# Uradni list L 299/16.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 299 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4816. november 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 299

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4816. november 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1858/2005 z dne 8. novembra 2005 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indije, Južne Afrike in Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96 | 1 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1859/2005 z dne 14. novembra 2005 o uvedbi nekaterih omejevalnih ukrepov v zvezi z Uzbekistanom | 23 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1860/2005 z dne 15. novembra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 32 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1861/2005 z dne 15. novembra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1064/2005 glede količine iz stalnega javnega razpisa za izvoz navadne pšenice iz zalog litovske intervencijske agencije | 34 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1862/2005 z dne 15. novembra 2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za ponovno prodajo na trgu Skupnosti navadne pšenice iz zalog litovske intervencijske agencije za predelavo v moko v Skupnosti | 35 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1863/2005 z dne 15. novembra 2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za ponovno prodajo navadne pšenice iz zalog latvijske intervencijske agencije na trgu Skupnosti za predelavo v moko v Skupnosti | 40 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1864/2005 z dne 15. novembra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1725/2003 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede Mednarodnega standarda računovodskega poročanja 1 in Mednarodnih računovodskih standardov 32 in 39 (
  1
  ) | 45 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1865/2005 z dne 15. novembra 2005 o določitvi uvoznih dajatev za žita, ki se uporabljajo od 16. novembra 2005 | 58 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 1858/2005 z dne 8. novembra 2005 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indije, Južne Afrike in Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96

1

*

Uredba Sveta (ES) št. 1859/2005 z dne 14. novembra 2005 o uvedbi nekaterih omejevalnih ukrepov v zvezi z Uzbekistanom

23

Uredba Komisije (ES) št. 1860/2005 z dne 15. novembra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

32

*

Uredba Komisije (ES) št. 1861/2005 z dne 15. novembra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1064/2005 glede količine iz stalnega javnega razpisa za izvoz navadne pšenice iz zalog litovske intervencijske agencije

34

*

Uredba Komisije (ES) št. 1862/2005 z dne 15. novembra 2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za ponovno prodajo na trgu Skupnosti navadne pšenice iz zalog litovske intervencijske agencije za predelavo v moko v Skupnosti

35

*

Uredba Komisije (ES) št. 1863/2005 z dne 15. novembra 2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za ponovno prodajo navadne pšenice iz zalog latvijske intervencijske agencije na trgu Skupnosti za predelavo v moko v Skupnosti

40

*

Uredba Komisije (ES) št. 1864/2005 z dne 15. novembra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1725/2003 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede Mednarodnega standarda računovodskega poročanja 1 in Mednarodnih računovodskih standardov 32 in 39 (
  1
  )

1

45

Uredba Komisije (ES) št. 1865/2005 z dne 15. novembra 2005 o določitvi uvoznih dajatev za žita, ki se uporabljajo od 16. novembra 2005

58

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | Sklep Sveta z dne 20. septembra 2005 o podpisu Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah, v imenu Skupnosti | 61 |
| Sporazum med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah | 62 |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 14. novembra 2005 o dovoljenju Nemčiji, da nadaljuje poskusno uporabo nove enološke prakse
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4376) | 71 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

Sklep Sveta z dne 20. septembra 2005 o podpisu Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah, v imenu Skupnosti

61

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah

62

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 14. novembra 2005 o dovoljenju Nemčiji, da nadaljuje poskusno uporabo nove enološke prakse
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4376)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4376)

71

| | | Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji |
| --- | --- | --- |
| | * | Skupno stališče Sveta 2005/792/SZVP z dne 14. novembra 2005 o omejevalnih ukrepih proti Uzbekistanu | 72 |
| | * | Skupno stališče Sveta 2005/793/SZVP z dne 14. novembra 2005 o začasnem sprejemu določenih Palestincev s strani držav članic Evropske unije | 80 |

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

*

Skupno stališče Sveta 2005/792/SZVP z dne 14. novembra 2005 o omejevalnih ukrepih proti Uzbekistanu

72

*

Skupno stališče Sveta 2005/793/SZVP z dne 14. novembra 2005 o začasnem sprejemu določenih Palestincev s strani držav članic Evropske unije

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 16.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 299/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1858/2005

z dne 8. novembra 2005

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indije, Južne Afrike in Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je podala po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Veljavni ukrepi

| (1) | Avgusta 1999 je Svet z Uredbo (ES) št. 1796/1999 (2) („prvotna uredba“) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz jeklenih vrvi in kablov („JŽV“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Madžarske, Indije, Mehike, Poljske, Južne Afrike in Ukrajine. Preiskava, ki je pripeljala do ukrepov, se v tem dokumentu imenuje „prvotna preiskava“. |
| --- | --- |

(1)

Avgusta 1999 je Svet z Uredbo (ES) št. 1796/1999 (2) („prvotna uredba“) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz jeklenih vrvi in kablov („JŽV“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Madžarske, Indije, Mehike, Poljske, Južne Afrike in Ukrajine. Preiskava, ki je pripeljala do ukrepov, se v tem dokumentu imenuje „prvotna preiskava“.

| (2) | Ukrepi, veljavni za ta uvoz, so vključevali dajatev ad valorem, razen za uvoz enega indijskega, enega mehiškega, enega južnoafriškega in enega ukrajinskega proizvajalca izvoznika, katerih zaveze so bile sprejete s Sklepom Komisije 1999/572/ES (3). Z Uredbo (ES) št. 1678/2003 je Komisija preklicala zavezo, ki jo je ponudil zgoraj omenjeni ukrajinski proizvajalec izvoznik, z Uredbo (ES) št. 1674/2003 pa je Svet ponovno uvedel ustrezno protidampinško dajatev ad valorem za tega izvoznika. |
| --- | --- |

(2)

Ukrepi, veljavni za ta uvoz, so vključevali dajatev ad valorem, razen za uvoz enega indijskega, enega mehiškega, enega južnoafriškega in enega ukrajinskega proizvajalca izvoznika, katerih zaveze so bile sprejete s Sklepom Komisije 1999/572/ES (3). Z Uredbo (ES) št. 1678/2003 je Komisija preklicala zavezo, ki jo je ponudil zgoraj omenjeni ukrajinski proizvajalec izvoznik, z Uredbo (ES) št. 1674/2003 pa je Svet ponovno uvedel ustrezno protidampinško dajatev ad valorem za tega izvoznika.

| (3) | Ugotovljeno je bilo, da se je izogibanje prvotnim ukrepom, ki zadevajo uvoz iz Ukrajine in LRK, po preiskavah v skladu s členom 13 osnovne uredbe odvijalo prek Moldavije in Maroka. Zaradi tega je Svet z Uredbo (ES) št. 760/2004 (4) razširil dokončno protidampinško dajatev, uvedeno na uvoz s poreklom iz Ukrajine, tudi na uvoz istih jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Moldavije. Podobno je bila dokončna protidampinška dajatev, uvedena na uvoz s poreklom iz LRK, z Uredbo Sveta (ES) št. 1886/2004 (5) razširjena na uvoz istih jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka, z izjemo tistih izdelkov, ki jih je dejansko proizvedel maroški proizvajalec. |
| --- | --- |

(3)

Ugotovljeno je bilo, da se je izogibanje prvotnim ukrepom, ki zadevajo uvoz iz Ukrajine in LRK, po preiskavah v skladu s členom 13 osnovne uredbe odvijalo prek Moldavije in Maroka. Zaradi tega je Svet z Uredbo (ES) št. 760/2004 (4) razširil dokončno protidampinško dajatev, uvedeno na uvoz s poreklom iz Ukrajine, tudi na uvoz istih jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Moldavije. Podobno je bila dokončna protidampinška dajatev, uvedena na uvoz s poreklom iz LRK, z Uredbo Sveta (ES) št. 1886/2004 (5) razširjena na uvoz istih jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka, z izjemo tistih izdelkov, ki jih je dejansko proizvedel maroški proizvajalec.

1.2   Preiskava, ki zadeva drugo državo

| (4) | Komisija je 20. novembra 2004 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (6), začela protidampinški postopek glede uvoza enakega izdelka s poreklom iz Republike Koreje, po tem, ko je industrija Skupnosti vložila pritožbo, ki vsebuje prima facie dokaze, da se je tako blago uvažalo po dampinških cenah in tako povzročilo znatno škodo industriji Skupnosti. Preiskava je bila zaključena s Sklepom Komisije 2005/739/ES (7) brez uvedbe ukrepov. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 20. novembra 2004 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (6), začela protidampinški postopek glede uvoza enakega izdelka s poreklom iz Republike Koreje, po tem, ko je industrija Skupnosti vložila pritožbo, ki vsebuje prima facie dokaze, da se je tako blago uvažalo po dampinških cenah in tako povzročilo znatno škodo industriji Skupnosti. Preiskava je bila zaključena s Sklepom Komisije 2005/739/ES (7) brez uvedbe ukrepov.

1.3   Zahtevek za pregled

| (5) | Po objavi obvestila o bližajočem se izteku veljavnih protidampinških ukrepov za JŽV s poreklom iz LRK, Madžarske, Indije, Mehike, Poljske, Južne Afrike in Ukrajine (8) je Komisija 17. maja 2004 prejela zahtevek za pregled teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Po objavi obvestila o bližajočem se izteku veljavnih protidampinških ukrepov za JŽV s poreklom iz LRK, Madžarske, Indije, Mehike, Poljske, Južne Afrike in Ukrajine (8) je Komisija 17. maja 2004 prejela zahtevek za pregled teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

| (6) | Zahtevek je vložil povezovalni odbor industrije žičnatih vrvi Evropske unije (EWRIS) („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo velik delež, v tem primeru več kot 50 % proizvodnje JŽV v Skupnosti. Zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi se zaradi izteka veljavnosti teh ukrepov damping in škoda za industrijo Skupnosti verjetno nadaljevala ali ponovno pojavila. |
| --- | --- |

(6)

Zahtevek je vložil povezovalni odbor industrije žičnatih vrvi Evropske unije (EWRIS) („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo velik delež, v tem primeru več kot 50 % proizvodnje JŽV v Skupnosti. Zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi se zaradi izteka veljavnosti teh ukrepov damping in škoda za industrijo Skupnosti verjetno nadaljevala ali ponovno pojavila.

| (7) | Ker ni bilo dokazov, ki bi se nanašali na uvoz s poreklom iz Mehike, vložnik ni zahteval začetka pregleda zaradi izteka ukrepa glede uvoza s poreklom iz Mehike. Zato so ukrepi, ki se uporabljajo za uvoz s poreklom iz Mehike, 18. avgusta 2004 (9) prenehali veljati. |
| --- | --- |

(7)

Ker ni bilo dokazov, ki bi se nanašali na uvoz s poreklom iz Mehike, vložnik ni zahteval začetka pregleda zaradi izteka ukrepa glede uvoza s poreklom iz Mehike. Zato so ukrepi, ki se uporabljajo za uvoz s poreklom iz Mehike, 18. avgusta 2004 (9) prenehali veljati.

| (8) | Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstaja dovolj dokazov za začetek pregleda v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe, zato je začela pregled (10). |
| --- | --- |

(8)

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstaja dovolj dokazov za začetek pregleda v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe, zato je začela pregled (10).

1.4   Preiskava

| (9) | Komisija je o pregledu zaradi izteka ukrepa uradno obvestila proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, in njihova združenja, predstavnike zadevnih držav izvoznic in proizvajalce Skupnosti. Zainteresiranim strankam je bilo omogočeno, da v pisni obliki predstavijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je o pregledu zaradi izteka ukrepa uradno obvestila proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, in njihova združenja, predstavnike zadevnih držav izvoznic in proizvajalce Skupnosti. Zainteresiranim strankam je bilo omogočeno, da v pisni obliki predstavijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku.

| (10) | Glede na veliko število proizvajalcev Skupnosti in uvoznikov v Skupnosti, ki niso povezani s proizvajalcem izvoznikom v eni od zadevnih držav, se je zdelo ustrezno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe preuči, ali se mora vzorec uporabiti. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje resnično potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bile zgoraj navedene stranke pozvane, da se v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe v dveh tednih po začetku postopka javijo Komisiji in predložijo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(10)

Glede na veliko število proizvajalcev Skupnosti in uvoznikov v Skupnosti, ki niso povezani s proizvajalcem izvoznikom v eni od zadevnih držav, se je zdelo ustrezno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe preuči, ali se mora vzorec uporabiti. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje resnično potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bile zgoraj navedene stranke pozvane, da se v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe v dveh tednih po začetku postopka javijo Komisiji in predložijo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku.

| (11) | Sedemnajst proizvajalcev Skupnosti je obrazec za vzorčenje pravilno izpolnilo v roku in se uradno strinjalo, da bodo pri preiskavi še naprej sodelovali. V obrazcu za vzorčenje so bile med drugim zahtevane informacije, ki zadevajo razvoj nekaterih „makro“ kazalcev škode, namreč proizvodno zmogljivost, obseg proizvodnje, zaloge, obseg prodaje in zaposlovanje. |
| --- | --- |

(11)

Sedemnajst proizvajalcev Skupnosti je obrazec za vzorčenje pravilno izpolnilo v roku in se uradno strinjalo, da bodo pri preiskavi še naprej sodelovali. V obrazcu za vzorčenje so bile med drugim zahtevane informacije, ki zadevajo razvoj nekaterih „makro“ kazalcev škode, namreč proizvodno zmogljivost, obseg proizvodnje, zaloge, obseg prodaje in zaposlovanje.

| (12) | Od sedemnajstih zgoraj omenjenih proizvajalcev je bilo za vzorec izbranih pet družb, za katere je bilo ugotovljeno, da so v smislu obsega proizvodnje in prodaje zadevnega izdelka v Skupnosti predstavniki industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(12)

Od sedemnajstih zgoraj omenjenih proizvajalcev je bilo za vzorec izbranih pet družb, za katere je bilo ugotovljeno, da so v smislu obsega proizvodnje in prodaje zadevnega izdelka v Skupnosti predstavniki industrije Skupnosti.

| (13) | Le en uvoznik je predložil informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, in izrazil pripravljenost za nadaljnje sodelovanje s službami Komisije. Glede na te okoliščine so se službe Komisije odločile, da vzorca ne bodo uporabile v primeru nepovezanih uvoznikov, ampak bodo zgoraj omenjenemu uvozniku poslale vprašalnik. Vendar pozneje zadevni uvoznik ni izpolnil vprašalnika. Zato se šteje, da nepovezani uvozniki niso sodelovali. Združenje, ki predstavlja interese uvoznikov („EWRIA“), je dalo splošne pripombe, predvsem glede opredelitve zadevnega in podobnega izdelka. Te pripombe so obravnavane v uvodnih izjavah (19) in (20). |
| --- | --- |

(13)

Le en uvoznik je predložil informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, in izrazil pripravljenost za nadaljnje sodelovanje s službami Komisije. Glede na te okoliščine so se službe Komisije odločile, da vzorca ne bodo uporabile v primeru nepovezanih uvoznikov, ampak bodo zgoraj omenjenemu uvozniku poslale vprašalnik. Vendar pozneje zadevni uvoznik ni izpolnil vprašalnika. Zato se šteje, da nepovezani uvozniki niso sodelovali. Združenje, ki predstavlja interese uvoznikov („EWRIA“), je dalo splošne pripombe, predvsem glede opredelitve zadevnega in podobnega izdelka. Te pripombe so obravnavane v uvodnih izjavah (19) in (20).

| (14) | Komisija je zato poslala vprašalnike petim vzorčenim proizvajalcem Skupnosti in vsem znanim proizvajalcem izvoznikom. Poleg tega je Komisija stopila v stik z enim proizvajalcem v Turčiji („primerljiva država“) in mu poslala vprašalnik. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je zato poslala vprašalnike petim vzorčenim proizvajalcem Skupnosti in vsem znanim proizvajalcem izvoznikom. Poleg tega je Komisija stopila v stik z enim proizvajalcem v Turčiji („primerljiva država“) in mu poslala vprašalnik.

| (15) | Komisija je prejela odgovore na vprašalnike petih vzorčenih proizvajalcev Skupnosti in treh proizvajalcev izvoznikov v zadevnih državah, kakor tudi od dveh povezanih uvoznikov in enega proizvajalca v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je prejela odgovore na vprašalnike petih vzorčenih proizvajalcev Skupnosti in treh proizvajalcev izvoznikov v zadevnih državah, kakor tudi od dveh povezanih uvoznikov in enega proizvajalca v primerljivi državi.

| (16) | V ta namen so bili opravljeni preveritveni obiski v naslednjih družbah: | Vzorčeni proizvajalci Skupnosti:






  — | BTS Drahtseile GmbH (Nemčija), |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

V ta namen so bili opravljeni preveritveni obiski v naslednjih družbah:

Vzorčeni proizvajalci Skupnosti:

—

BTS Drahtseile GmbH (Nemčija),

| — | Cables y Alambres especiales, SA (Španija), |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales, SA (Španija),

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Nemčija), |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Nemčija),

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalska), |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalska),

| — | Trefileurope, (Francija). |
| --- | --- |

—

Trefileurope, (Francija).

| | Proizvajalec v državi izvoznici:






  — | Usha Martin Ltd. (Indija). |
| --- | --- | --- |

Proizvajalec v državi izvoznici:

—

Usha Martin Ltd. (Indija).

| | Povezani uvozniki v Skupnosti:






  — | Usha Martin UK (Združeno kraljestvo), |
| --- | --- | --- |

Povezani uvozniki v Skupnosti:

—

Usha Martin UK (Združeno kraljestvo),

| — | Usha Martin Scandinavia (Danska). |
| --- | --- |

—

Usha Martin Scandinavia (Danska).

| | Proizvajalec v primerljivi državi:






  — | Celik Halat (Turčija). |
| --- | --- | --- |

Proizvajalec v primerljivi državi:

—

Celik Halat (Turčija).

| (17) | Preiskava glede nadaljevanja in/ali ponovnega pojava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2003 do 30. junija 2004 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, ki so pomembna za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2001 do konca OP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(17)

Preiskava glede nadaljevanja in/ali ponovnega pojava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2003 do 30. junija 2004 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, ki so pomembna za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2001 do konca OP („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (18) | Zadevni izdelek je isti kot v prvotni preiskavi, ki je privedla do uvedbe trenutno veljavnih ukrepov, to so jeklene vrvi in kabli, vključno z zaprtimi svitki vrvi, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, z največjim prečnim prerezom več kot 3 mm. Trenutno so uvrščeni pod oznake KN ex 7312 10 82, ex 7312 10 84, ex 7312 10 86, ex 7312 10 88 in ex 7312 10 99. |
| --- | --- |

(18)

Zadevni izdelek je isti kot v prvotni preiskavi, ki je privedla do uvedbe trenutno veljavnih ukrepov, to so jeklene vrvi in kabli, vključno z zaprtimi svitki vrvi, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, z največjim prečnim prerezom več kot 3 mm. Trenutno so uvrščeni pod oznake KN ex 7312 10 82, ex 7312 10 84, ex 7312 10 86, ex 7312 10 88 in ex 7312 10 99.

2.2   Podobni izdelek

| (19) | Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi, je preiskava v zvezi s pregledom potrdila, da imajo zadevni izdelek in izdelki, ki jih proizvajajo in prodajajo proizvajalci izvozniki na domačem trgu, kakor tudi tisti izdelki, ki jih proizvajajo in prodajajo proizvajalci Skupnosti na trgu Skupnosti, ter proizvajalec v primerljivi državi na domačem trgu primerljive države, enake osnovne fizikalne lastnosti ter končne uporabe, zato se štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi, je preiskava v zvezi s pregledom potrdila, da imajo zadevni izdelek in izdelki, ki jih proizvajajo in prodajajo proizvajalci izvozniki na domačem trgu, kakor tudi tisti izdelki, ki jih proizvajajo in prodajajo proizvajalci Skupnosti na trgu Skupnosti, ter proizvajalec v primerljivi državi na domačem trgu primerljive države, enake osnovne fizikalne lastnosti ter končne uporabe, zato se štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

| (20) | Združenje EWRIA je ponovno navedlo utemeljitev iz prvotne preiskave, da se zadevni izdelek bistveno razlikuje od tistih izdelkov, ki se proizvajajo in prodajajo v Skupnosti, in se jih ne sme primerjati. Utemeljitev je bila podrobneje obravnavana v prvotnih uredbah, ki uvajajo začasne in dokončne ukrepe na uvoz zadevnega izdelka, in ugotovljeno je bilo, da sta v Skupnosti proizveden JŽV in uvožen JŽV podobna. Ker združenje EWRIA ni predložilo novih elementov, ki bi pokazali, da se je osnova, na kateri temeljijo prvine prvotne ugotovitve, spremenila, se potrdijo sklepne ugotovitve iz končne uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Združenje EWRIA je ponovno navedlo utemeljitev iz prvotne preiskave, da se zadevni izdelek bistveno razlikuje od tistih izdelkov, ki se proizvajajo in prodajajo v Skupnosti, in se jih ne sme primerjati. Utemeljitev je bila podrobneje obravnavana v prvotnih uredbah, ki uvajajo začasne in dokončne ukrepe na uvoz zadevnega izdelka, in ugotovljeno je bilo, da sta v Skupnosti proizveden JŽV in uvožen JŽV podobna. Ker združenje EWRIA ni predložilo novih elementov, ki bi pokazali, da se je osnova, na kateri temeljijo prvine prvotne ugotovitve, spremenila, se potrdijo sklepne ugotovitve iz končne uredbe.

3.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITEV DAMPINGA

| (21) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo preverjeno, ali je damping trenutno prisoten in ali se bo v tem primeru zaradi izteka veljavnosti ukrepov nadaljeval. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo preverjeno, ali je damping trenutno prisoten in ali se bo v tem primeru zaradi izteka veljavnosti ukrepov nadaljeval.

3.1   Uvodne opombe

| (22) | Po podatkih Eurostata je med OP celoten obseg uvoza jeklenih vrvi iz LRK, Indije, Južne Afrike in Ukrajine („zadevne države“) znašal 7 784 ton, kar predstavlja 4,4 % tržnega deleža Skupnosti. |
| --- | --- |

(22)

Po podatkih Eurostata je med OP celoten obseg uvoza jeklenih vrvi iz LRK, Indije, Južne Afrike in Ukrajine („zadevne države“) znašal 7 784 ton, kar predstavlja 4,4 % tržnega deleža Skupnosti.

| (23) | Obdobje preiskave prvotne preiskave je zajemalo 15 mesecev (1. januar 1997 do 31. marca 1998) in je zajelo le uvoz v Skupnost pred širitvijo. Zato številke glede uvoza iz obdobja prvotne preiskave in OP niso neposredno primerljive. V vsakem primeru je celoten uvoz zadevnih držav v EU-15 v obdobju prvotne preiskave znašal 21 102 toni, kar predstavlja 14,3 % tržnega deleža Skupnosti. |
| --- | --- |

(23)

Obdobje preiskave prvotne preiskave je zajemalo 15 mesecev (1. januar 1997 do 31. marca 1998) in je zajelo le uvoz v Skupnost pred širitvijo. Zato številke glede uvoza iz obdobja prvotne preiskave in OP niso neposredno primerljive. V vsakem primeru je celoten uvoz zadevnih držav v EU-15 v obdobju prvotne preiskave znašal 21 102 toni, kar predstavlja 14,3 % tržnega deleža Skupnosti.

| (24) | V Indiji je sodeloval en proizvajalec izvoznik, ki po podatkih Eurostata zajema 75 % obsega izvoza. V Južni Afriki je edini znani proizvajalec izvoznik predložil informacije o svojem izvozu med OP, kar je v istem obdobju predstavljalo celoten izvoz Južne Afrike v Skupnost. Sodeloval je en proizvajalec izvoznik iz LRK, ki predstavlja 75 % izvoza zadevnega izdelka iz LRK v Skupnost. Kar zadeva Ukrajino, pa v sedanji preiskavi ni sodeloval noben od dveh znanih proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(24)

V Indiji je sodeloval en proizvajalec izvoznik, ki po podatkih Eurostata zajema 75 % obsega izvoza. V Južni Afriki je edini znani proizvajalec izvoznik predložil informacije o svojem izvozu med OP, kar je v istem obdobju predstavljalo celoten izvoz Južne Afrike v Skupnost. Sodeloval je en proizvajalec izvoznik iz LRK, ki predstavlja 75 % izvoza zadevnega izdelka iz LRK v Skupnost. Kar zadeva Ukrajino, pa v sedanji preiskavi ni sodeloval noben od dveh znanih proizvajalcev izvoznikov.

