# Den Europæiske Unions C 343/2021

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 343 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 64. årgang26. august 2021 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 343

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

64. årgang26. august 2021

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | III   Forberedende retsakter |
| | DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK |
| 2021/C 343/01 | Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 4. juni 2021 om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om digital operationel modstandsdygtighed i den finansielle sektor (CON/2021/20) | 1 |

Indhold

Side

III   Forberedende retsakter

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK

2021/C 343/01

Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 4. juni 2021 om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om digital operationel modstandsdygtighed i den finansielle sektor (CON/2021/20)

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 343/02 | Euroens vekselkurs — 25. august 2021 | 14 |
| 2021/C 343/03 | Kommissionens afgørelse af 4. august 2021 om nedsættelse af en ekspertgruppe med henblik på teknisk rådgivning om økologisk produktion (EGTOP) | 15 |
| | OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | EFTA-Tilsynsmyndigheden |
| 2021/C 343/04 | Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse | 23 |
| 2021/C 343/05 | Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse | 24 |
| 2021/C 343/06 | Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse | 25 |
| 2021/C 343/07 | Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse | 26 |
| 2021/C 343/08 | Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse | 27 |
| 2021/C 343/09 | Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse | 28 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2021/C 343/02

Euroens vekselkurs — 25. august 2021

14

2021/C 343/03

Kommissionens afgørelse af 4. august 2021 om nedsættelse af en ekspertgruppe med henblik på teknisk rådgivning om økologisk produktion (EGTOP)

15

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

2021/C 343/04

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

23

2021/C 343/05

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

24

2021/C 343/06

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

25

2021/C 343/07

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

26

2021/C 343/08

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

27

2021/C 343/09

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

28

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | RETSLIGE PROCEDURER |
| | EFTA-Domstolen |
| 2021/C 343/10 | Sag anlagt den 9. juli 2021 af SÝN hf. mod EFTA-Tilsynsmyndigheden (Sag E-4/21) | 29 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 343/11 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 30 |
| 2021/C 343/12 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 38 |

V   Øvrige meddelelser

RETSLIGE PROCEDURER

EFTA-Domstolen

2021/C 343/10

Sag anlagt den 9. juli 2021 af SÝN hf. mod EFTA-Tilsynsmyndigheden (Sag E-4/21)

29

ANDET

Europa-Kommissionen

2021/C 343/11

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

30

2021/C 343/12

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

38

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

III Forberedende retsakter

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK

| 26.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 343/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 343/1

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE

af 4. juni 2021

om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om digital operationel modstandsdygtighed i den finansielle sektor

(CON/2021/20)

(2021/C 343/01)

Indledning og retsgrundlag

Den Europæiske Centralbank (ECB) modtog den 22., 23. og 29. december 2020 anmodninger fra henholdsvis Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Parlamentet om en udtalelse om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om digital operationel modstandsdygtighed i den finansielle sektor og om ændring af forordning (EF) nr. 1060/2009, (EU) nr. 648/2012 og (EU) nr. 600/2014 (1) (herefter »forordningsforslaget«) og et forslag til et direktiv om ændring af direktiv 2006/43/EF, 2009/65/EF, 2009/138/EU, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/65/EU, (EU) 2015/2366 og (EU) 2016/2341 (2) (herefter »det foreslåede ændringsdirektiv«, sammen med »forordningsforslaget«»lovforslagene«).

ECB’s kompetence til at afgive udtalelse er baseret på artikel 127, stk. 4, og artikel 282, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, da lovforslagene indeholder bestemmelser, der henhører under ECB’s kompetenceområder, navnlig formulering og gennemførelse af den monetære politik, fremme af betalingssystemernes smidige funktion, bidrag til en smidig gennemførelse af de kompetente myndigheders politikker vedrørende det finansielle markedssystems stabilitet og ECB’s opgaver vedrørende tilsyn med kreditinstitutter i henhold til traktatens artikel 127, stk. 2, første og fjerde led, artikel 127, stk. 5, og artikel 127, stk. 6. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB’s Styrelsesråd.

1.   Generelle bemærkninger

| 1.1 | ECB glæder sig over den foreslåede forordning, der har til formål at øge cybersikkerheden og den operationelle modstandsdygtighed i den finansielle sektor. ECB glæder sig navnlig over forordningsforslaget formålet om at fjerne hindringer for og forbedre oprettelsen og funktionen af det indre marked for finansielle tjenesteydelser ved at harmonisere de regler, der gælder inden for risikostyring i forbindelse med informations- og kommunikationsteknologi (ICT), indberetning, test og IKT-tredjepartsrisici. ECB glæder sig desuden over forordningsforslagets formål om at strømline og harmonisere eventuelle sammenfaldende reguleringsmæssige krav eller tilsynsmæssige forventninger, som de finansielle enheder i øjeblikket er underlagt i henhold til EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ECB forstår det således, at forordningsforslaget hvad angår finansielle enheder, der er identificeret som operatører af væsentlige tjenester (3), udgør sektorspecifik lovgivning (lex specialis) i overensstemmelse med betydningen i artikel 1, stk. 7, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/1148 (4) (herefter NIS-direktivet). Det medfører, at kravene i forordningsforslaget i princippet har forrang over NIS-direktivet. I praksis vil finansielle enheder, der er identificeret som operatører af væsentlige tjenester (5), bl.a. indberette hændelser i overensstemmelse med forordningsforslaget i stedet for NIS-direktivet. Selv om ECB glæder sig over reduktionen af potentielle sammenfaldende krav til de finansielle enheder i forbindelse med indberetningen af hændelser, bør der tages yderligere hensyn til samspillet mellem den forordningsforslaget og NIS-direktivet. For eksempel kan en IKT-tredjepartstjenesteyder (6) være underlagt henstillinger udstedt af den hovedansvarlige for overvågningen (7). Samtidig kan den samme udbyder af IKT-tjenester klassificeres som operatør af væsentlige tjenester i henhold til NIS-direktivet og være underlagt bindende instrukser fra den kompetente myndighed (8). I sådanne tilfælde kan IKT-tredjepartstjenesteudbyderen være underlagt modstridende henstillinger udstedt i henhold til den forordningsforslaget og bindende instrukser udstedt i henhold til NIS-direktivet. ECB foreslår, at Unionens lovgivende organer overvejer yderligere potentielle uoverensstemmelser mellem den foreslåede forordning og NIS-direktivet, som kan hæmme harmoniseringen og reduktionen af sammenfaldende og modstridende krav til de finansielle enheder. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ECB forstår det også således, at i henhold til forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om foranstaltninger til sikring af et højt fælles cybersikkerhedsniveau i hele Unionen og om ophævelse af direktiv (EU) 2016/1148 (9) (herefter »det foreslåede NIS2-direktiv«), vil »nærvedhændelser« (10) blive underlagt indberetningsforpligtelser (11). Mens betragtning 39 til det foreslåede NIS2-direktiv henviser til betydningen af udtrykket »nærvedhændelser«, er det uklart, om det er hensigten at kræve, at nærvedhændelser indberettes af de finansielle enheder, der fremgår af forordningsforslagets artikel 2. I den forbindelse og under hensyn til, at nærvedhændelser først kan identificeres som sådanne, efter at de er indtruffet, vil ECB gerne modtage rettidig underretning om væsentlige nærvedhændelser, sådan som det i øjeblikket er tilfældet for cyberhændelser. ECB foreslår mere koordinering mellem den forordningsforslaget og det foreslåede NIS2-direktiv for at præcisere det nøjagtige omfang af den indberetning, som en given finansiel enhed kan være underlagt i henhold til disse to særskilte, men forbundne EU-retsakter. Samtidig er det nødvendigt at definere »nærvedhændelser«, og der skal udvikles bestemmelser, der præciserer deres betydning. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ECB glæder sig over, at finansielle enheder tilskyndes til frivilligt at udveksle oplysninger om cybertrusler med hinanden for at forbedre og styrke deres cyberrobusthedsstillinger. ECB har selv assisteret med det markedsdrevne Cyber threat Intelligence Information Sharing Initiative (CIISI-EU) og har gjort planerne tilgængelige for alle med henblik på at opbygge og fremme sådan et initiativ (12). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ECB støtter samarbejdet mellem de kompetente myndigheder med henblik på den forordningsforslaget, de europæiske tilsynsmyndigheder og computersikkerhedsberedskabsteamene (CSIRTS) (13). Det er vigtigt at udveksle oplysninger for at sikre Unionens operationelle modstandsdygtighed, da informationsudveksling og samarbejde mellem myndighederne kan bidrage til at forebygge cyberangreb og bidrage til at mindske spredningen af IKT-trusler. En fælles forståelse af IKT-relaterede risici bør fremmes, og der bør sikres en konsekvent vurdering af sådanne risici i hele Unionen. Det er yderst vigtigt, at de kompetente myndigheder (14) kun udveksler oplysninger med kontaktpunktet (15) og de nationale CSIRTS, når der findes klart fastlagte klassificerings- og informationsudvekslingsmekanismer, kombineret med passende sikkerhedsforanstaltninger for at sikre fortrolighed. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Endelig ser ECB gerne, at der i forordningsforslaget indføres regler om personoplysninger og datalagring. Lagringsperiodens længde bør tage hensyn til den undersøgelse, inspektion, anmodning om oplysninger, meddelelse, offentliggørelse, evaluering, verifikation, vurdering og udarbejdelse af overvågnings- eller tilsynsplaner, som de kompetente myndigheder kan være nødt til at gennemføre som led i deres respektive forpligtelser og opgaver i henhold til forordningsforslaget. I den forbindelse vil en lagringsperiode på 15 år være tilstrækkelig. Denne datalagringsperiode kan forkortes eller forlænges, hvis det påkræves i specifikke tilfælde. I den forbindelse foreslår ECB, at Unionens lovgivende organer i deres formulering af den relevante bestemmelse om personoplysninger og datalagring også tager hensyn til princippet om dataminimering samt yderligere behandling med henblik på arkivering i almenhedens interesse, videnskabelige eller historiske forskningsformål eller statistiske formål (16). |
| --- | --- |

1.6

2.   Specifikke bemærkninger om overvågning og clearing og afvikling af værdipapirer

2.1   ESCB’s og Eurosystemets overvågningskompetencer

| 2.1.1 | Traktaten og statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (herefter »ESCB-statutten«) indeholder bestemmelser om Eurosystemets overvågning af clearing- og betalingssystemer i tæt tilknytning til dens grundlæggende pengepolitiske opgaver. I henhold til traktatens artikel 127, stk. 2, fjerde led, som afspejlet i ESCB-statuttens artikel 3.1, er en af de grundlæggende opgaver, der skal udføres af Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB), at fremme betalingssystemernes smidige funktion. Med henblik på at sikre effektive og pålidelige clearing- og betalingssystemer inden for Unionen og over for tredjelande kan ECB og de nationale centralbanker tilbyde faciliteter, og ECB kan udstede forordninger for at udføre denne grundlæggende opgave (17). ECB vedtog i henhold til sin overvågningsrolle Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) No 795/2014 (herefter »SIPS-forordningen«) (18). SIPS-forordningen gennemfører i præskriptiv form principperne for finansielle markedsinfrastrukturer fra april 2012, som er udstedt af Komitéen for Betalings- og Afviklingssystemer og Den Internationale Børstilsynsorganisation (19), og som er juridisk bindende og omfatter både store betalingssystemer og detailbetalingssystemer af systemisk betydning, som drives af enten en centralbank i Eurosystemet eller en privat enhed. Eurosystemets overvågningsramme (20) identificerer betalingsinstrumenter som en »integreret del af betalingssystemerne« og inkluderer således disse inden for rammerne af overvågningen. Rammen for tilsyn med betalingsinstrumenter er i øjeblikket ved at blive revideret (21). I henhold til den ramme defineres et betalingsinstrument (f.eks. et kort, en kreditoverførsel, direkte debitering, overførsel af e-penge og digitalt betalingstoken (22)) som en personaliseret anordning (eller en række anordninger) og/eller række af procedurer, som brugeren af betalingstjenesten og udbyderen af betalingstjenesten anvendte for at initiere en værdioverførsel (23). |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | I lyset af ovenstående glæder ECB sig over udelukkelsen af systemoperatører som defineret i artikel 2, litra p), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/26/EF (24), betalingssystemer (herunder de, der drives af centralbanker), betalingsordninger og betalingsordninger med henblik på anvendelsen af ovennævnte overvågningsrammer fra forordningsforslagets anvendelsesområde. Af disse årsager bør ESCB’s beføjelser i henhold til traktaten og Eurosystemets beføjelser i henhold til forordningen om overvågningskrav for systemisk vigtige betalingssystemer klart præciseres i betragtningerne til forordningsforslaget. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | På samme måde glæder ECB sig over udelukkelsen fra anvendelsen af den overvågningsramme, der er fastsat i den forordningsforslaget, af IKT-tredjepartstjenesteudbydere, der er underlagt overvågningsrammer, som er oprettet med henblik på at støtte de opgaver, der er omhandlet i traktatens artikel 127, stk. 2 (25). I den forbindelse vil ECB gerne understrege, at ESCB-centralbanker, der handler i deres monetære kapacitet (26), og Eurosystemet, når de leverer tjenesteydelser via TARGET2, TARGET2-Securites (T2S) (27) og TARGET Instant Payment Settlement (TIPS) (28), ikke er omfattet af forordningsforslagets anvendelsesområde, og at de heller ikke kan betragtes som udbydere af IKT-tjenester og dermed potentielt klassificeres som udbydere af kritiske IKT-tjenester med henblik på forordningsforslaget. Eurosystemet fører tilsyn med T2S i forbindelse med sit mandat til at sikre effektive og pålidelige clearing- og betalingssystemer ESMA har desuden præciseret, at T2S ikke er en udbyder af kritiske tjenesteydelser (29) som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 (30) (herefter »CSD-forordningen«). Som følge heraf sikres T2S’ organisatoriske og operationelle sikkerhed, effektivitet og robusthed gennem de gældende retlige, reguleringsmæssige og operationelle rammer og aftalte ledelsesordninger eller T2S i modsætning til via CSD-forordningen. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Eurosystemets overvågningsramme (31) omfatter desuden udbydere af kritiske tjenester som Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication (SWIFT). SWIFT er et aktieelskab med begrænset ansvar, der er etableret i Belgien, og som leverer sikre betalingstjenester på internationalt plan. Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique fungerer som hovedansvarlig for SWIFT og fører på grundlag af en samarbejdsbaseret tilsynsordning tilsyn med SWIFT i samarbejde med de øvrige G10-centralbanker, herunder ECB. G10-overvågerne anerkender, at det primære fokus for tilsynet er SWIFT’s operationelle risiko, da dette anses for at være den primære risikokategori, hvorigennem SWIFT kan udgøre en systemisk risiko for det finansielle system i Unionen. SWIFT’s Cooperative Oversight Group har i den forbindelse udviklet en række specifikke principper og forventninger på højt niveau, der gælder for SWIFT, såsom risikoidentifikation og -styring, informationssikkerhed, pålidelighed og robusthed, teknologiplanlægning og kommunikation med brugerne. G10-overvågerne forventer, at SWIFT tilslutter sig Udvalget om Betalings- og Markedsinfrastrukturer (CPMI) og Den Internationale Børstilsynsorganisations (IOSCO’s) vejledning om cyberrobusthed (32) samt andre internationale standarder for IKT-sikkerhed, som samlet set overstiger kravene i forordningsforslaget. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Man kan ikke være sikker på, at SWIFT og muligvis andre tjenesteudbydere, der er underlagt Eurosystemets overvågningsramme, kan blive omfattet af forordningsforslaget som udbydere af IKT-tjenester, hvis de leverer tjenester, der ikke er omfattet af traktatens artikel 127, stk. 2. ECB glæder sig derfor meget over, at tjenesteudbydere, der allerede er underlagt Eurosystemets tilsynspolitiske rammer, herunder, men ikke begrænset til SWIFT, udelukkes fra anvendelsesområdet for den overvågningsramme, der er fastsat i forordningsforslaget. |
| --- | --- |

2.1.5

2.2   ESCB’s beføjelser inden for værdipapirafvikling

| 2.2.1 | Centrale værdipapircentraler (CSD’er) er finansielle markedsinfrastrukturer (FMI’er), som er strengt reguleret og underlagt tilsyn af forskellige myndigheder i henhold til CSD-forordningen, som fastsætter krav til afvikling af finansielle instrumenter samt regler om CSD’ers organisation og adfærd. Derudover bør CSD’erne notere sig CPMI-IOSCO’s vejledning om cyberrobusthed, som er realiseret ved Overvågningsforventningerne til cyberrobusthed for finansielle infrastrukturer (december 2018) (33) . Ud over de tilsynskompetencer, der er tillagt de kompetente nationale myndigheder i henhold til CSD-forordningen, fungerer medlemmerne af ESCB som »relevante myndigheder« i deres egenskab af tilsynsførende for værdipapirafviklingssystemer, der drives af CSD’er, som centralbanker der udsteder de mest relevante valutaer, hvor afviklingen finder sted, og som centralbanker over hvis regnskaber kontantdelen af transaktionerne afvikles (34). I den forbindelse fremgår det af betragtning 8 i CSD-forordningen, at forordningen ikke berører det ansvar, som påhviler ECB og de nationale centralbanker, for at sikre effektive og solide clearing- og betalingssystemer inden for Unionen og i forhold til andre lande. Det fremgår endvidere af betragtning 8, at CSD-forordningen ikke bør forhindre ESCB-medlemmers adgang til oplysninger, der er relevante for udførelsen af deres opgaver (35), herunder deres tilsyn med CSD’er og andre FMI’er (36). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Desuden fungerer medlemmerne af ESCB ofte som afviklingsagenter for kontantdelen af værdipapirtransaktioner, og Eurosystemet tilbyder afviklingstjenester via T2S til værdipapircentralerne. Eurosystemets overvågning af T2S er forbundet med dets mandat til at sikre effektive og solide clearing- og betalingssystemer, mens CSD’ernes kompetente og relevante myndigheder har til formål at sikre, at de fungerer gnidningsløst, at afviklingen er sikker og effektiv, og at de finansielle markeder fungerer korrekt i deres respektive jurisdiktioner. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | I henhold til forordningsforslaget (37) er ESCB-centralbanker ikke involveret i udarbejdelsen af tekniske standarder hvad angår præciseringen af IKT-risici. Tilsvarende underrettes de relevante myndigheder i henhold til forordningsforslaget (38) ikke om nogen IKT-relaterede hændelser. ESCB-centralbankerne bør opretholde samme grad af involvering som i øjeblikket i henhold til CSD-forordningen, og de relevante myndigheder bør underrettes om IKT-relaterede hændelser. Eurosystemet er den relevante myndighed for alle værdipapircentraler i euroområdet og for flere andre CSD’er i EU. ESCB-centralbankerne vil skulle underrettes om IKT-relaterede hændelser, der er relevante for udførelsen af deres opgaver, herunder tilsynet med CSD’er og andre FMI’er. De risici, som CSD’erne er udsat for, herunder IKT-risici, har mulighed for at bringe CSD’ernes smidige funktion i fare. IKT-risici er derfor væsentlige for de relevante myndigheder, som bør have en fuldstændig og detaljeret oversigt over disse risici med henblik på at vurdere dem og påvirke CSD’ernes tilgang til risikostyring. Der bør i forordningsforslaget ikke fastsættes mindre restriktive krav hvad angår IKT-risici sammenlignet med dem, der er fastsat i CSD-forordningen og de gældende lovgivningsmæssige tekniske standarder. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Desuden bør Unionens lovgivende organer præcisere samspillet mellem den forordningsforslaget (39) og de lovgivningsmæssige tekniske standarder, der supplerer CSD-forordningen. Det er navnlig uklart, hvorvidt en CSD skal fritages for forpligtelsen til at have sit eget sekundære afviklingssted, hvis dens IKT-tredjepartstjenesteudbyder vedligeholder et sådant sted (40). Hvis en CSD skal fritages for denne forpligtelse til at opretholde et sekundært afviklingssted, er det uklart, hvilken retlig værdi dette krav vil have. På samme måde henvises der i forordningsforslaget (41) til målene for genopretningstid og genopretningspunkter for hver funktion (42), mens den relevante lovgivningsmæssige tekniske standard skelner mellem kritiske funktioner (43) og kritiske operationer (44) i forhold til den genopretningstid, der er fastsat for CSD’ers kritiske operationer. Der er behov for yderligere præcisering og overvejelser fra EU’s lovgivende organer om samspillet mellem den forordningsforslaget og de lovgivningsmæssige tekniske standarder, der supplerer CSD-forordningen, for at undgå risikoen for modstridende krav. Endelig bør det præciseres, at de undtagelser, der gives CSD’er, der drives af visse offentlige enheder i henhold til CSD-forordningen (45), udvides i henhold til den forordningsforslaget. |
| --- | --- |

