėgumų ir dėl informacijos trūkumo nebuvo galima įvertinti, kaip laikomasi kontrolės reikalavimų. Todėl faktas, kad pagalbą gaunančią įmonę tikriausiai dar 1997 m. buvo galima priskirti MVĮ, nekeičia šios pagalbos vertinimo rezultato. |
| --- | --- |

(75)

1997 m. sausio 8 d.Ergewa GmbH perėmė 75 % pagalbą gaunančios įmonės akcijų. Neaišku, ar Ergewa gali būti laikoma MVĮ, kaip apibrėžta 1994 m. gairėse, ir ar taip nebuvo pakeistas Greußener Salamifabrik GmbH, kurios daugiau kaip 25 % akcijų valdo Ergewa, statusas. Tačiau, net jei vertinant MVĮ restruktūrizavimo pagalbą taikomas švelnesnis metodas (1994 m. gairių 3.2.4 punktas), reikia pažymėti, kad, kaip nurodoma 72 konstatuojamojoje dalyje, sektoriuje nėra perteklinių pajėgumų ir dėl informacijos trūkumo nebuvo galima įvertinti, kaip laikomasi kontrolės reikalavimų. Todėl faktas, kad pagalbą gaunančią įmonę tikriausiai dar 1997 m. buvo galima priskirti MVĮ, nekeičia šios pagalbos vertinimo rezultato.

| (76) | Dėl minėtų priežasčių Komisija mano, kad antroji pagalba, kuri buvo suteikta Greußener Salamifabrik GmbH valstybės garantijos už iki 2 mln. Vokietijos markių sumą forma, yra nesuderinama su EB Sutarties 87 ir 88 straipsniais. Vokietija 1999 m. vasario 4 d. ir dar kartą 2005 m. gegužės 18 d. laiške pranešė, kad garantija buvo suteikta tik su sąlyga, kad jai pritars Komisija. Kadangi teikiant šią garantiją nebuvo atlikti mokėjimai, šios su Sutartimi nesuderinamos pagalbos grąžinti nereikia. |
| --- | --- |

(76)

Dėl minėtų priežasčių Komisija mano, kad antroji pagalba, kuri buvo suteikta Greußener Salamifabrik GmbH valstybės garantijos už iki 2 mln. Vokietijos markių sumą forma, yra nesuderinama su EB Sutarties 87 ir 88 straipsniais. Vokietija 1999 m. vasario 4 d. ir dar kartą 2005 m. gegužės 18 d. laiške pranešė, kad garantija buvo suteikta tik su sąlyga, kad jai pritars Komisija. Kadangi teikiant šią garantiją nebuvo atlikti mokėjimai, šios su Sutartimi nesuderinamos pagalbos grąžinti nereikia.

VI.   IŠVADA

| (77) | Komisija konstatuoja, kad valstybės pagalba, suteikta valstybės garantijų forma, kurių dydis yra 880 000 Vokietijos markių (pirmoji pagalba) arba 2 mln. Vokietijos markių (antroji pagalba), t. y. iš viso 2,88 mln. Vokietijos markių, už paskolas, kurių dydis yra 1,1 mln. Vokietijos markių arba 2,5 mln. Vokietijos markių, t. y. iš viso 3,6 mln. Vokietijos markių, yra nesuderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(77)

Komisija konstatuoja, kad valstybės pagalba, suteikta valstybės garantijų forma, kurių dydis yra 880 000 Vokietijos markių (pirmoji pagalba) arba 2 mln. Vokietijos markių (antroji pagalba), t. y. iš viso 2,88 mln. Vokietijos markių, už paskolas, kurių dydis yra 1,1 mln. Vokietijos markių arba 2,5 mln. Vokietijos markių, t. y. iš viso 3,6 mln. Vokietijos markių, yra nesuderinama su bendrąja rinka.

| (78) | Pagalba, kuri buvo suteikta neteisėtai ir yra nesuderinama su sutartimi, turi būti grąžinta. Komisija konstatuoja, kad 1999 m. spalio 1 d.Greußener Salamifabrik GmbH buvo iškelta bankroto byla. Kadangi Komisija nežino, ar po bankroto bylos įmonės veikla buvo nutraukta, iš įmonės ir toliau gali būti reikalaujama grąžinti pagalbą. |
| --- | --- |

(78)

Pagalba, kuri buvo suteikta neteisėtai ir yra nesuderinama su sutartimi, turi būti grąžinta. Komisija konstatuoja, kad 1999 m. spalio 1 d.Greußener Salamifabrik GmbH buvo iškelta bankroto byla. Kadangi Komisija nežino, ar po bankroto bylos įmonės veikla buvo nutraukta, iš įmonės ir toliau gali būti reikalaujama grąžinti pagalbą.