3.2   Damping uvoza med obdobjem preiskave

| (25) | V skladu s členom 11(9) osnovne uredbe se je, kadar se okoliščine niso spremenile, uporabljala enaka metodologija kot v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(25)

V skladu s členom 11(9) osnovne uredbe se je, kadar se okoliščine niso spremenile, uporabljala enaka metodologija kot v prvotni preiskavi.

3.2.1   Indija

| (26) | Po podatkih Eurostata je med OP celoten obseg uvoza JŽV iz Indije znašal 3 869 ton, kar predstavlja 2,2 % tržnega deleža Skupnosti. |
| --- | --- |

(26)

Po podatkih Eurostata je med OP celoten obseg uvoza JŽV iz Indije znašal 3 869 ton, kar predstavlja 2,2 % tržnega deleža Skupnosti.

3.2.1.1   Normalna vrednost

| (27) | Kar zadeva določitev normalne vrednosti, je bilo za sodelujočega indijskega proizvajalca izvoznika ugotovljeno, ali je njegova celotna domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna, to pomeni, ali celotni obseg te prodaje predstavlja vsaj 5 % njegovega celotnega izvoza v Skupnost. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je bilo ugotovljeno, da to za ta primer velja. |
| --- | --- |

(27)

Kar zadeva določitev normalne vrednosti, je bilo za sodelujočega indijskega proizvajalca izvoznika ugotovljeno, ali je njegova celotna domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna, to pomeni, ali celotni obseg te prodaje predstavlja vsaj 5 % njegovega celotnega izvoza v Skupnost. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je bilo ugotovljeno, da to za ta primer velja.

| (28) | Na podlagi razkritij je sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik nasprotoval metodi, ki jo je uporabila Komisija. Trdil je, da bi moral biti za preskus reprezentativnosti uporabljen obseg prodaje zadevnega izdelka prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti in ne povezanemu uvozniku v Skupnosti. Vendar člen 2(2) osnovne uredbe določa, da je treba za določitev, ali je bila domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna, primerjati obseg domače prodaje z obsegom prodaje zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost, brez opredelitve, ali je treba upoštevati izvoz prvemu neodvisnemu kupcu ali izvoz povezanemu uvozniku. Ugotovljeno je bilo, da je bila metoda, ki jo je uporabila Komisija, razumna in v skladu z osnovno uredbo. Zato je bil ta zahtevek zavrnjen. |
| --- | --- |

(28)

Na podlagi razkritij je sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik nasprotoval metodi, ki jo je uporabila Komisija. Trdil je, da bi moral biti za preskus reprezentativnosti uporabljen obseg prodaje zadevnega izdelka prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti in ne povezanemu uvozniku v Skupnosti. Vendar člen 2(2) osnovne uredbe določa, da je treba za določitev, ali je bila domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna, primerjati obseg domače prodaje z obsegom prodaje zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost, brez opredelitve, ali je treba upoštevati izvoz prvemu neodvisnemu kupcu ali izvoz povezanemu uvozniku. Ugotovljeno je bilo, da je bila metoda, ki jo je uporabila Komisija, razumna in v skladu z osnovno uredbo. Zato je bil ta zahtevek zavrnjen.

| (29) | Komisija je nato opredelila tiste vrste izdelka, ki jih je zadevna družba prodala na domačem trgu in ki so enake ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je nato opredelila tiste vrste izdelka, ki jih je zadevna družba prodala na domačem trgu in ki so enake ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost.

| (30) | Za vsako vrsto, ki jo je proizvajalec izvoznik prodal na svojem domačem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiva z vrsto JŽV, ki je bila prodana za izvoz v Skupnost, je bilo ugotovljeno, ali je domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določene vrste JŽV se je štela za dovolj reprezentativno, če je celotni obseg domače prodaje te vrste med OP predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste JŽV, izvožene v Skupnost. To je veljalo za 31 % vseh izvoženih vrst izdelka v Skupnost. |
| --- | --- |

(30)

Za vsako vrsto, ki jo je proizvajalec izvoznik prodal na svojem domačem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiva z vrsto JŽV, ki je bila prodana za izvoz v Skupnost, je bilo ugotovljeno, ali je domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določene vrste JŽV se je štela za dovolj reprezentativno, če je celotni obseg domače prodaje te vrste med OP predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste JŽV, izvožene v Skupnost. To je veljalo za 31 % vseh izvoženih vrst izdelka v Skupnost.

| (31) | Preučeno je bilo tudi, ali se lahko domača prodaja vsake vrste izdelka, prodanega na domačem trgu v reprezentativnih količinah, šteje kot prodaja, opravljena v običajnem poteku trgovine, pri čemer je določen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam zadevne vrste izdelka. V primerih, ko je obseg prodaje zadevne vrste, prodane po neto prodajni ceni, ki je enaka izračunanim proizvodnim stroškom ali višja od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje te vrste in je bila tehtana povprečna cena te vrste enaka ali višja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste v OP, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne. V primerih, ko je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste, ali je bila tehtana povprečna cena te vrste nižja od proizvodnih stroškov, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo te vrste, pod pogojem, da je ta prodaja predstavljala 10 % ali več celotnega obsega prodaje te vrste. |
| --- | --- |

(31)

Preučeno je bilo tudi, ali se lahko domača prodaja vsake vrste izdelka, prodanega na domačem trgu v reprezentativnih količinah, šteje kot prodaja, opravljena v običajnem poteku trgovine, pri čemer je določen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam zadevne vrste izdelka. V primerih, ko je obseg prodaje zadevne vrste, prodane po neto prodajni ceni, ki je enaka izračunanim proizvodnim stroškom ali višja od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje te vrste in je bila tehtana povprečna cena te vrste enaka ali višja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste v OP, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne. V primerih, ko je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste, ali je bila tehtana povprečna cena te vrste nižja od proizvodnih stroškov, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo te vrste, pod pogojem, da je ta prodaja predstavljala 10 % ali več celotnega obsega prodaje te vrste.

| (32) | V primerih, ko je obseg dobičkonosne prodaje katere koli vrste izdelka predstavljal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje te vrste, se je štelo, da je bila ta posebna vrsta prodana v nezadostnih količinah, da bi lahko domača cena predstavljala primerno osnovo za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(32)

V primerih, ko je obseg dobičkonosne prodaje katere koli vrste izdelka predstavljal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje te vrste, se je štelo, da je bila ta posebna vrsta prodana v nezadostnih količinah, da bi lahko domača cena predstavljala primerno osnovo za določitev normalne vrednosti.

| (33) | Kadar domače cene določene vrste izdelka, ki ga je prodal proizvajalec izvoznik, niso mogle biti uporabljene za določitev normalne vrednosti, ker te vrste izdelka niso bile prodane na domačem trgu ali v običajnem poteku trgovine, je bilo treba uporabiti drugo metodo. Ker ni bilo na voljo nobene druge razumne metode, je bila uporabljena konstruirana normalna vrednost. |
| --- | --- |

(33)

Kadar domače cene določene vrste izdelka, ki ga je prodal proizvajalec izvoznik, niso mogle biti uporabljene za določitev normalne vrednosti, ker te vrste izdelka niso bile prodane na domačem trgu ali v običajnem poteku trgovine, je bilo treba uporabiti drugo metodo. Ker ni bilo na voljo nobene druge razumne metode, je bila uporabljena konstruirana normalna vrednost.

| (34) | V vseh primerih, kjer je bila uporabljena konstruirana normalna vrednost in v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe, je bila normalna vrednost konstruirana tako, da je bil proizvodnim stroškom za izvožene vrste dodan razumen odstotek za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA stroški“) in primerna stopnja dobička. Glede na to in v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe so zneski za PSA stroške in dobički temeljili na dejanskih informacijah glede proizvodnje in prodaje podobnega izdelka na domačem trgu v običajnem poteku trgovine. |
| --- | --- |

(34)

V vseh primerih, kjer je bila uporabljena konstruirana normalna vrednost in v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe, je bila normalna vrednost konstruirana tako, da je bil proizvodnim stroškom za izvožene vrste dodan razumen odstotek za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA stroški“) in primerna stopnja dobička. Glede na to in v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe so zneski za PSA stroške in dobički temeljili na dejanskih informacijah glede proizvodnje in prodaje podobnega izdelka na domačem trgu v običajnem poteku trgovine.

| (35) | Po razkritju je sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik trdil, da je Komisija pri izračunu njegove domače stopnje dobička v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe narobe vključila domačo prodajo izdelkov izven obsega preiskave, tj. zaprtih svitkov žičnatih vrvi. Vendar so, kot je navedeno v uvodni izjavi (18), svitki vrvi izrecno vključeni v opredelitev zadevnega izdelka ne le za sedanjo preiskavo, ampak tudi za prvotno preiskavo. Zato je bilo treba ta zahtevek zavrniti. |
| --- | --- |

(35)

Po razkritju je sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik trdil, da je Komisija pri izračunu njegove domače stopnje dobička v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe narobe vključila domačo prodajo izdelkov izven obsega preiskave, tj. zaprtih svitkov žičnatih vrvi. Vendar so, kot je navedeno v uvodni izjavi (18), svitki vrvi izrecno vključeni v opredelitev zadevnega izdelka ne le za sedanjo preiskavo, ampak tudi za prvotno preiskavo. Zato je bilo treba ta zahtevek zavrniti.

| (36) | Indijski proizvajalec izvoznik je trdil, da normalna vrednost, uporabljena za izračun njegove stopnje dampinga med OP, ne odraža nujno domačih cen in stroškov, ker je bila določena na nereprezentativni podlagi, tj. na podlagi štirih mescev OP in ne dvanajstih. Treba je opomniti, da se v okviru pregleda zaradi izteka roka in v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe preučuje, ali obstaja verjetnost, da bi iztek ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode. Zato se dokončne protidampinške dajatve niti ne potrdijo niti ne razveljavijo, medtem ko se individualne stopnje dajatev kot take ne morejo spremeniti. Ker izračun natančnih stopenj dampinga v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa ni potreben, temelji preučitev nadaljevanja dampinga na reprezentativnem sklopu podatkov med OP. V sedanjem postopku so bili zahtevani podatki za mesece ob koncu vsakega četrtletja in proizvajalci izvozniki so bili pozvani, da dajo pripombe glede njihove reprezentativnosti. Proizvajalec izvoznik temu pristopu ni nasprotoval v zahtevanem roku, ampak šele po preveritvenem obisku na kraju samem, tj. v času, ko preveritev različnih sklopov podatkov ne bi bila več mogoča. Proizvajalec izvoznik tudi ni pojasnil ali predložil dokazov o tem, zakaj v tem posebnem primeru izbrana obdobja ne bi bila reprezentativna. Zato je bilo treba ta zahtevek zavrniti. |
| --- | --- |

(36)

Indijski proizvajalec izvoznik je trdil, da normalna vrednost, uporabljena za izračun njegove stopnje dampinga med OP, ne odraža nujno domačih cen in stroškov, ker je bila določena na nereprezentativni podlagi, tj. na podlagi štirih mescev OP in ne dvanajstih. Treba je opomniti, da se v okviru pregleda zaradi izteka roka in v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe preučuje, ali obstaja verjetnost, da bi iztek ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode. Zato se dokončne protidampinške dajatve niti ne potrdijo niti ne razveljavijo, medtem ko se individualne stopnje dajatev kot take ne morejo spremeniti. Ker izračun natančnih stopenj dampinga v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa ni potreben, temelji preučitev nadaljevanja dampinga na reprezentativnem sklopu podatkov med OP. V sedanjem postopku so bili zahtevani podatki za mesece ob koncu vsakega četrtletja in proizvajalci izvozniki so bili pozvani, da dajo pripombe glede njihove reprezentativnosti. Proizvajalec izvoznik temu pristopu ni nasprotoval v zahtevanem roku, ampak šele po preveritvenem obisku na kraju samem, tj. v času, ko preveritev različnih sklopov podatkov ne bi bila več mogoča. Proizvajalec izvoznik tudi ni pojasnil ali predložil dokazov o tem, zakaj v tem posebnem primeru izbrana obdobja ne bi bila reprezentativna. Zato je bilo treba ta zahtevek zavrniti.

3.2.1.2   Izvozna cena

| (37) | Ker je bil ves izvoz zadevnega izdelka v Skupnost prodan povezanim družbam v Skupnosti, je bila izvozna cena konstruirana v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe na podlagi cene, po kateri so bili uvoženi izdelki nadalje prodani neodvisnemu kupcu. Prilagoditve za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter za dobičke so bile narejene z namenom vzpostavitve zanesljive izvozne cene na stopnji meje Skupnosti. V tem pogledu so bili PSA stroški povezanega uvoznika odšteti od cene pri nadaljnji prodaji v Skupnosti. Kar zadeva stopnjo dobička je treba opomniti, da se je zaradi nesodelovanja nepovezanega uvoznika in ker ni bilo predloženih zanesljivejših informacij štelo, da je treba uporabiti isto stopnjo dobička, kot je bila uporabljena v prvotni preiskavi, tj. 5 %. Na voljo ni bilo informacij, ki bi pokazale, da to ni bila zanesljiva stopnja. |
| --- | --- |

(37)

Ker je bil ves izvoz zadevnega izdelka v Skupnost prodan povezanim družbam v Skupnosti, je bila izvozna cena konstruirana v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe na podlagi cene, po kateri so bili uvoženi izdelki nadalje prodani neodvisnemu kupcu. Prilagoditve za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter za dobičke so bile narejene z namenom vzpostavitve zanesljive izvozne cene na stopnji meje Skupnosti. V tem pogledu so bili PSA stroški povezanega uvoznika odšteti od cene pri nadaljnji prodaji v Skupnosti. Kar zadeva stopnjo dobička je treba opomniti, da se je zaradi nesodelovanja nepovezanega uvoznika in ker ni bilo predloženih zanesljivejših informacij štelo, da je treba uporabiti isto stopnjo dobička, kot je bila uporabljena v prvotni preiskavi, tj. 5 %. Na voljo ni bilo informacij, ki bi pokazale, da to ni bila zanesljiva stopnja.

3.2.1.3   Primerjava

| (38) | Za pošteno primerjavo vrste izdelka na podlagi franko tovarna in na isti stopnji trgovine so bile narejene ustrezne prilagoditve za razlike, za katere se je trdilo in dokazovalo, da naj bi vplivale na primerljivost cene. Te prilagoditve so bile narejene glede na prevozne stroške, stroške zavarovanja, bančne stroške in stroške kredita v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(38)

Za pošteno primerjavo vrste izdelka na podlagi franko tovarna in na isti stopnji trgovine so bile narejene ustrezne prilagoditve za razlike, za katere se je trdilo in dokazovalo, da naj bi vplivale na primerljivost cene. Te prilagoditve so bile narejene glede na prevozne stroške, stroške zavarovanja, bančne stroške in stroške kredita v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.

3.2.1.4   Stopnja dampinga

| (39) | Za izračun stopnje dampinga je bila tehtana povprečna normalna vrednost primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno v Skupnost za zadevno vrsto. Ta primerjava je pokazala obstoj znatnega dampinga za zadevne proizvajalce izvoznike na stopnji, ki je višja od 10 %. V prvotni preiskavi je bila ugotovljena stopnja dampinga 39,8 %. Za nesodelujoče proizvajalce izvoznike je bila opravljena ocena stopnje dampinga na podlagi podatkov, ki se nanašajo na normalno vrednost in izvozne cene, kakor jih določa vložnik v zahtevi za pregled. Ta primerjava je pokazala tudi stopnjo dampinga v višini več kot 20 %. |
| --- | --- |

(39)

Za izračun stopnje dampinga je bila tehtana povprečna normalna vrednost primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno v Skupnost za zadevno vrsto. Ta primerjava je pokazala obstoj znatnega dampinga za zadevne proizvajalce izvoznike na stopnji, ki je višja od 10 %. V prvotni preiskavi je bila ugotovljena stopnja dampinga 39,8 %. Za nesodelujoče proizvajalce izvoznike je bila opravljena ocena stopnje dampinga na podlagi podatkov, ki se nanašajo na normalno vrednost in izvozne cene, kakor jih določa vložnik v zahtevi za pregled. Ta primerjava je pokazala tudi stopnjo dampinga v višini več kot 20 %.

3.2.2   LRK

| (40) | Po podatkih Eurostata je med OP celoten obseg uvoza jeklenih vrvi iz LRK znašal 1 942 ton, kar predstavlja 1,1 % tržnega deleža Skupnosti. Kakor je omenjeno v uvodni izjavi (24), je edini sodelujoči proizvajalec izvoznik predstavljal 75 % celotnega kitajskega uvoza. |
| --- | --- |

(40)

Po podatkih Eurostata je med OP celoten obseg uvoza jeklenih vrvi iz LRK znašal 1 942 ton, kar predstavlja 1,1 % tržnega deleža Skupnosti. Kakor je omenjeno v uvodni izjavi (24), je edini sodelujoči proizvajalec izvoznik predstavljal 75 % celotnega kitajskega uvoza.

| (41) | V prvotni preiskavi so sodelovali štirje kitajski proizvajalci izvozniki, vendar nobenemu ni bil odobren status tržnega gospodarstva ali individualna obravnava. |
| --- | --- |

(41)

V prvotni preiskavi so sodelovali štirje kitajski proizvajalci izvozniki, vendar nobenemu ni bil odobren status tržnega gospodarstva ali individualna obravnava.

3.2.2.1   Primerljiva država

| (42) | Ker je gospodarstvo LRK v tranziciji, je morala normalna vrednost temeljiti na informacijah iz ustrezne tretje države s tržnim gospodarstvom v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(42)

Ker je gospodarstvo LRK v tranziciji, je morala normalna vrednost temeljiti na informacijah iz ustrezne tretje države s tržnim gospodarstvom v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

| (43) | V prvotni preiskavi je bila Poljska uporabljena kot primerljiva država za določitev normalne vrednosti. Ker je Poljska 1. maja 2004 postala članica Evropske unije, se za protidampinške preiskave ne more več uporabiti kot primerljiva država. Za sedanjo preiskavo je vložnik za primerljivo državo predlagal Združene države Amerike („ZDA“). |
| --- | --- |

(43)

V prvotni preiskavi je bila Poljska uporabljena kot primerljiva država za določitev normalne vrednosti. Ker je Poljska 1. maja 2004 postala članica Evropske unije, se za protidampinške preiskave ne more več uporabiti kot primerljiva država. Za sedanjo preiskavo je vložnik za primerljivo državo predlagal Združene države Amerike („ZDA“).

| (44) | Eno združenje uvoznikov je nasprotovalo izbiri ZDA in za ustrezno primerljivo državo predlagalo Južno Korejo. Vendar noben proizvajalec v ZDA in Južni Koreji ni bil pripravljen sodelovati v sedanji preiskavi zaradi izteka ukrepa. |
| --- | --- |

(44)

Eno združenje uvoznikov je nasprotovalo izbiri ZDA in za ustrezno primerljivo državo predlagalo Južno Korejo. Vendar noben proizvajalec v ZDA in Južni Koreji ni bil pripravljen sodelovati v sedanji preiskavi zaradi izteka ukrepa.

| (45) | Službe Komisije so zato raziskale druge možne primerljive države, kot so Norveška, Tajska, Indija in Turčija. Tudi kar zadeva Norveško in Tajsko, noben proizvajalec v teh dveh državah ni bil pripravljen sodelovati. |
| --- | --- |

(45)

Službe Komisije so zato raziskale druge možne primerljive države, kot so Norveška, Tajska, Indija in Turčija. Tudi kar zadeva Norveško in Tajsko, noben proizvajalec v teh dveh državah ni bil pripravljen sodelovati.

| (46) | Pri preiskavi je sodeloval samo en proizvajalec JŽV v Turčiji, tako da je odgovoril na vprašalnik in privolil v preveritveni obisk na kraju samem. Preiskava je pokazala, da ima Turčija konkurenčen trg za JŽV z dvema domačima proizvajalcema, ki oskrbujeta okoli 83 % trga in konkurirata z uvozom iz drugih tretjih držav. Uvozni davki v Turčiji so nizki in ni drugih omejitev za uvoz JŽV v Turčijo. Obseg proizvodnje v Turčiji je sestavljal več kot petkratni obseg kitajskega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost. Turški trg se tako šteje kot dovolj reprezentativen za določitev normalne vrednosti za LRK. Kakor je omenjeno v uvodni izjavi (19), je bil izdelek, proizveden in prodan na turškem domačem trgu, podoben izdelku, ki ga je kitajski proizvajalec izvoznik izvozil v Skupnost. |
| --- | --- |

(46)

Pri preiskavi je sodeloval samo en proizvajalec JŽV v Turčiji, tako da je odgovoril na vprašalnik in privolil v preveritveni obisk na kraju samem. Preiskava je pokazala, da ima Turčija konkurenčen trg za JŽV z dvema domačima proizvajalcema, ki oskrbujeta okoli 83 % trga in konkurirata z uvozom iz drugih tretjih držav. Uvozni davki v Turčiji so nizki in ni drugih omejitev za uvoz JŽV v Turčijo. Obseg proizvodnje v Turčiji je sestavljal več kot petkratni obseg kitajskega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost. Turški trg se tako šteje kot dovolj reprezentativen za določitev normalne vrednosti za LRK. Kakor je omenjeno v uvodni izjavi (19), je bil izdelek, proizveden in prodan na turškem domačem trgu, podoben izdelku, ki ga je kitajski proizvajalec izvoznik izvozil v Skupnost.

| (47) | Po razkritju je eno združenje uvoznikov nasprotovalo izbiri Turčije kot primerljive države. Vendar zahtevek ni bil utemeljen in je moral biti zato zavrnjen. |
| --- | --- |

(47)

Po razkritju je eno združenje uvoznikov nasprotovalo izbiri Turčije kot primerljive države. Vendar zahtevek ni bil utemeljen in je moral biti zato zavrnjen.

| (48) | Zato se sklene, da Turčija predstavlja ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(48)

Zato se sklene, da Turčija predstavlja ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

3.2.2.2   Normalna vrednost

| (49) | Na podlagi člena 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij, ki jih je Komisija prejela od sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi, tj. na podlagi plačanih ali plačljivih cen na domačem trgu Turčije nepovezanih kupcev, saj je bilo ugotovljeno, da je do teh prodaj prišlo v običajnem poteku trgovine. |
| --- | --- |

(49)

Na podlagi člena 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij, ki jih je Komisija prejela od sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi, tj. na podlagi plačanih ali plačljivih cen na domačem trgu Turčije nepovezanih kupcev, saj je bilo ugotovljeno, da je do teh prodaj prišlo v običajnem poteku trgovine.

| (50) | Posledično je bila normalna vrednost določena kot tehtano povprečje domače prodajne cene za nepovezane kupce, ki jo je zaračunaval sodelujoči proizvajalec v Turčiji. |
| --- | --- |

(50)

Posledično je bila normalna vrednost določena kot tehtano povprečje domače prodajne cene za nepovezane kupce, ki jo je zaračunaval sodelujoči proizvajalec v Turčiji.

3.2.2.3   Izvozna cena

| (51) | Glede na to, da je izvoz sodelujočega izvoznika v OP predstavljal 75 % uvoza zadevnega izdelka iz LRK v ES, je določitev izvozne cene temeljila na informacijah, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki v LRK. Ker je bil ves izvoz zadevnega izdelka prodan neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določena na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih cen. |
| --- | --- |

(51)

Glede na to, da je izvoz sodelujočega izvoznika v OP predstavljal 75 % uvoza zadevnega izdelka iz LRK v ES, je določitev izvozne cene temeljila na informacijah, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki v LRK. Ker je bil ves izvoz zadevnega izdelka prodan neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določena na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih cen.