2.2.4

2.3   ESCB’s beføjelser inden for værdipapirclearing

| 2.3.1 | ESCB-centralbankerne har beføjelser til at føre tilsyn med centrale modparter (CCP’er). I den forbindelse samarbejder de nationale centralbanker i Eurosystemet ofte med de relevante nationale kompetente myndigheder i forbindelse med overvågningen af og tilsynet med CCP’er og deltager i de respektive CCP-kollegier, der er oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 (46) (herefter »EMIR«). De relevante medlemmer af Eurosystemet (47) deltager i EMIR’s tilsynskollegier og repræsenterer Eurosystemet som udstedende centralbank for CCP’er, hvor euroen er en af de mest relevante valutaer for de clearede finansielle instrumenter (og for offshore-CCP’er, der clearer en betydelig andel af de finansielle instrumenter i euro). ECB er udstedende centralbank for CCP’er uden for euroområdet. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | I henhold til forordningsforslaget (48) er ESCB-centralbanker ikke involveret i udarbejdelsen af tekniske standarder hvad angår præciseringen af IKT-risici. Desuden indeholder forordningsforslaget (49) ingen henvisning til målet om genoprettelsestid og de objektive krav til inddrivelsespunktet i henhold til EMIR (50). Den foreslåede reguleringsordning bør ikke gøre det muligt at fastsætte mindre restriktive krav vedrørende IKT-risici end de, der eksisterer på nuværende tidspunkt. Det er derfor afgørende at fastsætte klare mål for genopretningstid og -punkter for at have en sund ramme for styring af forretningskontinuiteten. Fastholdelse af specifikke mål for genopretningstid og -punkter er også en del af CPMI-IOSCO-principperne for finansielle markedsinfrastrukturer (51). Den nuværende bestemmelse i EMIR bør bibeholdes, og den foreslåede forordning bør tilpasses i overensstemmelse hermed. ESCB-centralbankerne bør inddrages i udarbejdelsen af eventuel afledt lovgivning samt yderligere præcisering og overvejelse i Unionens lovgivende organer af samspillet mellem forordningsforslaget og de supplerende lovgivningsmæssige tekniske standarder for at undgå risikoen for modstridende eller sammenfaldende krav. |
| --- | --- |

2.3.2

3.   Specifikke bemærkninger om de tilsynsmæssige aspekter

| 3.1 | ECB overdrages i henhold til Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013 (52) (herefter »SSM-forordningen«) specifikke opgaver vedrørende tilsyn med kreditinstitutter i euroområdet og gør ECB ansvarlig for, at den fælles tilsynsmekanisme (SSM) fungerer effektivt og konsekvent, hvor specifikke tilsynsopgaver fordeles mellem ECB og de deltagende kompetente nationale myndigheder. ECB har navnlig til opgave at udstede og tilbagekalde alle kreditinstitutters tilladelser. ECB har også til opgave bl.a. at sikre overholdelse af den relevante EU-lovgivning, der pålægger kreditinstitutterne tilsynsmæssige krav, herunder kravet om etablerede solide styringsordninger, såsom sunde risikostyringsprocedurer og interne kontrolmekanismer (53). Med henblik herpå har ECB alle tilsynsbeføjelser til at gribe ind i kreditinstitutternes aktiviteter, hvor disse er nødvendige for udøvelsen af ECB’s funktioner. ECB og de relevante kompetente nationale myndigheder er således de kompetente myndigheder, der udøver specifikke tilsynsbeføjelser i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning 2013/575/EU (54) (herefter »kapitalkravsforordningen«) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (55) (herefter »kapitalkravsdirektivet«). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | I forordningsforslaget fastsættes det, at det fælles regelsæt og tilsynssystemet bør udvikles yderligere for at omfatte digital operationel modstandsdygtighed og IKT-sikkerhed ved at udvide mandaterne for de finansielle tilsynsmyndigheder, der har til opgave at overvåge og beskytte den finansielle stabilitet og markedsintegriteten (56). Målet er at fremme en omfattende IKT-ramme eller en ramme for operationelle risici gennem harmonisering af centrale krav til digital operationel modstandsdygtighed for alle finansielle enheder (57). Den foreslåede forordning har navnlig til formål at konsolidere og opgradere IKT-risikokravene, som hidtil er behandlet særskilt i forskellige retsakter (58). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kravene vedrørende IKT-risici for den finansielle sektor er i øjeblikket spredt over en række EU-retsakter, herunder kapitalkravsdirektivet, og bløde lovgivningsinstrumenter (som EBA’s retningslinjer), og de er forskelligartede og undertiden ufuldstændige. I nogle tilfælde er IKT-risikoen kun blevet behandlet implicit som en del af den operationelle risiko, mens den i andre slet ikke er blevet behandlet. Dette bør afhjælpes ved at tilpasse forordningsforslaget og de pågældende retsakter. Med henblik herpå indeholder det foreslåede ændringsdirektiv en række ændringer, der forekommer nødvendige for at skabe retlig klarhed og konsekvens i forbindelse med anvendelsen af de forskellige krav til digital operationel modstandsdygtighed. De ændringer af kapitalkravsdirektivet, der i øjeblikket foreslås i det foreslåede ændringsdirektiv (59), henviser imidlertid kun til bestemmelserne om beredskabsplaner og forretningskontinuitetsplaner (60), da de angiveligt indirekte tjener som grundlag for håndteringen af IKT-risikostyring. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Desuden fastsættes det i forordningsforslaget (61), at finansielle enheder, herunder kreditinstitutter, skal have interne styrings- og kontrolrammer, der sikrer en effektiv og forsigtig styring af alle IKT-risici. Forordningsforslaget (62) indeholder bestemmelser om anvendelsen af de krav, der er fastsat heri, på individuelt og konsolideret niveau, men uden tilstrækkelig koordinering med den sektorspecifikke lovgivning, der henvises til. Endelig fastsættes det i forordningsforslaget (63), at den kompetente myndighed, der er udpeget i henhold til artikel 4 i kapitalkravsdirektivet, med forbehold af bestemmelserne om tilsynsrammen for udbydere af kritiske IKT-tjenester, der er omhandlet i forordningsforslaget (64), skal sikre, at de deri fastsatte forpligtelser for kreditinstitutter overholdes af den kompetente myndighed, der er udpeget i henhold til i kapitalkravsdirektivet, uden at dette berører de specifikke opgaver, som overdrages til ECB i henhold til SSM-forordningen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | I lyset af ovenstående forstår ECB det således, at forordningsforslaget, for så vidt angår kreditinstitutter og med undtagelse af bestemmelserne i forordningsforslaget vedrørende overvågningsrammen for kritiske IKT-tredjepartstjenesteudbydere (65), har til formål at fastlægge en tilsynsmæssig intern styringsramme for styring af IKT-risici, som vil blive integreret i den generelle interne styringsramme i henhold til kapitalkravsdirektivet. I betragtning af den foreslåede rammes tilsynsmæssige karakter vil de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for tilsynet med overholdelsen af de forpligtelser, der er fastsat i den foreslåede ramme, herunder ECB, desuden være de myndigheder, der er ansvarlige for banktilsyn i overensstemmelse med SSM-forordningen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Unionens lovgivende organer kan således ønske at tage hensyn til følgende forslag for at øge klarheden og koordineringen mellem forordningsforslaget og kapitalkravsdirektivet. For det første kan kravene i forordningsforslaget udtrykkeligt betegnes som tilsynsmæssige, som det bl.a. er sket i CSD-forordningen (66). For det andet kan ordlyden af betragtningerne i det foreslåede ændringsdirektiv (67) udvides, eftersom kravene i forordningsforslaget rækker ud over den eneste fase beredskabs-og driftskontinuitetsplaner. IKT-risikostyringsforanstaltninger er generelt omfattet af det mere generelle anvendelsesområde for solide ledelsesordninger i henhold til kapitalkravsdirektivets artikel 74 (68). For det tredje bør forordningsforslaget (69) ændres for i betragtningerne at minde om ECB’s kompetence med hensyn til tilsynet med kreditinstitutter i henhold til traktaten og SSM-forordningen. For det fjerde bør henvisningen til anvendelsen på individuelt og konsolideret niveau af kravene deri (70) revideres, eftersom delkonsolideret og konsolideret niveau ikke er defineret i forordningsforslaget, og visse typer formidlere ikke er underlagt konsolideret tilsyn i henhold til den relevante lovgivning (f.eks. betalingsinstitutter). Desuden bør anvendelsesniveauet for kravene i forordningsforslaget udelukkende komme fra den lovgivning, der gælder for hver enkelt type finansiel enhed. For kreditinstitutterne er der en klar forbindelse mellem kapitalkravsdirektivet og forordningsforslaget, og derfor vil kravene i forordningsforslaget automatisk finde anvendelse på individuelt, delkonsolideret eller konsolideret niveau (71), alt efter hvad der er relevant. Endelig kan EU’s lovgivende organer overveje at indføre en overgangsordning for at forvalte perioden mellem forordningsforslagets ikrafttrædelse og de reguleringsmæssige tekniske standarders ikrafttrædelse, der er omhandlet i forordningsforslaget, eftersom nogle formidlere, herunder kreditinstitutter, allerede er underlagt regler om IKT-risici, der gælder for specifikke sektorer, og som er mere detaljerede end de generelle bestemmelser i forordningsforslaget. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ECB har i henhold til SSM-forordningen fået til opgave at sikre, at kreditinstitutterne overholder de EU-retlige krav om, at kreditinstitutterne skal have robuste risikostyringsprocedurer og interne kontrolmekanismer (72). Det betyder, at ECB skal sikre, at kreditinstitutterne gennemfører politikker og processer til vurdering og håndtering af deres eksponering for operationel risiko, herunder modelrisici, som dækker sjældne og meget alvorlige hændelser. Kreditinstitutterne skal præcisere, hvad der forstås ved operationel risiko med henblik på disse politikker og procedurer (73). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | I juli 2017 vedtog Den Europæiske Centralbank (ECB) rammen for indberetning af cyberhændelser (herefter »rammen«) på grundlag af et udkast fra Tilsynsrådet i overensstemmelse med SSM-forordningens artikel 26, stk. 8, og artikel 6, stk. 2, og artikel 21, stk. 1, i Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (74). Rammen består af en bindende anmodning (individuelle afgørelser rettet til kreditinstitutter) om oplysninger og/eller indberetning på grundlag af SSM-forordningens artikel 10 (75). Nogle lande har allerede indført en procedure for indberetning af hændelser, hvorefter det kræves, at kreditinstitutterne indberetter alle væsentlige cyberhændelser til deres kompetente nationale myndigheder. I de pågældende lande indberetter de signifikante kreditinstitutter stadig hændelser til de kompetente nationale myndigheder, som derefter uden unødigt ophold videresender dem til ECB på vegne af enhederne under tilsyn. Derfor er ovennævnte afgørelser også rettet til de kompetente nationale myndigheder om på grundlag af rammen at fremsende disse oplysninger til ECB. ECB støtter EU-lovgivningsorganernes bestræbelser på at fremme harmonisering og tilpasning, bl.a. for så vidt angår de regler og forpligtelser, der gælder for kreditinstitutterne om indberetning af hændelser. I lyset heraf er ECB parat til at ændre (og eventuelt ophæve) rammen, hvor det er nødvendigt, i lyset af forordningsforslagets endelige vedtagelse. |
| --- | --- |

3.8

4.   Specifikke bemærkninger om IKT-risikostyring, indberetning af hændelser, test af operationel modstandsdygtighed og IKT-tredjepartsrisiko

4.1   IKT-risikostyring

| 4.1.1 | ECB glæder sig over, at der med forordningsforslaget indføres en solid og omfattende IKT-risikostyringsramme, der omfatter CPMI-IOSCO’s vejledning om cyberrobusthed og er nøje afstemt efter bedste praksis, herunder Eurosystemets forventninger til overvågning af cyberrobusthed for FMI’er. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | ECB støtter forestillingen om, at finansielle enheder bør foretage risikovurderinger efter hver »større ændring« i net- og informationssystemets infrastruktur (76). Forordningsforslaget indeholder dog ingen definition af »større ændringer«, hvilket skaber uønsket mulighed for forskellige fortolkninger fra finansielle enheder, hvilket i sidste ende kan hæmme den forordningsforslagets harmoniseringsmål. Af hensyn til retssikkerheden kan EU’s lovgivende organer overveje at indføre en definition af »større ændringer« i forordningsforslaget. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | ECB støtter generelt ideen om, at andre finansielle enheder end mikrovirksomheder skal indberette relevante omkostninger og tab som følge af IKT-afbrydelser og IKT-relaterede hændelser til de kompetente myndigheder (77). For at sikre systemets overordnede effektivitet og for at undgå risikoen for at overvælde de kompetente myndigheder og finansielle enheder med et uforholdsmæssigt stort antal rapporter kan det imidlertid være nyttigt for Unionens lovgivende organer at undersøge indførelsen af relevante tærskler, eventuelt af kvantitativ art. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | ECB anerkender muligheden for, at de finansielle enheder delegerer opgaverne med at kontrollere overholdelsen af IKT-risikostyringskravene til koncerninterne eller eksterne virksomheder efter godkendelse fra de kompetente myndigheder (78). Samtidig er det vigtigt, at Unionens lovgivende organer præciserer, hvordan de kompetente myndigheders godkendelse vil blive givet i tilfælde, hvor en finansiel enhed er underlagt flere kompetente myndigheder. Det kan forekomme, hvis en finansiel enhed er et kreditinstitut, en udbyder af kryptoaktivtjenester og/eller en betalingstjenesteudbyder. Hvad endelig angår den identifikation og klassificering, der skal foretages af de finansielle enheder i henhold til forordningsforslaget (79), er ECB med henblik på klassificeringen af aktiver af den opfattelse, at det i henhold til forordningsforslaget også kræves, at de finansielle enheder tager hensyn til sådanne aktivers kritiske karakter (dvs. om de understøtter kritiske funktioner). |
| --- | --- |

4.1.4

4.2   Indberetning af hændelser

| 4.2.1 | ECB glæder sig over de bestræbelser, der i forordningsforslaget er skitseret med henblik på at harmonisere IKT-hændelsesindberetningslandskabet i Unionen og arbejde hen imod en centraliseret indberetning af større IKT-relaterede hændelser (80). Indførelsen af en harmoniseret ramme for indberetningen af større IKT-relaterede hændelser (81) til de relevante kompetente myndigheder vil i princippet strømline og harmonisere indberetningsbyrden for de finansielle enheder, herunder kreditinstitutterne. De kompetente myndigheder vil drage fordel af det bredere omfang af de hændelser, der er omfattet, og som rækker ud over cyberrelaterede hændelser, der i øjeblikket er omfattet af de eksisterende rammer (82). Den fremtidige vedtagelse af forordningsforslaget vil kræve en revision og potentielt ophævelse af de eksisterende rammer, herunder SSM’s ramme for indberetning af cyberhændelser. For at opnå en reel strømlining og fuld tilpasning på tværs af alle rammer er det dog afgørende at sikre, at anvendelsesområdet for bestemmelserne om indberetning af hændelser i forordningsforslaget, herunder alle relevante definitioner, tærskler og indberetningsparametre, bringes i fuld overensstemmelse med de relevante rammer. Det er navnlig yderst vigtigt at sikre overensstemmelse mellem forordningsforslaget på den ene side og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 (83) (herefter »PSD2«) og EBA’s retningslinjer om indberetning af større hændelser (herefter »EBA’s retningslinjer«) på den anden side. Det foreslåede ændringsdirektiv (84) indeholder ændringer til PSD2 hvad angår afgrænsningen af indberetningen af hændelser mellem forordningsforslaget og PSD2, som først og fremmest vil berøre betalingstjenesteudbydere, som også kan få tilladelse som kreditinstitutter, samt de kompetente myndigheder. Der mangler klarhed med hensyn til proceduren for anmeldelse af hændelser, og der er et potentielt sammenfald mellem nogle af de hændelser, der skal indberettes i henhold til både forordningsforslaget og EBA’s retningslinjer. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Procedurerne for indberetning af større hændelser i henhold til henholdsvis forordningsforslaget (85), PSD2 og de tilsvarende retningslinjer fra EBA vil kræve, at betalingstjenesteudbyderne indsender en hændelsesindberetning til deres respektive kompetente myndigheder, når hændelsen er blevet klassificeret. De første rapporter indfanger reelt ikke kernen, den årsag eller det funktionelle område, der er berørt af hændelsen, og betalingstjenesteudbyderne vil måske kun være i stand til at foretage sådanne sondringer på et senere tidspunkt, når der foreligger mere detaljerede oplysninger om hændelsen. Som følge heraf kan de første indberetninger af hændelser indsendes både i henhold til forordningsforslaget og EBA’s retningslinjer, eller betalingstjenesteudbyderne kan træffe afgørelse om et fælles regelsæt for indberetning og korrigere deres indberetninger på et senere tidspunkt. Den samme usikkerhed (f.eks. med hensyn til den grundlæggende årsag til en hændelse) kan også afspejles i foreløbige og endelige rapporter. Dette vil igen øge potentialet for parallel indsendelse af rapporter til de kompetente myndigheder i henhold til forordningsforslaget og PSD2. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Nogle hændelser, der kan kategoriseres som IKT-relaterede hændelser, kan også have indvirkning på andre områder og vil derfor skulle indberettes i henhold til EBA’s retningslinjer. Dette kan være tilfældet, hvis en hændelse har en indvirkning fra et IKT-perspektiv, men samtidig også har påvirket leveringen af betalingstjenester direkte og/eller andre ikke-IKT-funktionelle områder eller kanaler. Der kan desuden være tilfælde, hvor det ikke er muligt at skelne mellem operationelle og IKT-relaterede hændelser. I tilfælde, hvor den samme finansielle enhed er et signifikant kreditinstitut og en udbyder af betalingstjenester, skal den samme enhed i henhold til forordningsforslaget indberette den IKT-relaterede hændelse to gange, idet den er underlagt to kompetente myndigheder. I lyset af ovenstående bør det i forordningsforslaget præciseres, hvordan samspillet mellem PSD2 og EBA’s retningslinjer skal fungere i praksis. Af hensyn til harmoniseringen og strømliningen af indberetningsforpligtelserne er det vigtigt, at Unionens lovgivende organer overvejer de resterende spørgsmål om dobbeltindberetning, og at det afklares, om forordningsforslaget på den ene side og PSD2 og EBA’s retningslinjer på den anden side vil eksistere side om side, eller om der bør være en enkelt række krav om indberetning af hændelser. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4. | Der indføres med forordningsforslaget et krav om, at de kompetente myndigheder (86), når de har modtaget en rapport, anerkender modtagelsen af underretningen og hurtigst muligt giver den finansielle enhed den nødvendige feedback eller vejledning, navnlig med henblik på at drøfte afhjælpende foranstaltninger på virksomhedsniveau eller metoder til at minimere de negative virkninger på tværs af sektorerne. Dette vil betyde, at de kompetente myndigheder aktivt bør bidrage til at håndtere og afhjælpe hændelser og samtidig vurdere en enhed under tilsyns reaktion på kritiske hændelser. ECB understreger, at ansvaret for og ejerskabet til afhjælpningen og følgerne af en hændelse udelukkende og klart bør ligge hos den pågældende finansielle enhed. ECB vil derfor foreslå, at feedback og vejledning begrænses til kun at omfatte tilsynsmæssig feedback og vejledning på højt niveau. Hvis feedbacken var bredere, ville det kræve specialiserede fagfolk med meget betydelig teknisk viden, der som regel ikke findes i den talentpulje, som tilsynsmyndighederne har adgang til. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3   Test af digital operationel modstandsdygtighed