| (79) | Komisija atkreipia Vokietijos dėmesį į tai, kad pagal Komisijos komunikato apie EB Sutarties 87 ir 88 straipsnio taikymą valstybės pagalbai įsipareigojimų laiduoti ir garantijų forma 6.4 ir 6.5 konstatuojamąsias dalis, klausimas, ar neteisėtai suteikta pagalba daro įtaką valstybės ir trečiųjų šalių teisiniams santykiams, turi būti vertinamas vadovaujantis nacionaline teise. Nacionaliniai teismai turi įvertinti, ar nacionaliniai teisės aktai netrukdo laikytis garantijos sutarčių; vertinant šį klausimą, turi būti atsižvelgiama į tai, kad nebūtų pažeista Bendrijos teisė, |
| --- | --- |

(79)

Komisija atkreipia Vokietijos dėmesį į tai, kad pagal Komisijos komunikato apie EB Sutarties 87 ir 88 straipsnio taikymą valstybės pagalbai įsipareigojimų laiduoti ir garantijų forma 6.4 ir 6.5 konstatuojamąsias dalis, klausimas, ar neteisėtai suteikta pagalba daro įtaką valstybės ir trečiųjų šalių teisiniams santykiams, turi būti vertinamas vadovaujantis nacionaline teise. Nacionaliniai teismai turi įvertinti, ar nacionaliniai teisės aktai netrukdo laikytis garantijos sutarčių; vertinant šį klausimą, turi būti atsižvelgiama į tai, kad nebūtų pažeista Bendrijos teisė,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1996 m. Vokietijos suteikta pagalba Greußener Salamifabrik GmbH garantijos forma, kurios dydis yra 880 000 Vokietijos markių, yra nesuderinama su bendrąja rinka.

2 straipsnis

1.   Vokietija imsis visų būtinų priemonių, kad iš gavėjo būtų pareikalauta grąžinti 1 straipsnyje minimos garantijos sumas.

2.   Reikalavimas grąžinti turi būti nedelsiant vykdomas pagal nacionalinę procedūrą, jeigu taip bus galima nedelsiant ir faktiškai įvykdyti šį sprendimą. Į grąžintiną sumą įskaitomos palūkanos, kurios apskaičiuojamos nuo to momento, kai gavėjui buvo suteikta neteisėta pagalba, iki jos faktinio grąžinimo. Palūkanos skaičiuojamos taikant orientacinę palūkanų normą, kuri yra naudojama apskaičiuojant regioninės pagalbos dotacijos ekvivalentą.

3 straipsnis

Vokietijos planuota pagalba Greußener Salamifabrik GmbH garantijos forma, kurios dydis yra 2 mln. Vokietijos markių, yra nesuderinama su bendrąja rinka.

Todėl ši pagalba negali būti suteikta.

4 straipsnis

Vokietija per du mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo praneša Komisijai apie priemones, kurių buvo imtasi vykdant šį sprendimą.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2005 m. liepos 20 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL C 238, 1999 8 21, p. 15.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

3

(4)  Žr. 1 išnašą.

4

(5)  OL C 368, 1994 12 23, p. 12 ir OL C 283, 1997 9 19, p. 2.

5

(6)  OL L 160, 1999 6 26, p. 21. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1899/2004 (OL L 328, 2004 10 30, p. 67).

6

(7)  OL L 282, 1975 11 1, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

7

(8)  OL C 71, 2000 3 11, p. 14.

8

(9)  1980 m. rugsėjo 17 d. Teisingumo Teismo sprendimas, byla C-730/79, Philip Morris Holland BV prieš Europos Bendrijų komisiją, Rink. 1980, p. 2671, 11 ir 12 pastraipos.

9

Philip Morris Holland BV

(10)  1990 m. kovo 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas, byla C-142/87, Belgijos Karalystė prieš Europos Bendrijų komisiją, Rink. 1990, p. I-959, 43 pastraipa ir 1994 m. rugsėjo 14 d. Teisingumo Teismo sprendimas, susijusios bylos C-278/92, C-279/92 ir C-280/92, Ispanijos Karalystė prieš Europos Bendrijų komisiją, Rink. 1994, p. I-4103, 40–42 pastraipos.

10

(11)  Mėsos sektorius pasižymi aktyvia prekyba tarp Bendrijos narių. 1996 m. maždaug 8 milijonai tonų mėsos (skerdenos svorio) buvo parduota ES rinkoje. Šis kiekis sudarė 23 % visos 1996 m. mėsos gamybos (šaltinis: Eurostatas).

11

(12)  OL C 74, 1998 3 10, p. 9.

12

(13)  OL C 31, 1979 2 3, p. 9.

13

(14)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

14

(15)  Šį laišką pakeitė Komisijos komunikatas dėl EB Sutarties 87 ir 88 straipsnio taikymo valstybės pagalbai įsipareigojimų laiduoti ir garantijų forma (OL C 71, 2000 3 11, p. 14).

15

(16)  OL C 71, 2000 3 11, p. 14.