3.2.2.4   Primerjava

| (52) | Za pošteno primerjavo vrste izdelka na podlagi franko tovarna in na isti stopnji trgovine so bile narejene ustrezne prilagoditve za razlike, za katere se je trdilo in dokazovalo, da naj bi vplivale na primerljivost cene. Te prilagoditve so bile narejene glede na prevozne stroške, stroške zavarovanja, bančne stroške in stroške kredita v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(52)

Za pošteno primerjavo vrste izdelka na podlagi franko tovarna in na isti stopnji trgovine so bile narejene ustrezne prilagoditve za razlike, za katere se je trdilo in dokazovalo, da naj bi vplivale na primerljivost cene. Te prilagoditve so bile narejene glede na prevozne stroške, stroške zavarovanja, bančne stroške in stroške kredita v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.

| (53) | Za določene vrste izdelka, prodanega na domačem trgu v Turčiji, so bile potrebne prilagoditve, da se jih lahko primerja s kitajskimi izvoznimi vrstami. Prilagoditve so bile narejene, da so se v skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe upoštevale fizikalne razlike, kot so premer, natezna trdnost in stržen. Prilagoditve so temeljile na razlikah v ceni zadevnih vrst na turškem trgu. |
| --- | --- |

(53)

Za določene vrste izdelka, prodanega na domačem trgu v Turčiji, so bile potrebne prilagoditve, da se jih lahko primerja s kitajskimi izvoznimi vrstami. Prilagoditve so bile narejene, da so se v skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe upoštevale fizikalne razlike, kot so premer, natezna trdnost in stržen. Prilagoditve so temeljile na razlikah v ceni zadevnih vrst na turškem trgu.

3.2.2.5   Stopnja dampinga

| (54) | Za izračun stopnje dampinga je bila tehtana povprečna normalna vrednost primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno v Skupnost za zadevno vrsto. Ta primerjava je pokazala, da je sodelujoči izvoznik po dampinški ceni uvažal zadevni izdelek, na stopnji več kot 65 %. V prvotni preiskavi je bila ugotovljena stopnja dampinga 60,4 %. |
| --- | --- |

(54)

Za izračun stopnje dampinga je bila tehtana povprečna normalna vrednost primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno v Skupnost za zadevno vrsto. Ta primerjava je pokazala, da je sodelujoči izvoznik po dampinški ceni uvažal zadevni izdelek, na stopnji več kot 65 %. V prvotni preiskavi je bila ugotovljena stopnja dampinga 60,4 %.

3.2.3   Južna Afrika

| (55) | Po podatkih Eurostata je med OP celoten obseg uvoza JŽV iz Južne Afrike znašal 278 ton, kar predstavlja 0,1 % tržnega deleža Skupnosti, tj. na stopnji de minimis. Edini znani proizvajalec izvoznik je predstavljal 100 % tega uvoza. |
| --- | --- |

(55)

Po podatkih Eurostata je med OP celoten obseg uvoza JŽV iz Južne Afrike znašal 278 ton, kar predstavlja 0,1 % tržnega deleža Skupnosti, tj. na stopnji de minimis. Edini znani proizvajalec izvoznik je predstavljal 100 % tega uvoza.

| (56) | Ker južnoafriški proizvajalec izvoznik ni v celoti sodeloval, kot je opisano v uvodni izjavi (57), se je bilo treba opreti na razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(56)

Ker južnoafriški proizvajalec izvoznik ni v celoti sodeloval, kot je opisano v uvodni izjavi (57), se je bilo treba opreti na razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

| (57) | Edini znani proizvajalec izvoznik je predložil le informacije v zvezi s svojim izvozom v Skupnost, ni pa predložil kakršnih koli informacij glede stroškov in cen podobnega izdelka na domačem trgu. Zato za OP ni mogla biti določena nobena normalna vrednost. Vendar je proizvajalec izvoznik priznal, da se je damping v OP še vedno odvijal. Na podlagi tega in ker ni bilo kakršnih koli drugih zanesljivejših informacij, se je sklenilo, da je med OP damping obstajal na znatnih stopnjah. |
| --- | --- |

(57)

Edini znani proizvajalec izvoznik je predložil le informacije v zvezi s svojim izvozom v Skupnost, ni pa predložil kakršnih koli informacij glede stroškov in cen podobnega izdelka na domačem trgu. Zato za OP ni mogla biti določena nobena normalna vrednost. Vendar je proizvajalec izvoznik priznal, da se je damping v OP še vedno odvijal. Na podlagi tega in ker ni bilo kakršnih koli drugih zanesljivejših informacij, se je sklenilo, da je med OP damping obstajal na znatnih stopnjah.

3.2.4   Ukrajina

| (58) | Po podatkih Eurostata je med OP celoten obseg uvoza JŽV iz Ukrajine znašal 1 695 ton, kar predstavlja 1 % tržnega deleža Skupnosti, kar se je štelo kot tržni delež de minimis. |
| --- | --- |

(58)

Po podatkih Eurostata je med OP celoten obseg uvoza JŽV iz Ukrajine znašal 1 695 ton, kar predstavlja 1 % tržnega deleža Skupnosti, kar se je štelo kot tržni delež de minimis.

| (59) | Ker Ukrajina ni sodelovala, se je Komisija v skladu s členom 18 osnovne uredbe morala opreti na razpoložljiva dejstva. Na podlagi tega je bila normalna vrednost, kakor je bila določena za primerljivo državo, primerjana z izvozno ceno, ki jo je vseboval vložnikov zahtevek za pregled. Zato je bila stopnja dampinga za OP določena na več kot 65 %. |
| --- | --- |

(59)

Ker Ukrajina ni sodelovala, se je Komisija v skladu s členom 18 osnovne uredbe morala opreti na razpoložljiva dejstva. Na podlagi tega je bila normalna vrednost, kakor je bila določena za primerljivo državo, primerjana z izvozno ceno, ki jo je vseboval vložnikov zahtevek za pregled. Zato je bila stopnja dampinga za OP določena na več kot 65 %.

3.3   Razvoj uvoza ob razveljavitvi ukrepov

3.3.1   Uvodne opombe

| (60) | Od osmih indijskih proizvajalcev izvoznikov, imenovanih v pritožbi, je pri preiskavi sodeloval le eden. Od dveh južnoafriških proizvajalcev izvoznikov, imenovanih v pritožbi, je le eden delno sodeloval. Drugih znanih proizvajalcev v Južni Afriki ni. Kar zadeva Ukrajino, ni sodeloval noben od obeh znanih proizvajalcev izvoznikov, drugih znanih proizvajalcev v Ukrajini ni. Od devetih znanih kitajskih proizvajalcev izvoznikov je le eden sodeloval pri preiskavi. |
| --- | --- |

(60)

Od osmih indijskih proizvajalcev izvoznikov, imenovanih v pritožbi, je pri preiskavi sodeloval le eden. Od dveh južnoafriških proizvajalcev izvoznikov, imenovanih v pritožbi, je le eden delno sodeloval. Drugih znanih proizvajalcev v Južni Afriki ni. Kar zadeva Ukrajino, ni sodeloval noben od obeh znanih proizvajalcev izvoznikov, drugih znanih proizvajalcev v Ukrajini ni. Od devetih znanih kitajskih proizvajalcev izvoznikov je le eden sodeloval pri preiskavi.

3.3.2   Indija

3.3.2.1   Uvodne opombe

| (61) | Sedem od osmih znanih proizvajalcev v Indiji med sedanjim pregledom zaradi izteka ukrepa ni sodelovalo. Treba je opomniti, da je v prvotni preiskavi šest od teh proizvajalcev prodajalo JŽV le na svojem domačem trgu ali na drugih trgih tretjih držav in zato niso bili predmet prvotne preiskave. Zaradi njihovega nesodelovanja pri sedanji preiskavi tudi ni bilo na voljo informacij o njihovi proizvodni zmogljivosti in obsegu, zalogah in prodaji na trge, razen na trge Skupnosti. Preučitev, ali obstaja verjetnost, da se bo damping v primeru razveljavitve ukrepov nadaljeval, je zato temeljila na razpoložljivih informacijah, tj. na informacijah, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec izvoznik. Prav tako so bili preučeni podatki Eurostata v zvezi z uvoznimi cenami izvoznikov, razen sodelujočega izvoznika. Za ugotovitev, ali obstaja verjetnost, da se bo damping nadaljeval, če bi bili ukrepi razveljavljeni, so bili preučeni obnašanje pri določanju cen sodelujočega proizvajalca izvoznika glede na druge izvozne trge, njegove izvozne cene v Skupnost, proizvodna zmogljivost in zaloge. Ocenjen je bil tudi morebitni vpliv razveljavitve ukrepov na cene drugih uvozov. |
| --- | --- |

(61)

Sedem od osmih znanih proizvajalcev v Indiji med sedanjim pregledom zaradi izteka ukrepa ni sodelovalo. Treba je opomniti, da je v prvotni preiskavi šest od teh proizvajalcev prodajalo JŽV le na svojem domačem trgu ali na drugih trgih tretjih držav in zato niso bili predmet prvotne preiskave. Zaradi njihovega nesodelovanja pri sedanji preiskavi tudi ni bilo na voljo informacij o njihovi proizvodni zmogljivosti in obsegu, zalogah in prodaji na trge, razen na trge Skupnosti. Preučitev, ali obstaja verjetnost, da se bo damping v primeru razveljavitve ukrepov nadaljeval, je zato temeljila na razpoložljivih informacijah, tj. na informacijah, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec izvoznik. Prav tako so bili preučeni podatki Eurostata v zvezi z uvoznimi cenami izvoznikov, razen sodelujočega izvoznika. Za ugotovitev, ali obstaja verjetnost, da se bo damping nadaljeval, če bi bili ukrepi razveljavljeni, so bili preučeni obnašanje pri določanju cen sodelujočega proizvajalca izvoznika glede na druge izvozne trge, njegove izvozne cene v Skupnost, proizvodna zmogljivost in zaloge. Ocenjen je bil tudi morebitni vpliv razveljavitve ukrepov na cene drugih uvozov.

3.3.2.2   Povezava med izvoznimi cenami za tretje države in izvoznimi cenami za Skupnost

| (62) | Ugotovljeno je bilo, da je bila povprečna izvozna cena za države nečlanice bistveno pod povprečno izvozno ceno za Skupnost in tudi pod cenami na domačem trgu, kar je pokazalo, da je šlo pri izvozu v države nečlanice po vsej verjetnosti za damping po višjih stopnjah od izvoza v Skupnost. Vendar je treba opomniti, da je veljala med OP najnižja cenovna zaveza, ki je od zadevnega proizvajalca izvoznika zahtevala, da upošteva določeno raven cene za izvoz v Skupnost. Ugotovljeno je bilo, da so bile nekatere cene rahlo višje od ravni zaveze, vendar se je večina prodaje odvijala po cenah, ki so bile v okviru ravni zaveze. Prodaja izvoznikov v države nečlanice se je odvijala v znatnih količinah, kar je predstavljalo 86 % celotnega izvoza. Zato se je štelo, da se lahko v primeru razveljavitve ukrepov raven izvozne cene za druge tretje države obravnava kot kazalec verjetne ravni cene za izvoz v Skupnost. Na podlagi tega in zaradi nizkih ravni cene na trgih tretjih držav je bilo sklenjeno, da obstaja verjetnost, da bi sodelujoči izvoznik znižal svoje izvozne cene za Skupnost, zaradi česar bi se tudi povečala stopnja dampinga. |
| --- | --- |

(62)

Ugotovljeno je bilo, da je bila povprečna izvozna cena za države nečlanice bistveno pod povprečno izvozno ceno za Skupnost in tudi pod cenami na domačem trgu, kar je pokazalo, da je šlo pri izvozu v države nečlanice po vsej verjetnosti za damping po višjih stopnjah od izvoza v Skupnost. Vendar je treba opomniti, da je veljala med OP najnižja cenovna zaveza, ki je od zadevnega proizvajalca izvoznika zahtevala, da upošteva določeno raven cene za izvoz v Skupnost. Ugotovljeno je bilo, da so bile nekatere cene rahlo višje od ravni zaveze, vendar se je večina prodaje odvijala po cenah, ki so bile v okviru ravni zaveze. Prodaja izvoznikov v države nečlanice se je odvijala v znatnih količinah, kar je predstavljalo 86 % celotnega izvoza. Zato se je štelo, da se lahko v primeru razveljavitve ukrepov raven izvozne cene za druge tretje države obravnava kot kazalec verjetne ravni cene za izvoz v Skupnost. Na podlagi tega in zaradi nizkih ravni cene na trgih tretjih držav je bilo sklenjeno, da obstaja verjetnost, da bi sodelujoči izvoznik znižal svoje izvozne cene za Skupnost, zaradi česar bi se tudi povečala stopnja dampinga.

| (63) | Treba je opomniti, da je bila stopnja dampinga, ugotovljena v OP, znatna. Na podlagi tega se domneva, da obstaja velika verjetnost, da bi se damping v primeru razveljavitve ukrepov nadaljeval, tudi če bi ravni cene za Skupnost ostale nespremenjene ali bi se povečale. Glede na obnašanje družb glede izvoza v Skupnost v preteklosti (tj., v prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da je družba izvažala velike količine v EU na ravni dampinga) in glede na strategijo določanja cen pri izvozu na druge trge tretjih držav je bolj verjetno, da se bo nadaljnji izvoz v Skupnost izvajal po nižjih, torej dampinških ravneh cen. |
| --- | --- |

(63)

Treba je opomniti, da je bila stopnja dampinga, ugotovljena v OP, znatna. Na podlagi tega se domneva, da obstaja velika verjetnost, da bi se damping v primeru razveljavitve ukrepov nadaljeval, tudi če bi ravni cene za Skupnost ostale nespremenjene ali bi se povečale. Glede na obnašanje družb glede izvoza v Skupnost v preteklosti (tj., v prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da je družba izvažala velike količine v EU na ravni dampinga) in glede na strategijo določanja cen pri izvozu na druge trge tretjih držav je bolj verjetno, da se bo nadaljnji izvoz v Skupnost izvajal po nižjih, torej dampinških ravneh cen.

3.3.2.3   Povezava med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo cene v Skupnosti

| (64) | Treba je tudi opomniti, da je bilo ugotovljeno, da so bile izvozne cene v Skupnosti povprečno pod prodajnimi cenami industrije Skupnosti, kar pomeni, da je zaradi prevladujoče ravni cene za zadevni izdelek na trgu Skupnosti le-ta zelo privlačen za izvoznike v Indiji. Na podlagi tega se je štelo, da v resnici obstaja gospodarska pobuda, da se izvoz iz držav nečlanic v primeru razveljavitve ukrepov preusmeri na bolj dobičkonosne trge Skupnosti. |
| --- | --- |

(64)

Treba je tudi opomniti, da je bilo ugotovljeno, da so bile izvozne cene v Skupnosti povprečno pod prodajnimi cenami industrije Skupnosti, kar pomeni, da je zaradi prevladujoče ravni cene za zadevni izdelek na trgu Skupnosti le-ta zelo privlačen za izvoznike v Indiji. Na podlagi tega se je štelo, da v resnici obstaja gospodarska pobuda, da se izvoz iz držav nečlanic v primeru razveljavitve ukrepov preusmeri na bolj dobičkonosne trge Skupnosti.

3.3.2.4   Cene nesodelujočih izvoznikov

| (65) | Cene uvoza zadevnega izdelka po podatkih Eurostata, razen cen sodelujočega izvoznika, so znatno pod cenami sodelujočega izvoznika. Ker ni bilo drugih informacij, ki bi temeljile na normalni vrednosti sodelujočega izvoznika, bi se za ta uvoz izvajal damping po bistveno višjih stopnjah. Ni razlogov za sklep, da se pri odpravi ukrepov ne bi uvažale še večje količine po podobnih dampinških cenah. |
| --- | --- |

(65)

Cene uvoza zadevnega izdelka po podatkih Eurostata, razen cen sodelujočega izvoznika, so znatno pod cenami sodelujočega izvoznika. Ker ni bilo drugih informacij, ki bi temeljile na normalni vrednosti sodelujočega izvoznika, bi se za ta uvoz izvajal damping po bistveno višjih stopnjah. Ni razlogov za sklep, da se pri odpravi ukrepov ne bi uvažale še večje količine po podobnih dampinških cenah.

3.3.2.5   Neizkoriščene zmogljivosti in zaloge

| (66) | Sodelujoči indijski proizvajalec ima kljub povečani izkoriščenosti zmogljivosti v preteklih letih veliko neizkoriščenih zmogljivosti, ki so petkrat večje od izvožene količine v Skupnost med OP. Poleg tega je obseg zalog, čeprav se zmanjšuje, znaten, konec OP so predstavljale večji del izvoženega obsega v Skupnost. Zato so na voljo zmogljivosti za znatno povečanje izvoznih količin v ES, zlasti ker ni kazalcev, ki bi pokazali, da lahko trgi tretjih držav ali domači trg absorbirajo morebitno dodatno proizvodnjo. V zvezi s tem je treba opomniti, da je zelo neverjetno, da bi bil domači trg v Indiji zaradi prisotnosti osmih konkurenčnih proizvajalcev sposoben absorbirati vse neizkoriščene zmogljivosti tega proizvajalca izvoznika. Glede na zahtevo za pregled so bile neizkoriščene zmogljivosti vseh indijskih proizvajalcev ocenjene na 35 000 ton, kar predstavlja skoraj 20 % potrošnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(66)

Sodelujoči indijski proizvajalec ima kljub povečani izkoriščenosti zmogljivosti v preteklih letih veliko neizkoriščenih zmogljivosti, ki so petkrat večje od izvožene količine v Skupnost med OP. Poleg tega je obseg zalog, čeprav se zmanjšuje, znaten, konec OP so predstavljale večji del izvoženega obsega v Skupnost. Zato so na voljo zmogljivosti za znatno povečanje izvoznih količin v ES, zlasti ker ni kazalcev, ki bi pokazali, da lahko trgi tretjih držav ali domači trg absorbirajo morebitno dodatno proizvodnjo. V zvezi s tem je treba opomniti, da je zelo neverjetno, da bi bil domači trg v Indiji zaradi prisotnosti osmih konkurenčnih proizvajalcev sposoben absorbirati vse neizkoriščene zmogljivosti tega proizvajalca izvoznika. Glede na zahtevo za pregled so bile neizkoriščene zmogljivosti vseh indijskih proizvajalcev ocenjene na 35 000 ton, kar predstavlja skoraj 20 % potrošnje Skupnosti.

3.3.3   LRK

3.3.3.1   Uvodne opombe

| (67) | Kot je omenjeno v uvodni izjavi (41), nobeni od kitajskih družb v prvotni preiskavi ni bil odobren status tržnega gospodarstva ali individualna obravnava, to pomeni, da so vse družbe predmet protidampinške dajatve na ravni posamezne države, na stopnji 60,4 %. Obseg uvoza iz LRK se je bistveno zmanjšal, in sicer z 11 484 ton med OP prvotne preiskave (EU-15) na 1 942 ton med OP (EU-25). Sedanji tržni delež LRK je rahlo nad stopnjo de minimis, in sicer 1,1 %. Vendar je treba opomniti, da se kitajski uvoz od leta 2001 povečuje. Izvoz v ES edinega sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika je predstavljal 75 % celotnega kitajskega izvoza, kar znaša 1 456 ton med OP. Sedem drugih proizvajalcev izvoznikov je med OP prav tako izvažalo v Skupnost, vendar v majhnih količinah. |
| --- | --- |

(67)

Kot je omenjeno v uvodni izjavi (41), nobeni od kitajskih družb v prvotni preiskavi ni bil odobren status tržnega gospodarstva ali individualna obravnava, to pomeni, da so vse družbe predmet protidampinške dajatve na ravni posamezne države, na stopnji 60,4 %. Obseg uvoza iz LRK se je bistveno zmanjšal, in sicer z 11 484 ton med OP prvotne preiskave (EU-15) na 1 942 ton med OP (EU-25). Sedanji tržni delež LRK je rahlo nad stopnjo de minimis, in sicer 1,1 %. Vendar je treba opomniti, da se kitajski uvoz od leta 2001 povečuje. Izvoz v ES edinega sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika je predstavljal 75 % celotnega kitajskega izvoza, kar znaša 1 456 ton med OP. Sedem drugih proizvajalcev izvoznikov je med OP prav tako izvažalo v Skupnost, vendar v majhnih količinah.

| (68) | Za ugotovitev, ali obstaja verjetnost, da se bo damping v primeru razveljavitve ukrepov nadaljeval, so bili preučeni obnašanje sodelujočih proizvajalcev izvoznikov pri določanju cen glede na druge izvozne trge, njihove izvozne cene v Skupnost, morebiten vpliv na cene drugega uvoza, njihova proizvodna zmogljivost in zaloge. Prav tako so bile na podlagi podatkov Eurostata določene uvozne cene izvoznikov, razen sodelujočega izvoznika. |
| --- | --- |

(68)

Za ugotovitev, ali obstaja verjetnost, da se bo damping v primeru razveljavitve ukrepov nadaljeval, so bili preučeni obnašanje sodelujočih proizvajalcev izvoznikov pri določanju cen glede na druge izvozne trge, njihove izvozne cene v Skupnost, morebiten vpliv na cene drugega uvoza, njihova proizvodna zmogljivost in zaloge. Prav tako so bile na podlagi podatkov Eurostata določene uvozne cene izvoznikov, razen sodelujočega izvoznika.

3.3.3.2   Povezava med izvoznimi cenami za tretje države in izvoznimi cenami za Skupnost

| (69) | Izvozne cene iz LRK v ZDA, enega od glavnih izvoznih trgov kitajskega proizvajalca izvoznika in trga, na katerem ne veljajo nobeni ukrepi, so bile povprečno precej pod izvoznimi cenami za Skupnost. Ker je bil izvoz iz LRK v Skupnost izveden po dampinških stopnjah, kot je bilo sklenjeno v uvodni izjavi (54), je to pokazalo, da je šlo pri izvozu v ZDA in na druge trge tretjih držav verjetno za damping celo po višjih stopnjah od izvoza v Skupnost. Prav tako se je štelo, da se lahko raven izvozne cene v ZDA in druge tretje države obravnava kot kazalec verjetne ravni cene za izvoz v Skupnost v primeru razveljavitve ukrepov. Na podlagi tega in zaradi nizkih ravni cene za trge tretjih držav je bilo sklenjeno, da bi lahko sodelujoči izvoznik znatno znižal izvozne cene za Skupnost, zaradi česar bi se tudi povečal damping. |
| --- | --- |

(69)

Izvozne cene iz LRK v ZDA, enega od glavnih izvoznih trgov kitajskega proizvajalca izvoznika in trga, na katerem ne veljajo nobeni ukrepi, so bile povprečno precej pod izvoznimi cenami za Skupnost. Ker je bil izvoz iz LRK v Skupnost izveden po dampinških stopnjah, kot je bilo sklenjeno v uvodni izjavi (54), je to pokazalo, da je šlo pri izvozu v ZDA in na druge trge tretjih držav verjetno za damping celo po višjih stopnjah od izvoza v Skupnost. Prav tako se je štelo, da se lahko raven izvozne cene v ZDA in druge tretje države obravnava kot kazalec verjetne ravni cene za izvoz v Skupnost v primeru razveljavitve ukrepov. Na podlagi tega in zaradi nizkih ravni cene za trge tretjih držav je bilo sklenjeno, da bi lahko sodelujoči izvoznik znatno znižal izvozne cene za Skupnost, zaradi česar bi se tudi povečal damping.

3.3.3.3   Povezava med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo cene v Skupnosti

| (70) | Ugotovljeno je bilo tudi, da je bila raven cene prodaje industrije Skupnosti v Skupnost povprečno precej višja kot raven izvozne cene sodelujočih kitajskih izvoznikov za trge drugih tretjih držav. Kot je že navedeno v uvodni izjavi (64) glede Indije, velja dejstvo, da je zaradi splošno prevladujoče ravni cene za zadevni izdelek na trgu Skupnosti le-ta zelo privlačen, tudi za LRK. Višja raven cene na trgu Skupnosti je spodbudna za povečan izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(70)

Ugotovljeno je bilo tudi, da je bila raven cene prodaje industrije Skupnosti v Skupnost povprečno precej višja kot raven izvozne cene sodelujočih kitajskih izvoznikov za trge drugih tretjih držav. Kot je že navedeno v uvodni izjavi (64) glede Indije, velja dejstvo, da je zaradi splošno prevladujoče ravni cene za zadevni izdelek na trgu Skupnosti le-ta zelo privlačen, tudi za LRK. Višja raven cene na trgu Skupnosti je spodbudna za povečan izvoz v Skupnost.