| 4.3.1 | ECB glæder sig over forordningsforslagets (87) krav om test af den digitale operationelle modstandsdygtighed på tværs af de finansielle enheder og behovet for, at hver institution har sit eget testprogram. Forskellige testtyper beskrives i forordningsforslaget (88) som vejledende for finansielle enheder. Testtyperne er ikke særlig klare, og nogle test, såsom kompatibilitetstest, spørgeskemaer eller scenariebaserede test, kan fortolkes af ESA’er, kompetente myndigheder eller finansielle enheder. Derudover foreligger der heller ikke nogen vejledning hvad angår hyppigheden af hver enkelt test. En mulig løsning kan være, at der i forordningsforslaget fastsættes fælles testkrav med en mere præcis beskrivelse af de testtyper, der er fastsat i de lovgivningsmæssige og gennemførelsesmæssige tekniske standarder. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Trusselsstyret penetrationstest (TLPT) er et effektivt redskab til at teste sikkerhedsbeskyttelsen og -beredskabet. ECB opfordrer derfor de finansielle enheder til at foretage TLPT. Det er ikke kun de tekniske foranstaltninger, der testes med dette værktøj, men også personale og processer. Resultaterne af disse test kan i betydelig grad øge den øverste ledelses kendskab til sikkerheden i de enheder, der testes. De europæiske rammer for samarbejde mellem etiske red teams baseret på trusselsefterretninger (TIBER-EU) (89) og andre TLPT-værktøjer, der allerede er til rådighed uden for Unionen, er primære instrumenter, som enhederne selv kan bruge til selv at vurdere, afprøve, praktisere og forbedre deres cyberrobusthed og -forsvar. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | I de fleste medlemsstater, hvor TIBER-EU er blevet gennemført, spiller overvågere og tilsynsmyndigheder ikke en aktiv rolle i gennemførelsen af et lokalt TIBER-XX-program, og Tiber Cyber Team (TCT) er i næsten alle tilfælde placeret uafhængigt af disse funktioner. Derfor bør avanceret testning i henhold til forordningsforslaget (90) ved hjælp af TLPT gennemføres som et værktøj til at styrke det finansielle økosystem og øge den finansielle stabilitet snarere end som et rent tilsynsværktøj. Desuden er der ikke behov for at udvikle en ny avanceret ramme for test af cyberrobusthed, da medlemsstaterne allerede i vid udstrækning har vedtaget TIBER-EU, som på nuværende tidspunkt er den eneste af disse rammer i EU. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Kravene til testere bør ikke fremgå af forordningsforslagets hoveddel, da den TLPT-relaterede sektor stadig er under udvikling, og innovationen kan hæmmes af, at der stilles særlige krav. ECB er dog af den opfattelse, at de finansielle enheder for at sikre en høj grad af uafhængighed i udførelsen af test ikke bør ansætte eller kontraktansætte testere, som er ansat af eller har indgået kontrakt med finansielle enheder i deres egen koncern, eller som på anden vis ejes og/eller kontrolleres af de finansielle enheder, der skal testes. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | For at mindske risikoen for fragmentering og sikre harmonisering bør der i forordningsforslaget gives mandat til én TLPT, der gælder for den finansielle sektor i Unionen. Fragmentering kan føre til øgede omkostninger og tekniske, operationelle og finansielle ressourcekrav for både de kompetente myndigheder og finansielle institutioner. Disse øgede omkostninger og krav kan i sidste ende have en negativ indvirkning på den gensidige anerkendelse af test. Denne manglende harmonisering og de deraf følgende problemer med gensidig anerkendelse er særlig kritiske for finansielle enheder, som kan have flere tilladelser og/eller operere i flere jurisdiktioner i Unionen. De lovgivningsmæssige og gennemførelsesmæssige tekniske standarder, der i henhold til forordningsforslaget skal udarbejdes for TLPT, bør være i overensstemmelse med TIBER-EU. ECB glæder sig desuden over muligheden for at blive inddraget i udarbejdelsen af disse lovgivningsmæssige og gennemførelsesmæssige tekniske standarder i samarbejde med ESA’erne. |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | En aktiv inddragelse af de kompetente myndigheder i testene kan føre til en potentiel interessekonflikt med den anden funktion, de udfører, dvs. vurderingen af den finansielle enheds ramme for test. ECB foreslår på den baggrund, at enhver forpligtelse for kompetente myndigheder hvad angår validering af dokumenter og udstedelse af en attestering til en TLPT test fjernes fra forordningsforslaget. |
| --- | --- |

4.3.6

4.4   IKT-tredjepartsrisiko

| 4.4.1 | ECB glæder sig over indførelsen af en omfattende række centrale principper og en solid tilsynsramme til at identificere og styre IKT-risici, der hidrører fra udbydere af IKT-tjenester, uanset om de tilhører samme gruppe af finansielle enheder. For at opnå en effektiv IKT-risikoidentifikation og -styring er det dog vigtigt at identificere og klassificere bl.a. kritiske eksterne udbydere af IKT-tjenester korrekt. I den forbindelse hilses indførelsen af delegerede retsakter (91), som supplerer de kriterier, der skal anvendes til klassificeringsformål (92), velkommen, men ECB bør høres forud for vedtagelsen af sådanne delegerede retsakter. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Hvad angår tilsynsrammens struktur (93) er der behov for yderligere præcisering af den rolle, det blandede udvalg skal spille. ECB glæder sig samtidig over at være medtaget i tilsynsforummet som observatør, da denne rolle vil give ECB den samme adgang til dokumentation og information som stemmeberettigede medlemmer (94). ECB vil gerne henlede EU’s lovgivende organers opmærksomhed på, at ECB i sin rolle som observatør vil bidrage til tilsynsforummets arbejde både i sin egenskab af udstedende centralbank med ansvar for tilsynet med markedsinfrastrukturer og som tilsynsførende for kreditinstitutter. ECB bemærker desuden, at ECB ud over at være observatør i tilsynsforummet også vil være en del af det fælles undersøgelsesteam som kompetent myndighed. I den forbindelse kan sammensætningen af de fælles undersøgelsesteam (95) overvejes yderligere af Unionens lovgivende organer for at sikre en passende inddragelse af de relevante kompetente myndigheder. ECB mener ligeledes, at det maksimale antal deltagere i de fælles undersøgelsesteam bør øges under hensyntagen til IKT-tredjepartstjenesternes kritikalitet, kompleksitet og omfang. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | ECB bemærker, at den hovedansvarlige for overvågningen i henhold til forordningsforslaget kan forhindre kritiske IKT-tredjepartstjenesteudbydere i at indgå yderligere underentrepriseordninger, hvis i) den påtænkte underleverandør er en IKT-tredjepartstjenesteudbyder eller en IKT-underkontrahent, der er etableret i et tredjeland, og ii) underentreprisen vedrører en kritisk eller væsentlig funktion for den finansielle enhed. ECB ønsker at understrege, at disse beføjelser kun kan udøves af den hovedansvarlige for overvågningen i forbindelse med underentrepriseordninger, hvor en kritisk IKT-tjenesteudbyder leverer en kritisk eller væsentlig funktion i underentreprise til en særskilt juridisk enhed, der er etableret i et tredjeland. ECB forstår det således, at den hovedansvarlige for overvågningen ikke kunne udøve tilsvarende beføjelser for at forhindre en udbyder af kritiske IKT-tjenester i at outsource den finansielle enheds kritiske eller væsentlige funktioner til den pågældende tjenesteudbyders faciliteter, der er beliggende i et tredjeland. Det kan f.eks. være tilfældet, at kritiske data og/eller oplysninger ud fra et operationelt synspunkt lagres eller behandles af faciliteter uden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS). I et sådant tilfælde giver beføjelserne for den hovedansvarlige for overvågningen måske ikke de kompetente myndigheder tilstrækkelige beføjelser til at få adgang til alle oplysninger, lokaler, infrastrukturer og personale, der er relevante for udførelsen af alle den finansielle enheds kritiske eller væsentlige funktioner. For at sikre, at de kompetente myndigheder uhindret kan udføre deres opgaver, foreslår ECB, at den hovedansvarlige for overvågningen får beføjelse til også at begrænse kritiske tredjeparters brug af faciliteter uden for EØS. Den beføjelse kunne udøves i de specifikke tilfælde, hvor der ikke findes administrative ordninger med de relevante tredjelandsmyndigheder, som fastsat i forordningsforslaget (96), eller repræsentanterne for de kritiske IKT-tredjepartstjenesteudbydere ikke giver tilstrækkelige garantier inden for rammerne af det relevante tredjeland med hensyn til adgang til de oplysninger, lokaler, infrastruktur og personale, der er nødvendige for at udføre overvågnings- eller tilsynsopgaverne. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Endelig kan et krav om, at de kompetente myndigheder skal følge op på anbefalingerne fra den hovedansvarlige for overvågningen (97), risikere at være ineffektive, da de kompetente myndigheder måske ikke har et holistisk syn på de risici, som hver enkelt udbyder af kritiske IKT-tjenester genererer. Det kan desuden være påkrævet for de kompetente myndigheder, at de træffer foranstaltninger over for deres finansielle enheder under tilsyn, hvis anbefalingerne ikke følges af de kritiske tredjepartstjenesteudbydere. De kompetente myndigheder kan i henhold til forordningsforslaget (98) kræve, at deres finansielle enheder under tilsyn midlertidigt suspenderer den kritiske tredjepartstjeneste eller bringer udestående kontrakter med kritiske tredjepartstjenesteudbydere til ophør. Det er vanskeligt at omsætte den planlagte opfølgningsproces til konkrete tiltag. Det er navnlig ikke klart, om en finansiel enhed under tilsyn vil være i stand til at suspendere eller opsige en kontrakt med en kritisk tredjepartstjenesteudbyder. Det skyldes, at den kritiske IKT-tredjepartstjenesteudbyder kan være en væsentlig udbyder for den pågældende finansielle enhed, eller på grund af de omkostninger og skader, som den finansielle enhed kontraktmæssigt eller på anden måde kan lide som følge af en sådan suspension eller opsigelse. Desuden understøtter denne tilgang ikke tilsynskonvergens, da de kompetente myndigheder kan fortolke den samme henstilling forskelligt. Det kan i sidste ende hæmme den påtænkte harmonisering og konsekvente tilgang til overvågning af kritiske IKT-tredjepartsrisici på EU-plan. I lyset af ovenstående kan Unionens lovgivende organer overveje at tildele de retlige overvågere specifikke håndhævelsesbeføjelser over for udbydere af kritiske IKT-tjenester under hensyn til de begrænsninger, der er fastsat i Meroni-doktrinen, som delvist blev lempet af Domstolen i sin dom i ESMA-sagen (99). |
| --- | --- |

4.4.4

Hvor ECB foreslår ændringer af forordningsforslaget, vedlægges som bilag ændringsforslag med en begrundelse herfor i et separat teknisk arbejdsdokument. Det tekniske arbejdsdokument er tilgængeligt på engelsk på EUR-Lex.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 4. juni 2021.

Formand for ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2020) 595 final.

1

(2)  COM(2020) 596 final.

2

(3)  Jf. forordningsforslagets artikel 1, stk. 2.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/1148 af 6. juli 2016 om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles sikkerhedsniveau for net- og informationssystemer i hele Unionen (EUT L 194 af 19.7.2016, s. 1).

4

(5)  Jf. NIS-direktivets artikel 5.

5

(6)  Jf. forordningsforslagets artikel 3, stk. 15.

6

(7)  Jf. forordningsforslagets artikel 31, stk. 1, litra d).

7

(8)  Jf. NIS-direktivets artikel 15, stk. 3.

8

(9)  COM(2020) 823 final.

9

(10)  Begivenheder, der potentielt kunne have forvoldt skade, men hvor det lykkedes at forhindre, at de indtraf fuldt ud, jf. betragtning 39 til NIS2-direktivet.

10

(11)  Jf. NIS2-direktivets artikel 11.

11

(12)  Cyber threat Intelligence Information Sharing Initiative (CIISI-EU) tilgængelig på ECB’s websted www.ecb.europa.eu.

12

(13)  Jf. artikel 42 i den foreslåede forordning.

13

(14)  Jf. også artikel 11, 26 og 27 i NIS2-direktivet.

14

(15)  Jf. NIS-direktivets artikel 8, stk. 3.

15

(16)  Jf. artikel 4, litra b), og artikel 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

16

(17)  Jf. ESCB-statuttens artikel 22.

17

(18)  Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 795/2014 af 3. juli 2014 om overvågningskrav for systemisk vigtige betalingssystemer (ECB/2014/28) (EUT L 217 af 23.7.2014, s. 16).

18

(19)  Findes på Den Internationale Betalingsbanks websted www.bis.org.

19

(20)  Eurosystemets overvågningsramme, revideret udgave (juli 2016), som findes på ECB’s websted www.ecb.europa.eu.

20

(21)  Jf. den reviderede og konsoliderede ramme for eurosystemets overvågning af elektroniske betalingsinstrumenter, -ordninger og -aftaler af oktober 2020 (PISA-rammen), som findes på ECB’s websted www.ecb.europa.eu.

21

(22)  En digital betalingstoken er en digital gengivelse af værdi med sikkerhed i fordringer eller aktiver, der er registreret andetsteds, og som muliggør værdioverførsel mellem slutbrugere. Afhængigt af det underliggende design kan digitale betalingtokens forudse en værdioverførsel uden nødvendigvis at involvere en central tredjepart og/eller anvende betalingskonti.

22

(23)  »Værdioverførsel«: »Handling, der iværksættes af betaleren eller på betalerens eller betalingsmodtagerens vegne med henblik på at overføre midler eller digitale betalingstokens eller indsætte eller hæve kontanter på/fra en brugerkonto uanset eventuelle underliggende forpligtelser mellem betaleren og betalingsmodtageren. Overførslen kan involvere en enkelt eller flere betalingstjenesteudbydere.« Denne definition af »værdioverførsel« i henhold til PISA-rammen afviger fra definitionen af »overførsel af midler« i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 af 25. november 2015 om betalingstjenester i det indre marked, om ændring af direktiv 2002/65/EF, 2009/110/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 og om ophævelse af direktiv 2007/64/EF (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 35). En »værdioverførsel« i forbindelse med et »betalingsinstrument« som defineret i det pågældende direktiv kan kun omhandle en overførsel af »midler«. I henhold til direktivet omfatter »midler« ikke digitale betalingtokens, medmindre tokens kan klassificeres som elektroniske penge (eller mere hypotetisk som kontopenge).

23

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/26/EF af 19. maj 1998 om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer (EFT L 166 af 11.6.1998, s. 45).

24

(25)  Jf. forordningsforslagets artikel 28, stk. 5.

25

(26)  Jf. afsnit 1.3 i Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 19. februar 2021 om et forslag til forordning om markeder for kryptoaktiver og om ændring af direktiv (EU) 2019/1937 (CON/2021/4). Alle ECB’s udtalelser offentliggøres i EUR-Lex.

26

(27)  Jf. bilag IIa til Den Europæiske Centralbanks retningslinje ECB/2012/27 af 5. december 2012 om TARGET2 (Trans-European Automated Real-time Gross settlement Express Transfer system) (EUT L 30 af 30.1.2013, s. 1). Retningslinje ECB/2012/13; Den Europæiske Centralbanks retningslinje af 18. juli 2012 om TARGET2-Securities (EUT L 215 af 11.8.2012, s. 19), Den Europæiske Centralbanks afgørelse ECB/2011/20 af 16. november 2011 om fastsættelse af de nærmere regler og procedurer for gennemførelse af kriterierne for værdipapircentralers adgang til TARGET2-Securities tjenesteydelser (EUT L 319 af 2.12.2011, s. 117). Jf. også T2S-rammeaftalen og den kollektive overenskomst.

27

(28)  Jf. bilag IIb til retningslinje ECB/2012/27.

28

(29)  Jf. artikel 30, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 af 23. juli 2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler samt om ændring af direktiv 98/26/EF og 2014/65/EU samt forordning (EU) nr. 236/2012 (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 1) og artikel 68 i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/392 af 11. november 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for krav vedrørende tilladelse, tilsyn og drift i forbindelse med værdipapircentraler (EUT L 65 af 10.3.2017, s. 48).

29

(30)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 af 23. juli 2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler samt om ændring af direktiv 98/26/EF og 2014/65/EU samt forordning (EU) nr. 236/2012 (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 1).