16

---

Aktai, priimti remiantis Europos Sąjungos sutarties V antraštine dalimi

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 335/57 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 335/57

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS EUPOL KINŠASA/2/2005

2005 m. lapkričio 22 d.

dėl ES policijos misijos Kinšasoje (KDR), EUPOL „Kinšasa“, vadovo įgaliojimų pratęsimo

(2005/921/BUSP)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 25 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 9 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2004/847/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Kinšasoje (KDR) dėl integruoto policijos padalinio (EUPOL „Kinšasa“) (1), ypač į jų 5 ir 8 straipsnius,

kadangi:

| (1) | 2004 m. gruodžio 9 d. Politinis ir saugumo komitetas priėmė sprendimą EUPOL Kinšasa/1/2004 (2), kuriuo Adilio Ruivo Custodio buvo paskirtas EUPOL „Kinšasa“ misijos vadovu. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. gruodžio 9 d. Politinis ir saugumo komitetas priėmė sprendimą EUPOL Kinšasa/1/2004 (2), kuriuo Adilio Ruivo Custodio buvo paskirtas EUPOL „Kinšasa“ misijos vadovu.

| (2) | Pirmiau minėto sprendimo galiojimo laikas baigiasi 2005 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(2)

Pirmiau minėto sprendimo galiojimo laikas baigiasi 2005 m. gruodžio 31 d.

| (3) | 2005 m. lapkričio 7 d. Taryba susitarė pratęsti EUPOL „Kinšasa“ misiją dar 12 mėnesių laikotarpiui. |
| --- | --- |

(3)

2005 m. lapkričio 7 d. Taryba susitarė pratęsti EUPOL „Kinšasa“ misiją dar 12 mėnesių laikotarpiui.

| (4) | Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis pasiūlė pratęsti EUPOL „Kinšasa“ misijos vadovo Adilio Ruivo Custodio įgaliojimus iki misijos pabaigos. |
| --- | --- |

(4)

Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis pasiūlė pratęsti EUPOL „Kinšasa“ misijos vadovo Adilio Ruivo Custodio įgaliojimus iki misijos pabaigos.

| (5) | Todėl EUPOL „Kinšasa“ misijos vadovo įgaliojimai turėtų būti pratęsti iki misijos pabaigos, |
| --- | --- |

(5)

Todėl EUPOL „Kinšasa“ misijos vadovo įgaliojimai turėtų būti pratęsti iki misijos pabaigos,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

EUPOL „Kinšasa“ misijos vadovo Adilio Ruivo Custodio įgaliojimai pratęsiami iki misijos pabaigos.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis taikomas iki EUPOL „Kinšasa“ misijos pabaigos.

Priimta Briuselyje, 2005 m. lapkričio 22 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkas

J. KING

---

(1)  OL L 367, 2004 12 14, p. 30.

1

(2)  OJ L 396, 2004 12 31, p. 61.

2

---

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 335/58 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 335/58

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS ESPM/1/2005

2005 m. lapkričio 25 d.

dėl Europos Sąjungos policijos misijos (ESPM) Bosnijoje ir Hercegovinoje vadovo-policijos komisaro skyrimo

(2005/922/BUSP)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 25 straipsnio trečią pastraipą,

atsižvelgdamas į 2005 m. lapkričio 24 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2005/824/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos (ESPM) Bosnijoje ir Hercegovinoje (1), ypač į jų 9 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Bendrųjų veiksmų 2005/824/BUSP 9 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad Taryba įgalioja Politinį ir saugumo komitetą priimti atitinkamus sprendimus pagal Sutarties 25 straipsnį, įskaitant sprendimą Generalinio sekretoriaus-vyriausiojo įgaliotinio siūlymu skirti misijos vadovą-policijos komisarą. |
| --- | --- |

(1)

Bendrųjų veiksmų 2005/824/BUSP 9 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad Taryba įgalioja Politinį ir saugumo komitetą priimti atitinkamus sprendimus pagal Sutarties 25 straipsnį, įskaitant sprendimą Generalinio sekretoriaus-vyriausiojo įgaliotinio siūlymu skirti misijos vadovą-policijos komisarą.

| (2) | Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis pasiūlė skirti Vincenzo Coppola, |
| --- | --- |

(2)

Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis pasiūlė skirti Vincenzo Coppola,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Vincenzo Coppola skiriamas Europos Sąjungos policijos misijos (ESPM) Bosnijoje ir Hercegovinoje vadovu-policijos komisaru nuo misijos pradėjimo dienos. Iki tos dienos jis veikia kaip planavimo grupės vadovas.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis taikomas iki 2006 m. gruodžio 31 d.

Priimta Briuselyje, 2005 m. lapkričio 25 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkas

J. KING

---

(1)  OL L 307, 2005 11 25, p. 55.

1

---

Klaidų ištaisymas

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 335/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 335/59

---

2005 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2084/2005, dėl galvijienos sektoriaus produktų, kurių kilmės šalys yra Botsvana, Kenija, Madagaskaras, Svazilendas, Zimbabvė ir Namibija, importo licencijų, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 333, 2005 m. gruodžio 20 d.
  )

30 puslapyje, 1 straipsnyje po brūkšnio:

vietoje:

| „— | 34 t, kurių kilmės šalis yra Botsvana“, |
| --- | --- |

„—

34 t, kurių kilmės šalis yra Botsvana“,

skaityti:

| „— | 34,1 t, kurių kilmės šalis yra Botsvana“. |
| --- | --- |

„—

34,1 t, kurių kilmės šalis yra Botsvana“.

---