3.3.3.4   Cene nesodelujočih izvoznikov

| (71) | Po podatkih Eurostata so cene celotnega uvoza zadevnega izdelka, razen cen sodelujočega izvoznika, pod cenami sodelujočega izvoznika. Na podlagi normalne vrednosti, izračunane za primerljivo državo, bi šlo pri tem uvozu za damping na znatno višjih stopnjah. Ni razlogov za sklep, da se pri odpravi ukrepov ne bi uvažale še večje količine po podobnih dampinških cenah. |
| --- | --- |

(71)

Po podatkih Eurostata so cene celotnega uvoza zadevnega izdelka, razen cen sodelujočega izvoznika, pod cenami sodelujočega izvoznika. Na podlagi normalne vrednosti, izračunane za primerljivo državo, bi šlo pri tem uvozu za damping na znatno višjih stopnjah. Ni razlogov za sklep, da se pri odpravi ukrepov ne bi uvažale še večje količine po podobnih dampinških cenah.

3.3.3.5   Neizkoriščene zmogljivosti in zaloge

| (72) | Sodelujoči kitajski proizvajalec ima kljub rahlo povečani izkoriščenosti zmogljivosti v preteklih letih veliko neizkoriščenih zmogljivosti, ki so štirikrat večje od izvožene količine v Skupnost med OP. Glede na zahtevo za pregled so bile neizkoriščene zmogljivosti vseh proizvajalcev izvoznikov v LRK ocenjene na 270 000 ton. Torej obstajajo zmogljivosti za povečanje izvoznih količin v Skupnost, zlasti ker ni kazalcev, ki bi pokazali, da bi lahko trgi tretjih držav ali domači trg absorbirali dodatno proizvodnjo. V zvezi s tem je treba opomniti, da je zelo neverjetno, da bi bil domači trg v LRK zaradi prisotnosti precejšnjega števila konkurenčnih proizvajalcev sploh sposoben absorbirati neizkoriščene zmogljivosti. |
| --- | --- |

(72)

Sodelujoči kitajski proizvajalec ima kljub rahlo povečani izkoriščenosti zmogljivosti v preteklih letih veliko neizkoriščenih zmogljivosti, ki so štirikrat večje od izvožene količine v Skupnost med OP. Glede na zahtevo za pregled so bile neizkoriščene zmogljivosti vseh proizvajalcev izvoznikov v LRK ocenjene na 270 000 ton. Torej obstajajo zmogljivosti za povečanje izvoznih količin v Skupnost, zlasti ker ni kazalcev, ki bi pokazali, da bi lahko trgi tretjih držav ali domači trg absorbirali dodatno proizvodnjo. V zvezi s tem je treba opomniti, da je zelo neverjetno, da bi bil domači trg v LRK zaradi prisotnosti precejšnjega števila konkurenčnih proizvajalcev sploh sposoben absorbirati neizkoriščene zmogljivosti.

3.3.3.6   Izogibanje

| (73) | Treba je opomniti, da je bilo ugotovljeno, da se je izogibalo veljavnim ukrepom za uvoz zadevnega izdelka iz LRK tako, da je bil uvoz poslan prek Maroka. To kaže na jasen interes prodajalcev kitajskega JŽV za trg Skupnosti in njihovo nesposobnost, da konkurirajo na trgu Skupnosti po nedampinških stopnjah. To se je štelo kot še en pokazatelj, da bi se v primeru razveljavitve ukrepov obseg kitajskega izvoza verjetno povečal in vstopil na trg Skupnosti po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(73)

Treba je opomniti, da je bilo ugotovljeno, da se je izogibalo veljavnim ukrepom za uvoz zadevnega izdelka iz LRK tako, da je bil uvoz poslan prek Maroka. To kaže na jasen interes prodajalcev kitajskega JŽV za trg Skupnosti in njihovo nesposobnost, da konkurirajo na trgu Skupnosti po nedampinških stopnjah. To se je štelo kot še en pokazatelj, da bi se v primeru razveljavitve ukrepov obseg kitajskega izvoza verjetno povečal in vstopil na trg Skupnosti po dampinških cenah.

3.3.4   Južna Afrika

3.3.4.1   Uvodne opombe

| (74) | V Južni Afriki je le en znan proizvajalec. Ta proizvajalec je delno sodeloval v tej preiskavi v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(74)

V Južni Afriki je le en znan proizvajalec. Ta proizvajalec je delno sodeloval v tej preiskavi v zvezi s pregledom.

| (75) | Uvoz iz Južne Afrike se je od uvedbe dokončnih ukrepov znatno zmanjšal. Tržni delež uvoza iz Južne Afrike je bil med OP pod pragom de minimis (1 %). Torej je celotni izvoz iz Južne Afrike med OP znašal 278 ton, od katerega je bila večja količina poslana v izvencarinsko skladišče v Rotterdamu, od koder je bilo to blago sčasoma ponovno izvoženo in v EU ni bilo ocarinjeno. Le majhne količine zadevnega izdelka so bile sproščene v prosti promet v EU. |
| --- | --- |

(75)

Uvoz iz Južne Afrike se je od uvedbe dokončnih ukrepov znatno zmanjšal. Tržni delež uvoza iz Južne Afrike je bil med OP pod pragom de minimis (1 %). Torej je celotni izvoz iz Južne Afrike med OP znašal 278 ton, od katerega je bila večja količina poslana v izvencarinsko skladišče v Rotterdamu, od koder je bilo to blago sčasoma ponovno izvoženo in v EU ni bilo ocarinjeno. Le majhne količine zadevnega izdelka so bile sproščene v prosti promet v EU.

| (76) | Kot je omenjeno v uvodnih izjavah (57) in (60), se je morala Komisija opreti na razpoložljiva dejstva, zlasti v zvezi s položajem domačega trga Južne Afrike. Ker je o industriji Južne Afrike na voljo le malo informacij, se naslednje sklepne ugotovitve opirajo na informacije, ki jih vsebuje vložnikov zahtevek za pregled in javno dostopna statistika o izvoznih trgovskih tokovih. |
| --- | --- |

(76)

Kot je omenjeno v uvodnih izjavah (57) in (60), se je morala Komisija opreti na razpoložljiva dejstva, zlasti v zvezi s položajem domačega trga Južne Afrike. Ker je o industriji Južne Afrike na voljo le malo informacij, se naslednje sklepne ugotovitve opirajo na informacije, ki jih vsebuje vložnikov zahtevek za pregled in javno dostopna statistika o izvoznih trgovskih tokovih.

| (77) | Za ugotovitev, ali bi se damping v primeru razveljavitve ukrepov ponovno pojavil, so bile preučene informacije, ki jih je predložil sodelujoči izvoznik v zvezi z izvoznimi cenami v Skupnost in v tretje države, neizkoriščenimi zmogljivostmi in zalogami. |
| --- | --- |

(77)

Za ugotovitev, ali bi se damping v primeru razveljavitve ukrepov ponovno pojavil, so bile preučene informacije, ki jih je predložil sodelujoči izvoznik v zvezi z izvoznimi cenami v Skupnost in v tretje države, neizkoriščenimi zmogljivostmi in zalogami.

3.3.4.2   Povezava med izvoznimi cenami za tretje države in cenami v državi izvoznici

| (78) | Kot je že bilo pojasnjeno v uvodni izjavi (76), ni bilo predloženih informacij glede domačih cen. Zato so bile uporabljene informacije o domačih cenah, ki jih je zajemala zahteva. V zvezi s cenami na izvoznih trgih, razen trga Skupnosti, je bila narejena analiza petih glavnih izvoznih namembnih krajev. V vseh primerih so bile izvozne cene za tretje države pod domačimi cenami. Če domnevamo, da bodo izvozne cene služile kot spodnja meja, ki jo izvoznik lahko sprejme ob vrnitvi na trg Skupnosti, je jasno, da se bo izvoz po vsej verjetnosti nadaljeval po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(78)

Kot je že bilo pojasnjeno v uvodni izjavi (76), ni bilo predloženih informacij glede domačih cen. Zato so bile uporabljene informacije o domačih cenah, ki jih je zajemala zahteva. V zvezi s cenami na izvoznih trgih, razen trga Skupnosti, je bila narejena analiza petih glavnih izvoznih namembnih krajev. V vseh primerih so bile izvozne cene za tretje države pod domačimi cenami. Če domnevamo, da bodo izvozne cene služile kot spodnja meja, ki jo izvoznik lahko sprejme ob vrnitvi na trg Skupnosti, je jasno, da se bo izvoz po vsej verjetnosti nadaljeval po dampinških cenah.

3.3.4.3   Povezava med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo izvozne cene za Skupnost

| (79) | Pregled povprečnih cen izvoza na pet glavnih izvoznih trgov, razen na trg Skupnosti, je pokazal, da je ta prodaja potekala po cenah, ki so bile znatno nižje od izvoznih cen v Skupnost. Kot v primeru Indije je vsaj delno razlog za to tudi dejstvo, da je med OP veljala cenovna zaveza, ki je od zadevnega proizvajalca izvoznika zahtevala, da upošteva določeno raven cene za izvoz v Skupnost. Ugotovljeno je bilo, da so bile vse cene rahlo višje od ravni zaveze. |
| --- | --- |

(79)

Pregled povprečnih cen izvoza na pet glavnih izvoznih trgov, razen na trg Skupnosti, je pokazal, da je ta prodaja potekala po cenah, ki so bile znatno nižje od izvoznih cen v Skupnost. Kot v primeru Indije je vsaj delno razlog za to tudi dejstvo, da je med OP veljala cenovna zaveza, ki je od zadevnega proizvajalca izvoznika zahtevala, da upošteva določeno raven cene za izvoz v Skupnost. Ugotovljeno je bilo, da so bile vse cene rahlo višje od ravni zaveze.

| (80) | Zato se je štelo, da se lahko raven izvozne cene za teh pet izvoznih trgov izven Skupnosti obravnava kot kazalec verjetne ravni cene za izvoz v Skupnost v primeru razveljavitve ukrepov. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da bi lahko edini južnoafriški izvoznik svoje izvozne cene v Skupnost znatno znižal, zaradi česar bi se tudi povečala stopnja dampinga. |
| --- | --- |

(80)

Zato se je štelo, da se lahko raven izvozne cene za teh pet izvoznih trgov izven Skupnosti obravnava kot kazalec verjetne ravni cene za izvoz v Skupnost v primeru razveljavitve ukrepov. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da bi lahko edini južnoafriški izvoznik svoje izvozne cene v Skupnost znatno znižal, zaradi česar bi se tudi povečala stopnja dampinga.

3.3.4.4   Povezava med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo cene za Skupnost

| (81) | Nadalje je bilo ugotovljeno, da so bile cene na trgu Skupnosti povprečno znatno višje v primerjavi z izvoznimi cenami za pet glavnih držav izvoznic izven Skupnosti. Kot je že navedeno v uvodni izjavi (64) za Indijo in v uvodni izjavi (70) za LRK, to pomeni, da bo trg Skupnosti v prihodnosti zelo privlačen v primeru razveljavitve ukrepov. V zvezi s tem se je štelo, da je višja raven cene na trgu Skupnosti spodbudna za povečan izvoz na trg Skupnosti. |
| --- | --- |

(81)

Nadalje je bilo ugotovljeno, da so bile cene na trgu Skupnosti povprečno znatno višje v primerjavi z izvoznimi cenami za pet glavnih držav izvoznic izven Skupnosti. Kot je že navedeno v uvodni izjavi (64) za Indijo in v uvodni izjavi (70) za LRK, to pomeni, da bo trg Skupnosti v prihodnosti zelo privlačen v primeru razveljavitve ukrepov. V zvezi s tem se je štelo, da je višja raven cene na trgu Skupnosti spodbudna za povečan izvoz na trg Skupnosti.

3.3.4.5   Neizkoriščene zmogljivosti in zaloge

| (82) | Od uvedbe dokončne dajatve je delno sodelujoči proizvajalec izvoznik nakopičil znatne zaloge in neizkoriščene zmogljivosti, slednje so znašale več kot 40 % ravni obstoječe zmogljivosti. Glede na zahtevo so bile neizkoriščene zmogljivosti ocenjene med 23 000 ton in 25 000 ton. Torej obstajajo zmogljivosti za povečanje izvoznih količin v Skupnost, zlasti ker ni kazalcev, ki bi pokazali, da bi lahko trgi tretjih držav ali domači trg absorbirali dodatno proizvodnjo. |
| --- | --- |

(82)

Od uvedbe dokončne dajatve je delno sodelujoči proizvajalec izvoznik nakopičil znatne zaloge in neizkoriščene zmogljivosti, slednje so znašale več kot 40 % ravni obstoječe zmogljivosti. Glede na zahtevo so bile neizkoriščene zmogljivosti ocenjene med 23 000 ton in 25 000 ton. Torej obstajajo zmogljivosti za povečanje izvoznih količin v Skupnost, zlasti ker ni kazalcev, ki bi pokazali, da bi lahko trgi tretjih držav ali domači trg absorbirali dodatno proizvodnjo.

3.3.5   Ukrajina

3.3.5.1   Uvodne opombe

| (83) | Ker noben od obeh znanih ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov ni sodeloval, so ugotovitve temeljile na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Ker je o ukrajinski industriji na voljo le malo informacij, se naslednje sklepne ugotovitve opirajo na informacije, ki jih vsebuje vložnikov zahtevek za pregled in javno dostopna statistika o trgovskih tokovih. Treba je opomniti, da v Ukrajini ni drugih znanih proizvajalcev in da se naslednji premisleki, zlasti glede proizvodnih zmogljivosti, nanašajo na ta dva znana proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(83)

Ker noben od obeh znanih ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov ni sodeloval, so ugotovitve temeljile na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Ker je o ukrajinski industriji na voljo le malo informacij, se naslednje sklepne ugotovitve opirajo na informacije, ki jih vsebuje vložnikov zahtevek za pregled in javno dostopna statistika o trgovskih tokovih. Treba je opomniti, da v Ukrajini ni drugih znanih proizvajalcev in da se naslednji premisleki, zlasti glede proizvodnih zmogljivosti, nanašajo na ta dva znana proizvajalca izvoznika.

| (84) | Za ugotovitev, ali bi se damping v primeru razveljavitve ukrepov ponovno pojavil, so bile preučene izvozne cene za tretje države, neizkoriščene zmogljivosti in zaloge. |
| --- | --- |

(84)

Za ugotovitev, ali bi se damping v primeru razveljavitve ukrepov ponovno pojavil, so bile preučene izvozne cene za tretje države, neizkoriščene zmogljivosti in zaloge.

3.3.5.2   Povezava med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo izvozne cene za Skupnost

| (85) | Ker ni bilo drugih zanesljivejših informacij, so bile upoštevane informacije, predložene v zahtevku glede izvoza v Rusijo in ZDA, ki so temeljile na javno dostopni statistiki. Analiza razpoložljivih številk je pokazala, da so bile povprečne izvozne cene v te države precej pod povprečnimi izvoznimi cenami za Skupnost. Kot je že bilo pojasnjeno zgoraj v primeru Indije, LRK in Južne Afrike, so se izvozne cene za druge tretje države štele kot kazalec predvidene ravni cene za izvoz v Skupnost v primeru razveljavitve ukrepov. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da bi se lahko izvozne cene v Skupnost bistveno znižale, po vsej verjetnosti na dampinške stopnje. |
| --- | --- |

(85)

Ker ni bilo drugih zanesljivejših informacij, so bile upoštevane informacije, predložene v zahtevku glede izvoza v Rusijo in ZDA, ki so temeljile na javno dostopni statistiki. Analiza razpoložljivih številk je pokazala, da so bile povprečne izvozne cene v te države precej pod povprečnimi izvoznimi cenami za Skupnost. Kot je že bilo pojasnjeno zgoraj v primeru Indije, LRK in Južne Afrike, so se izvozne cene za druge tretje države štele kot kazalec predvidene ravni cene za izvoz v Skupnost v primeru razveljavitve ukrepov. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da bi se lahko izvozne cene v Skupnost bistveno znižale, po vsej verjetnosti na dampinške stopnje.

3.3.5.3   Neizkoriščene zmogljivosti

| (86) | Glede na razpoložljive dokaze v zahtevku je predvidena proizvodna zmogljivost v Ukrajini znašala 100 000 ton, od tega se le 50 % uporablja za dejansko proizvodnjo. Neizkoriščena zmogljivost 50 000 ton bi pomenila najvišjo neizkoriščeno zmogljivost vseh zadevnih držav in bi znašala več kot tretjino potrošnje Skupnosti. Zato v primeru Ukrajine zmogljivost za povečanje izvoznih količin v Skupnost presega zmogljivost vseh zadevnih držav, zlasti ker ni kazalcev, ki bi pokazali, da bi lahko trgi tretjih držav ali domači trg absorbirali dodatno proizvodnjo. |
| --- | --- |

(86)

Glede na razpoložljive dokaze v zahtevku je predvidena proizvodna zmogljivost v Ukrajini znašala 100 000 ton, od tega se le 50 % uporablja za dejansko proizvodnjo. Neizkoriščena zmogljivost 50 000 ton bi pomenila najvišjo neizkoriščeno zmogljivost vseh zadevnih držav in bi znašala več kot tretjino potrošnje Skupnosti. Zato v primeru Ukrajine zmogljivost za povečanje izvoznih količin v Skupnost presega zmogljivost vseh zadevnih držav, zlasti ker ni kazalcev, ki bi pokazali, da bi lahko trgi tretjih držav ali domači trg absorbirali dodatno proizvodnjo.

3.3.5.4   Kršitev zaveze in izogibanje ukrepom

| (87) | Leta 1999 je Komisija v okviru prvotne preiskave sprejela zavezo, ki jo je ponudil en ukrajinski izvoznik. Nato je Komisija ugotovila kršitev zaveze v dveh pogledih. Prvič, zadevni ukrajinski izvoznik je predložil zavajajoče izjave o poreklu, in drugič, izvoznik je izdal račun na podlagi zaveze za vrste izdelka, ki ne spadajo v obseg zaveze, in je imel tako neupravičeno korist od oprostitve plačila protidampinških dajatev. Pozneje je Komisija z Uredbo (ES) št. 1678/2003 preklicala sprejem zaveze. |
| --- | --- |

(87)

Leta 1999 je Komisija v okviru prvotne preiskave sprejela zavezo, ki jo je ponudil en ukrajinski izvoznik. Nato je Komisija ugotovila kršitev zaveze v dveh pogledih. Prvič, zadevni ukrajinski izvoznik je predložil zavajajoče izjave o poreklu, in drugič, izvoznik je izdal račun na podlagi zaveze za vrste izdelka, ki ne spadajo v obseg zaveze, in je imel tako neupravičeno korist od oprostitve plačila protidampinških dajatev. Pozneje je Komisija z Uredbo (ES) št. 1678/2003 preklicala sprejem zaveze.

| (88) | Po uvedbi obstoječih ukrepov na uvoz JŽV iz Ukrajine pa je bilo tudi ugotovljeno, da se je uvoz JŽV iz Moldavije izogibal tem ukrepom. Kot je omenjeno v uvodni izjavi (3), so bili obstoječi ukrepi razširjeni na uvoz JŽV, poslanega iz Moldavije. |
| --- | --- |

(88)

Po uvedbi obstoječih ukrepov na uvoz JŽV iz Ukrajine pa je bilo tudi ugotovljeno, da se je uvoz JŽV iz Moldavije izogibal tem ukrepom. Kot je omenjeno v uvodni izjavi (3), so bili obstoječi ukrepi razširjeni na uvoz JŽV, poslanega iz Moldavije.

| (89) | Čeprav kršitev zaveze in prakse izogibanja v preteklosti same po sebi ne opravičujejo sklepa glede dampinških praks v prihodnosti, se je štelo, da so bile v teh primerih take prakse dodatni dejavniki, ki so pokazali interes izvoznikov za vstop na trg Skupnosti in njihovo nezmožnost konkuriranja po nedampinških stopnjah na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(89)

Čeprav kršitev zaveze in prakse izogibanja v preteklosti same po sebi ne opravičujejo sklepa glede dampinških praks v prihodnosti, se je štelo, da so bile v teh primerih take prakse dodatni dejavniki, ki so pokazali interes izvoznikov za vstop na trg Skupnosti in njihovo nezmožnost konkuriranja po nedampinških stopnjah na trgu Skupnosti.

3.4   Sklepna ugotovitev

| (90) | Nadaljevanje znatnega dampinga je bilo ugotovljeno v vseh primerih, čeprav je bil obseg uvoza za Južno Afriko in Ukrajino na stopnjah de minimis. |
| --- | --- |

(90)

Nadaljevanje znatnega dampinga je bilo ugotovljeno v vseh primerih, čeprav je bil obseg uvoza za Južno Afriko in Ukrajino na stopnjah de minimis.

| (91) | Za preučitev, ali obstaja verjetnost, da se bo damping nadaljeval ali se ponovno pojavil v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov, je bila narejena analiza neizkoriščenih zmogljivosti in neizkoriščenih zalog, kakor tudi cenovnih in izvoznih strategij na različnih trgih. Ta preiskava je pokazala, da je bilo v vseh zadevnih državah izvoznicah na voljo dovolj neizkoriščenih zmogljivosti in nakopičenih zalog. Nadalje je bilo ugotovljeno, da so bile izvozne cene za druge tretje države splošno na znatno nižji ravni od cen za trg Skupnosti in da je zato Skupnost ostala privlačen trg za proizvajalce izvoznike vseh zadevnih držav. Zato je bilo sklenjeno, da bi bil po vsej verjetnosti izvoz iz zadevnih držav v tretje države preusmerjen v Skupnost, kolikor bi bil možen dostop na trg Skupnosti brez protidampinških ukrepov. Razpoložljive neizkoriščene proizvodne zmogljivosti bi verjetno pripeljale do povečanega uvoza iz vseh zadevnih držav. |
| --- | --- |

(91)

Za preučitev, ali obstaja verjetnost, da se bo damping nadaljeval ali se ponovno pojavil v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov, je bila narejena analiza neizkoriščenih zmogljivosti in neizkoriščenih zalog, kakor tudi cenovnih in izvoznih strategij na različnih trgih. Ta preiskava je pokazala, da je bilo v vseh zadevnih državah izvoznicah na voljo dovolj neizkoriščenih zmogljivosti in nakopičenih zalog. Nadalje je bilo ugotovljeno, da so bile izvozne cene za druge tretje države splošno na znatno nižji ravni od cen za trg Skupnosti in da je zato Skupnost ostala privlačen trg za proizvajalce izvoznike vseh zadevnih držav. Zato je bilo sklenjeno, da bi bil po vsej verjetnosti izvoz iz zadevnih držav v tretje države preusmerjen v Skupnost, kolikor bi bil možen dostop na trg Skupnosti brez protidampinških ukrepov. Razpoložljive neizkoriščene proizvodne zmogljivosti bi verjetno pripeljale do povečanega uvoza iz vseh zadevnih držav.

| (92) | Analiza cenovnih strategij vseh zadevnih držav je nadalje pokazala, da se bo ta izvoz po vsej verjetnosti izvajal po dampinških cenah. V primeru LRK in Ukrajine je te sklepne ugotovitve podkrepila ugotovitev, da se je izogibalo obstoječim ukrepom z uvozom preko drugih držav, kar je pokazalo, da države izvoznice niso bile sposobne konkurirati na trgu Skupnosti po pravičnih cenah. |
| --- | --- |

(92)

Analiza cenovnih strategij vseh zadevnih držav je nadalje pokazala, da se bo ta izvoz po vsej verjetnosti izvajal po dampinških cenah. V primeru LRK in Ukrajine je te sklepne ugotovitve podkrepila ugotovitev, da se je izogibalo obstoječim ukrepom z uvozom preko drugih držav, kar je pokazalo, da države izvoznice niso bile sposobne konkurirati na trgu Skupnosti po pravičnih cenah.

| (93) | Glede na zgoraj navedeno je bilo za vse zadevne države ugotovljeno, da se bo damping verjetno nadaljeval ali se ponovno pojavil v znatnih količinah, če bo dovoljeno, da ukrepi prenehajo veljati. |
| --- | --- |

(93)

Glede na zgoraj navedeno je bilo za vse zadevne države ugotovljeno, da se bo damping verjetno nadaljeval ali se ponovno pojavil v znatnih količinah, če bo dovoljeno, da ukrepi prenehajo veljati.