30

(31)  Eurosystemets overvågningsramme, revideret udgave (juli 2016), som findes på ECB’s websted www.ecb.europa.eu.

31

(32)  Findes på Den Internationale Betalingsbanks websted www.bis.org.

32

(33)  Findes på ECB’s websted www.ecb.europa.eu.

33

(34)  Jf. artikel 12 i forordning (EU) nr. 909/2014.

34

(35)  Jf. også artikel 13, artikel 17, stk. 4, og artikel 22, stk. 6, i forordning (EU) nr. 909/2014.

35

(36)  Jf. afsnit 7.3 i Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 6. april 2017 om identifikation af kritisk infrastruktur med henblik på IT-sikkerhed (CON/2017/10), afsnit 7.2 i Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 8. november 2018 om udpegning af væsentlige tjenester med henblik på netværks- og informationssystemssikkerhed (CON/2018/47), afsnit 3.5.2 i Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 2. maj 2019 om netværks- og informationssystemssikkerhed (CON/2019/17) og afsnit 3.5.2 i Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 11. november 2019 om netværks- og informationssystemssikkerhed (CON/2019/38).

36

(37)  Jf. forordningsforslagets artikel 54, stk. 5, og artikel 45, stk. 7, i forordning (EU) nr. 909/2014.

37

(38)  Jf. forordningsforslagets artikel 54, stk. 4, og artikel 45, stk. 6, i forordning (EU) nr. 909/2014.

38

(39)  Jf. forordningsforslagets artikel 11, stk. 5.

39

(40)  Jf. artikel 78, stk. 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 2017/2013 af 11. november 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for krav vedrørende tilladelse, tilsyn og drift i forbindelse med værdipapircentraler (EUT L 65 af 10.3.2017, s. 48).

40

(41)  Jf. forordningsforslagets artikel 11, stk. 6.

41

(42)  Jf. forordningsforslagets artikel 3, stk. 17.

42

(43)  Jf. artikel 76, stk. 2, litra d) og e), i Kommissionens delegerede forordning (EU)2017/392

43

(44)  Jf. artikel 78, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/392

44

(45)  Jf. artikel 1, stk. 4, i forordning (EU) nr. 909/2014.

45

(46)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (EUT L 201 af 27.7.2012, s. 1).

46

(47)  Jf. artikel 18, stk. 2, litra g) og h), i EMIR.

47

(48)  Jf. forordningsforslagets artikel 53, stk. 2, litra b), og stk. 3, og artikel 34, stk. 3, i EMIR.

48

(49)  Jf. forordningsforslagets artikel 53, stk. 2, litra a.

49

(50)  Jf. artikel 34 i EMIR .

50

(51)  Jf. CPMI-IOSCO’s principper for finansielle markedsinfrastrukturer, som findes på Den Internationale Betalingsbanks websted: www.bis.org.

51

(52)  Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013 af 15. oktober 2013 om overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter (EUT L 287 af 29.10.2013, s. 63).

52

(53)  Jf. artikel 4, stk. 1 og 4 i forordning (EU) nr. 1024/2013.

53

(54)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1).

54

(55)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338).

55

(56)  Jf. betragtning 8 til forordningsforslaget.

56

(57)  Jf. betragtning 11 til forordningsforslaget.

57

(58)  Jf. betragtning 12 til forordningsforslaget.

58

(59)  Jf. betragtning 4 og 5 til det foreslåede ændringsdirektiv.

59

(60)  Jf. kapitalkravsdirektivets artikel 85.

60

(61)  Jf. forordningsforslagets artikel 4, stk. 1.

61

(62)  Jf. forordningsforslagets artikel 25, stk. 3, nr. 4.

62

(63)  Jf. forordningsforslagets artikel 41.

63

(64)  Jf. forordningsforslagets kapitel V, afsnit II.

64

(65)  Jf. forordningsforslagets kapitel V, afsnit II.

65

(66)  Jf. overskriften til kapitel II, afdeling 4, »Tilynsmæssige krav« i CSD-forordningen.

66

(67)  Jf. betragtning 4 til det foreslåede ændringsdirektiv.

67

(68)  I artikel 85 i direktiv 2013/36/EU er blot en præcisering. Jf. i den forbindelse også s. 4, 11 og 37 i Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds retningslinjer for IKT-styring og sikkerhedsrisikostyring af 29. november 2019 (herefter »EBA’s retningslinjer«), hvor det generelle retsgrundlag udtrykkeligt fremgår af artikel 74 i direktiv 2013/36/EU.

68

(69)  Jf. forordningsforslagets artikel 41, stk. 1.

69

(70)  Jf. forordningsforslagets artikel 25, stk. 3 og 4.

70

(71)  Jf. også kapitalkravsdirektivets artikel 109.

71

(72)  Jf. SSM-forordningens artikel 4, stk. 1, litra e).

72

(73)  Jf. kapitalkravsdirektivets artikel 85.

73

(74)  Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 468/2014 af 16. april 2014 om fastlæggelse af en ramme for samarbejde inden for Den Fælles Tilsynsmekanisme mellem Den Europæiske Centralbank og de kompetente nationale myndigheder og med de udpegede nationale myndigheder (SSM-rammeforordningen) (ECB/2014/17) (EUT L 141 af 14.5.2014, s. 1).

74

(75)  Særligt skal en cyberhændelse (et identificeret muligt brud på informationssikkerheden (uanset om det er ondsindet eller utilsigtet) indberettes til ECB, hvis mindst en af følgende betingelser er opfyldt: 1) der er en potentiel finansiel indvirkning på 5 mio. euro eller 0,1 pct. af CET1, 2) hændelsen er offentligt rapporteret eller forårsager omdømmemæssige skader, 3) hændelsen er bragt til den øverste informationsansvarlige uden for den regelmæssig rapportering, 4) banken har underrettet computerkriseberedskabsteamet/computersikkerhedsberedskabsteamet, et sikkerhedsorgan eller politiet om hændelsen, 5) hændelsen har udløst nødbackup- eller forretningskontinuitetsprocedurer, eller der er indgivet et cyberforsikringskrav, 6) der er sket en overtrædelse af lovkrav eller reguleringsmæssige krav, 7) banken anvender interne kriterier og ekspertvurdering (herunder en potentiel systemisk virkning) og beslutter at informere ECB.

75

(76)  Jf. forordningsforslagets artikel 7, stk. 3.

76

(77)  Jf. forordningsforslagets artikel 10, stk. 9.

77

(78)  Jf. forordningsforslagets artikel 5, stk. 10.

78

(79)  Jf. forordningsforslagets artikel 7.

79

(80)  Jf. artikel 19 i den foreslåede forordning.

80

(81)  Jf. forordningsforslagets artikel 3, stk. 7 og 18.

81

(82)  Jf. eksempelvis rammen.

82

(83)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 af 25. november 2015 om betalingstjenester i det indre marked, og om ændring af direktiv 2002/65/EF, 2009/110/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 og om ophævelse af direktiv 2007/64/EF (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 35).

83

(84)  Jf. artikel 7, stk. 9 i det foreslåede ændringsdirektiv.

84

(85)  Jf. forordningsforslagets artikel 17, stk. 3.

85

(86)  Jf. forordningsforslagets artikel 20.

86

(87)  Jf. forordningsforslagets artikel 21 og 22.

87

(88)  Jf. forordningsforslagets artikel 22, stk. 1.

88

(89)  Findes på ECB’s websted www.ecb.europa.eu.

89

(90)  Forordningsforslagets artikel 23 og 24.

90

(91)  Jf. forordningsforslagets artikel 28, stk. 3.

91

(92)  Jf. forordningsforslagets artikel 28, stk. 2.

92

(93)  Jf. artikel 29 i den foreslåede forordning.

93

(94)  Jf. forordningsforslagets artikel 29, stk. 3.

94

(95)  Jf. forordningsforslagets artikel 35.

95

(96)  Jf. forordningsforslagets artikel 39, stk. 1.

96

(97)  Jf. forordningsforslagets artikel 29, stk. 4 og 37.

97

(98)  Jf. forordningsforslagets artikel 37, stk. 3.

98

(99)  Jf. Domstolens dom (Store Afdeling) af 22. januar 2014, Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland mod Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union (EU) nr. 236/2012 — Sag C-270/12.

99

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 26.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 343/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 343/14

---

Euroens vekselkurs (1)

25. august 2021

(2021/C 343/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1736 |
| JPY | japanske yen | 129,00 |
| DKK | danske kroner | 7,4366 |
| GBP | pund sterling | 0,85590 |
| SEK | svenske kroner | 10,2248 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0739 |
| ISK | islandske kroner | 148,60 |
| NOK | norske kroner | 10,3863 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,531 |
| HUF | ungarske forint | 348,76 |
| PLN | polske zloty | 4,5779 |
| RON | rumænske leu | 4,9290 |
| TRY | tyrkiske lira | 9,8787 |
| AUD | australske dollar | 1,6191 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4827 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,1357 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6900 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5901 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 370,17 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 17,5801 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,6031 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4925 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 943,59 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,9350 |
| PHP | filippinske pesos | 58,495 |
| RUB | russiske rubler | 86,6276 |
| THB | thailandske bath | 38,465 |
| BRL | brasilianske real | 6,1707 |
| MXN | mexicanske pesos | 23,7798 |
| INR | indiske rupee | 87,1520 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1736

JPY

japanske yen

129,00

DKK

danske kroner

7,4366

GBP

pund sterling

0,85590

SEK

svenske kroner

10,2248

CHF

schweiziske franc

1,0739

ISK

islandske kroner

148,60

NOK

norske kroner

10,3863

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,531

HUF

ungarske forint

348,76

PLN

polske zloty

4,5779

RON

rumænske leu

4,9290

TRY

tyrkiske lira

9,8787

AUD

australske dollar

1,6191

CAD

canadiske dollar

1,4827

HKD

hongkongske dollar

9,1357

NZD

newzealandske dollar

1,6900

SGD

singaporeanske dollar

1,5901

KRW

sydkoreanske won

1 370,17

ZAR

sydafrikanske rand

17,5801

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,6031

HRK

kroatiske kuna

7,4925

IDR

indonesiske rupiah

16 943,59

MYR

malaysiske ringgit

4,9350

PHP

filippinske pesos

58,495

RUB

russiske rubler

86,6276

THB

thailandske bath

38,465

BRL

brasilianske real

6,1707

MXN

mexicanske pesos

23,7798

INR

indiske rupee

87,1520

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 26.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 343/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 343/15

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 4. august 2021

om nedsættelse af en ekspertgruppe med henblik på teknisk rådgivning om økologisk produktion (EGTOP)

(2021/C 343/03)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/848 (1) indeholder en definition af målsætningerne og principperne for økologisk produktion og fastsætter grundlæggende krav til produktion, mærkning og kontrol med økologiske produkter. |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/848 (1) indeholder en definition af målsætningerne og principperne for økologisk produktion og fastsætter grundlæggende krav til produktion, mærkning og kontrol med økologiske produkter.

| (2) | Kommissionen har behov for teknisk rådgivning med henblik på at kunne træffe beslutninger om godkendelse af produkter, stoffer og teknikker til anvendelse i økologisk landbrug og forarbejdning i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/848. Kommissionen har også behov for teknisk rådgivning ved hensyntagen til udviklingen eller forbedringen af andre økologiske produktionsregler og mere generelt for andre tekniske områder af økologisk produktion. I forbindelse med sådan rådgivning har Kommissionen behov for at konsultere eksperter i et rådgivende organ. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har behov for teknisk rådgivning med henblik på at kunne træffe beslutninger om godkendelse af produkter, stoffer og teknikker til anvendelse i økologisk landbrug og forarbejdning i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/848. Kommissionen har også behov for teknisk rådgivning ved hensyntagen til udviklingen eller forbedringen af andre økologiske produktionsregler og mere generelt for andre tekniske områder af økologisk produktion. I forbindelse med sådan rådgivning har Kommissionen behov for at konsultere eksperter i et rådgivende organ.

| (3) | Det er derfor nødvendigt at nedsætte en ekspertgruppe vedrørende økologisk produktion og at fastlægge dens opgaver og sammensætning i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse C(2016) 3301 final (2). |
| --- | --- |

(3)

Det er derfor nødvendigt at nedsætte en ekspertgruppe vedrørende økologisk produktion og at fastlægge dens opgaver og sammensætning i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse C(2016) 3301 final (2).

| (4) | Gruppen bør bestå af forskere med ekspertise inden for de relevante produkter, stoffer og teknikker og af eksperter med kompetencer inden for økologisk produktion, der kan give uafhængig, højt kvalificeret og klar teknisk rådgivning til Kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

Gruppen bør bestå af forskere med ekspertise inden for de relevante produkter, stoffer og teknikker og af eksperter med kompetencer inden for økologisk produktion, der kan give uafhængig, højt kvalificeret og klar teknisk rådgivning til Kommissionen.

| (5) | Ved Kommissionens afgørelse 2009/427/EF (3) blev der nedsat en ekspertgruppe med henblik på gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 (4). Denne gruppe afgav udtalelser om visse kategorier af stoffer og produkter, der anvendes i økologisk produktion. Afgørelserne om godkendelse af disse stoffer blev forsinket flere gange på grund af manglende disponible eksperter. I overensstemmelse med den nye retlige ramme i forordning (EU) 2018/848 skal flere kategorier af stoffer evalueres som f.eks. produkter til rengøring og desinficering og specialiserede og innovative teknikker og metoder inden forarbejdning af fødevarer. Derfor er antallet af de udtalelser, der er anmodet om, steget betydeligt, samtidig med at antallet af de disponible eksperter, der er villige til at deltage uden betaling i en ekspertgruppe for at bistå Kommissionen, er faldet. |
| --- | --- |

(5)

Ved Kommissionens afgørelse 2009/427/EF (3) blev der nedsat en ekspertgruppe med henblik på gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 (4). Denne gruppe afgav udtalelser om visse kategorier af stoffer og produkter, der anvendes i økologisk produktion. Afgørelserne om godkendelse af disse stoffer blev forsinket flere gange på grund af manglende disponible eksperter. I overensstemmelse med den nye retlige ramme i forordning (EU) 2018/848 skal flere kategorier af stoffer evalueres som f.eks. produkter til rengøring og desinficering og specialiserede og innovative teknikker og metoder inden forarbejdning af fødevarer. Derfor er antallet af de udtalelser, der er anmodet om, steget betydeligt, samtidig med at antallet af de disponible eksperter, der er villige til at deltage uden betaling i en ekspertgruppe for at bistå Kommissionen, er faldet.

| (6) | Den nye ekspertgruppe skal afgive udtalelser til Kommissionen om tekniske dossierer med henblik på godkendelse af produkter, stoffer og teknikker til anvendelse i økologisk landbrug og forarbejdning og med hensyn til andre økologiske produktionsregler og andre tekniske områder i økologisk produktion. Disse udtalelser er afgørende for udviklingen og overvågningen af Unionens politik og lovgivning om økologisk produktion, især for Kommissionens vedtagelse af gennemførelsesretsakter som f.eks. dem, der henvises til i artikel 16, stk. 3, artikel 17, stk. 3, og artikel 24, stk. 9, i forordning (EU) 2018/848. Uden uafhængig rådgivning fra uafhængige eksperter ville den pågældende EU-politik ikke kunne nå sine målsætninger. Derfor bør medlemmerne af denne gruppe ud over refusion af udgifter modtage særlige godtgørelser, som skal stå i rimeligt forhold til de specifikke opgaver, de er blevet betroet, og er i overensstemmelse med internationale standarder. |
| --- | --- |

(6)

Den nye ekspertgruppe skal afgive udtalelser til Kommissionen om tekniske dossierer med henblik på godkendelse af produkter, stoffer og teknikker til anvendelse i økologisk landbrug og forarbejdning og med hensyn til andre økologiske produktionsregler og andre tekniske områder i økologisk produktion. Disse udtalelser er afgørende for udviklingen og overvågningen af Unionens politik og lovgivning om økologisk produktion, især for Kommissionens vedtagelse af gennemførelsesretsakter som f.eks. dem, der henvises til i artikel 16, stk. 3, artikel 17, stk. 3, og artikel 24, stk. 9, i forordning (EU) 2018/848. Uden uafhængig rådgivning fra uafhængige eksperter ville den pågældende EU-politik ikke kunne nå sine målsætninger. Derfor bør medlemmerne af denne gruppe ud over refusion af udgifter modtage særlige godtgørelser, som skal stå i rimeligt forhold til de specifikke opgaver, de er blevet betroet, og er i overensstemmelse med internationale standarder.

| (7) | I artikel 6, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 (5)fastsættes finansieringen af foranstaltninger for teknisk og administrativ bistand. |
| --- | --- |

(7)

I artikel 6, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 (5)fastsættes finansieringen af foranstaltninger for teknisk og administrativ bistand.

| (8) | Der bør fastsættes regler for gruppemedlemmernes videregivelse af oplysninger. |
| --- | --- |

(8)

Der bør fastsættes regler for gruppemedlemmernes videregivelse af oplysninger.

| (9) | Personoplysninger bør behandles i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (6). |
| --- | --- |

(9)

Personoplysninger bør behandles i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (6).

| (10) | Afgørelse 2009/427/EF bør ophæves — |
| --- | --- |

(10)

Afgørelse 2009/427/EF bør ophæves —

BESTEMT FØLGENDE:

Artikel 1

Genstand

Ekspertgruppen vedrørende Teknisk Rådgivning om Økologisk Produktion (i det følgende benævnt (»gruppen«) nedsættes.

Artikel 2

Opgaver

Gruppens opgaver er:

| (a) | at bistå Kommissionen med evaluering af tekniske spørgsmål i økologisk produktion, herunder produkter, stoffer, metoder og teknikker, som kan anvendes i økologisk produktion under hensyntagen til de i forordning (EU) 2018/848 fastlagte målsætninger og principper og supplerende politikmålsætninger for økologisk produktion |
| --- | --- |

(a)

at bistå Kommissionen med evaluering af tekniske spørgsmål i økologisk produktion, herunder produkter, stoffer, metoder og teknikker, som kan anvendes i økologisk produktion under hensyntagen til de i forordning (EU) 2018/848 fastlagte målsætninger og principper og supplerende politikmålsætninger for økologisk produktion

| (b) | at bistå Kommissionen i at forbedre eksisterende regler og udarbejde nye regler for forordning (EU) 2018/848 |
| --- | --- |

(b)

at bistå Kommissionen i at forbedre eksisterende regler og udarbejde nye regler for forordning (EU) 2018/848

| (c) | at tilskynde til en erfaringsudveksling og god praksis inden for tekniske spørgsmål i forbindelse med økologisk produktion. |
| --- | --- |

(c)

at tilskynde til en erfaringsudveksling og god praksis inden for tekniske spørgsmål i forbindelse med økologisk produktion.

Artikel 3

Høring

1.   Kommissionen kan høre gruppen om alle spørgsmål vedrørende økologisk produktion.

2.   Gruppens formand kan råde Kommissionen til at konsultere gruppen om et specifikt spørgsmål.

Artikel 4

Medlemskab — udnævnelse

1.   Gruppen består af op til 13 medlemmer.

2.   Medlemmerne udnævnes i deres personlige egenskab og optræder uafhængigt og i offentlighedens interesse.

3.   Medlemmer, som ikke længere er i stand til at bidrage effektivt til ekspertgruppens drøftelser, som efter Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug og Udvikling af Landdistrikters (»GD AGRI«) opfattelse ikke opfylder de betingelser, der er fastsat i artikel 339 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, eller som træder tilbage, er ikke længere en del af gruppen og kan udskiftes for den resterende del af deres mandatperiode.

Artikel 5

Udvælgelsesprocedure

1.   Udvælgelsen af gruppens medlemmer sker efter en offentlig indkaldelse af ansøgninger, som offentliggøres i Kommissionens register over ekspertgrupper og lignende enheder (»registret over ekspertgrupper«). Desuden kan indkaldelsen af ansøgninger offentliggøres på andre måder, herunder på særlige websteder. Indkaldelsen af ansøgninger skal klart beskrive udvælgelseskriterierne, herunder den nødvendige ekspertise i forbindelse med det arbejde, som skal udføres. Ansøgningsfristen skal være på mindst fire uger.

2.   Enkeltpersoner, der ansøger om at blive udpeget som medlemmer af gruppen, skal oplyse om ethvert forhold, der ville kunne give anledning til interessekonflikter. Kommissionen skal navnlig pålægge disse personer at indgive en interesseerklæring (»interesseerklæringsformular«) på grundlag af den faste interesseerklæringsformular for ekspertgrupper (7) sammen med et opdateret CV som led i deres ansøgning. For at en person kan udnævnes som medlem i sin personlige egenskab, skal vedkommende indsende en behørigt udfyldt interesseerklæringsformular. Vurderingen af eventuelle interessekonflikter foretages af Kommissionen i overensstemmelse med Kommissionens horisontale regler om ekspertgrupper (»de horisontale regler«).

3.   Gruppens medlemmer udpeges af generaldirektøren for GD AGRI blandt specialister, som har kompetence på de områder, der er omhandlet i artikel 2 og 3, stk. 1, og som har reageret på indkaldelsen af ansøgninger.

4.   De andre egnede ansøgere, som har reageret på indkaldelsen af ansøgninger, og som ikke er udpeget som medlemmer af gruppen, skal anføres på en reserveliste. Kommissionen anmoder ansøgerne om deres samtykke, inden deres navne opføres på reservelisten.

5.   Medlemmerne af gruppen udnævnes for en periode på fire år og kan genudnævnes, dog højst i tre på hinanden følgende perioder. De varetager deres hverv, indtil deres mandatperiode udløber, medmindre de afløses i overensstemmelse med artikel 4, stk. 3.

Artikel 6

Formand

GD AGRI udpeger en formand og to næstformænd for gruppen.

Artikel 7

Virkemåde

1.   Gruppen handler på opfordring af GD AGRI.

2.   Gruppens møder afholdes i princippet i Kommissionens lokaler eller virtuelt, hvis omstændighederne taler derfor. Gruppen kan efter aftale med GD AGRI og ved simpelt flertal blandt sine medlemmer beslutte, at individuelle møder optages i overensstemmelse med relevante databeskyttelsesregler.

3.   Sekretariatsopgaverne varetages af GD AGRI. Tjenestemænd i Kommissionen fra andre tjenestegrene med interesse i gruppens og undergruppernes møder kan deltage i disse.

4.   Gruppen kan efter aftale med GD AGRI og ved simpelt flertal blandt sine medlemmer beslutte at give offentligheden adgang til sine drøftelser.

5.   Referater af drøftelserne af hvert punkt på dagsordenen og af gruppens udtalelser skal være meningsfulde og fuldstændige. Referater udfærdiges af sekretariatet under formandens ansvar.

6.   I princippet vedtager gruppen sine udtalelser, henstillinger og rapporter ved konsensus. Ved afstemning træffer medlemmerne beslutning med simpelt flertal. Medlemmer, som har stemt imod, har ret til at få knyttet et dokument, der sammenfatter begrundelserne for deres holdning, som bilag til udtalelser, anbefalinger og rapporter.

Artikel 8

Undergrupper

1.   GD AGRI kan nedsætte undergrupper, der skal undersøge specifikke spørgsmål på grundlag af et mandat, som GD AGRI opstiller. Undergrupper fungerer i overensstemmelse med de horisontale regler og aflægger rapport til gruppen. Disse udvalg opløses, så snart deres arbejde er udført.

2.   GD AGRI skal vælge medlemmer af undergrupperne fra medlemmerne af gruppen eller fra den reserveliste, der er omhandlet i artikel 5, stk. 4.

Artikel 9

Indbudte eksperter

GD AGRI kan indbyde eksperter med særlig ekspertise inden for et emne på dagsordenen til at deltage i gruppens eller undergruppernes arbejde på ad hoc-basis.

Artikel 10

Observatører

1.   Organisationer kan i overensstemmelse med de horisontale regler få observatørstatus via en direkte invitation fra formanden.

2.   Organisationer, der er udpeget som observatører, udpeger selv deres repræsentanter.

3.   Observatørernes repræsentanter kan få tilladelse af formanden til at deltage i drøftelserne i gruppen og bidrage med ekspertise. De har dog ikke stemmeret og må ikke deltage i udformningen af gruppens anbefalinger eller råd.

Artikel 11

Forretningsorden

På forslag fra og efter aftale med GD AGRI fastsætter gruppen i overensstemmelse med de horisontale regler selv sin forretningsorden med simpelt flertal på grundlag af standardforretningsordenen for ekspertgrupper (8).

Artikel 12

Tavshedspligt og håndtering af klassificerede informationer

Gruppens medlemmer og deres repræsentanter samt de indbudte eksperter og observatører er pålagt tavshedspligt, som i medfør af traktaterne og gennemførelsesbestemmelserne hertil finder anvendelse på alle medlemmer af institutionerne og deres personale, og er omfattet af Kommissionens sikkerhedsforskrifter vedrørende beskyttelse af EU’s klassificerede informationer som fastsat i Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/443 (9) og (EU, Euratom) 2015/444 (10). Hvis de tilsidesætter disse forpligtelser, kan Kommissionen træffe alle relevante foranstaltninger.

Artikel 13

Åbenhed

1.   Gruppen og undergrupperne registreres i registret over ekspertgrupper.

2.   For så vidt angår gruppens og undergruppernes sammensætning offentliggøres følgende data i registret over ekspertgrupper:

| (a) | navnene på de enkeltpersoner, der er udnævnt i deres personlige egenskab |
| --- | --- |

(a)

navnene på de enkeltpersoner, der er udnævnt i deres personlige egenskab

| (b) | navnene på observatørerne. |
| --- | --- |

(b)

navnene på observatørerne.

3.   Alle relevante dokumenter, herunder dagsordener, referater, udtalelser og deltagernes bidrag, stilles til rådighed enten i registret over ekspertgrupper eller via et link fra registret til et særligt websted, hvor disse oplysninger kan findes. Adgangen til de særlige websteder må ikke være betinget af brugerregistrering eller underlagt andre begrænsninger. Navnlig skal dagsordenen og andre relevante baggrundsdokumenter offentliggøres i god tid før mødet efterfulgt af rettidig offentliggørelse af referater og udtalelser. Undtagelser fra forpligtelsen til offentliggørelse kan kun forekomme i tilfælde, hvor det vurderes, at et dokuments udbredelse ville være til skade for beskyttelsen af en offentlig eller privat interesse, jf. artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (11).

Artikel 14

Mødeudgifter

Rejse- og opholdsudgifterne for gruppens medlemmer og indbudte eksperter som følge af deres deltagelse i gruppens eller undergruppernes møder godtgøres af Kommissionen i overensstemmelse med de i Kommissionen gældende bestemmelser inden for rammerne af de disponible midler, der afsættes som led i den årlige procedure for tildeling af ressourcer.

Artikel 15

Særlige godtgørelser

Gruppens medlemmer og de indbudte eksperter er berettiget til en særlig godtgørelse for deres forberedende arbejde og/eller deltagelse i gruppens arbejde og relaterede møder som anført i bilaget.

Artikel 16

Ophævelse

Afgørelse 2009/427/EF ophæves.

Henvisninger til den ophævede beslutning skal forstås som henvisninger til denne afgørelse.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. august 2021.

På Kommissionens vegne

JanuszWOJCIECHOWSKI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/848 af 30. maj 2018 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 (EUT L 150 af 14.6.2018, s. 1).

1

(2)  Kommissionens afgørelse C(2016) 3301 final af 30. maj 2016 om fastlæggelse af horisontale regler om oprettelse af Kommissionens ekspertgrupper og deres funktion.

2

(3)  Kommissionens afgørelse 2009/427/EF af 3. juni 2009 om nedsættelse af en ekspertgruppe med henblik på teknisk rådgivning om økologisk produktion (EUT L 139 af 5.6.2009, s. 29).

3

(4)  Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 af 28. juni 2007 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2092/91 (EUT L 189 af 20.7.2007, s. 1).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 549).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

6

(7)  Jf. artikel 11 i de horisontale regler og bilag 4.

7

(8)  Jf. artikel 17 i de horisontale regler.

8

(9)  Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/443 af 13. marts 2015 om sikkerhedsbeskyttelse i Kommissionen (EUT L 72 af 17.3.2015, s. 41).

9

(10)  Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 af 13. marts 2015 om reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EU’s klassificerede informationer (EUT L 72 af 17.3.2015, s. 53).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43). Disse undtagelser har til formål at beskytte den offentlige sikkerhed, militære anliggender, internationale forbindelser, finanspolitik, valutapolitik eller økonomisk politik, privatlivets fred og den enkeltes integritet, forretningsmæssige interesser, retslige procedurer og juridisk rådgivning, inspektioner/undersøgelser/revision samt institutionens beslutningsproces.

11

---

BILAG

Særlige godtgørelser

1)

| Gruppemøder/Undergruppemøder | EUR/hel dag  (1) |
| --- | --- |
| Formand | 450 |
| Næstformand/Referent | 450 |
| Medlemmer | 300 |
| Indbudte eksperter | 300 |

Gruppemøder/Undergruppemøder

EUR/hel dag  (1)

Formand

450

Næstformand/Referent

450

Medlemmer

300

Indbudte eksperter

300

2)

Medlemmerne af gruppen eller undergruppen er berettiget til en særlig godtgørelse for at fungere som referent, så de får kompensation for arbejde udført uden for mødet, f.eks. i forbindelse med forberedelse og færdiggørelse af referatet vedrørende gruppens eller en undergruppes møde. Den særlige godtgørelse udbetales med et beløb på 450 EUR i form af daglige enhedsomkostninger for hver hele arbejdsdag.

3)

Medlemmerne af gruppen og de indbudte eksperter er berettiget til en særlig godtgørelse for at fungere som referent, så de kan udarbejde videnskabelige rapporter (resuméer, forespørgsler og baggrundsoplysninger) som forberedelse til gruppens eller en undergruppes møder eller udfærdige referat efter gruppens eller en undergruppes møder.

4)

Når Kommissionen anmoder om forberedende arbejde, som navnlig består i at udarbejde gruppens eller en undergruppes rapporter eller udtalelser, analyser til støtte for konsekvensanalyser eller videnskabelig ledelse, specificerer Kommissionen de opgaver, der skal udføres, samt deres tidsramme. Beregningen af antallet af arbejdsdage afhænger især af arbejdsbyrden i forhold til sagens kompleksitet, hvor meget tid der kræves til at udføre opgaverne som følge af mængden og tilgængeligheden af data og videnskabelig litteratur samt de oplysninger, der skal indsamles og behandles. Der kan derfor kun fraviges fra det nedenfor anførte vejledende antal arbejdsdage i særlige, behørigt begrundede tilfælde:

| Vejledende antal arbejdsdage | Type opgaver der skal udføres |
| --- | --- |
| 1-10 dage | Forberedende arbejde (videnskabelige rapporter, undersøgelser, analyser til at underbygge konsekvensanalysen) |
| 4-6 dage | Referat efter gruppens eller en undergruppes møde, udtalelse fra EGTOP |
| 10-30 dage | Videnskabelig ledelse og organisering af gruppens arbejde uden for gruppens møder, navnlig rådgivning af Kommissionen om generel videnskabelig planlægning, om inddragelse af eksterne eksperter, om fastlæggelse af indholdet af de videnskabelige rapporter samt undergruppe- og gruppemøder, om sikring af tilgængelighed af eksisterende data og resultater af den videnskabelige forskning, om forberedelse og koordinering af oprettelsen og afholdelsen af undergruppers møder, og om at holde forbindelse med andre rådgivende organer og interesseparter og med Kommissionens tjenestegrene (både med Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og andre generaldirektorater samt JRC) |

Vejledende antal arbejdsdage

Type opgaver der skal udføres

1-10 dage

Forberedende arbejde (videnskabelige rapporter, undersøgelser, analyser til at underbygge konsekvensanalysen)

4-6 dage

Referat efter gruppens eller en undergruppes møde, udtalelse fra EGTOP

10-30 dage

Videnskabelig ledelse og organisering af gruppens arbejde uden for gruppens møder, navnlig rådgivning af Kommissionen om generel videnskabelig planlægning, om inddragelse af eksterne eksperter, om fastlæggelse af indholdet af de videnskabelige rapporter samt undergruppe- og gruppemøder, om sikring af tilgængelighed af eksisterende data og resultater af den videnskabelige forskning, om forberedelse og koordinering af oprettelsen og afholdelsen af undergruppers møder, og om at holde forbindelse med andre rådgivende organer og interesseparter og med Kommissionens tjenestegrene (både med Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og andre generaldirektorater samt JRC)

Eksperter, der fungerer som referent, så de kan udarbejde videnskabelige rapporter som forberedelse til gruppens eller en undergruppes møder eller udfærdige referat efter gruppens eller en undergruppes møder, og formanden, der er ansvarlig for den videnskabelige ledelse og organisering af gruppens arbejde uden for gruppemøderne, får udbetalt et beløb på 450 EUR i form af daglige enhedsomkostninger for hver hele arbejdsdag.

---

(1)  For deltagelse i et formiddags- eller et eftermiddagsmøde er godtgørelsen 50 % af godtgørelsen for et heldagsmøde.

1

---

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

| 26.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 343/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 343/23

---

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

(2021/C 343/04)

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning om ikke at gøre indsigelse mod følgende statsstøtteforanstaltning:

| Vedtagelsesdato | 12. maj 2020 |
| --- | --- |
| Sag nr. | 86817 |
| Beslutning nr. | 041/21/COL |
| EFTA-stat | Norge |
| Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed) | Forlængelse og ændring af kompensationsordningen som følge af covid-19 vedrørende store offentlige begivenheder |
| Retsgrundlag | Parliamentary decision authorising the scheme and setting out its main conditions and a letter of assignment from the Ministry of Trade, Industry and Fisheries to Innovation Norway |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Kompensation for tab som følge af usædvanlige begivenheder |
| Støtteform | Direkte tilskud |
| Støttebeløb | 260 mio. NOK |
| Støtteintensitet | 60 % |
| Varighed | Indtil den 31. december 2021 |
| Berørte sektorer | Alle sektorer |
| Navn og adresse på den støtteydende myndighed: | Innovasjon Norge |
| Pb. 448 Sentrum |
| Akersgata 13 |
| N-0104 Oslo |
| NORGE |

Vedtagelsesdato

12. maj 2020

Sag nr.

86817

Beslutning nr.

041/21/COL

EFTA-stat

Norge

Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed)

Forlængelse og ændring af kompensationsordningen som følge af covid-19 vedrørende store offentlige begivenheder

Retsgrundlag

Parliamentary decision authorising the scheme and setting out its main conditions and a letter of assignment from the Ministry of Trade, Industry and Fisheries to Innovation Norway

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Kompensation for tab som følge af usædvanlige begivenheder

Støtteform

Direkte tilskud

Støttebeløb

260 mio. NOK

Støtteintensitet

60 %

Varighed

Indtil den 31. december 2021

Berørte sektorer

Alle sektorer

Navn og adresse på den støtteydende myndighed:

Innovasjon Norge

Pb. 448 Sentrum

Akersgata 13

N-0104 Oslo

NORGE

Den autentiske udgave af beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på EFTA-Tilsynsmyndighedens websted: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 26.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 343/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 343/24

---

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

(2021/C 343/05)

EFTA-Tilsynsmyndigheden gør ikke indsigelse mod følgende statsstøtteforanstaltning:

| Dato for vedtagelse af beslutningen | 10. maj 2021 |
| --- | --- |
| Sag nr. | 86805 |
| Beslutning nr. | 037/20/KOL |
| EFTA-stat | Island |
| Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed) | Covid-19-ændringer og forlængelser af ordningerne om afsluttende tilskud og tilskud til resiliens |
| Retsgrundlag | Lovgivningsmæssig retsakt, som ændrer lov nr. 38/2020 og lov nr. 160/2020 |
| Foranstaltningens art | Ordninger |
| Formål | At bidrage til den fortsatte økonomiske aktivitet i virksomheder, der har lidt indkomsttab under covid-19-pandemien, og inddæmningsforanstaltninger, der er indført for at bekæmpe spredningen af virusset |
| Støtteform | Direkte tilskud |
| Budget | Ordning med resilienstilskud: Anslået budget på 20,5 milliard
  Ordning med afsluttende tilskud: Et anslået budget på 1 mia. ISK og et maksimalt budget på 2 mia. ISK |
| Varighed | Ordning med resilienstilskud: 31. december 2021
  Ordning med afsluttende tilskud: 30. september 2021 |
| Økonomiske sektorer | Alle sektorer |
| Navn og adresse på den støtteydende myndighed | Iceland Revenue and Customs (Skatturinn) |
| Tryggvagata 19 |
| 101 Reykjavík |
| ISLAND |

Dato for vedtagelse af beslutningen

10. maj 2021

Sag nr.

86805

Beslutning nr.