4.   OPREDELITEV INDUSTRIJE SKUPNOSTI

4.1   Proizvodnja Skupnosti

| (94) | V Skupnosti zadevni izdelek izdeluje 30 proizvajalcev, ki sestavljajo celotno proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(94)

V Skupnosti zadevni izdelek izdeluje 30 proizvajalcev, ki sestavljajo celotno proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

4.2   Industrija Skupnosti

| (95) | Treba je opomniti, da je v prvotni preiskavi industrijo Skupnosti sestavljalo 20 proizvajalcev. Devet od teh družb ni sodelovalo pri preiskavi v zvezi s pregledom. Po drugi strani pa je šest družb, ki v prvotni preiskavi niso bile del industrije Skupnosti, podprlo zahtevo za pregled in se strinjalo, da bodo sodelovale pri preiskavi v zvezi s pregledom. Tako je 17 proizvajalcev podprlo pritožbo in se strinjalo s sodelovanjem:






  — | Bridon International Ltd (Združeno kraljestvo), |
| --- | --- | --- |

(95)

Treba je opomniti, da je v prvotni preiskavi industrijo Skupnosti sestavljalo 20 proizvajalcev. Devet od teh družb ni sodelovalo pri preiskavi v zvezi s pregledom. Po drugi strani pa je šest družb, ki v prvotni preiskavi niso bile del industrije Skupnosti, podprlo zahtevo za pregled in se strinjalo, da bodo sodelovale pri preiskavi v zvezi s pregledom. Tako je 17 proizvajalcev podprlo pritožbo in se strinjalo s sodelovanjem:

—

Bridon International Ltd (Združeno kraljestvo),

| — | BTS Drahtseile GmbH (Nemčija), |
| --- | --- |

—

BTS Drahtseile GmbH (Nemčija),

| — | Cables y Alambres especiales, SA (Španija), |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales, SA (Španija),

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Nemčija), |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Nemčija),

| — | D. Koronakis SA (Grčija), |
| --- | --- |

—

D. Koronakis SA (Grčija),

| — | Drahtseilwerk GmbH (Nemčija), |
| --- | --- |

—

Drahtseilwerk GmbH (Nemčija),

| — | Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Nemčija), |
| --- | --- |

—

Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Nemčija),

| — | Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Nemčija), |
| --- | --- |

—

Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Nemčija),

| — | Drumet SA (Poljska), |
| --- | --- |

—

Drumet SA (Poljska),

| — | Hamburger Drahtseilerei A. Steppuhn GmbH (Nemčija), |
| --- | --- |

—

Hamburger Drahtseilerei A. Steppuhn GmbH (Nemčija),

| — | Iscar Funi Metalliche Srl (Italija), |
| --- | --- |

—

Iscar Funi Metalliche Srl (Italija),

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalska), |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalska),

| — | Metalcavi wire ropes Srl (Italija), |
| --- | --- |

—

Metalcavi wire ropes Srl (Italija),

| — | Metal Press Srl (Italija), |
| --- | --- |

—

Metal Press Srl (Italija),

| — | Trefileurope (Francija), |
| --- | --- |

—

Trefileurope (Francija),

| — | WADRA GmbH (Nemčija), |
| --- | --- |

—

WADRA GmbH (Nemčija),

| — | Westfälische Drahtindustrie GmbH (Nemčija). |
| --- | --- |

—

Westfälische Drahtindustrie GmbH (Nemčija).

Kot je navedeno v uvodni izjavi (12), je bil izbran vzorec, ki ga sestavlja pet družb.

| (96) | Te družbe so v celoti sodelovale pri preiskavi. Pet vzorčenih proizvajalcev Skupnosti je v OP predstavljalo 30 % celotne proizvodnje Skupnosti, medtem ko je zgornjih sedemnajst proizvajalcev Skupnosti v OP predstavljalo 68 % skupne proizvodnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(96)

Te družbe so v celoti sodelovale pri preiskavi. Pet vzorčenih proizvajalcev Skupnosti je v OP predstavljalo 30 % celotne proizvodnje Skupnosti, medtem ko je zgornjih sedemnajst proizvajalcev Skupnosti v OP predstavljalo 68 % skupne proizvodnje Skupnosti.

| (97) | Zato se šteje, da predstavlja sedemnajst zgoraj omenjenih proizvajalcev Skupnosti glavni delež celotne proizvodnje podobnega izdelka Skupnosti. Zato se šteje, da sestavlja sedemnajst zgoraj omenjenih družb industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe in so v nadaljnjem besedilu imenovane kot „industrija Skupnosti“. |
| --- | --- |

(97)

Zato se šteje, da predstavlja sedemnajst zgoraj omenjenih proizvajalcev Skupnosti glavni delež celotne proizvodnje podobnega izdelka Skupnosti. Zato se šteje, da sestavlja sedemnajst zgoraj omenjenih družb industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe in so v nadaljnjem besedilu imenovane kot „industrija Skupnosti“.

5.   RAZMERE NA TRGU SKUPNOSTI

5.1   Potrošnja na trgu Skupnosti

| (98) | Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti, obsega prodaje drugih proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti in podatkov Eurostata za celoten uvoz EU. |
| --- | --- |

(98)

Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti, obsega prodaje drugih proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti in podatkov Eurostata za celoten uvoz EU.

| (99) | Med letom 2001 in OP se je potrošnja Skupnosti zmanjšala za 9 %. Zlasti se je zmanjšala med letoma 2001 in 2002, in sicer za 3 %, in za nadaljnjih 6 % med letoma 2002 in 2003. Nato pa je v OP ostala stabilna na tej stopnji. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupna potrošnja v ES (v tonah) | 194 547 | 187 845 | 176 438 | 177 825 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 97 | 91 | 91 |

(99)

Med letom 2001 in OP se je potrošnja Skupnosti zmanjšala za 9 %. Zlasti se je zmanjšala med letoma 2001 in 2002, in sicer za 3 %, in za nadaljnjih 6 % med letoma 2002 in 2003. Nato pa je v OP ostala stabilna na tej stopnji.

2001

2002

2003

OP

Skupna potrošnja v ES (v tonah)

194 547

187 845

176 438

177 825

Indeks (2001 = 100)

100

97

91

91

5.2   Uvoz iz zadevnih držav

5.2.1   Kumulacija

| (100) | V prvotni preiskavi je bil uvoz JŽV s poreklom iz LRK, Indije, Južne Afrike in Ukrajine ocenjen kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. Bilo je preučeno, ali je bila kumulativna ocena primerna tudi pri sedanji preiskavi. |
| --- | --- |

(100)

V prvotni preiskavi je bil uvoz JŽV s poreklom iz LRK, Indije, Južne Afrike in Ukrajine ocenjen kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. Bilo je preučeno, ali je bila kumulativna ocena primerna tudi pri sedanji preiskavi.

| (101) | V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je bila stopnja dampinga, ugotovljena v zvezi z uvozom iz vsake države, nad stopnjo de minimis. Kar zadeva količine, ki jih je izvažala vsaka od štirih zadevnih držav, kot je navedeno v uvodnih izjavah (22) do (24), se je štelo, se bo uvoz v primeru ukinitve ukrepov iz vsake zadevne države verjetno povečal do stopnje, ki je znatno nad stopnjami, doseženimi v OP, in bo zagotovo presegel prag neznatne škode. |
| --- | --- |

(101)

V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je bila stopnja dampinga, ugotovljena v zvezi z uvozom iz vsake države, nad stopnjo de minimis. Kar zadeva količine, ki jih je izvažala vsaka od štirih zadevnih držav, kot je navedeno v uvodnih izjavah (22) do (24), se je štelo, se bo uvoz v primeru ukinitve ukrepov iz vsake zadevne države verjetno povečal do stopnje, ki je znatno nad stopnjami, doseženimi v OP, in bo zagotovo presegel prag neznatne škode.

| (102) | Kar zadeva pogoje konkurenčnosti, je bilo v preiskavi ugotovljeno, da so bile te vrste JŽV, uvoženega iz zadevnih držav in preučenega za vsako vrsto posebej, podobne v vseh svojih bistvenih fizikalnih in tehničnih lastnostih. Poleg tega so bile te vrste JŽV zamenljive z drugimi vrstami, uvoženimi iz zadevnih držav, in tistimi, proizvedenimi v Skupnosti, in so bile dane v promet v Skupnost v istem obdobju preko primerljivih prodajnih kanalov pod podobnimi trgovinskimi pogoji. Za uvožene vrste JŽV se je štelo, da konkurirajo med seboj in z JŽV, proizvedenim v Skupnosti. |
| --- | --- |

(102)

Kar zadeva pogoje konkurenčnosti, je bilo v preiskavi ugotovljeno, da so bile te vrste JŽV, uvoženega iz zadevnih držav in preučenega za vsako vrsto posebej, podobne v vseh svojih bistvenih fizikalnih in tehničnih lastnostih. Poleg tega so bile te vrste JŽV zamenljive z drugimi vrstami, uvoženimi iz zadevnih držav, in tistimi, proizvedenimi v Skupnosti, in so bile dane v promet v Skupnost v istem obdobju preko primerljivih prodajnih kanalov pod podobnimi trgovinskimi pogoji. Za uvožene vrste JŽV se je štelo, da konkurirajo med seboj in z JŽV, proizvedenim v Skupnosti.

| (103) | Glede na zgoraj navedeno se je štelo, da so bila izpolnjena vsa merila, določena v členu 3(4) osnovne uredbe. Uvoz iz drugih štirih zadevnih držav je bil zato preučen kumulativno. |
| --- | --- |

(103)

Glede na zgoraj navedeno se je štelo, da so bila izpolnjena vsa merila, določena v členu 3(4) osnovne uredbe. Uvoz iz drugih štirih zadevnih držav je bil zato preučen kumulativno.

5.2.2   Obseg, tržni delež in cene uvoza

| (104) | V zvezi s štirimi zadevnimi državami so se obseg uvoza, tržni deleži in povprečne cene razvijali, kot je določeno v nadaljevanju. Naslednja gibanja cene temeljijo na uvoznih cenah, določenih na podlagi podatkov Eurostata, in vključujejo protidampinške dajatve in ocenjene stroške, nastale po uvozu. |
| --- | --- |

(104)

V zvezi s štirimi zadevnimi državami so se obseg uvoza, tržni deleži in povprečne cene razvijali, kot je določeno v nadaljevanju. Naslednja gibanja cene temeljijo na uvoznih cenah, določenih na podlagi podatkov Eurostata, in vključujejo protidampinške dajatve in ocenjene stroške, nastale po uvozu.

| (105) | Obseg uvoza s poreklom iz štirih zadevnih držav se je najprej povečal in dosegel raven 9 153 ton v letu 2002, kar ustreza tržnemu deležu 4,9 %, preden je padel na 7 784 ton med OP, kar ustreza tržnemu deležu 4,4 %. Med OP prvotne preiskave je kumuliran tržni delež štirih zadevnih držav znašal 14,3 %. |
| --- | --- |

(105)

Obseg uvoza s poreklom iz štirih zadevnih držav se je najprej povečal in dosegel raven 9 153 ton v letu 2002, kar ustreza tržnemu deležu 4,9 %, preden je padel na 7 784 ton med OP, kar ustreza tržnemu deležu 4,4 %. Med OP prvotne preiskave je kumuliran tržni delež štirih zadevnih držav znašal 14,3 %.

| (106) | Cene uvoza iz štirih zadevnih držav so se povprečno znižale s 1 364 EUR/tono v letu 2001 na 1 296 EUR/tono v OP. |
| --- | --- |

(106)

Cene uvoza iz štirih zadevnih držav so se povprečno znižale s 1 364 EUR/tono v letu 2001 na 1 296 EUR/tono v OP.

| (107) | Preiskava je pokazala, da je uvoz iz zadevnih držav v OP nelojalno nižal cene industrije Skupnosti, in sicer za 36 % do 68 %. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz štirih zadevnih držav (v tonah) | 7 951 | 9 153 | 7 168 | 7 784 |
| Tržni delež uvoza iz štirih zadevnih držav | 4,1 % | 4,9 % | 4,1 % | 4,4 % |
| Cene uvoza iz štirih zadevnih držav (EUR/tono) | 1 364 | 1 450 | 1 331 | 1 296 |

(107)

Preiskava je pokazala, da je uvoz iz zadevnih držav v OP nelojalno nižal cene industrije Skupnosti, in sicer za 36 % do 68 %.

2001

2002

2003

OP

Obseg uvoza iz štirih zadevnih držav (v tonah)

7 951

9 153

7 168

7 784

Tržni delež uvoza iz štirih zadevnih držav

4,1 %

4,9 %

4,1 %

4,4 %

Cene uvoza iz štirih zadevnih držav (EUR/tono)

1 364

1 450

1 331

1 296

5.3.   Uvoz, za katerega je bilo ugotovljeno, da se izogiba ukrepom

| (108) | Kot je omenjeno v uvodni izjavi (3), je bilo nadalje ugotovljeno, da je izogibanje prvotnim ukrepom, ki zadevajo Ukrajino in LRK, potekalo prek Moldavije in Maroka. Zato je bila dokončna protidampinška dajatev, uvedena na uvoz s poreklom iz LRK, razširjena na uvoz istih jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka, z izjemo tistih izdelkov, ki jih je dejansko proizvedel maroški proizvajalec. Prav tako je bila dokončna protidampinška dajatev, uvedena na uvoz s poreklom iz Ukrajine, razširjena na uvoz istih jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Moldavije. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Moldavije (v tonah) | 1 054 | 1 816 | 0 | 0 |
| Tržni delež uvoza iz Moldavije | 0,5 % | 1,0 % | 0,0 % | 0,0 % |
| Cene uvoza iz Moldavije (EUR/tono) | 899 | 843 | 0 | 0 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 94 | 0 | 0 |
| Obseg uvoza iz Maroka (v tonah) | 231 | 1 435 | 2 411 | 1 904 |
| Tržni delež uvoza iz Maroka | 0,1 % | 0,8 % | 1,4 % | 1,1 % |
| Cene uvoza iz Maroka (EUR/tono) | 963 | 955 | 1 000 | 1 009 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 99 | 104 | 105 |

(108)

Kot je omenjeno v uvodni izjavi (3), je bilo nadalje ugotovljeno, da je izogibanje prvotnim ukrepom, ki zadevajo Ukrajino in LRK, potekalo prek Moldavije in Maroka. Zato je bila dokončna protidampinška dajatev, uvedena na uvoz s poreklom iz LRK, razširjena na uvoz istih jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka, z izjemo tistih izdelkov, ki jih je dejansko proizvedel maroški proizvajalec. Prav tako je bila dokončna protidampinška dajatev, uvedena na uvoz s poreklom iz Ukrajine, razširjena na uvoz istih jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Moldavije.

2001

2002

2003

OP

Obseg uvoza iz Moldavije (v tonah)

1 054

1 816

0

0

Tržni delež uvoza iz Moldavije

0,5 %

1,0 %

0,0 %

0,0 %

Cene uvoza iz Moldavije (EUR/tono)

899

843

0

0

Indeks (2001 = 100)

100

94

0

0

Obseg uvoza iz Maroka (v tonah)

231

1 435

2 411

1 904

Tržni delež uvoza iz Maroka

0,1 %

0,8 %

1,4 %

1,1 %

Cene uvoza iz Maroka (EUR/tono)

963

955

1 000

1 009

Indeks (2001 = 100)

100

99

104

105

| (109) | Medtem ko je obseg uvoza iz Moldavije v letih pred 2000 bil enak nič, se je leta 2002 močno povečal, in sicer na 1 816 ton. Nato je spet padel na nič, verjetno kot posledica začetka prej omenjene preiskave proti izogibanju v letu 2003. Cene uvoza iz Moldavije so bile v letih 2001 in 2002 zelo nizke, in sicer 899 EUR/tono leta 2001 in 843 EUR/tono leta 2002. |
| --- | --- |

(109)

Medtem ko je obseg uvoza iz Moldavije v letih pred 2000 bil enak nič, se je leta 2002 močno povečal, in sicer na 1 816 ton. Nato je spet padel na nič, verjetno kot posledica začetka prej omenjene preiskave proti izogibanju v letu 2003. Cene uvoza iz Moldavije so bile v letih 2001 in 2002 zelo nizke, in sicer 899 EUR/tono leta 2001 in 843 EUR/tono leta 2002.

| (110) | V OP prvotne preiskave je tržni delež uvoza iz Maroka znašal 0 %. Obseg uvoza iz Maroka se je močno povečal, in sicer z 231 ton leta 2001 na 2 411 ton leta 2003. V OP se je zmanjšal na 1 904 ton. V zgoraj omenjeni preiskavi proti izogibanju je bilo dokazano, da je bil omejeni obseg uvoza iz Maroka (okoli 100 ton) leta 2003 pripisan dejanskemu maroškemu proizvajalcu. Cene uvoza iz Maroka med letom 2001 in OP so bile zelo nizke, okoli 1 000 EUR/tono. |
| --- | --- |

(110)

V OP prvotne preiskave je tržni delež uvoza iz Maroka znašal 0 %. Obseg uvoza iz Maroka se je močno povečal, in sicer z 231 ton leta 2001 na 2 411 ton leta 2003. V OP se je zmanjšal na 1 904 ton. V zgoraj omenjeni preiskavi proti izogibanju je bilo dokazano, da je bil omejeni obseg uvoza iz Maroka (okoli 100 ton) leta 2003 pripisan dejanskemu maroškemu proizvajalcu. Cene uvoza iz Maroka med letom 2001 in OP so bile zelo nizke, okoli 1 000 EUR/tono.

5.4   Uvoz iz drugih držav

5.4.1   Republika Koreja (Južna Koreja)

| (111) | Komisija je 20. novembra 2004 uvedla protidampinški postopek v zvezi z uvozom enakega izdelka s poreklom iz Republike Koreje, po tem, ko je industrija Skupnosti vložila pritožbo, ki vsebuje prima facie dokaze, da se je blago uvažalo po dampinških cenah in tako povzročilo znatno škodo industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(111)

Komisija je 20. novembra 2004 uvedla protidampinški postopek v zvezi z uvozom enakega izdelka s poreklom iz Republike Koreje, po tem, ko je industrija Skupnosti vložila pritožbo, ki vsebuje prima facie dokaze, da se je blago uvažalo po dampinških cenah in tako povzročilo znatno škodo industriji Skupnosti.

| (112) | Razvoj uvoza iz Republike Koreje: | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Republike Koreje (v tonah) | 13 582 | 16 403 | 22 400 | 25 835 |
| Tržni delež uvoza iz Republike Koreje | 7,0 % | 8,7 % | 12,7 % | 14,5 % |
| Cene uvoza iz Republike Koreje (EUR/tono) | 1 366 | 1 256 | 1 187 | 1 123 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 92 | 87 | 82 |

(112)

Razvoj uvoza iz Republike Koreje:

2001

2002

2003

OP

Obseg uvoza iz Republike Koreje (v tonah)

13 582

16 403

22 400

25 835

Tržni delež uvoza iz Republike Koreje

7,0 %

8,7 %

12,7 %

14,5 %

Cene uvoza iz Republike Koreje (EUR/tono)

1 366

1 256

1 187

1 123

Indeks (2001 = 100)

100

92

87

82

| (113) | Obseg uvoza iz Republike Koreje se je leta 2001 povečal s 13 582 ton, kar ustreza tržnemu deležu 7 %, na 25 835 ton v OP, kar ustreza tržnemu deležu 14,5 %. Povprečne cene uvoza iz Republike Koreje so se med letom 2001 in OP znižale za 18 %, tj. s 1 366 EUR/tono na 1 123 EUR/tono. Ker ni bilo zabeleženega dampinga glede uvoza iz Republike Koreje, je bil ta postopek zaključen (glej uvodno izjavo (4)). |
| --- | --- |

(113)

Obseg uvoza iz Republike Koreje se je leta 2001 povečal s 13 582 ton, kar ustreza tržnemu deležu 7 %, na 25 835 ton v OP, kar ustreza tržnemu deležu 14,5 %. Povprečne cene uvoza iz Republike Koreje so se med letom 2001 in OP znižale za 18 %, tj. s 1 366 EUR/tono na 1 123 EUR/tono. Ker ni bilo zabeleženega dampinga glede uvoza iz Republike Koreje, je bil ta postopek zaključen (glej uvodno izjavo (4)).

5.4.2   Mehika

| (114) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (7), so ukrepi, ki so bili s prvotno končno uredbo uvedeni za uvoz s poreklom iz Mehike, prenehali veljati 18. avgusta 2004. Obseg uvoza s poreklom iz Mehike je ostal od leta 2001 in med OP zelo omejen. Leta 2001 in med OP je uvoz znašal nič in dosegel v letih 2002 in 2003 letno raven med okoli 700 do 400 ton, kar ustreza tržnemu deležu 0,4 % oziroma 0,2 %. |
| --- | --- |

(114)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (7), so ukrepi, ki so bili s prvotno končno uredbo uvedeni za uvoz s poreklom iz Mehike, prenehali veljati 18. avgusta 2004. Obseg uvoza s poreklom iz Mehike je ostal od leta 2001 in med OP zelo omejen. Leta 2001 in med OP je uvoz znašal nič in dosegel v letih 2002 in 2003 letno raven med okoli 700 do 400 ton, kar ustreza tržnemu deležu 0,4 % oziroma 0,2 %.

| (115) | Cene uvoza iz Mehike so leta 2002 in 2003 dosegle okoli 2 400 EUR/tono. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Mehike (v tonah) | 0 | 669 | 433 | 0 |
| Tržni delež uvoza iz Mehike | 0,0 % | 0,4 % | 0,2 % | 0,0 % |
| Cene uvoza iz Mehike (EUR/tono) | n/a | 2 358 | 2 434 | n/a |
| Indeks (2001 = 100) | n/a | 100 | 103 | n/a |

(115)

Cene uvoza iz Mehike so leta 2002 in 2003 dosegle okoli 2 400 EUR/tono.

2001

2002

2003

OP

Obseg uvoza iz Mehike (v tonah)

0

669

433

0

Tržni delež uvoza iz Mehike

0,0 %

0,4 %

0,2 %

0,0 %

Cene uvoza iz Mehike (EUR/tono)

n/a

2 358

2 434

n/a

Indeks (2001 = 100)

n/a

100

103

n/a

5.4.3   Druge države, ki jih zadevajo protidampinški ukrepi

| (116) | Z Uredbo (ES) št. 1601/2001 (11) je Svet uvedel protidampinške ukrepe za uvoz podobnega izdelka s poreklom med drugim iz Rusije, Tajske in Turčije. |
| --- | --- |

(116)

Z Uredbo (ES) št. 1601/2001 (11) je Svet uvedel protidampinške ukrepe za uvoz podobnega izdelka s poreklom med drugim iz Rusije, Tajske in Turčije.

| (117) | Stopnja dajatve, ki se je uporabljala na uvoz iz Rusije, je znašala med 36,1 % in 50,7 %, razen za uvoz enega ruskega izvoznika, ki je sprejel cenovno zavezo. Obseg uvoza iz Rusije se je leta 2001 zmanjšal s 3 630 ton, kar ustreza tržnemu deležu 1,9 %, na 2 101 tono v OP, kar ustreza tržnemu deležu 1,2 %. Povprečne cene uvoza iz Rusije so ostale med letom 2001 in OP dokaj stabilne, okoli 1 000 EUR/tono. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Rusije (v tonah) | 3 630 | 2 557 | 2 198 | 2 101 |
| Tržni delež uvoza iz Rusije | 1,9 % | 1,4 % | 1,2 % | 1,2 % |
| Cene uvoza iz Rusije (EUR/tono) | 1 038 | 997 | 980 | 1 046 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 96 | 94 | 101 |

(117)

Stopnja dajatve, ki se je uporabljala na uvoz iz Rusije, je znašala med 36,1 % in 50,7 %, razen za uvoz enega ruskega izvoznika, ki je sprejel cenovno zavezo. Obseg uvoza iz Rusije se je leta 2001 zmanjšal s 3 630 ton, kar ustreza tržnemu deležu 1,9 %, na 2 101 tono v OP, kar ustreza tržnemu deležu 1,2 %. Povprečne cene uvoza iz Rusije so ostale med letom 2001 in OP dokaj stabilne, okoli 1 000 EUR/tono.