037/20/KOL

EFTA-stat

Island

Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed)

Covid-19-ændringer og forlængelser af ordningerne om afsluttende tilskud og tilskud til resiliens

Retsgrundlag

Lovgivningsmæssig retsakt, som ændrer lov nr. 38/2020 og lov nr. 160/2020

Foranstaltningens art

Ordninger

Formål

At bidrage til den fortsatte økonomiske aktivitet i virksomheder, der har lidt indkomsttab under covid-19-pandemien, og inddæmningsforanstaltninger, der er indført for at bekæmpe spredningen af virusset

Støtteform

Direkte tilskud

Budget

Ordning med resilienstilskud: Anslået budget på 20,5 milliard

Ordning med afsluttende tilskud: Et anslået budget på 1 mia. ISK og et maksimalt budget på 2 mia. ISK

Varighed

Ordning med resilienstilskud: 31. december 2021

Ordning med afsluttende tilskud: 30. september 2021

Økonomiske sektorer

Alle sektorer

Navn og adresse på den støtteydende myndighed

Iceland Revenue and Customs (Skatturinn)

Tryggvagata 19

101 Reykjavík

ISLAND

Den autentiske udgave af beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på EFTA-Tilsynsmyndighedens websted: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 26.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 343/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 343/25

---

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

(2021/C 343/06)

EFTA-Tilsynsmyndigheden gør ikke indsigelse mod følgende statsstøtteforanstaltning:

| Dato for vedtagelse af beslutningen | 11. maj 2021 |
| --- | --- |
| Sag nr. | 86811 |
| Beslutning nr. | 039/21/KOL |
| EFTA-stat | Island |
| Støtteforanstaltningens navn | Ændringer af den digitale gavekuponordning som følge af covid-19 |
| Retsgrundlag | Lovgivningsmæssig retsakt, som ændrer lov nr. 54/2020 om digitale gavekuponer (lög um ferðagjöf) |
| Foranstaltningens art | Ordning |
| Formål | At øge den indenlandske efterspørgsel efter turisttjenester og derved gavne turistsektoren |
| Støtteform | Tilskud (indirekte støtte) |
| Budget | 1,4 mia. ISK |
| Varighed | 1. juni 2021 til 31. august 2021 |
| Økonomiske sektorer | Turisme |
| Navn og adresse på den støtteydende myndighed | Finans- og Økonomiministeriet |
| Arnarhvoli við Lindargötu |
| 101 Reykjavík |
| ISLAND |

Dato for vedtagelse af beslutningen

11. maj 2021

Sag nr.

86811

Beslutning nr.

039/21/KOL

EFTA-stat

Island

Støtteforanstaltningens navn

Ændringer af den digitale gavekuponordning som følge af covid-19

Retsgrundlag

Lovgivningsmæssig retsakt, som ændrer lov nr. 54/2020 om digitale gavekuponer (lög um ferðagjöf)

Foranstaltningens art

Ordning

Formål

At øge den indenlandske efterspørgsel efter turisttjenester og derved gavne turistsektoren

Støtteform

Tilskud (indirekte støtte)

Budget

1,4 mia. ISK

Varighed

1. juni 2021 til 31. august 2021

Økonomiske sektorer

Turisme

Navn og adresse på den støtteydende myndighed

Finans- og Økonomiministeriet

Arnarhvoli við Lindargötu

101 Reykjavík

ISLAND

Den autentiske udgave af beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på EFTA-Tilsynsmyndighedens websted: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 26.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 343/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 343/26

---

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

(2021/C 343/07)

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning om ikke at gøre indsigelse mod følgende statsstøtteforanstaltning:

| Vedtagelsesdato | 12. maj 2021 |
| --- | --- |
| Sag nr. | 86812 |
| Beslutning nr. | 040/21/COL |
| EFTA-stat | Norge |
| Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed) | Ændring og forlængelse af likviditetsstøtteordningen for virksomheder i turistsektoren som følge af covid-19 |
| Retsgrundlag | Parliamentary Decision, authorising the amendments and prolongation, and a letter of additional assignment to Innovation Norway from the Ministry of Trade, Industry and Fisheries. |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Sikre adgangen til likviditet for virksomheder, der pludselig får likviditetsmangel som følge af covid-19-udbruddets konsekvenser for økonomien. |
| Støtteform | Tilskud |
| Støttebeløb | 1 550  mio. NOK |
| Støtteintensitet | Små og mellemstore virksomheder kan få dækket op til 80 % af de støtteberettigede omkostninger. Store virksomheder kan få dækket op til 70 % af de støtteberettigede omkostninger. Omkostninger til materielle og immaterielle aktiver, der er nødvendige for projektgennemførelse, kan dækkes op til 50 %. |
| Varighed | 12.5.2021-31.12.2021 |
| Berørte sektorer | NACE 49, 50, 51, 55, 56, 74.903, 77, 79, 82.3, 90, 91 og 93. |
| Navn og adresse på den støtteydende myndighed: | Innovasjon Norge |
| Akersgata 13 |
| N-0104 Oslo |
| NORGE |
| Pb. 448 Sentrum |

Vedtagelsesdato

12. maj 2021

Sag nr.

86812

Beslutning nr.

040/21/COL

EFTA-stat

Norge

Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed)

Ændring og forlængelse af likviditetsstøtteordningen for virksomheder i turistsektoren som følge af covid-19

Retsgrundlag

Parliamentary Decision, authorising the amendments and prolongation, and a letter of additional assignment to Innovation Norway from the Ministry of Trade, Industry and Fisheries.

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Sikre adgangen til likviditet for virksomheder, der pludselig får likviditetsmangel som følge af covid-19-udbruddets konsekvenser for økonomien.

Støtteform

Tilskud

Støttebeløb

1 550  mio. NOK

Støtteintensitet

Små og mellemstore virksomheder kan få dækket op til 80 % af de støtteberettigede omkostninger. Store virksomheder kan få dækket op til 70 % af de støtteberettigede omkostninger. Omkostninger til materielle og immaterielle aktiver, der er nødvendige for projektgennemførelse, kan dækkes op til 50 %.

Varighed

12.5.2021-31.12.2021

Berørte sektorer

NACE 49, 50, 51, 55, 56, 74.903, 77, 79, 82.3, 90, 91 og 93.

Navn og adresse på den støtteydende myndighed:

Innovasjon Norge

Akersgata 13

N-0104 Oslo

NORGE

Pb. 448 Sentrum

Den autentiske udgave af beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på EFTA-Tilsynsmyndighedens websted: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 26.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 343/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 343/27

---

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

(2021/C 343/08)

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning om ikke at gøre indsigelse mod følgende statsstøtteforanstaltning:

| Vedtagelsesdato | 18.5.2021 |
| --- | --- |
| Sag nr. | 86828 |
| Beslutning nr. | 042/21/COL |
| EFTA-stat | Norge |
| Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed) | Ændring af covid-19-støtteordning for organisationer i den frivillige sektor |
| Retsgrundlag | The amended regulation on scheme to aid organisations in the voluntary sector (no reference number yet) |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Ordningen skal sikre frivillige organisationer likviditet og derved stimulere aktiviteter og hjælpe frivillige organisationer gennem den nuværende covid-19-krise |
| Støtteform | Direkte tilskud |
| Støttebeløb | 1155 mio. NOK |
| Støtteintensitet | — | Ansøgere kan modtage et tilskud på 70 % af de yderligere omkostninger og/eller omkostningerne i forbindelse med udviklingen og/eller tilpasningen af aktiviteter |

Vedtagelsesdato

18.5.2021

Sag nr.

86828

Beslutning nr.

042/21/COL

EFTA-stat

Norge

Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed)

Ændring af covid-19-støtteordning for organisationer i den frivillige sektor

Retsgrundlag

The amended regulation on scheme to aid organisations in the voluntary sector (no reference number yet)

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Ordningen skal sikre frivillige organisationer likviditet og derved stimulere aktiviteter og hjælpe frivillige organisationer gennem den nuværende covid-19-krise

Støtteform

Direkte tilskud

Støttebeløb

1155 mio. NOK

Støtteintensitet

—

Ansøgere kan modtage et tilskud på 70 % af de yderligere omkostninger og/eller omkostningerne i forbindelse med udviklingen og/eller tilpasningen af aktiviteter

| — | Ansøgere kan modtage et tilskud på 70 % af de støtteberettigede omkostninger til begivenheder og andre specificerede aktiviteter, der afvikles som planlagt |
| --- | --- |

—

Ansøgere kan modtage et tilskud på 70 % af de støtteberettigede omkostninger til begivenheder og andre specificerede aktiviteter, der afvikles som planlagt

| — | Ansøgere kan modtage et tilskud på 50 % af de støtteberettigede omkostninger til begivenheder og andre specificerede aktiviteter, der annulleres |
| --- | --- |

—

Ansøgere kan modtage et tilskud på 50 % af de støtteberettigede omkostninger til begivenheder og andre specificerede aktiviteter, der annulleres

Varighed

18.5.2021-31.12.2021

Berørte sektorer

Den frivillige sektor

Navn og adresse på den støtteydende myndighed

| Lotteri- og stiftelsestilsynet |
| --- |
| Postboks 800 |
| N-6805 Førde |
| NORGE |

Lotteri- og stiftelsestilsynet

Postboks 800

N-6805 Førde

NORGE

Den autentiske udgave af beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på EFTA-Tilsynsmyndighedens websted: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 26.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 343/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 343/28

---

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

(2021/C 343/09)

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning om ikke at gøre indsigelse mod følgende statsstøtteforanstaltning:

| Vedtagelsesdato | 20. maj 2020 |
| --- | --- |
| Sag nr. | 86839 |
| Beslutning nr. | 051/21/COL |
| EFTA-stat | Norge |
| Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed) | Covid-19-støtteordning for lagertab |
| Retsgrundlag | The amended regulation on complementing and executing the law on temporary aid scheme for undertakings with substantial loss in turnover after august 2020 (not yet adopted). |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | At kompensere restauranter, caféer, barer og hoteller, der beværter andre kunder end hotelgæster, samt blomsterbutikker for lagertab. |
| Støtteform | Direkte tilskud |
| Støttebeløb | 25 mio. NOK |
| Støtteintensitet | 100 % |
| Varighed | 9. juni 2021-31. december 2021 |
| Berørte sektorer | Hotel- og restaurationsbranchen og blomsterbutikker. |
| Navn og adresse på den støtteydende myndighed | Brønnøysundregistrene |
| Postboks 900 |
| N-8910 Brønnøysund |
| Norge |

Vedtagelsesdato

20. maj 2020

Sag nr.

86839

Beslutning nr.

051/21/COL

EFTA-stat

Norge

Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed)

Covid-19-støtteordning for lagertab

Retsgrundlag

The amended regulation on complementing and executing the law on temporary aid scheme for undertakings with substantial loss in turnover after august 2020 (not yet adopted).

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

At kompensere restauranter, caféer, barer og hoteller, der beværter andre kunder end hotelgæster, samt blomsterbutikker for lagertab.

Støtteform

Direkte tilskud

Støttebeløb

25 mio. NOK

Støtteintensitet

100 %

Varighed

9. juni 2021-31. december 2021

Berørte sektorer

Hotel- og restaurationsbranchen og blomsterbutikker.

Navn og adresse på den støtteydende myndighed

Brønnøysundregistrene

Postboks 900

N-8910 Brønnøysund

Norge

Den autentiske udgave af beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på EFTA-Tilsynsmyndighedens websted: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

V Øvrige meddelelser

RETSLIGE PROCEDURER

EFTA-Domstolen

| 26.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 343/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 343/29

---

Sag anlagt den 9. juli 2021 af SÝN hf. mod EFTA-Tilsynsmyndigheden

(Sag E-4/21)

(2021/C 343/10)

SÝN hf. har ved advokat Dóra Sif Tynes, advokatfirmaet ADVEL, Kalkofnsvegur 2, 101 Reykjavik, Island, den 9. juli 2021 anlagt sag mod EFTA-Tilsynsmyndigheden ved EFTA-Domstolen.

SÝN hf. har nedlagt følgende påstande:

| 1. | EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 023/21/COL af 26. marts 2021 vedrørende Støtte til Farice ehf. til investeringer i et tredje undersøisk kabel annulleres. |
| --- | --- |

1.

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 023/21/COL af 26. marts 2021 vedrørende Støtte til Farice ehf. til investeringer i et tredje undersøisk kabel annulleres.

| 2. | EFTA-Tilsynsmyndigheden tilpligtes at betale alle sagens omkostninger. |
| --- | --- |

2.

EFTA-Tilsynsmyndigheden tilpligtes at betale alle sagens omkostninger.

Retlige og faktiske omstændigheder samt søgsmålsgrunde:

| — | Sýn (»sagsøgeren«) er en virksomhed inden for elektronisk kommunikation og medier, der er aktiv på alle telekommunikations- og transmissionsmarkeder i Island, og som har registreret forretningsadresse på Suðurlandsbraut 8 i Reykjavik. Virksomheden sporer sine rødder til oprettelsen af Íslandssími hf. og Tal hf. i slutningen af 90’erne efter liberaliseringen af udbuddet af teletjenester i Island. Sagsøger udbyder omfattende elektroniske kommunikationstjenester, herunder levering af datacentertjenester, under varemærket Vodafone, der er omfattet af en partnerskabsaftale med Vodafone Group plc. |
| --- | --- |

—

Sýn (»sagsøgeren«) er en virksomhed inden for elektronisk kommunikation og medier, der er aktiv på alle telekommunikations- og transmissionsmarkeder i Island, og som har registreret forretningsadresse på Suðurlandsbraut 8 i Reykjavik. Virksomheden sporer sine rødder til oprettelsen af Íslandssími hf. og Tal hf. i slutningen af 90’erne efter liberaliseringen af udbuddet af teletjenester i Island. Sagsøger udbyder omfattende elektroniske kommunikationstjenester, herunder levering af datacentertjenester, under varemærket Vodafone, der er omfattet af en partnerskabsaftale med Vodafone Group plc.

| — | Farice hf. blev oprettet i 2002 af islandske og færøske parter med det formål at forberede, opbygge og drive et undersøisk elektronisk kabelsystem, der sikrer international konnektivitet mellem Island, Færøerne og Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

—

Farice hf. blev oprettet i 2002 af islandske og færøske parter med det formål at forberede, opbygge og drive et undersøisk elektronisk kabelsystem, der sikrer international konnektivitet mellem Island, Færøerne og Det Forenede Kongerige.

| — | Denne sag drejer sig om et annullationssøgsmål til prøvelse af EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 023/21/COL (herefter »den anfægtede beslutning«). Den anfægtede beslutning blev vedtaget den 26. marts 2021 efter en anmeldelse fra de islandske myndigheder, der blev indgivet den 23. marts 2021. |
| --- | --- |

—

Denne sag drejer sig om et annullationssøgsmål til prøvelse af EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 023/21/COL (herefter »den anfægtede beslutning«). Den anfægtede beslutning blev vedtaget den 26. marts 2021 efter en anmeldelse fra de islandske myndigheder, der blev indgivet den 23. marts 2021.

| — | Sagsøger har nedlagt påstand om annullation af den anfægtede beslutning med den begrundelse, at EFTA-Tilsynsmyndigheden har:






  — | Misligholdt sin forpligtelse til at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (»tilsyns- og domstolsaftalen«), da den burde have næret tvivl om foranstaltningens forenelighed med EØS-aftalen. |
| --- | --- | --- |

—

Sagsøger har nedlagt påstand om annullation af den anfægtede beslutning med den begrundelse, at EFTA-Tilsynsmyndigheden har:

—

Misligholdt sin forpligtelse til at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (»tilsyns- og domstolsaftalen«), da den burde have næret tvivl om foranstaltningens forenelighed med EØS-aftalen.

| — | Har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til artikel 16 i tilsyns- og domstolsaftalen om at give en tilstrækkelig begrundelse. |
| --- | --- |

—

Har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til artikel 16 i tilsyns- og domstolsaftalen om at give en tilstrækkelig begrundelse.

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 26.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 343/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 343/30

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring
  af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren
  i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2021/C 343/11)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE AF EN STANDARDÆNDRING TIL ÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Régnié«

PDO-FR-A0912-AM02

Meddelelsesdato: 7. juni 2021

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Geografisk område

I kapitel I, afsnit IV, punkt 1, tilføjes ordene »i henhold til den officielle geografiske kodeks fra 2019« efter ordet »Rhône«.

Denne redaktionelle ændring gør det muligt at henvise til det geografiske område i forhold til den i 2019 gældende udgave af den officielle geografiske kodeks, som offentliggjort af INSEE, og at sikre, at det geografiske område er juridisk afgrænset.

Det geografiske områdes perimeter forbliver helt den samme.

Ordene »varetages« ændres til »finder sted«.

Punkt 6 i enhedsdokumentet ændres i overensstemmelse hermed.

Der tilføjes ligeledes en sætning for at informere om, at kortmateriale for det geografiske område er tilgængeligt på INAO’s websted.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

2.   Område i umiddelbar nærhed

I kapitel I, afsnit IV, punkt 3, tilføjes ordene »i henhold til den officielle geografiske kodeks fra 2019« efter ordet »følgende«.

Der tilføjes en henvisning til den officielle geografiske kodeks for 2019, og listen over kommuner ajourføres. Derudover tilføjes datoen for godkendelse i det kompetente nationale udvalg under Frankrigs nationale institut for oprindelse og kvalitet i det pågældende geografiske område. Der er tale om redaktionelle ændringer, som ikke ændrer på afgrænsningen af det geografiske område for betegnelsen. De er nødvendige som følge af sammenlægninger eller afhændelser af kommuner eller dele af kommuner eller navneændringer.

Den nye ordlyd gør det muligt at sikre, at kommunerne i det geografiske område forbliver klart angivet i produktspecifikationen.

Afsnittet »Supplerende betingelser« i enhedsdokumentet ændres i overensstemmelse hermed.

3.   Bestemmelser vedrørende lagring

I kapitel I, afsnit IX, punkt 2, ændres datoen »1. marts« til »15. januar«.

Den dato, hvortil vinen mindst skal lagres, rykkes frem fra den 1. marts til den 15. januar året efter høståret, eftersom tidlig høst bliver mere og mere almindelig som følge af klimaændringerne, hvilket gør det muligt at afslutte vinfremstillingen tidligere.

Fremrykningen af den dato, hvortil vinen mindst skal lagres, har ingen indvirkning på kvaliteten af de vine, der produceres på dette vindyrkningsareal. De fremstillings- og lagringsmetoder, der er valgt for at bevare det aromatiske potentiale for sorten Gamay N, der dyrkes på næringsfattig jord, gør det muligt at producere vine, der er frugtagtige fra en tidlig alder.

Punkt 5 i enhedsdokumentet ændres. Vinfremstillingsmetoder

4.   Markedsføring til forbrugerne

I kapitel I, afsnit IX, punkt 5, ændres datoen »15. marts« til »1. februar«.

I tråd med fremrykningen af den dato, hvortil vinene mindst skal lagres, rykkes datoen for markedsføring af vinene til forbrugerne frem fra den 15. marts til den 1. februar.

Denne ændring medfører ikke en ændring af enhedsdokumentet.

5.   Omsætning mellem godkendte oplagshavere

Kapitel I, afsnit IX, punkt 5, litra b), vedrørende datoen for omsætning af vin mellem godkendte oplagshavere udgår.

Forkortelsen af minimumslagringsperioden og fremrykningen af den dato, hvorfra vinen markedsføres, kræver tilladelse til hurtigere omsætning af vinene mellem erhvervsdrivende, og fastsættelse af en tidligere dato, før hvilken omsætning af vinen ikke må finde sted, er således ikke relevant.

Overskriften til kapitel I, afsnit IX, punkt 5, ændres derfor ved at lade »omsætning af produkter og« udgå.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer af produktspecifikationen.

6.   Overgangsforanstaltninger

I kapitel I, afsnit XI, punkt 1, litra a), tilføjes ordene »senest« før ordene »til og med 2034-høsten« for at præcisere betingelserne for denne foranstaltning.