2001

2002

2003

OP

Obseg uvoza iz Rusije (v tonah)

3 630

2 557

2 198

2 101

Tržni delež uvoza iz Rusije

1,9 %

1,4 %

1,2 %

1,2 %

Cene uvoza iz Rusije (EUR/tono)

1 038

997

980

1 046

Indeks (2001 = 100)

100

96

94

101

| (118) | Stopnja dajatve, ki se je uporabljala na uvoz iz Tajske, je znašala med 24,8 % in 42,8 %, razen za uvoz enega izvoznika, ki je sprejel cenovno zavezo. Obseg uvoza iz Tajske se je leta 2001 zmanjšal s 1 039 ton, kar ustreza tržnemu deležu 0,5 %, na 277 ton v OP, kar ustreza tržnemu deležu 0,2 %. Povprečne cene uvoza iz Tajske so se povišale z okoli 1 335 EUR/tono v letu 2001 na 1 722 EUR/tono v OP. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Tajske (v tonah) | 1 039 | 1 002 | 368 | 277 |
| Tržni delež uvoza iz Tajske | 0,5 % | 0,5 % | 0,2 % | 0,2 % |
| Cene uvoza iz Tajske (EUR/tono) | 1 335 | 1 433 | 1 593 | 1 722 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 107 | 119 | 129 |

(118)

Stopnja dajatve, ki se je uporabljala na uvoz iz Tajske, je znašala med 24,8 % in 42,8 %, razen za uvoz enega izvoznika, ki je sprejel cenovno zavezo. Obseg uvoza iz Tajske se je leta 2001 zmanjšal s 1 039 ton, kar ustreza tržnemu deležu 0,5 %, na 277 ton v OP, kar ustreza tržnemu deležu 0,2 %. Povprečne cene uvoza iz Tajske so se povišale z okoli 1 335 EUR/tono v letu 2001 na 1 722 EUR/tono v OP.

2001

2002

2003

OP

Obseg uvoza iz Tajske (v tonah)

1 039

1 002

368

277

Tržni delež uvoza iz Tajske

0,5 %

0,5 %

0,2 %

0,2 %

Cene uvoza iz Tajske (EUR/tono)

1 335

1 433

1 593

1 722

Indeks (2001 = 100)

100

107

119

129

| (119) | Stopnja dajatve, ki se je uporabljala na uvoz iz Turčije v zadevnem obdobju, je znašala med 17,8 % in 31 %, razen za uvoz dveh turških izvoznikov, ki sta leta 2001 sprejela cenovno zavezo in jo nato leta 2003 umaknila. Obseg uvoza iz Turčije se je leta 2001 zmanjšal s 4 354 ton, kar ustreza tržnemu deležu 2,2 %, na 1 457 ton v OP, kar ustreza tržnemu deležu 0,8 %. Povprečne cene uvoza iz Turčije so se zmanjšale s 1 448 EUR/tono v letu 2001 na 1 302 EUR/tono v OP. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Turčije (v tonah) | 4 354 | 4 448 | 2 248 | 1 457 |
| Tržni delež uvoza iz Turčije | 2,2 % | 2,4 % | 1,3 % | 0,8 % |
| Cene uvoza iz Turčije (EUR/tono) | 1 448 | 1 414 | 1 376 | 1 302 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 98 | 95 | 90 |

(119)

Stopnja dajatve, ki se je uporabljala na uvoz iz Turčije v zadevnem obdobju, je znašala med 17,8 % in 31 %, razen za uvoz dveh turških izvoznikov, ki sta leta 2001 sprejela cenovno zavezo in jo nato leta 2003 umaknila. Obseg uvoza iz Turčije se je leta 2001 zmanjšal s 4 354 ton, kar ustreza tržnemu deležu 2,2 %, na 1 457 ton v OP, kar ustreza tržnemu deležu 0,8 %. Povprečne cene uvoza iz Turčije so se zmanjšale s 1 448 EUR/tono v letu 2001 na 1 302 EUR/tono v OP.

2001

2002

2003

OP

Obseg uvoza iz Turčije (v tonah)

4 354

4 448

2 248

1 457

Tržni delež uvoza iz Turčije

2,2 %

2,4 %

1,3 %

0,8 %

Cene uvoza iz Turčije (EUR/tono)

1 448

1 414

1 376

1 302

Indeks (2001 = 100)

100

98

95

90

5.4.4   Druge tretje države, ki zgoraj niso omenjene

| (120) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav, ki zgoraj niso omenjene, se je leta 2001 zmanjšal s 23 000 ton, kar ustreza tržnemu deležu 12 %, na 19 000 ton v OP, kar ustreza tržnemu deležu 10,5 %. Povprečne cene uvoza iz drugih tretjih držav, ki zgoraj niso omenjene, so se leta 2001 povišale z okoli 1 500 EUR/tono na okoli 1 900 EUR/tono v letu 2003, preden so se v OP ponovno znižale na okoli 1 500 EUR/tono. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz držav, ki zgoraj niso omenjene (v tonah) | 23 321 | 14 924 | 17 227 | 18 741 |
| Tržni delež uvoza iz držav, ki zgoraj niso omenjene | 12,0 % | 7,9 % | 9,8 % | 10,5 % |
| Cene uvoza iz držav, ki zgoraj niso omenjene (v tonah) | 1 472 | 1 749 | 1 895 | 1 497 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 119 | 129 | 102 |

(120)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav, ki zgoraj niso omenjene, se je leta 2001 zmanjšal s 23 000 ton, kar ustreza tržnemu deležu 12 %, na 19 000 ton v OP, kar ustreza tržnemu deležu 10,5 %. Povprečne cene uvoza iz drugih tretjih držav, ki zgoraj niso omenjene, so se leta 2001 povišale z okoli 1 500 EUR/tono na okoli 1 900 EUR/tono v letu 2003, preden so se v OP ponovno znižale na okoli 1 500 EUR/tono.

2001

2002

2003

OP

Obseg uvoza iz držav, ki zgoraj niso omenjene (v tonah)

23 321

14 924

17 227

18 741

Tržni delež uvoza iz držav, ki zgoraj niso omenjene

12,0 %

7,9 %

9,8 %

10,5 %

Cene uvoza iz držav, ki zgoraj niso omenjene (v tonah)

1 472

1 749

1 895

1 497

Indeks (2001 = 100)

100

119

129

102

6.   GOSPODARSKE RAZMERE V INDUSTRIJI SKUPNOSTI

| (121) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je Komisija preučila vse pomembne gospodarske dejavnike in indekse, ki zadevajo industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(121)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je Komisija preučila vse pomembne gospodarske dejavnike in indekse, ki zadevajo industrijo Skupnosti.

6.1   Uvodne opombe

| (122) | Glede na dejstvo, da je bilo vzorčenje uporabljeno v zvezi z industrijo Skupnosti, je bila škoda ocenjena tako na podlagi informacij, zbranih na ravni celotne industrije Skupnosti („IS“ v priloženih tabelah), kot na podlagi informacij, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Skupnosti („VP“ v priloženih tabelah). |
| --- | --- |

(122)

Glede na dejstvo, da je bilo vzorčenje uporabljeno v zvezi z industrijo Skupnosti, je bila škoda ocenjena tako na podlagi informacij, zbranih na ravni celotne industrije Skupnosti („IS“ v priloženih tabelah), kot na podlagi informacij, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Skupnosti („VP“ v priloženih tabelah).

| (123) | Pri uporabi vzorčenja v skladu z uveljavljeno prakso je bila narejena analiza nekaterih kazalcev škode (proizvodnja, zmogljivost, produktivnost, zaloge, prodaja, tržni delež, rast in zaposlovanje) za industrijo Skupnosti kot celoto, medtem ko so bili tisti kazalci, ki so povezani s poslovanjem individualnih družb, to so cene, stroški proizvodnje, dobičkonosnost, plače, naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala, preučeni na podlagi informacij, zbranih na stopnji vzorčenih proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

(123)

Pri uporabi vzorčenja v skladu z uveljavljeno prakso je bila narejena analiza nekaterih kazalcev škode (proizvodnja, zmogljivost, produktivnost, zaloge, prodaja, tržni delež, rast in zaposlovanje) za industrijo Skupnosti kot celoto, medtem ko so bili tisti kazalci, ki so povezani s poslovanjem individualnih družb, to so cene, stroški proizvodnje, dobičkonosnost, plače, naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala, preučeni na podlagi informacij, zbranih na stopnji vzorčenih proizvajalcev Skupnosti.

6.2   Podatki, ki se nanašajo na industrijo Skupnosti kot celoto

(a)   Proizvodnja

| (124) | Proizvodnja industrije Skupnosti se je zmanjšala za 10 % med letom 2001 in OP, tj. s stopnje okoli 125 000 ton leta 2001 na stopnjo okoli 112 000 ton v OP. Proizvodnja se je zlasti povečala leta 2002, in sicer za 2 %, preden se je leta 2003 zmanjšala za 5 odstotnih točk ter za nadaljnjih 7 odstotnih točk v OP. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IS proizvodnja (v tonah) | 124 549 | 127 118 | 121 065 | 111 765 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 102 | 97 | 90 |

(124)

Proizvodnja industrije Skupnosti se je zmanjšala za 10 % med letom 2001 in OP, tj. s stopnje okoli 125 000 ton leta 2001 na stopnjo okoli 112 000 ton v OP. Proizvodnja se je zlasti povečala leta 2002, in sicer za 2 %, preden se je leta 2003 zmanjšala za 5 odstotnih točk ter za nadaljnjih 7 odstotnih točk v OP.

2001

2002

2003

OP

IS proizvodnja (v tonah)

124 549

127 118

121 065

111 765

Indeks (2001 = 100)

100

102

97

90

(b)   Zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti

| (125) | Proizvodna zmogljivost se je med letom 2001 in OP rahlo povečala (za 2 %). Ker se je proizvodnja zmanjšala, medtem ko se je hkrati rahlo povečala zmogljivost, se je iz tega izhajajoča izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala, in sicer s 67-odstotne stopnje v letu 2001 na 59-odstotno stopnjo v OP. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IS proizvodna zmogljivost (v tonah) | 184 690 | 185 360 | 188 430 | 189 150 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 100 | 102 | 102 |
| IS izkoriščenost proizvodnje | 67 % | 69 % | 64 % | 59 % |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 102 | 95 | 88 |

(125)

Proizvodna zmogljivost se je med letom 2001 in OP rahlo povečala (za 2 %). Ker se je proizvodnja zmanjšala, medtem ko se je hkrati rahlo povečala zmogljivost, se je iz tega izhajajoča izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala, in sicer s 67-odstotne stopnje v letu 2001 na 59-odstotno stopnjo v OP.

2001

2002

2003

OP

IS proizvodna zmogljivost (v tonah)

184 690

185 360

188 430

189 150

Indeks (2001 = 100)

100

100

102

102

IS izkoriščenost proizvodnje

67 %

69 %

64 %

59 %

Indeks (2001 = 100)

100

102

95

88

(c)   Zaloge

| (126) | Stopnja končnih zalog industrije Skupnosti se je med obravnavanim obdobjem zmanjšala. V OP je bila raven zalog za 14 % nižja kot leta 2001. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IS končne zaloge (v tonah) | 31 459 | 30 222 | 29 336 | 26 911 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 96 | 93 | 86 |

(126)

Stopnja končnih zalog industrije Skupnosti se je med obravnavanim obdobjem zmanjšala. V OP je bila raven zalog za 14 % nižja kot leta 2001.

2001

2002

2003

OP

IS končne zaloge (v tonah)

31 459

30 222

29 336

26 911

Indeks (2001 = 100)

100

96

93

86

(d)   Obseg prodaje

| (127) | Prodaja industrije Skupnosti na trgu Skupnosti se je med letom 2001 in OP zmanjšala za 10 %. Ta razvoj je v skladu z razvojem trga Skupnosti, ki se je med letom 2001 in OP zmanjšal za 9 %. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IS obseg prodaje ES nepovezanim strankam (v tonah) | 80 019 | 79 089 | 73 636 | 72 072 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 99 | 92 | 90 |

(127)

Prodaja industrije Skupnosti na trgu Skupnosti se je med letom 2001 in OP zmanjšala za 10 %. Ta razvoj je v skladu z razvojem trga Skupnosti, ki se je med letom 2001 in OP zmanjšal za 9 %.

2001

2002

2003

OP

IS obseg prodaje ES nepovezanim strankam (v tonah)

80 019

79 089

73 636

72 072

Indeks (2001 = 100)

100

99

92

90

(e)   Tržni delež

| (128) | Tržni delež industrije Skupnosti je med letom 2001 in OP padel za eno odstotno točko. Še zlasti se je povečal leta 2002, za 0,5 odstotne točke, leta 2003 padel za 0,3 odstotne točke in se nazadnje v OP zmanjšal za 1,2 odstotne točke. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež industrije Skupnosti | 42,8 % | 43,3 % | 43,0 % | 41,8 % |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 101 | 101 | 98 |
| Tržni delež štirih zadevnih držav | 4,1 % | 4,9 % | 4,1 % | 4,4 % |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 119 | 99 | 107 |

(128)

Tržni delež industrije Skupnosti je med letom 2001 in OP padel za eno odstotno točko. Še zlasti se je povečal leta 2002, za 0,5 odstotne točke, leta 2003 padel za 0,3 odstotne točke in se nazadnje v OP zmanjšal za 1,2 odstotne točke.

2001

2002

2003

OP

Tržni delež industrije Skupnosti

42,8 %

43,3 %

43,0 %

41,8 %

Indeks (2001 = 100)

100

101

101

98

Tržni delež štirih zadevnih držav

4,1 %

4,9 %

4,1 %

4,4 %

Indeks (2001 = 100)

100

119

99

107

(f)   Rast

| (129) | Med letom 2001 in OP, ko se je potrošnja Skupnosti zmanjšala za 9 %, se je obseg prodaje industrije Skupnosti zmanjšal za 10 %. Industrija Skupnosti je torej izgubila del svojega tržnega deleža, medtem ko je zadevni uvoz v enakem obdobju pridobil 0,3 odstotne točke. |
| --- | --- |

(129)

Med letom 2001 in OP, ko se je potrošnja Skupnosti zmanjšala za 9 %, se je obseg prodaje industrije Skupnosti zmanjšal za 10 %. Industrija Skupnosti je torej izgubila del svojega tržnega deleža, medtem ko je zadevni uvoz v enakem obdobju pridobil 0,3 odstotne točke.

(g)   Zaposlovanje

| (130) | Raven zaposlenosti v industriji Skupnosti se je med 2001 in OP zmanjšala za 4 %. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IS zaposlovanje na področju zadevnega izdelka | 2 049 | 2 028 | 1 975 | 1 975 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 99 | 96 | 96 |

(130)

Raven zaposlenosti v industriji Skupnosti se je med 2001 in OP zmanjšala za 4 %.

2001

2002

2003

OP

IS zaposlovanje na področju zadevnega izdelka

2 049

2 028

1 975

1 975

Indeks (2001 = 100)

100

99

96

96

(h)   Produktivnost

| (131) | Produktivnost delovne sile v industriji Skupnosti, merjena z donosom po zaposleni osebi na leto, je med letoma 2001 in 2003 ostala dokaj stabilna. Ker se je v OP obseg proizvodnje zmanjšal, medtem ko je zaposlenost ostala nespremenjena, se je produktivnost zmanjšala za 8 %. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IS produktivnost (v tonah na zaposlenega) | 61 | 63 | 61 | 57 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 103 | 101 | 93 |

(131)

Produktivnost delovne sile v industriji Skupnosti, merjena z donosom po zaposleni osebi na leto, je med letoma 2001 in 2003 ostala dokaj stabilna. Ker se je v OP obseg proizvodnje zmanjšal, medtem ko je zaposlenost ostala nespremenjena, se je produktivnost zmanjšala za 8 %.

2001

2002

2003

OP

IS produktivnost (v tonah na zaposlenega)

61

63

61

57

Indeks (2001 = 100)

100

103

101

93

(i)   Stopnja dampinga

| (132) | Kar zadeva vpliv obsega dejanske stopnje dampinga na industrijo Skupnosti, ob upoštevanju obsega in cen uvoza iz zadevnih držav, ta vpliv ni zanemarljiv, zlasti pri transparentnih in torej glede cen občutljivih trgih, kot je trg zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(132)

Kar zadeva vpliv obsega dejanske stopnje dampinga na industrijo Skupnosti, ob upoštevanju obsega in cen uvoza iz zadevnih držav, ta vpliv ni zanemarljiv, zlasti pri transparentnih in torej glede cen občutljivih trgih, kot je trg zadevnega izdelka.

(j)   Okrevanje po učinkih preteklega dampinga

| (133) | Zgoraj in v nadaljevanju preučeni kazalci kažejo nekaj izboljšav gospodarskega in finančnega stanja industrije Skupnosti po uvedbi protidampinških ukrepov leta 1999, vendar tudi dokazujejo, da je Skupnost še vedno občutljiva in ranljiva. |
| --- | --- |

(133)

Zgoraj in v nadaljevanju preučeni kazalci kažejo nekaj izboljšav gospodarskega in finančnega stanja industrije Skupnosti po uvedbi protidampinških ukrepov leta 1999, vendar tudi dokazujejo, da je Skupnost še vedno občutljiva in ranljiva.

6.3   Podatki, ki se nanašajo na vzorčene proizvajalce Skupnosti

(a)   Prodajne cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene

| (134) | Cene na enoto industrije Skupnosti so ostale med letom 2001 in OP dokaj stabilne in so se v zelo omejenem obsegu proti koncu zadevnega obdobja povečale. Ta razvoj cen je v glavnem v skladu s cenami glavnih surovin, ki prav tako kažejo povečanje proti koncu zadevnega obdobja. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VP cena na enoto na trgu ES (EUR/tono) | 2 195 | 2 171 | 2 224 | 2 227 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 99 | 101 | 101 |

(134)

Cene na enoto industrije Skupnosti so ostale med letom 2001 in OP dokaj stabilne in so se v zelo omejenem obsegu proti koncu zadevnega obdobja povečale. Ta razvoj cen je v glavnem v skladu s cenami glavnih surovin, ki prav tako kažejo povečanje proti koncu zadevnega obdobja.

2001

2002

2003

OP

VP cena na enoto na trgu ES (EUR/tono)

2 195

2 171

2 224

2 227

Indeks (2001 = 100)

100

99

101

101

(b)   Plače

| (135) | Med letom 2001 in OP se je povprečna plača zaposlenega povišala za 5 %, skromna številka v primerjavi s stopnjo rasti povprečne nominalne enote stroškov dela (6 %), ki je bila opažena v istem obdobju v gospodarstvu Skupnosti na veliko. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VP letni stroški dela na zaposlenega (1 000 EUR) | 36,6 | 37,6 | 38,2 | 38,5 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 103 | 104 | 105 |

(135)

Med letom 2001 in OP se je povprečna plača zaposlenega povišala za 5 %, skromna številka v primerjavi s stopnjo rasti povprečne nominalne enote stroškov dela (6 %), ki je bila opažena v istem obdobju v gospodarstvu Skupnosti na veliko.

2001

2002

2003

OP

VP letni stroški dela na zaposlenega (1 000 EUR)

36,6

37,6

38,2

38,5

Indeks (2001 = 100)

100

103

104

105

(c)   Naložbe

| (136) | Letni naložbeni tok v zadevni izdelek, ki ga je ustvarilo pet vzorčenih proizvajalcev, je ostal relativno stabilen, in sicer okoli 4 milijone EUR letno. Veliko povečanje, opaženo v letu 2003, v veliki meri ustreza izrednemu nakupu opreme ene vzorčene družbe. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VP čiste naložbe (1 000 EUR) | 4 284 | 3 074 | 8 393 | 4 914 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 72 | 196 | 115 |

(136)

Letni naložbeni tok v zadevni izdelek, ki ga je ustvarilo pet vzorčenih proizvajalcev, je ostal relativno stabilen, in sicer okoli 4 milijone EUR letno. Veliko povečanje, opaženo v letu 2003, v veliki meri ustreza izrednemu nakupu opreme ene vzorčene družbe.

2001

2002

2003

OP

VP čiste naložbe (1 000 EUR)

4 284

3 074

8 393

4 914

Indeks (2001 = 100)

100

72

196

115

(d)   Dobičkonosnost in donosnost naložb

| (137) | Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev je, medtem ko je kazala postopno izboljšanje skozi obravnavano obdobje, med letom 2001 (– 4,2 %) in OP (– 0,3 %) ostala negativna. Donosnost naložb („DN“), izražena kot dobiček v odstotkih čiste knjigovodske vrednoti naložb, je sledila gibanju omenjene dobičkonosnosti skozi obravnavano obdobje. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VP donosnost prodaje ES nepovezanim strankam (v % neto prodaje) | – 4,2 % | – 1,7 % | – 1,5 % | – 0,3 % |
| VP DN (dobiček v % čiste knjigovodske vrednosti naložb) | – 13,9 % | – 6,5 % | – 4,5 % | – 1,0 % |

(137)

Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev je, medtem ko je kazala postopno izboljšanje skozi obravnavano obdobje, med letom 2001 (– 4,2 %) in OP (– 0,3 %) ostala negativna. Donosnost naložb („DN“), izražena kot dobiček v odstotkih čiste knjigovodske vrednoti naložb, je sledila gibanju omenjene dobičkonosnosti skozi obravnavano obdobje.

2001

2002

2003

OP

VP donosnost prodaje ES nepovezanim strankam (v % neto prodaje)

– 4,2 %

– 1,7 %

– 1,5 %

– 0,3 %

VP DN (dobiček v % čiste knjigovodske vrednosti naložb)

– 13,9 %

– 6,5 %

– 4,5 %

– 1,0 %

(e)   Denarni tok in zmožnost povečanja kapitala

| (138) | Stanje denarnega toka se je izboljšalo med letom 2001 in OP, saj so bile zgoraj navedene omejitve izgub, kot so amortizacija sredstev in gibanje zalog, več kot izravnane. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VP denarni tok (1 000 EUR) | – 6 322 | 10 670 | 2 124 | 4 485 |

(138)

Stanje denarnega toka se je izboljšalo med letom 2001 in OP, saj so bile zgoraj navedene omejitve izgub, kot so amortizacija sredstev in gibanje zalog, več kot izravnane.

2001

2002

2003

OP

VP denarni tok (1 000 EUR)

– 6 322

10 670

2 124

4 485

| (139) | Preiskava je pokazala, da je težko finančno stanje številnih vzorčenih proizvajalcev Skupnosti negativno vplivalo na kapitalske zahteve. Čeprav je več teh družb del velikih jeklarskih družb, kapitalske zahteve niso vedno izpolnjene do želene ravni, ker so finančna sredstva običajno dodeljena najbolj dobičkonosnim družbam. |
| --- | --- |

(139)

Preiskava je pokazala, da je težko finančno stanje številnih vzorčenih proizvajalcev Skupnosti negativno vplivalo na kapitalske zahteve. Čeprav je več teh družb del velikih jeklarskih družb, kapitalske zahteve niso vedno izpolnjene do želene ravni, ker so finančna sredstva običajno dodeljena najbolj dobičkonosnim družbam.

6.4   Sklepna ugotovitev

| (140) | Med letom 2001 in OP so se naslednji kazalci razvijali pozitivno: proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti se je povečala in končne zaloge so se zmanjšale. Cene na enoto industrije Skupnosti so ostale med letom 2001 in OP dokaj stabilne, dobičkonosnost se je v OP izboljšala do stanja skoraj malo nad nič, medtem ko se je donosnost naložb in denarnega toka prav tako izboljšala. Plače so se razvijale zmerno in industrija Skupnosti je še naprej konstantno investirala. |
| --- | --- |

(140)

Med letom 2001 in OP so se naslednji kazalci razvijali pozitivno: proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti se je povečala in končne zaloge so se zmanjšale. Cene na enoto industrije Skupnosti so ostale med letom 2001 in OP dokaj stabilne, dobičkonosnost se je v OP izboljšala do stanja skoraj malo nad nič, medtem ko se je donosnost naložb in denarnega toka prav tako izboljšala. Plače so se razvijale zmerno in industrija Skupnosti je še naprej konstantno investirala.

| (141) | Po drugi strani pa so se naslednji kazalci razvijali negativno: zmanjšali so se proizvodnja in izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje (v skladu z razvojem trga), zaposlenost in produktivnost. Tržni delež industrije Skupnosti se je rahlo zmanjšal, čeprav je bila izguba očitno manj izrazita kot v obdobju pred sprejetjem protidampinških ukrepov, ko je bila zabeležena izguba 9 odstotnih točk tržnega deleža. |
| --- | --- |

(141)

Po drugi strani pa so se naslednji kazalci razvijali negativno: zmanjšali so se proizvodnja in izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje (v skladu z razvojem trga), zaposlenost in produktivnost. Tržni delež industrije Skupnosti se je rahlo zmanjšal, čeprav je bila izguba očitno manj izrazita kot v obdobju pred sprejetjem protidampinških ukrepov, ko je bila zabeležena izguba 9 odstotnih točk tržnega deleža.

| (142) | Na splošno je značilnost položaja industrije Skupnosti mešan razvoj: medtem ko nekateri kazalci kažejo pozitivno gibanje, številni drugi pričajo o negativnem. Pri primerjavi zgoraj navedenih gibanj s tistimi, opisanimi v uredbi, ki uvaja začasne in dokončne ukrepe, je jasno, da je imela uvedba protidampinških ukrepov leta 1999 glede uvoza iz Indije, LRK, Ukrajine in Južne Afrike pozitiven vpliv na gospodarski položaj industrije Skupnosti. Če ne bi prišlo do izogibanja ukrepom z uvozom iz Moldavije in Maroka, bi lahko bil položaj še ugodnejši. Poleg tega se je po uvedbi protidampinških ukrepov za uvoz iz Rusije, Tajske in Turčije zadevni tržni delež teh držav zmanjšal (glej uvodne izjave (116) do (119)), kar je vsekakor ublažilo pritisk na cene Skupnosti. Ne glede na to je treba poudariti, da tudi kazalci, ki kažejo pozitivni razvoj, kot so zlasti dobičkonosnost in donosnost naložb, še zdaleč ne dosegajo stopenj, ki bi jih lahko pričakovali, če bi se industrija Skupnosti popolnoma opomogla od povzročene škode. |
| --- | --- |

(142)

Na splošno je značilnost položaja industrije Skupnosti mešan razvoj: medtem ko nekateri kazalci kažejo pozitivno gibanje, številni drugi pričajo o negativnem. Pri primerjavi zgoraj navedenih gibanj s tistimi, opisanimi v uredbi, ki uvaja začasne in dokončne ukrepe, je jasno, da je imela uvedba protidampinških ukrepov leta 1999 glede uvoza iz Indije, LRK, Ukrajine in Južne Afrike pozitiven vpliv na gospodarski položaj industrije Skupnosti. Če ne bi prišlo do izogibanja ukrepom z uvozom iz Moldavije in Maroka, bi lahko bil položaj še ugodnejši. Poleg tega se je po uvedbi protidampinških ukrepov za uvoz iz Rusije, Tajske in Turčije zadevni tržni delež teh držav zmanjšal (glej uvodne izjave (116) do (119)), kar je vsekakor ublažilo pritisk na cene Skupnosti. Ne glede na to je treba poudariti, da tudi kazalci, ki kažejo pozitivni razvoj, kot so zlasti dobičkonosnost in donosnost naložb, še zdaleč ne dosegajo stopenj, ki bi jih lahko pričakovali, če bi se industrija Skupnosti popolnoma opomogla od povzročene škode.

| (143) | Zato se sklene, da se je položaj industrije Skupnosti v primerjavi z obdobjem pred uvedbo ukrepov izboljšal, vendar je ta industrija še vedno občutljiva. |
| --- | --- |

(143)

Zato se sklene, da se je položaj industrije Skupnosti v primerjavi z obdobjem pred uvedbo ukrepov izboljšal, vendar je ta industrija še vedno občutljiva.

7.   VERJETNOST PONOVNEGA POJAVA ŠKODE

| (144) | Kot je bilo sklenjeno v uvodni izjavi (91), imajo proizvajalci zadevnih držav možnost povečati in/ali preusmeriti svoj obseg izvoza na trg Skupnosti. Preiskava je pokazala, da so na podlagi primerljivih vrst izdelka sodelujoči proizvajalci izvozniki prodali zadevni izdelek po znatno nižji ceni kot industrija Skupnosti (58–68 % za LRK, 47–55 % za Indijo). Kar zadeva Ukrajino in Južno Afriko je treba opozoriti, da zaradi nesodelovanja in različnih vrst izdelkov, in torej uvoznih cen, ni mogla biti izvedena primerjava cen za vsako vrsto posebej. Vendar razpoložljiva dejstva kažejo, da sta tako povprečna ukrajinska uvozna cena kot povprečna južnoafriška uvozna cena (obe brez protidampinške dajatve) znatno nižji od domačih cen industrije Skupnosti, tj. ukrajinska 65 % in južnoafriška 25 %. Te nizke cene bi zadevne države po vsej verjetnosti še naprej zaračunavale, tudi z namenom, da nadomestijo izgubljene tržne deleže. Tako obnašanje glede določanja cen, skupaj z zmožnostjo izvoznikov v zadevnih državah, da na trg Skupnosti dobavijo znatne količine zadevnega izdelka, bi po vsej verjetnosti učinkovalo tako, da bi se okrepila težnja padanja cen na trgu s pričakovanim negativnim vplivom na gospodarski položaj industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(144)

Kot je bilo sklenjeno v uvodni izjavi (91), imajo proizvajalci zadevnih držav možnost povečati in/ali preusmeriti svoj obseg izvoza na trg Skupnosti. Preiskava je pokazala, da so na podlagi primerljivih vrst izdelka sodelujoči proizvajalci izvozniki prodali zadevni izdelek po znatno nižji ceni kot industrija Skupnosti (58–68 % za LRK, 47–55 % za Indijo). Kar zadeva Ukrajino in Južno Afriko je treba opozoriti, da zaradi nesodelovanja in različnih vrst izdelkov, in torej uvoznih cen, ni mogla biti izvedena primerjava cen za vsako vrsto posebej. Vendar razpoložljiva dejstva kažejo, da sta tako povprečna ukrajinska uvozna cena kot povprečna južnoafriška uvozna cena (obe brez protidampinške dajatve) znatno nižji od domačih cen industrije Skupnosti, tj. ukrajinska 65 % in južnoafriška 25 %. Te nizke cene bi zadevne države po vsej verjetnosti še naprej zaračunavale, tudi z namenom, da nadomestijo izgubljene tržne deleže. Tako obnašanje glede določanja cen, skupaj z zmožnostjo izvoznikov v zadevnih državah, da na trg Skupnosti dobavijo znatne količine zadevnega izdelka, bi po vsej verjetnosti učinkovalo tako, da bi se okrepila težnja padanja cen na trgu s pričakovanim negativnim vplivom na gospodarski položaj industrije Skupnosti.

| (145) | Iz zgoraj navedenega je razvidno, da ostaja kljub izboljšanju položaja industrije Skupnosti v primerjavi s položajem pred uvedbo obstoječih protidampinških ukrepov le-ta občutljiva in ranljiva. Obstaja verjetnost, da bi bila posledica izpostavljenosti industrije Skupnosti povečanemu obsegu uvoza iz zadevnih držav po dampinških cenah poslabšanje njenega finančnega stanja, kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi. Na podlagi tega se zato sklene, da bi bila posledica razveljavitve ukrepov po vsej verjetnosti ponovni pojav škode v industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(145)

Iz zgoraj navedenega je razvidno, da ostaja kljub izboljšanju položaja industrije Skupnosti v primerjavi s položajem pred uvedbo obstoječih protidampinških ukrepov le-ta občutljiva in ranljiva. Obstaja verjetnost, da bi bila posledica izpostavljenosti industrije Skupnosti povečanemu obsegu uvoza iz zadevnih držav po dampinških cenah poslabšanje njenega finančnega stanja, kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi. Na podlagi tega se zato sklene, da bi bila posledica razveljavitve ukrepov po vsej verjetnosti ponovni pojav škode v industriji Skupnosti.

8.   INTERES SKUPNOSTI

8.1   Uvod

| (146) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti kot celote. Pri določitvi interesa Skupnosti so bili upoštevani vsi različni s tem povezani interesi. |
| --- | --- |

(146)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti kot celote. Pri določitvi interesa Skupnosti so bili upoštevani vsi različni s tem povezani interesi.

| (147) | Treba je opozoriti, da se za sprejetje ukrepov v prvotni preiskavi ni štelo, da nasprotuje interesu Skupnosti. Ker je sedanja preiskava obenem pregled zaradi izteka ukrepov, omogoča analiza stanja, kjer že veljajo protidampinški ukrepi, oceno morebitnega nepotrebnega negativnega učinka, ki ga imajo sedanji protidampinški ukrepi na zadevne stranke. |
| --- | --- |

(147)

Treba je opozoriti, da se za sprejetje ukrepov v prvotni preiskavi ni štelo, da nasprotuje interesu Skupnosti. Ker je sedanja preiskava obenem pregled zaradi izteka ukrepov, omogoča analiza stanja, kjer že veljajo protidampinški ukrepi, oceno morebitnega nepotrebnega negativnega učinka, ki ga imajo sedanji protidampinški ukrepi na zadevne stranke.

| (148) | Na podlagi tega je bilo preučeno, ali kljub sklepu o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitvi škodljivega dampinga obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da v tem posebnem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(148)

Na podlagi tega je bilo preučeno, ali kljub sklepu o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitvi škodljivega dampinga obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da v tem posebnem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Skupnosti.

8.2   Interes industrije Skupnosti

| (149) | Industrija Skupnosti je dokazala, da je strukturno sposobna preživeti. To je potrdil pozitiven razvoj gospodarskega položaja, kakršen je bil po uvedbi protidampinških ukrepov leta 1999. Zlasti pa je dejstvo, da industrija Skupnosti dejansko ni več izgubljala tržnega deleža v nekaj letih pred OP, v močnem nasprotju s položajem pred uvedbo ukrepov. Tudi industrija Skupnosti je med letom 2001 in OP izboljšala svoje stanje glede dobička. Nadalje je treba opozoriti, da je bilo ugotovljeno, da je prišlo do izogibanja ukrepom z uvozom iz Moldavije in Maroka. Če do tega ne bi prišlo, bi bil položaj industrije Skupnosti še ugodnejši. |
| --- | --- |

(149)

Industrija Skupnosti je dokazala, da je strukturno sposobna preživeti. To je potrdil pozitiven razvoj gospodarskega položaja, kakršen je bil po uvedbi protidampinških ukrepov leta 1999. Zlasti pa je dejstvo, da industrija Skupnosti dejansko ni več izgubljala tržnega deleža v nekaj letih pred OP, v močnem nasprotju s položajem pred uvedbo ukrepov. Tudi industrija Skupnosti je med letom 2001 in OP izboljšala svoje stanje glede dobička. Nadalje je treba opozoriti, da je bilo ugotovljeno, da je prišlo do izogibanja ukrepom z uvozom iz Moldavije in Maroka. Če do tega ne bi prišlo, bi bil položaj industrije Skupnosti še ugodnejši.

| (150) | Razumno se lahko pričakuje, da bo industrija Skupnosti imela še naprej koristi od trenutno uvedenih ukrepov in bo njen tržni delež še naprej rasel ter da bo izboljšala svojo dobičkonosnost. V primeru, da se ukrepi ne ohranijo, obstaja verjetnost, da bo industrija Skupnosti ponovno utrpela škodo zaradi povečanega uvoza po dampinških cenah iz zadevnih držav in da se bo trenutno ranljivo finančno stanje še poslabšalo. |
| --- | --- |

(150)

Razumno se lahko pričakuje, da bo industrija Skupnosti imela še naprej koristi od trenutno uvedenih ukrepov in bo njen tržni delež še naprej rasel ter da bo izboljšala svojo dobičkonosnost. V primeru, da se ukrepi ne ohranijo, obstaja verjetnost, da bo industrija Skupnosti ponovno utrpela škodo zaradi povečanega uvoza po dampinških cenah iz zadevnih držav in da se bo trenutno ranljivo finančno stanje še poslabšalo.

8.3   Interes uvoznikov

| (151) | Treba je opozoriti, de je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da učinek uvedbe ukrepov ne bi bil znaten. Kot je navedeno zgoraj, noben uvoznik ni popolnoma sodeloval v tej preiskavi. Zato se sklene, da ohranitev ukrepov ne bo znatno vplivala na uvoznike ali trgovce. |
| --- | --- |

(151)

Treba je opozoriti, de je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da učinek uvedbe ukrepov ne bi bil znaten. Kot je navedeno zgoraj, noben uvoznik ni popolnoma sodeloval v tej preiskavi. Zato se sklene, da ohranitev ukrepov ne bo znatno vplivala na uvoznike ali trgovce.

8.4   Interes uporabnikov

| (152) | JŽV se uporablja v številnih oblikah in zato lahko zadeva veliko področij predelovalne industrije. Naslednji seznam predelovalne industrije je le okviren: ribiška industrija, pomorska industrija/sektor pomorskih prevozov, naftna industrija in pridobivanje zemeljskega plina, rudarstvo, gozdarstvo, letalski prevozi, nizka in visoka gradnja ter drugo gradbeništvo, višinska krmila. Pri preučitvi možnih učinkov uvedbe ukrepov na uporabnike je bilo v prvotni preiskavi sklenjeno, da porast stroškov za JŽV glede na zanemarljiv pomen teh stroškov ne bi smel imeti kakšnih posebnih posledic za predelovalno industrijo. Dejstvo, da noben uporabnik ni predložil informacij, ki bi nasprotovale zgornjim ugotovitvam v okviru trenutnih gibanj preiskave v zvezi s pregledom, potrjuje, da: (i) JŽV predstavlja zelo majhen del celotnih proizvodnih stroškov za to predelovalno industrijo, (ii) trenutno veljavni ukrepi niso imeli znatnih negativnih učinkov na njihov gospodarski položaj, in (iii) nadaljevanje ukrepov ne bi negativno vplivalo na finančne interese predelovalne industrije. |
| --- | --- |

(152)

JŽV se uporablja v številnih oblikah in zato lahko zadeva veliko področij predelovalne industrije. Naslednji seznam predelovalne industrije je le okviren: ribiška industrija, pomorska industrija/sektor pomorskih prevozov, naftna industrija in pridobivanje zemeljskega plina, rudarstvo, gozdarstvo, letalski prevozi, nizka in visoka gradnja ter drugo gradbeništvo, višinska krmila. Pri preučitvi možnih učinkov uvedbe ukrepov na uporabnike je bilo v prvotni preiskavi sklenjeno, da porast stroškov za JŽV glede na zanemarljiv pomen teh stroškov ne bi smel imeti kakšnih posebnih posledic za predelovalno industrijo. Dejstvo, da noben uporabnik ni predložil informacij, ki bi nasprotovale zgornjim ugotovitvam v okviru trenutnih gibanj preiskave v zvezi s pregledom, potrjuje, da: (i) JŽV predstavlja zelo majhen del celotnih proizvodnih stroškov za to predelovalno industrijo, (ii) trenutno veljavni ukrepi niso imeli znatnih negativnih učinkov na njihov gospodarski položaj, in (iii) nadaljevanje ukrepov ne bi negativno vplivalo na finančne interese predelovalne industrije.

8.5   Interes dobaviteljev

| (153) | V prvotni preiskavi je bilo sklenjeno, da bi imeli dobavitelji industrije Skupnosti koristi od uvedbe ukrepov. Ker v okviru tega pregleda ni bilo informacij, ki bi dokazovale nasprotno, se sklene, da bi ohranitev trenutnih ukrepov še naprej imela pozitiven učinek na dobavitelje. |
| --- | --- |

(153)

V prvotni preiskavi je bilo sklenjeno, da bi imeli dobavitelji industrije Skupnosti koristi od uvedbe ukrepov. Ker v okviru tega pregleda ni bilo informacij, ki bi dokazovale nasprotno, se sklene, da bi ohranitev trenutnih ukrepov še naprej imela pozitiven učinek na dobavitelje.

8.6   Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti

| (154) | Glede na zgoraj navedeno se sklene, da ni utemeljenih razlogov proti ohranitvi obstoječih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(154)

Glede na zgoraj navedeno se sklene, da ni utemeljenih razlogov proti ohranitvi obstoječih protidampinških ukrepov.

9.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (155) | Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predviden predlog za ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil dan tudi rok za podajo stališč. Komisija ni prejela pripomb, ki bi bile take narave, da bi spremenile zgornje zaključne ugotovitve. |
| --- | --- |

(155)

Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predviden predlog za ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil dan tudi rok za podajo stališč. Komisija ni prejela pripomb, ki bi bile take narave, da bi spremenile zgornje zaključne ugotovitve.

| (156) | Iz zgoraj navedenega sledi, kakor določa člen 11(2) osnovne uredbe, da je treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz JŽV s poreklom iz Indije, LRK, Ukrajine in Južne Afrike. Treba je opozoriti, da so te ukrepe sestavljali davki ad valorem, razen uvoza zadevnega izdelka, ki sta ga za izvoz v Skupnost proizvedli in prodali ena indijska družba in ena južnoafriška družba, katerih zavezi sta bili sprejeti. |
| --- | --- |

(156)

Iz zgoraj navedenega sledi, kakor določa člen 11(2) osnovne uredbe, da je treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz JŽV s poreklom iz Indije, LRK, Ukrajine in Južne Afrike. Treba je opozoriti, da so te ukrepe sestavljali davki ad valorem, razen uvoza zadevnega izdelka, ki sta ga za izvoz v Skupnost proizvedli in prodali ena indijska družba in ena južnoafriška družba, katerih zavezi sta bili sprejeti.

| (157) | Kot je opredeljeno v uvodni izjavi (3), so bile veljavne protidampinške dajatve na uvoz zadevnega izdelka iz Ukrajine in LRK razširjene, tako da zajemajo tudi uvoz JŽV, poslanega iz Moldavije oziroma Maroka, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Moldaviji ali Maroku ali ne. Protidampinško dajatev, ki naj se ohrani za uvoz zadevnega izdelka, kot je določeno v uvodni izjavi (156), je treba še naprej razširiti na uvoz JŽV poslanega iz Moldavije in Maroka, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Moldaviji ali Maroku ali ne. Maroškega proizvajalca izvoznika, za katerega ukrepi, razširjeni z Uredbo (ES) št. 1886/2004, ne veljajo, je treba izvzeti tudi iz ukrepov, uvedenih s to uredbo – |
| --- | --- |

(157)

Kot je opredeljeno v uvodni izjavi (3), so bile veljavne protidampinške dajatve na uvoz zadevnega izdelka iz Ukrajine in LRK razširjene, tako da zajemajo tudi uvoz JŽV, poslanega iz Moldavije oziroma Maroka, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Moldaviji ali Maroku ali ne. Protidampinško dajatev, ki naj se ohrani za uvoz zadevnega izdelka, kot je določeno v uvodni izjavi (156), je treba še naprej razširiti na uvoz JŽV poslanega iz Moldavije in Maroka, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Moldaviji ali Maroku ali ne. Maroškega proizvajalca izvoznika, za katerega ukrepi, razširjeni z Uredbo (ES) št. 1886/2004, ne veljajo, je treba izvzeti tudi iz ukrepov, uvedenih s to uredbo –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz jeklenih vrvi in kablov, vključno z zaprtimi svitki vrvi, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, z največjim prečnim prerezom več kot 3 mm, ki so uvrščeni pod oznake KN ex 7312 10 82 (oznaka TARIC 7312108219), ex 7312 10 84 (oznaka TARIC 7312108419), ex 7312 10 86 (oznaka TARIC 7312108619), ex 7312 10 88 (oznaka TARIC 7312108819) in ex 7312 10 99 (oznaka TARIC 7312109919) in s poreklom iz Indije, Ljudske republike Kitajske, Ukrajine in Južne Afrike.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za CIF neto ceno franko meja Skupnosti, pred plačilom dajatve, za izdelke, ki jih proizvajajo spodaj naštete družbe, je:

| Država | Družba | Stopnja dajatve
  (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Usha Martin Limited (bivša Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd) 2A, Shakespeare Sarani Kalkuta – 700 071, West Bengal, Indija | 23,8 | 8613 |
| Vse druge družbe | 30,8 | 8900 |
| Ljudska republika Kitajska | Vse družbe | 60,4 | — |
| Ukrajina | Vse družbe | 51,8 | — |
| Južna Afrika | Vse družbe | 38,6 | 8900 |

Država

Družba

Stopnja dajatve

(%)

Dodatna oznaka TARIC

Indija

Usha Martin Limited (bivša Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd) 2A, Shakespeare Sarani Kalkuta – 700 071, West Bengal, Indija

23,8

8613

Vse druge družbe

30,8

8900

Ljudska republika Kitajska

Vse družbe

60,4

—

Ukrajina

Vse družbe

51,8

—

Južna Afrika

Vse družbe

38,6

8900

3.   Dokončna protidampinška dajatev, ki se uporablja za uvoz iz Ukrajine, kot je določeno v odstavku 2, se razširi na uvoz istih jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Moldavije, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Moldaviji ali ne (oznake TARIC 7312108211, 7312108411, 7312108611, 7312108811, 7312109911).

4.   Dokončna protidampinška dajatev, ki se uporablja za uvoz iz Ljudske republike Kitajske, kot je določeno v odstavku 2, se razširi na uvoz istih jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Maroku ali ne (oznake TARIC 7312108212, 7312108412, 7312108612, 7312108812, 7312109912), z izjemo tistih, ki jih proizvaja Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Maroko (dodatna oznaka TARIC A567).

5.   Ne glede na odstavek 1 se dokončna protidampinška dajatev ne uporablja za uvoz, sproščen v prosti promet v skladu s členom 2.

6.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne carinske določbe.

Člen 2

1.   Uvoz blaga, ki je deklarirano za sprostitev v prosti promet pod naslednjimi dodatnimi oznakami TARIC, in ga je spodaj navedena družba izdelala in neposredno izvozila (tj. odpremila in fakturirala) družbi v Skupnosti, kot uvozniku, je oproščeno protidampinške dajatve, uvedene s členom 1, če je bilo uvoženo v skladu z odstavkom 2 tega člena.

| Država | Družba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Indija | Usha Martin Limited (bivša Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd) |
| 2A, Shakespeare Sarani Kalkuta – 700 071, West Bengal, Indija |

Država

Družba

Dodatna oznaka TARIC

Indija

Usha Martin Limited (bivša Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd)

2A, Shakespeare Sarani Kalkuta – 700 071, West Bengal, Indija

A024

Južna Afrika

| Haggie |
| --- |
| Lower Germiston Road |
| Jupiter |
| PO Box 40072 |
| Cleveland |
| Južna Afrika |

Haggie

Lower Germiston Road

Jupiter

PO Box 40072

Cleveland

Južna Afrika

A023

2.   Uvoz iz odstavka 1 je oproščen protidampinške dajatve pod naslednjimi pogoji:

| (a) | da je veljavni račun na podlagi zaveze, ki vsebuje vsaj elemente, naštete v Prilogi, predložen carinskim organom držav članic ob predložitvi deklaracije za sprostitev v prosti promet; in |
| --- | --- |

(a)

da je veljavni račun na podlagi zaveze, ki vsebuje vsaj elemente, naštete v Prilogi, predložen carinskim organom držav članic ob predložitvi deklaracije za sprostitev v prosti promet; in

| (b) | da blago, deklarirano in predloženo carini, natančno ustreza opisu na računu na podlagi zaveze. |
| --- | --- |

(b)

da blago, deklarirano in predloženo carini, natančno ustreza opisu na računu na podlagi zaveze.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. novembra 2005

Za Svet

Predsednik

G. BROWN

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 217, 17.8.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1674/2003 (UL L 238, 25.9.2003, str. 1).

2

(3)  UL L 217, 17.8.1999, str. 63. Sklep, kakor je bil spremenjen z Uredbo (ES) št. 1678/2003 (UL L 238, 25.9.2003, str. 13).

3

(4)  UL L 120, 24.4.2004, str. 1.

4

(5)  UL L 328, 30.10.2004, str. 1.

5

(6)  UL C 283, 20.11.2004, str. 6.

6

(7)  UL L 276, 21.10.2005, str. 62.

7

(8)  UL C 272, 13.11.2003, str. 2.

8

(9)  UL C 203, 11.8.2004, str. 4.

9

(10)  UL C 207, 17.8.2004, str. 2.

10

(11)  UL L 211, 4.8.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 564/2005 (UL L 97, 15.4.2005, str. 1).

11

---

PRILOGA

Prodajo jeklenih vrvi in kablov, ki jo opravi družba v Skupnosti in so predmet zaveze, spremlja račun na podlagi zaveze, ki vsebuje naslednje elemente:

| 1. | Številčna oznaka izdelka (PRC) (kakor je določena v zavezi, ki jo je ponudil zadevni proizvajalec izvoznik), vključno z vrsto, številom pramenov, številom vrvi po pramenu in oznako KN. |
| --- | --- |

1.

Številčna oznaka izdelka (PRC) (kakor je določena v zavezi, ki jo je ponudil zadevni proizvajalec izvoznik), vključno z vrsto, številom pramenov, številom vrvi po pramenu in oznako KN.

| 2. | Natančen opis blaga, vključno z:






  — | „oznako izdelka, ki jo uporablja družba“ (CPC), |
| --- | --- | --- |

2.