Punkt 3 udgår, da den specifikke foranstaltning er udløbet.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer af produktspecifikationen.

7.   Oplysninger vedrørende kontrollen af produktspecifikationen

| — | Producenterne kontrolleres nu af et certificeringsorgan, og ordet »kontrolplan« erstatter ordet »inspektionsplan« i de forskellige relevante afsnit i produktspecifikationens kapitel II.
  Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring. |
| --- | --- |

—

Producenterne kontrolleres nu af et certificeringsorgan, og ordet »kontrolplan« erstatter ordet »inspektionsplan« i de forskellige relevante afsnit i produktspecifikationens kapitel II.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

| — | Henvisninger til kontrolinstansen
  I kapitel III, afsnit II: Efter produktspecifikationens godkendelse i december 2011 er de redaktionelle regler i denne del blevet ændret, så man ikke længere medtager de fuldstændige henvisninger til kontrolorganet, eftersom kontrollerne foretages af et certificeringsorgan.
  Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring. |
| --- | --- |

—

Henvisninger til kontrolinstansen

I kapitel III, afsnit II: Efter produktspecifikationens godkendelse i december 2011 er de redaktionelle regler i denne del blevet ændret, så man ikke længere medtager de fuldstændige henvisninger til kontrolorganet, eftersom kontrollerne foretages af et certificeringsorgan.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse

Régnié

2.   Type geografisk betegnelse

BOB – beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Kort tekstbeskrivelse

Vinene er tørre og stille rødvine.

Vinene har et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 10,5 %.

Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold i volumen på over 13 %.

På aftapningstidspunktet har vinene et maksimalt æblesyreindhold på 0,4 gram pr. liter.

De færdige vine, som er klar til afsætning, opfylder følgende analysestandarder:

Maksimalt indhold af fermenterbart sukker (glukose og fruktose): 3 gram pr. liter.

De standarder, der er fastsat i EU-lovgivningen, er gældende med hensyn til det maksimale totale alkoholindhold, det virkelige minimumsalkoholindhold, det minimale totale syreindhold og det maksimale indhold af svovldioxid.

De unge vine har en smuk violetrød farve, som med tiden udvikler sig til granatrød. Duften har ofte noter af blomster og bær og får mere krydrede nuancer med tiden.

Vinene er let drikkelige med en fin og meget blød smag. De er meget frugtagtige.

Generelle analytiske kendetegn

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 14,17 |
| Totalt Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

14,17

Totalt Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Særlige ønologiske fremgangsmåder

1.   Særlig ønologisk fremgangsmåde

| — | Anvendelse af træflis er ikke tilladt. |
| --- | --- |

—

Anvendelse af træflis er ikke tilladt.

| — | Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold i volumen på over 13 %. |
| --- | --- |

—

Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold i volumen på over 13 %.

| — | Anvendelse af subtraktive berigelsesteknikker er tilladt indtil en koncentrationsgrad på 10 %. |
| --- | --- |

—

Anvendelse af subtraktive berigelsesteknikker er tilladt indtil en koncentrationsgrad på 10 %.

| — | Vinen lagres som minimum indtil den 15. januar året efter høsten.
  Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov (»code rural et de la pêche maritime«). |
| --- | --- |

—

Vinen lagres som minimum indtil den 15. januar året efter høsten.

Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov (»code rural et de la pêche maritime«).

2.   Dyrkningsmetode

– Beplantningstæthed

Beplantningstætheden er mindst 6 000 vinstokke pr. ha.

På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 2,10 meter, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 0,80 meter.

Såfremt beplantningstætheden på mindst 6 000 vinstokke pr. ha er overholdt, kan vinstokkene have en afstand mellem rækkerne på højst 3 meter til mekaniseringsformål.

– Regler for beskæring

| — | Beskæringen skal være afsluttet den 15. maj |
| --- | --- |

—

Beskæringen skal være afsluttet den 15. maj

| — | Vinene stammer fra vinstokke med kort beskæring (gobelet-beskæring, beskæring i vifteform, enkelt eller dobbelt Royat-beskæring eller »charmet«-beskæring) med højst ti skud pr. vinstok |
| --- | --- |

—

Vinene stammer fra vinstokke med kort beskæring (gobelet-beskæring, beskæring i vifteform, enkelt eller dobbelt Royat-beskæring eller »charmet«-beskæring) med højst ti skud pr. vinstok

| — | Hver vinstok har mellem tre og fem grene med højst to skud. Med henblik på foryngelse kan hver vinstok også have en gren med højst to skud, som er beskåret på et sideskud af gammelt træ |
| --- | --- |

—

Hver vinstok har mellem tre og fem grene med højst to skud. Med henblik på foryngelse kan hver vinstok også have en gren med højst to skud, som er beskåret på et sideskud af gammelt træ

| — | Ved formbeskæringen eller i forbindelse med en ændring af beskæringsmåden beskæres vinstokkene med højst 12 skud pr. vinstok. |
| --- | --- |

—

Ved formbeskæringen eller i forbindelse med en ændring af beskæringsmåden beskæres vinstokkene med højst 12 skud pr. vinstok.

Vanding er ikke tilladt.

– Bestemmelser om mekanisk høst

| — | De høstede druer må ikke stå højere end 0,50 meter i de beholdere, der anvendes til transport fra parcellen til vinfremstillingsanlægget |
| --- | --- |

—

De høstede druer må ikke stå højere end 0,50 meter i de beholdere, der anvendes til transport fra parcellen til vinfremstillingsanlægget

| — | Beholderne skal være fremstillet af inaktivt materiale beregnet på fødevarer |
| --- | --- |

—

Beholderne skal være fremstillet af inaktivt materiale beregnet på fødevarer

| — | Høst- og transportudstyret skal have et passende vandudløbs- eller beskyttelsessystem. |
| --- | --- |

—

Høst- og transportudstyret skal have et passende vandudløbs- eller beskyttelsessystem.

5.2.   Maksimalt udbytte

| 1. | 61 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

1.

61 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Druehøsten, vinfremstillingen, forarbejdningen og lagringen af vinene finder sted i følgende kommuner i departementet Rhône i henhold til den officielle geografiske kodeks fra 2019: Régnié-Durette og Lantignié.

7.   Primære druesorter

Gamay N

8.   Tilknytning til det geografiske område

8.1.   Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område strækker sig langs den østlige grænse til »Monts du Beaujolais« neden for »Fût d’Avenas« med et højdepunkt på 842 m, 50 km nord for Lyon og 22 km fra Villefranche-sur-Saône.

Landskabet er kuperet med højderygge og bakker, der er dækket af vinstokke. Ardières, som er en biflod til Saône, udgør den sydlige grænse.

Området omfatter således kommunerne Régnié-Durette og Lantignié i departementet Rhône.

Det geografiske område er en del af den brede vifte af palæozotiske metamorfe formationer i den vestlige del af Massif Central og navnlig granitmassivet »de Fleurie«. Denne storkornede granit skaber med tiden arenaer i form af meget gennemtrængelige sandformationer.

De parceller, der er afgrænset med henblik på høst af druer, dækker alle skråninger med granitsubstrat i en højde på mellem 250 og 450 meter og har:

| — | sandholdig og meget filtrerende overfladejord fra granitarenaer på de stejle skråninger i den midterste og den nordlige del |
| --- | --- |

—

sandholdig og meget filtrerende overfladejord fra granitarenaer på de stejle skråninger i den midterste og den nordlige del

| — | jordbund dannet på collumium og dybe arenaer med sandet siltjord, der er mere eller mindre rig på ler, i den sydlige del på mindre stejle skråninger |
| --- | --- |

—

jordbund dannet på collumium og dybe arenaer med sandet siltjord, der er mere eller mindre rig på ler, i den sydlige del på mindre stejle skråninger

| — | alluvialjord dannet på gamle terrasser med lerstruktur og ofte meget stenet jord i overfladen, visse steder med kompakt struktur. |
| --- | --- |

—

alluvialjord dannet på gamle terrasser med lerstruktur og ofte meget stenet jord i overfladen, visse steder med kompakt struktur.

Klimaet er et kystklima, som er udsat for kontinentale og sydlige påvirkninger. Nedbøren er jævnt fordelt over hele året (750 mm om året i gennemsnit), og den årlige gennemsnitstemperatur ligger tæt på 11 C. Bjergene »Monts du Beaujolais« spiller en vigtig rolle, da de beskytter mod vestenvind og dermed mindsker påvirkningen fra havet. Den føhneffekt, som de giver, tørrer den fugtige luft og øger dermed også lysintensiteten og mindsker nedbørsmængden.

Den store Saônedal spiller ligeledes en fremtrædende rolle for vinstokkenes udvikling, idet den giver en stor lysintensitet og befordrer de sydlige påvirkninger, der navnlig er kendetegnet ved en stærk sommervarme.

8.2.   Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

François Myard, som i 1907 skrev bogen »Le vigneronnage en Beaujolais«, bekræfter tilstedeværelsen af en gallo-romersk villa tilhørende en vis Réginus, som efter sigende gav kommunen sit navn. Organisationen angiver herefter betingelserne for »frugtproduktion, et system, som det nuværende vindyrkningsareal er knyttet til«.

Klosteret i Cluny ejede vindyrkningsarealer i nærheden af landsbyen Régnié. I Clunychartret fra 992 hedder det, at en Umfred til klosteret donerede »Sainte-Marie-kapellet i landsbyen Dueri (Durette) i Mâcon og alt, hvad han ejede i dette sogn i form af jord, vindyrkningsarealer, enge og møller«. Det blev i 1602 bemærket, at Durette havde 15 »bavne«, og at området var kendt for »kun at være egnet til vindyrkning«.

»Régnié«-vine har længe haft et godt omdømme. Fra 1769 var Régnié og Durette blandt de 16 sogn i Beaujolaisregionen, der havde tilladelse til at sende deres vine til Paris.

Hvad angår lærredsindustrien i Rignyé (Régnié) i det 17. århundrede, anførte Bonardet følgende i sin bog »Histoire de Régnié« (1945): »De gamle håndværk (vævning) blev gradvist udfaset, fordi Beaujolais’ jord blev dækket af vinstokke«. Ifølge Lambert d’Antigny, som var politi-, justits- og finansintendant, var en fjerdedel af området beplantet med vinstokke.

Domænet »Grange Charton« ligger i Régnié. Denne landbrugsstruktur fra det nittende århundrede, som omfattede vinbedrifter, gæringskældre og vinkældre, står for driften af »Hospices de Beaujeu«. Området, som Millières-søstrene i 1809 testamenterede til »Hospices de Beaujeu«, er med tiden vokset gennem donationer og testamentering af vinstokke. Salg ved auktion af vine fra »Hospices de Beaujeu« er det ældste kendte velgørenhedssalg.

Disse vine, som tidligere var de mest velansete vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Beaujolais« med betegnelsen »Villages«, blev anerkendt ved den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Régnié« ved dekret af 20. december 1988.

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Régnié« er kendetegnet ved en kombination af traditioner, der er specifikke for regionen, og moderne teknikker. Gamay N er den primære druesort i produktionen af rødvine. Den er kendt for at være en ikke særlig kraftig, men frugtbar sort med tidlig modning. Den er følsom over for sen frost og kraftig solvarme.

Producenterne har i deres stræben efter kvalitetsvin lært at udnytte sortens vækst, navnlig ved at anvende en høj beplantningstæthed og en kort beskæring.

For at give druerne en god modenhed sørger producenterne for, at det eksponerede bladområde er tilstrækkeligt stort. Dermed kan vinstokkene styres med en fast espalieropbinding, som også letter mekanisering.

Samtidig har producenterne i overensstemmelse med de gældende praksisser indført et særligt vinfremstillingssystem, hvor traditionel gæring og delvis kulstofudblødning eksisterer side om side.

I 2010 producerede 222 producenter 17 000 hektoliter fra et vindyrkningsareal på 400 ha.

8.3.   Årsagssammenhæng

Det geografiske område »Régnié« omfatter hovedsageligt granitsubstrater eller formationer som følge af ændringen heraf.

Jordbunden er generelt sandholdig, sur, forholdsvis filtrerende og dermed ikke særligt frugtbar. Under disse naturforhold kommer Gamay N-sorten fuldt ud til udtryk og giver mulighed for at fremstille frugtagtige og elegante vine med en koncentration og balance, der gør vinene gemmeegnede.

Variationer i jordbunden, som er mere eller mindre lerholdig og visse steder rig på store granit- eller sandstensfragmenter, skaber nuancer i vinene, som kan have mere struktur, når druerne kommer fra marker med jord dannet på lerjord, eller tværtimod blødere og mere frugtagtige, når druerne kommer fra marker med jord dannet på arenaer.

Vindyrkningsarealet, som ligger midt i et kuperet landskab, har et gunstigt klima, der beskyttes mod ugunstig vind af den skovbevoksede bakke »Fût d’Avenas«. Åbningen mod det store lavland i Saône sikrer en lysintensitet, der er gunstig for vinstokkenes klorofyllinske aktivitet. Områdets beliggenhed midt på bakken gør det muligt for det meste at undgå forårsfrost og morgentåge fra Saônesletten og nyde godt af optimal solskin, mens skråningerne sikrer en hurtig dræning af overskydende regnvand.

Området beskyttes af den føneffekt, som »Monts du Beaujolais« giver, og Ardièresdalen, som er orienteret i en øst-vestlig retning, sikrer området en generel eksponering, der fremmer druernes optimale og regelmæssige modning.

Producenterne har indført både fremstillings- og lagringsmetoder, der gør, at man får mest muligt ud af disse særlige betingelser. Ved at tilpasse dynamikken og produktionen af druesorten Gamay N til arenaernes næringsfattige jordbund ved hjælp af særlige forvaltningsmetoder og kort beskæring samt fremstillingsmetoder, der bevarer det aromatiske potentiale, bliver det muligt at fremstille vine, som er frugtagtige, når de er unge, og som er gemmeegnede.

Siden 1967 har producenterne samlet udbudt et omhyggeligt udvalgt udvalg af »Régnié« -vine i »Caveau des deux clochers«. De arrangerer en lang række arrangementer, forestillinger og sportsbegivenheder for at udbrede kendskabet til deres landsby og vin.

»Régnié«, som er den seneste fællesregistrerede oprindelsesbetegnelse i Beaujolais, præsenteres som »Prince du Beaujolais«.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, supplerende krav)

Område i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag:

De nationale bestemmelser

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende fremstilling, forarbejdning og lagring af vinene, består af følgende kommuners område i henhold til den officielle geografiske kodeks fra 2019:

| — | Departementet Côte-d’Or:
  Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée og Vougeot. |
| --- | --- |

—

Departementet Côte-d’Or:

Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée og Vougeot.

| — | Departementet Rhône:
  Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (kun den del, der svarer til området i den gamle kommune Avenas), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon og Vindry-sur-Turdine (kun den del, der svarer til området i de gamle kommuner Dareizé, Les Olmes og Saint-Loup). |
| --- | --- |

—

Departementet Rhône:

Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (kun den del, der svarer til området i den gamle kommune Avenas), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon og Vindry-sur-Turdine (kun den del, der svarer til området i de gamle kommuner Dareizé, Les Olmes og Saint-Loup).

| — | Departementet Saône-et-Loire:
  Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (kun den del, der svarer til området i den gamle kommune La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (kun den del, der svarer til området i de gamle kommuner Donzy-le-National, Massy og La Vineuse), Vinzelles og Viré. |
| --- | --- |

—

Departementet Saône-et-Loire:

Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (kun den del, der svarer til området i den gamle kommune La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (kun den del, der svarer til området i de gamle kommuner Donzy-le-National, Massy og La Vineuse), Vinzelles og Viré.

| — | Departementet Yonne:
  Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (kun den del, der svarer til området i de gamle kommuner Champvallon, Villiers sur Tholon og Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers og Yrouerre. |
| --- | --- |

—

Departementet Yonne:

Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (kun den del, der svarer til området i de gamle kommuner Champvallon, Villiers sur Tholon og Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers og Yrouerre.

Mærkning

Retsgrundlag:

De nationale bestemmelser

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

| a) | – På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at:






  — | det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet |
| --- | --- | --- |

a)

– På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at:

—

det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet

| — | navnet fremgår af høstanmeldelsen. |
| --- | --- |

—

navnet fremgår af høstanmeldelsen.

Den navngivne matrikelregistrerede lokalitet skal være angivet umiddelbart efter navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse og skal være trykt med skrifttegn, der hverken i højden eller bredden er større end de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

| b) | – På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive »Vin du Beaujolais«, »Grand Vin du Beaujolais« eller »Cru du Beaujolais« som større geografisk enhed.
  De skrifttegn, som anvendes for den større geografiske enhed, må hverken i højden eller bredden være større end to tredjedele af størrelsen af de skrifttegn, som anvendes i den kontrollerede oprindelsesbetegnelses navn. |
| --- | --- |

b)

– På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive »Vin du Beaujolais«, »Grand Vin du Beaujolais« eller »Cru du Beaujolais« som større geografisk enhed.

De skrifttegn, som anvendes for den større geografiske enhed, må hverken i højden eller bredden være større end to tredjedele af størrelsen af de skrifttegn, som anvendes i den kontrollerede oprindelsesbetegnelses navn.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cc8d10c6-1898-4714-a513-2186ca061280

---

(1)  EFT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 26.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 343/38 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 343/38

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring
  af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren
  i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2021/C 343/12)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1)

MEDDELELSE AF EN STANDARDÆNDRING TIL ÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Fleurie«

PDO-FR-A0930-AM02

Meddelelsesdato: 7. juni 2021

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Geografisk område

I kapitel I, afsnit IV, punkt 1, tilføjes ordene »i henhold til den officielle geografiske kodeks fra 2019« efter ordet »Rhône«.

Denne redaktionelle ændring gør det muligt at henvise til det geografiske område i forhold til den i 2019 gældende udgave af den officielle geografiske kodeks, som offentliggjort af INSEE, og at sikre, at det geografiske område er juridisk afgrænset.

Det geografiske områdes perimeter forbliver helt den samme.

Ordene »varetages« ændres til »finder sted«.

Punkt 6 i enhedsdokumentet ændres i overensstemmelse hermed.

Der tilføjes ligeledes en sætning for at informere om, at kortmateriale for det geografiske område er tilgængeligt på INAO’s websted.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

2.   Område i umiddelbar nærhed

I kapitel I, afsnit IV, punkt 3, tilføjes ordene »i henhold til den officielle geografiske kodeks fra 2019« efter ordet »følgende«.

Der tilføjes en henvisning til den officielle geografiske kodeks for 2019, og listen over kommuner ajourføres. Derudover tilføjes datoen for godkendelse i det kompetente nationale udvalg under Frankrigs nationale institut for oprindelse og kvalitet i det pågældende geografiske område. Der er tale om redaktionelle ændringer, som ikke ændrer på afgrænsningen af det geografiske område for betegnelsen. De er nødvendige som følge af sammenlægninger eller afhændelser af kommuner eller dele af kommuner eller navneændringer.

Den nye ordlyd gør det muligt at sikre, at kommunerne i det geografiske område forbliver klart angivet i produktspecifikationen.

Afsnittet »Supplerende betingelser« i enhedsdokumentet ændres i overensstemmelse hermed.

3.   Bestemmelser vedrørende lagring

I kapitel I, afsnit IX, punkt 2, ændres datoen »1. marts« til »15. januar«.

Den dato, hvortil vinen mindst skal lagres, rykkes frem fra den 1. marts til den 15. januar året efter høståret, eftersom tidlig høst bliver mere og mere almindelig som følge af klimaændringerne, hvilket gør det muligt at afslutte vinfremstillingen tidligere.

Fremrykningen af den dato, hvortil vinene mindst skal lagres, har ingen indvirkning på vinenes kvalitet, da de klimatiske forhold og jordbundsforholdene i området gør, at Gamay N-sorten modnes tidligt, hvilket gør det muligt at nyde vinene unge.

Punkt 5 i enhedsdokumentet ændres.

4.   Markedsføring til forbrugerne

I kapitel I, afsnit IX, punkt 5, ændres datoen »15. marts« til »1. februar«.

I tråd med fremrykningen af den dato, hvortil vinene mindst skal lagres, rykkes datoen for markedsføring af vinene til forbrugerne frem fra den 15. marts til den 1. februar.

Denne ændring medfører ikke en ændring af enhedsdokumentet.

5.   Omsætning mellem godkendte oplagshavere

Kapitel 1, afsnit IX, punkt 5, litra b), vedrørende datoen for omsætning af vin mellem godkendte oplagshavere udgår.

Forkortelsen af minimumslagringsperioden og fremrykningen af den dato, hvorfra vinen markedsføres, kræver tilladelse til hurtigere omsætning af vinene mellem erhvervsdrivende, og fastsættelse af en tidligere dato, før hvilken omsætning af vinen ikke må finde sted, er således ikke relevant.

Denne ændring medfører ikke en ændring af enhedsdokumentet.

Overskriften til kapitel I, afsnit IX, punkt 5, ændres derfor ved at lade »omsætning af produkter og« udgå.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer af produktspecifikationen.

6.   Overgangsforanstaltninger

I kapitel I, afsnit XI, punkt 2, litra a), tilføjes ordene »senest« før ordene »til og med 2034-høsten« for at præcisere betingelserne for denne foranstaltning.

Punkt 4 udgår, da den specifikke foranstaltning er udløbet.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer af produktspecifikationen.

7.   Oplysninger vedrørende kontrollen af produktspecifikationen

| — | Producenterne kontrolleres nu af et certificeringsorgan, og ordet »kontrolplan« erstatter ordet »inspektionsplan« i de forskellige relevante afsnit i produktspecifikationens kapitel II.
  Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring. |
| --- | --- |

—

Producenterne kontrolleres nu af et certificeringsorgan, og ordet »kontrolplan« erstatter ordet »inspektionsplan« i de forskellige relevante afsnit i produktspecifikationens kapitel II.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

| — | Henvisninger til kontrolinstansen
  I kapitel III, afsnit II: Efter produktspecifikationens godkendelse i december 2011 er de redaktionelle regler i denne del blevet ændret, så man ikke længere medtager de fuldstændige henvisninger til kontrolorganet, eftersom kontrollerne foretages af et certificeringsorgan.
  Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring. |
| --- | --- |

—

Henvisninger til kontrolinstansen

I kapitel III, afsnit II: Efter produktspecifikationens godkendelse i december 2011 er de redaktionelle regler i denne del blevet ændret, så man ikke længere medtager de fuldstændige henvisninger til kontrolorganet, eftersom kontrollerne foretages af et certificeringsorgan.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse

Fleurie

2.   Type geografisk betegnelse

BOB – beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Kort tekstbeskrivelse

Vinene er tørre og ikke-mousserende rødvine. Vinene har et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 10,5 %.

Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold i volumen på over 13 %.

På aftapningstidspunktet har vinene et maksimalt æblesyreindhold på 0,4 gram pr. liter.

De færdige vine, som er klar til afsætning, opfylder følgende analysestandarder:

Maksimalt indhold af fermenterbart sukker (glukose og fruktose): 3 gram pr. liter.

De standarder, der er fastsat i EU-lovgivningen, er gældende med hensyn til det maksimale totale alkoholindhold, det virkelige minimumsalkoholindhold, det minimale totale syreindhold og det maksimale indhold af svovldioxid.

Vinene har en smuk violetrød farve, som med tiden udvikler sig til granatrøde nuancer. Duften har ofte noter af blomster og bær og får mere krydrede nuancer med tiden. Vinene er let drikkelige, uden at være kraftige og uden udpræget syrlighed. Denne vin præsenteres ofte som den mest »feminine« af »Crus du Beaujolais« på grund af dens lethed og finhed.

Generelle analytiske kendetegn

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 14,17 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

14,17

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Særlige ønologiske fremgangsmåder

1.   Særlig ønologisk fremgangsmåde

| — | Anvendelse af træflis er ikke tilladt. |
| --- | --- |

—

Anvendelse af træflis er ikke tilladt.

| — | Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold i volumen på over 13 %. |
| --- | --- |

—

Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold i volumen på over 13 %.

| — | Anvendelse af subtraktive berigelsesteknikker er tilladt indtil en koncentrationsgrad på 10 %. |
| --- | --- |

—

Anvendelse af subtraktive berigelsesteknikker er tilladt indtil en koncentrationsgrad på 10 %.

| — | Vinen lagres som minimum indtil den 15. januar året efter høsten. |
| --- | --- |

—

Vinen lagres som minimum indtil den 15. januar året efter høsten.

Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov (»code rural et de la pêche maritime«).

2.   Dyrkningsmetode

Beplantningstæthed

Beplantningstætheden er mindst 6 000 vinstokke pr. ha.

På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 2,10 meter, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 0,80 meter.

Såfremt beplantningstætheden på mindst 6 000 vinstokke pr. ha er overholdt, kan vinstokkene have en afstand mellem rækkerne på højst 3 meter til mekaniseringsformål.

– Regler for beskæring

| — | Beskæringen skal være afsluttet den 15. maj |
| --- | --- |

—

Beskæringen skal være afsluttet den 15. maj

| — | Vinene stammer fra vinstokke med kort beskæring (gobelet-beskæring, beskæring i vifteform, enkelt eller dobbelt Royat-beskæring eller »charmet«-beskæring) med højst ti skud pr. vinstok |
| --- | --- |

—

Vinene stammer fra vinstokke med kort beskæring (gobelet-beskæring, beskæring i vifteform, enkelt eller dobbelt Royat-beskæring eller »charmet«-beskæring) med højst ti skud pr. vinstok

| — | Hver vinstok har mellem tre og fem grene med højst to skud. Med henblik på foryngelse kan hver vinstok også have en gren med højst to skud, som er beskåret på et sideskud af gammelt træ |
| --- | --- |

—

Hver vinstok har mellem tre og fem grene med højst to skud. Med henblik på foryngelse kan hver vinstok også have en gren med højst to skud, som er beskåret på et sideskud af gammelt træ

| — | Ved formbeskæringen eller i forbindelse med en ændring af beskæringsmåden beskæres vinstokkene med højst 12 skud pr. vinstok. |
| --- | --- |

—

Ved formbeskæringen eller i forbindelse med en ændring af beskæringsmåden beskæres vinstokkene med højst 12 skud pr. vinstok.

Vanding er ikke tilladt.

– Bestemmelser om mekanisk høst

| — | De høstede druer må ikke stå højere end 0,50 meter i de beholdere, der anvendes til transport fra parcellen til vinfremstillingsanlægget |
| --- | --- |

—

De høstede druer må ikke stå højere end 0,50 meter i de beholdere, der anvendes til transport fra parcellen til vinfremstillingsanlægget

| — | Beholderne skal være fremstillet af inaktivt materiale beregnet på fødevarer |
| --- | --- |

—

Beholderne skal være fremstillet af inaktivt materiale beregnet på fødevarer

| — | Høst- og transportudstyret skal have et passende vandudløbs- eller beskyttelsessystem. |
| --- | --- |

—

Høst- og transportudstyret skal have et passende vandudløbs- eller beskyttelsessystem.

5.2.   Maksimalt udbytte

| 1. | 61 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

1.

61 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Druehøsten, vinfremstillingen, forarbejdningen og lagringen af vinene finder sted i følgende kommune i departementet Rhône i henhold til den officielle geografiske kodeks fra 2019: Fleurie.

7.   Primære druesorter

Gamay N

8.   Tilknytning til det geografiske område

8.1.   Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område ligger i hjertet af vindyrkningsarealet »Beaujolais« på den østlige grænse til »Monts du Beaujolais«.

Det omfatter kun Fleurie kommune i departementet Rhône nord for Lyon.

De ofte stejle bakker ligger i et kuperet landskab og er næsten ensartet dækket af vinmarker. Skoven i baggrunden dækker de højere bjerge.

De marker, der er afgrænset til druehøsten, ligger på et substrat af lyserød porfyragtig granit med forholdsvis lidt glimmer, kaldet »granite de Fleurie«.

Der er to forskellige geomorfologiske enheder:

| — | Over byen, i en højde på mellem 300 og 450 meter, ligger stejle skråninger, hvor hovedklippen ofte har meget sandholdig og næringsfattig jord |
| --- | --- |

—

Over byen, i en højde på mellem 300 og 450 meter, ligger stejle skråninger, hvor hovedklippen ofte har meget sandholdig og næringsfattig jord

| — | Neden for byen udjævnes hældningen gradvist indtil en højde på 230 meter i retning mod Saône, og klipperne er dækket af collumium fra skråningerne. Jorden bliver tykkere og beriges med ler og finsand og silt. |
| --- | --- |

—

Neden for byen udjævnes hældningen gradvist indtil en højde på 230 meter i retning mod Saône, og klipperne er dækket af collumium fra skråningerne. Jorden bliver tykkere og beriges med ler og finsand og silt.

»Bief de Roclaine« og Presle-vandløbet, som løber fra bjergene til Saône, løber gennem området og giver det et mere forskelligartet udtryk.

Klimaet er et moderat kystklima med en årlig gennemsnitstemperatur tæt på 11 °C og moderat nedbør fordelt over året (750 mm i gennemsnit). Det geografiske område er kendetegnet ved kontinentale påvirkninger (sommerstorme, iståge om vinteren) og sydlige påvirkninger (sommervarme, størstedelen af nedbøren om efteråret og foråret). Det geografiske område, der er beskyttet mod vestenvind af »Monts du Beaujolais«, ligger desuden på et sekundært lavt bjerg, der bidrager til skråningernes generelle orientering mod sydøst. Ved daggry opvarmes og oplyses de af solens første stråler. Områdets beliggenhed midt på bakken gør det muligt for det meste at undgå forårsfrost og morgentåge fra Saônesletten og nyde godt af optimal solskin, mens skråningerne sikrer en hurtig dræning af overskydende regnvand.

8.2.   Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Fleurie er en gammel landsby. Området, som omfatter en vandreserve, tiltrak på et meget tidligt tidspunkt mennesker, som fortrinsvis slog sig ned i landsbyer i den vestlige del.

Vinens tilstedeværelse i »Fleurie« blev bekræftet i 987 ved en lov, der blev vedtaget for klosteret Arpayé, som ligger neden for landsbyen, som var direkte afhængig af klosteret i Cluny, hvor der blev forhandlet om et »curtil« (lod) med »vinstokke«.

Fra slutningen af det femtende århundrede udviklede Lyons borgerskab, som hentede sin rigdom fra silkeindustrien og banksektoren, vinavlen.

I det attende århundrede blev »Fleurie«-vinene, som var meget værdsatte, sendt til Paris af forhandlere af Bourgogne-vine og blev derefter gradvist markedsført i Nordfrankrig og England. I begyndelsen af det tyvende århundrede blev vinen solgt i hele Frankrig og på de udenlandske markeder i Schweiz, Belgien og Tyskland.

Takket være de lokales foretagsomhed åbnede Fleuries kooperative vinkælder dørene i 1927. Marguerite Chabert, hvis familie stod bag oprettelsen af Fleuries kooperative vinkælder, og som på et tidspunkt varetog formandskabet herfor, prægede med sin personlighed Fleuries historie.

I 1936 blev den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Fleurie« anerkendt. Den er blandt de bedste »Crus du Beaujolais«, og især schweiziske forhandlere købte vinene til en høj pris.

Landsbyen åbnede op for turisme. Omkring tredive områder organiserede sig og åbnede i 2007 en vinkælder under navnet »La maison de Fleurie«.

Borgerne i Fleurie identificerer sig med »la Madone«, statuen af Jomfru Maria, som overvåger vindyrkningsarealet fra Fleuriekapellet. I årenes løb er hun blevet et symbol på kommunen og vindyrkningsområdet, som ses på de fleste etiketter og reklamelogoer.

Vindyrkningsarealet anvendes udelukkende til fremstilling af rødvine. Den primære druesort er Gamay N. For at forvalte denne sorts frugtbarhed beskæres vinstokkene i kort gobelet-beskæring med grene.

Områderne er primært familieejede. Flere generationer efterfølger hinanden eller arbejder sammen. Det gennemsnitlige dyrkede areal pr. bedrift er ca. 9 ha. I 2010 dækkede vindyrkningsarealet »Fleurie« et areal på ca. 1 400 ha. Vinen fremstilles af 180 producenter, en kooperativ vinkælder og en halv snes forhandlere.

8.3.   Årsagssammenhæng

Det historiske vindyrkningsareal »Fleurie«, som er over et årtusind gammelt, har med tiden formet et originalt landskab, hvor det har en fremtrædende plads.

I et kuperet landskab på granitsubstrat ligger vinmarkerne i en højde på mellem 200 og 450 meter, på skråninger, der kan være meget stejle, og som nyder godt af en god eksponering, der letter produktionen af vine med en smuk aromatisk kompleksitet.

Åbningen mod den store Saôneslette sikrer en lysintensitet, der er gunstig for vinens klorofyllinske aktivitet, som forstærkes af højde- og eksponeringsforhold, hovedsagelig mod sydøst, som sikrer druernes optimale og regelmæssige modning.

Granitarenaernes jord er næringsfattig og filtrerende og egnet til en moderat produktion. Gamay N-sorten er følsom over for jordbundens nuancer og er særlig velegnet til den næringsfattige jord oggiver en let vin med fine tanniner.

Under disse særlige geografiske forhold har producenterne af »Fleurie« i generationer udviklet teknikker til at få det bedste ud af Gamay N-sorten.

Deres knowhow kommer i overensstemmelse med traditionerne til udtryk ved en praksis med kort gobelet-beskæring, høj beplantningstæthed, dyrkningsmetoder, der begrænser jorderosion, og vinfremstillingsmetoder, som er egnede til produktion af et farverigt produkt, samtidig med at vinenes finhed, frugtagtighed og elegance sikres.

Længe før »Beaujolais nouveau« blev kendt verden over, var »Fleurie«-vinene allerede meget værdsatte og havde et stærkt omdømme. I begyndelsen af det attende århundrede blev de transporteret til Paris af Bourgognes vinhandlere. I det nittende århundrede klassificerede forskellige forfattere, herunder Jullien, Guyot og Danguy, som studerede og beskrev franske vine, altid »Fleurie« -vine blandt de bedste.

Forbrugerne i Schweiz og England, der blev tiltrukket af, at betegnelsen gav associationer til ordene »fleur« og »flower«, bidrog til dens omdømme på hele det europæiske kontinent. Dette omdømme kommer stadig til udtryk på det årlige udstillingsmarked i Fleurie lørdag og søndag efter allehelgensdag, som tiltrækker et stort publikum.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, supplerende krav)

Område i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag:

De nationale bestemmelser

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende fremstilling, forarbejdning og lagring af vinene, består af følgende kommuners område i henhold til den officielle geografiske kodeks fra 2019:

| — | Departementet Côte-d’Or:
  Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée og Vougeot. |
| --- | --- |

—

Departementet Côte-d’Or:

Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée og Vougeot.

| — | Departementet Rhône:
  Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (kun den del, der svarer til området i den gamle kommune Avenas), Dracé, Emeringes, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon og Vindry-sur-Turdine (kun den del, der svarer til området i de gamle kommuner Dareizé, Les Olmes og Saint-Loup). |
| --- | --- |

—

Departementet Rhône:

Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (kun den del, der svarer til området i den gamle kommune Avenas), Dracé, Emeringes, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon og Vindry-sur-Turdine (kun den del, der svarer til området i de gamle kommuner Dareizé, Les Olmes og Saint-Loup).

| — | Departementet Saône-et-Loire:
  Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (kun den del, der svarer til området i den gamle kommune La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (kun den del, der svarer til området i de gamle kommuner Donzy-le-National, Massy og La Vineuse), Vinzelles og Viré. |
| --- | --- |

—

Departementet Saône-et-Loire:

Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (kun den del, der svarer til området i den gamle kommune La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (kun den del, der svarer til området i de gamle kommuner Donzy-le-National, Massy og La Vineuse), Vinzelles og Viré.

| — | Departementet Yonne:
  Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (kun den del, der svarer til området i de gamle kommuner Champvallon, Villiers sur Tholon og Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers og Yrouerre. |
| --- | --- |

—

Departementet Yonne:

Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (kun den del, der svarer til området i de gamle kommuner Champvallon, Villiers sur Tholon og Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers og Yrouerre.

Mærkning

Retsgrundlag:

De nationale bestemmelser

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

| a) | – På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at:






  — | det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet |
| --- | --- | --- |

a)

– På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at:

—

det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet

| — | navnet fremgår af høstanmeldelsen.
  Den navngivne matrikelregistrerede lokalitet skal være angivet umiddelbart efter navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse og skal være trykt med skrifttegn, der hverken i højden eller bredden er større end de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse. |
| --- | --- |

—

navnet fremgår af høstanmeldelsen.

Den navngivne matrikelregistrerede lokalitet skal være angivet umiddelbart efter navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse og skal være trykt med skrifttegn, der hverken i højden eller bredden er større end de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

| b) | – På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive »Vin du Beaujolais«, »Grand Vin du Beaujolais« eller »Cru du Beaujolais« som større geografisk enhed.
  De skrifttegn, der angiver betegnelsen for den større geografiske enhed, må hverken i højden eller bredden være større end to tredjedele af de skrifttegn, der angiver navnet på den beskyttede oprindelsesbetegnelse. |
| --- | --- |

b)

– På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive »Vin du Beaujolais«, »Grand Vin du Beaujolais« eller »Cru du Beaujolais« som større geografisk enhed.

De skrifttegn, der angiver betegnelsen for den større geografiske enhed, må hverken i højden eller bredden være større end to tredjedele af de skrifttegn, der angiver navnet på den beskyttede oprindelsesbetegnelse.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-163ce6ee-43f3-40c6-b350-36ff801081a0

---

(1)  EFT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---