Natančen opis blaga, vključno z:

—

„oznako izdelka, ki jo uporablja družba“ (CPC),

| — | oznako KN, |
| --- | --- |

—

oznako KN,

| — | dodatno oznako TARIC, pod katero se lahko blago na računu na podlagi zaveze ocarini na mejah Skupnosti (kot je določeno s to uredbo), |
| --- | --- |

—

dodatno oznako TARIC, pod katero se lahko blago na računu na podlagi zaveze ocarini na mejah Skupnosti (kot je določeno s to uredbo),

| — | količino (v kilogramih), |
| --- | --- |

—

količino (v kilogramih),

| — | najnižjo ceno, ki se uporablja. |
| --- | --- |

—

najnižjo ceno, ki se uporablja.

| 3. | Prodajni pogoji, vključno s:






  — | ceno za kilogram, |
| --- | --- | --- |

3.

Prodajni pogoji, vključno s:

—

ceno za kilogram,

| — | veljavnimi plačilnimi pogoji, |
| --- | --- |

—

veljavnimi plačilnimi pogoji,

| — | veljavnimi pogoji dobave, |
| --- | --- |

—

veljavnimi pogoji dobave,

| — | vsoto popustov in rabatov. |
| --- | --- |

—

vsoto popustov in rabatov.

| 4. | Ime uvoznika, kateremu družba neposredno izda račun na podlagi zaveze. |
| --- | --- |

4.

Ime uvoznika, kateremu družba neposredno izda račun na podlagi zaveze.

| 5. | Ime zastopnika družbe, ki je izdal račun na podlagi zaveze, in naslednjo podpisano izjavo:
  „Podpisani potrjujem, da se prodaja za neposredni izvoz v Evropsko skupnost blaga, ki ga zajema ta račun, izvaja v obsegu in pod pogoji zaveze, ki jo je ponudil(-a) ... [ime družbe] in potrdila Evropska komisija s Sklepom (1999/572/ES). Izjavljam, da so podatki na tem računu popolni in pravilni.“ |
| --- | --- |

5.

Ime zastopnika družbe, ki je izdal račun na podlagi zaveze, in naslednjo podpisano izjavo:

„Podpisani potrjujem, da se prodaja za neposredni izvoz v Evropsko skupnost blaga, ki ga zajema ta račun, izvaja v obsegu in pod pogoji zaveze, ki jo je ponudil(-a) ... [ime družbe] in potrdila Evropska komisija s Sklepom (1999/572/ES). Izjavljam, da so podatki na tem računu popolni in pravilni.“

---

| 16.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 299/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 299/23

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1859/2005

z dne 14. novembra 2005

o uvedbi nekaterih omejevalnih ukrepov v zvezi z Uzbekistanom

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti členov 60 in 301 Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega stališča 2005/792/SZVP z dne 14. novembra 2005 o omejevalnih ukrepih proti Uzbekistanu (1),

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 23. maja 2005 ostro obsodil uzbekistanske varnostne sile, ki so po poročilih prekomerno, nesorazmerno in nepremišljeno uporabile silo v Andidžanu (vzhodni Uzbekistan) v začetku meseca maja. Svet je izrazil globoko obžalovanje, ker se uzbekistanske oblasti niso ustrezno odzvale na poziv Združenih narodov k neodvisni mednarodni preiskavi. Dne 13. junija 2005 je uzbekistanske oblasti pozval, naj do konca junija 2005 ponovno razmislijo o svojem stališču. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 23. maja 2005 ostro obsodil uzbekistanske varnostne sile, ki so po poročilih prekomerno, nesorazmerno in nepremišljeno uporabile silo v Andidžanu (vzhodni Uzbekistan) v začetku meseca maja. Svet je izrazil globoko obžalovanje, ker se uzbekistanske oblasti niso ustrezno odzvale na poziv Združenih narodov k neodvisni mednarodni preiskavi. Dne 13. junija 2005 je uzbekistanske oblasti pozval, naj do konca junija 2005 ponovno razmislijo o svojem stališču.

| (2) | Ker do zdaj ni bil posredovan noben ustrezen odgovor, Skupno stališče 2005/792/SZVP določa, da je treba uvesti nekatere omejevalne ukrepe za začetno obdobje enega leta, med katerim se bodo ukrepi stalno preverjali. |
| --- | --- |

(2)

Ker do zdaj ni bil posredovan noben ustrezen odgovor, Skupno stališče 2005/792/SZVP določa, da je treba uvesti nekatere omejevalne ukrepe za začetno obdobje enega leta, med katerim se bodo ukrepi stalno preverjali.

| (3) | Omejevalni ukrepi, določeni v Skupnem stališču 2005/792/SZVP, med drugim vključujejo prepoved izvoza opreme, ki lahko služi za notranjo represijo, in prepoved tehnične pomoči, financiranja in finančne pomoči v zvezi z vojaškimi dejavnostmi, orožjem in sorodnim materialom ter opremo, ki lahko služi za notranjo represijo. |
| --- | --- |

(3)

Omejevalni ukrepi, določeni v Skupnem stališču 2005/792/SZVP, med drugim vključujejo prepoved izvoza opreme, ki lahko služi za notranjo represijo, in prepoved tehnične pomoči, financiranja in finančne pomoči v zvezi z vojaškimi dejavnostmi, orožjem in sorodnim materialom ter opremo, ki lahko služi za notranjo represijo.

| (4) | Ti ukrepi spadajo v okvir Pogodbe, zato je treba predvsem zaradi zagotovitve, da jih bodo gospodarski subjekti v vseh državah članicah enotno uporabljali, njihovo izvajanje v okviru Skupnosti določiti z zakonodajo Skupnosti. Za namene te uredbe velja, da ozemlje Skupnosti obsega ozemlja držav članic, za katere velja Pogodba, pod pogoji, določenimi v Pogodbi. |
| --- | --- |

(4)

Ti ukrepi spadajo v okvir Pogodbe, zato je treba predvsem zaradi zagotovitve, da jih bodo gospodarski subjekti v vseh državah članicah enotno uporabljali, njihovo izvajanje v okviru Skupnosti določiti z zakonodajo Skupnosti. Za namene te uredbe velja, da ozemlje Skupnosti obsega ozemlja držav članic, za katere velja Pogodba, pod pogoji, določenimi v Pogodbi.

| (5) | Seznam opreme, ki lahko služi za notranjo represijo, je treba pravočasno dopolniti z referenčnimi številkami iz kombinirane nomenklature, kakor so določene v Prilogi I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (2). |
| --- | --- |

(5)

Seznam opreme, ki lahko služi za notranjo represijo, je treba pravočasno dopolniti z referenčnimi številkami iz kombinirane nomenklature, kakor so določene v Prilogi I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (2).

| (6) | Države članice določijo kazni, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe. Predvidene kazni morajo biti sorazmerne, učinkovite in odvračilne. |
| --- | --- |

(6)

Države članice določijo kazni, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe. Predvidene kazni morajo biti sorazmerne, učinkovite in odvračilne.

| (7) | Da bi zagotovili učinkovitost ukrepov, določenih v tej uredbi, mora ta uredba začeti veljati dan po njeni objavi – |
| --- | --- |

(7)

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepov, določenih v tej uredbi, mora ta uredba začeti veljati dan po njeni objavi –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| 1. | „oprema, ki lahko služi za notranjo represijo“ pomeni blago, navedeno v Prilogi I; |
| --- | --- |

1.

„oprema, ki lahko služi za notranjo represijo“ pomeni blago, navedeno v Prilogi I;

| 2. | „tehnična pomoč“ pomeni vsako tehnično podporo v zvezi s popravili, razvojem, izdelavo, sestavljanjem, preskušanjem, vzdrževanjem ali katero koli drugo tehnično storitev in je lahko v obliki navodil, svetovanja, usposabljanja, prenosa praktičnega znanja ali spretnosti ali svetovalnih storitev; tehnična pomoč vključuje pomoč v ustni obliki; |
| --- | --- |

2.

„tehnična pomoč“ pomeni vsako tehnično podporo v zvezi s popravili, razvojem, izdelavo, sestavljanjem, preskušanjem, vzdrževanjem ali katero koli drugo tehnično storitev in je lahko v obliki navodil, svetovanja, usposabljanja, prenosa praktičnega znanja ali spretnosti ali svetovalnih storitev; tehnična pomoč vključuje pomoč v ustni obliki;

| 3. | „ozemlje Skupnosti“ pomeni ozemlja držav članic, kjer se uporablja Pogodba, pod pogoji, določenimi v Pogodbi. |
| --- | --- |

3.

„ozemlje Skupnosti“ pomeni ozemlja držav članic, kjer se uporablja Pogodba, pod pogoji, določenimi v Pogodbi.

Člen 2

Prepovedano je:

| (a) | neposredno ali posredno prodajati, dobavljati, prenašati ali izvažati opremo, ki lahko služi za notranjo represijo, ne glede na to, ali izvira iz Skupnosti ali ne, vsem fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom v Uzbekistanu ali za uporabo v tej državi; |
| --- | --- |

(a)

neposredno ali posredno prodajati, dobavljati, prenašati ali izvažati opremo, ki lahko služi za notranjo represijo, ne glede na to, ali izvira iz Skupnosti ali ne, vsem fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom v Uzbekistanu ali za uporabo v tej državi;

| (b) | neposredno ali posredno zagotavljati tehnično pomoč v zvezi z opremo iz točke (a) vsem fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom v Uzbekistanu ali za uporabo v tej državi; |
| --- | --- |

(b)

neposredno ali posredno zagotavljati tehnično pomoč v zvezi z opremo iz točke (a) vsem fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom v Uzbekistanu ali za uporabo v tej državi;

| (c) | neposredno ali posredno zagotavljati financiranje ali finančno pomoč v zvezi z opremo iz točke (a) vsem fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom v Uzbekistanu ali za uporabo v tej državi; |
| --- | --- |

(c)

neposredno ali posredno zagotavljati financiranje ali finančno pomoč v zvezi z opremo iz točke (a) vsem fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom v Uzbekistanu ali za uporabo v tej državi;

| (d) | zavestno in namerno sodelovati v dejavnostih, katerih cilj ali posledica je neposredno ali posredno pospeševanje transakcij iz točk (a), (b) ali (c). |
| --- | --- |

(d)

zavestno in namerno sodelovati v dejavnostih, katerih cilj ali posledica je neposredno ali posredno pospeševanje transakcij iz točk (a), (b) ali (c).

Člen 3

Prepovedano je:

| (a) | neposredno ali posredno zagotavljati tehnično pomoč v zvezi z vojaškimi dejavnostmi in z zagotavljanjem, proizvodnjo, vzdrževanjem in uporabo oborožitve in drugega vojaškega materiala vseh vrst, vključno z orožjem in strelivom, vojaškimi vozili in opremo, paravojaško opremo in nadomestnimi deli za navedeno, vsem fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom v Uzbekistanu ali za uporabo v tej državi; |
| --- | --- |

(a)

neposredno ali posredno zagotavljati tehnično pomoč v zvezi z vojaškimi dejavnostmi in z zagotavljanjem, proizvodnjo, vzdrževanjem in uporabo oborožitve in drugega vojaškega materiala vseh vrst, vključno z orožjem in strelivom, vojaškimi vozili in opremo, paravojaško opremo in nadomestnimi deli za navedeno, vsem fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom v Uzbekistanu ali za uporabo v tej državi;

| (b) | neposredno ali posredno zagotavljati financiranje ali finančno pomoč v zvezi z vojaškimi dejavnostmi, vključno zlasti s subvencijami, posojili in zavarovanjem kreditnih izvoznih poslov za kakršno koli prodajo, dobavo, prenos ali izvoz orožja in sorodnih materialov ali za kakršno koli zagotavljanje pripadajoče tehnične pomoči in drugih storitev vsem fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom v Uzbekistanu ali za uporabo v tej državi; |
| --- | --- |

(b)

neposredno ali posredno zagotavljati financiranje ali finančno pomoč v zvezi z vojaškimi dejavnostmi, vključno zlasti s subvencijami, posojili in zavarovanjem kreditnih izvoznih poslov za kakršno koli prodajo, dobavo, prenos ali izvoz orožja in sorodnih materialov ali za kakršno koli zagotavljanje pripadajoče tehnične pomoči in drugih storitev vsem fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom v Uzbekistanu ali za uporabo v tej državi;

| (c) | zavestno in namerno sodelovati v dejavnostih, katerih cilj ali posledica je pospeševanje transakcij iz točk (a) in (b). |
| --- | --- |

(c)

zavestno in namerno sodelovati v dejavnostih, katerih cilj ali posledica je pospeševanje transakcij iz točk (a) in (b).

Člen 4

1.   Z odstopanjem od členov 2 in 3 lahko pristojni organi držav članic, navedeni v Prilogi II, odobrijo:

| (a) | prodajo, dobavo, prenos ali izvoz opreme, ki lahko služi za notranjo represijo, če je namenjena:






  (i) | silam v Uzbekistanu, ki prispevajo k Mednarodni varnostni podporni sili (ISAF) in k „Operaciji trajne svobode“ („Operation Enduring Freedom“ – OEF), ali |
| --- | --- | --- |

(a)

prodajo, dobavo, prenos ali izvoz opreme, ki lahko služi za notranjo represijo, če je namenjena:

(i)

silam v Uzbekistanu, ki prispevajo k Mednarodni varnostni podporni sili (ISAF) in k „Operaciji trajne svobode“ („Operation Enduring Freedom“ – OEF), ali

| (ii) | izključno uporabi v človekoljubne ali zaščitne namene; |
| --- | --- |

(ii)

izključno uporabi v človekoljubne ali zaščitne namene;

| (b) | zagotovitev financiranja, finančne pomoči ali tehnične pomoči v zvezi z opremo iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

zagotovitev financiranja, finančne pomoči ali tehnične pomoči v zvezi z opremo iz točke (a);

| (c) | zagotovitev financiranja, finančne pomoči in tehnične pomoči v zvezi z:






  (i) | nesmrtonosno vojaško opremo, namenjeno izključno uporabi v človekoljubne ali zaščitne namene, programom vzpostavljanja institucij Združenih narodov, Evropske unije in Skupnosti ali operacijam EU in ZN na področju kriznega upravljanja; ali |
| --- | --- | --- |

(c)

zagotovitev financiranja, finančne pomoči in tehnične pomoči v zvezi z:

(i)

nesmrtonosno vojaško opremo, namenjeno izključno uporabi v človekoljubne ali zaščitne namene, programom vzpostavljanja institucij Združenih narodov, Evropske unije in Skupnosti ali operacijam EU in ZN na področju kriznega upravljanja; ali

| (ii) | vojaško opremo za sile v Uzbekistanu, ki prispevajo k Mednarodni varnostni podporni sili (ISAF) in k „Operaciji trajne svobode“ (OEF). |
| --- | --- |

(ii)

vojaško opremo za sile v Uzbekistanu, ki prispevajo k Mednarodni varnostni podporni sili (ISAF) in k „Operaciji trajne svobode“ (OEF).

2.   Za dejavnosti, ki so bile že izvedene, dovoljenja ni mogoče izdati.

Člen 5

Člena 2 in 3 se ne uporabljata za zaščitna oblačila, vključno z neprebojnimi jopiči in vojaškimi čeladami, ki jih zgolj za osebno uporabo v Uzbekistan začasno izvozijo člani osebja Združenih narodov, osebja Evropske unije, Skupnosti ali njenih držav članic, predstavniki medijev in delavci na področju človekoljubne in razvojne pomoči ter njim pridruženo osebje.

Člen 6

Komisija in države članice se medsebojno nemudoma obvestijo o ukrepih, sprejetih v skladu s to uredbo, in si posredujejo vse druge pomembne informacije, ki so jim na voljo v zvezi s to uredbo, zlasti informacije o kršenju in težavah z izvrševanjem ter o sodbah, ki so jih izrekla nacionalna sodišča.

Člen 7

Komisija je pooblaščena za spremembe Priloge II na podlagi informacij, ki jih posredujejo države članice.

Člen 8

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev njihovega izvajanja. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Države članice po začetku veljavnosti te uredbe o teh pravilih nemudoma obvestijo Komisijo in jo obveščajo o vseh naknadnih spremembah.

Člen 9

Ta uredba se uporablja:

| (a) | na ozemlju Skupnosti, vključno z njenim zračnim prostorom; |
| --- | --- |

(a)

na ozemlju Skupnosti, vključno z njenim zračnim prostorom;

| (b) | na vseh zrakoplovih ali vseh plovilih, ki so v pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

(b)

na vseh zrakoplovih ali vseh plovilih, ki so v pristojnosti držav članic;

| (c) | za katero koli fizično osebo na ozemlju ali izven ozemlja Skupnosti, ki ima državljanstvo države članice; |
| --- | --- |

(c)

za katero koli fizično osebo na ozemlju ali izven ozemlja Skupnosti, ki ima državljanstvo države članice;

| (d) | za vse pravne osebe, subjekte ali organe, registrirane ali ustanovljene v skladu z zakonodajo države članice; |
| --- | --- |

(d)

za vse pravne osebe, subjekte ali organe, registrirane ali ustanovljene v skladu z zakonodajo države članice;

| (e) | za katero koli pravno osebo, subjekt ali organ v zvezi s kakršnim koli poslom, opravljenim v celoti ali delno znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(e)

za katero koli pravno osebo, subjekt ali organ v zvezi s kakršnim koli poslom, opravljenim v celoti ali delno znotraj Skupnosti.

Člen 10

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. novembra 2005

Za Svet

Predsednica

T. JOWELL

---

(1)  Glej stran 72 tega uradnega lista.

1

(2)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 493/2005 (UL L 82, 31.3.2005, str. 1).

2

---

PRILOGA I

Seznam opreme, ki lahko služi za notranjo represijo iz členov 1(1) in 2(1)

Naslednji seznam ne vključuje predmetov, izdelanih ali prirejenih posebej za vojaško uporabo.

| 1. | Neprebojne zaščitne čelade, proti-izgredniške čelade in proti-izgredniški ščiti ter neprebojni ščiti in njihovi posebej izdelani sestavni deli |
| --- | --- |

1.

Neprebojne zaščitne čelade, proti-izgredniške čelade in proti-izgredniški ščiti ter neprebojni ščiti in njihovi posebej izdelani sestavni deli

| 2. | Posebej izdelana oprema za prstne odtise |
| --- | --- |

2.

Posebej izdelana oprema za prstne odtise

| 3. | Električni iskalni žarometi |
| --- | --- |

3.

Električni iskalni žarometi

| 4. | Gradbena oprema z balistično zaščito |
| --- | --- |

4.

Gradbena oprema z balistično zaščito

| 5. | Lovski noži |
| --- | --- |

5.

Lovski noži

| 6. | Posebej izdelana proizvodna oprema za proizvodnjo šibrovk |
| --- | --- |

6.

Posebej izdelana proizvodna oprema za proizvodnjo šibrovk

| 7. | Oprema za ročno polnjenje streliva |
| --- | --- |

7.

Oprema za ročno polnjenje streliva

| 8. | Naprave za prestrezanje komunikacij |
| --- | --- |

8.

Naprave za prestrezanje komunikacij

| 9. | Polprevodniški optični detektorji |
| --- | --- |

9.

Polprevodniški optični detektorji

| 10. | Svetlobne ojačevalne cevi |
| --- | --- |

10.

Svetlobne ojačevalne cevi

| 11. | Strelni daljnogledi |
| --- | --- |

11.

Strelni daljnogledi

| 12. | Orožje z gladko cevjo in pripadajoče strelivo, razen orožja in streliva, posebej izdelanega za vojaško uporabo, in zanju posebej izdelani sestavni deli; razen:






  — | signalnih pištol; |
| --- | --- | --- |

12.

Orožje z gladko cevjo in pripadajoče strelivo, razen orožja in streliva, posebej izdelanega za vojaško uporabo, in zanju posebej izdelani sestavni deli; razen:

—

signalnih pištol;

| — | orožja na stisnjen zrak ali naboje, ki je bilo izdelano v obliki industrijskih pripomočkov ali pripomočkov za humano omamljanje živali |
| --- | --- |

—

orožja na stisnjen zrak ali naboje, ki je bilo izdelano v obliki industrijskih pripomočkov ali pripomočkov za humano omamljanje živali

| 13. | Simulatorji za vadbo uporabe strelnega orožja ter njihovi posebej izdelani ali prirejeni sestavni deli in pribor |
| --- | --- |

13.

Simulatorji za vadbo uporabe strelnega orožja ter njihovi posebej izdelani ali prirejeni sestavni deli in pribor

| 14. | Bombe in granate, razen bomb in granat, izdelanih posebej za vojaško uporabo, ter zanje posebej izdelani sestavni deli |
| --- | --- |

14.

Bombe in granate, razen bomb in granat, izdelanih posebej za vojaško uporabo, ter zanje posebej izdelani sestavni deli

| 15. | Zaščitni jopiči, razen zaščitnih jopičev, proizvedenih skladno z vojaškimi standardi ali specifikacijami, in zanje posebej izdelani sestavni deli |
| --- | --- |

15.

Zaščitni jopiči, razen zaščitnih jopičev, proizvedenih skladno z vojaškimi standardi ali specifikacijami, in zanje posebej izdelani sestavni deli

| 16. | Večnamenska terenska vozila s pogonom na vsa štiri kolesa, primerna za terensko vožnjo, izdelana ali opremljena z balistično zaščito, in oklepna zaščita takih vozil |
| --- | --- |

16.

Večnamenska terenska vozila s pogonom na vsa štiri kolesa, primerna za terensko vožnjo, izdelana ali opremljena z balistično zaščito, in oklepna zaščita takih vozil

| 17. | Vodni topovi in zanje posebej izdelani ali prirejeni sestavni deli |
| --- | --- |

17.

Vodni topovi in zanje posebej izdelani ali prirejeni sestavni deli

| 18. | Vozila, opremljena z vodnimi topovi |
| --- | --- |

18.

Vozila, opremljena z vodnimi topovi

| 19. | Vozila, posebej izdelana ali prirejena, ki jih je mogoče naelektriti zaradi odganjanja protestnikov, in njihovi sestavni deli, posebej izdelani ali prirejeni v ta namen |
| --- | --- |

19.

Vozila, posebej izdelana ali prirejena, ki jih je mogoče naelektriti zaradi odganjanja protestnikov, in njihovi sestavni deli, posebej izdelani ali prirejeni v ta namen

| 20. | Akustične naprave, ki jih proizvajalec ali dobavitelj predstavlja kot primerne za obvladovanje nemirov, in zanje posebej izdelani sestavni deli |
| --- | --- |

20.

Akustične naprave, ki jih proizvajalec ali dobavitelj predstavlja kot primerne za obvladovanje nemirov, in zanje posebej izdelani sestavni deli

| 21. | Okovi za noge, verige za noge, lisice in pasovi z uporabo elektrošoka, posebej izdelani za omejevanje gibanja ljudi, razen:






  — | lisic, katerih največja skupna dimenzija vključno z verigo ne presega 240 mm v zaklenjenem stanju |
| --- | --- | --- |

21.

Okovi za noge, verige za noge, lisice in pasovi z uporabo elektrošoka, posebej izdelani za omejevanje gibanja ljudi, razen:

—

lisic, katerih največja skupna dimenzija vključno z verigo ne presega 240 mm v zaklenjenem stanju

| 22. | Prenosni pripomočki, izdelani ali prirejeni za namene obvladovanja nemirov ali za samozaščito z uporabo snovi za onesposabljanje (kot npr. solzilni ali dražilni plini), in zanje posebej izdelani sestavni deli |
| --- | --- |

22.

Prenosni pripomočki, izdelani ali prirejeni za namene obvladovanja nemirov ali za samozaščito z uporabo snovi za onesposabljanje (kot npr. solzilni ali dražilni plini), in zanje posebej izdelani sestavni deli

| 23. | Prenosni pripomočki, izdelani ali prirejeni za namene obvladovanja nemirov ali za samozaščito z uporabo elektrošoka (vključno s palicami z elektrošokom, ščiti z elektrošokom, pištolami za omamljanje in pištolami z električnimi puščicami), in zanje v ta namen posebej izdelani ali prirejeni sestavni deli |
| --- | --- |

23.

Prenosni pripomočki, izdelani ali prirejeni za namene obvladovanja nemirov ali za samozaščito z uporabo elektrošoka (vključno s palicami z elektrošokom, ščiti z elektrošokom, pištolami za omamljanje in pištolami z električnimi puščicami), in zanje v ta namen posebej izdelani ali prirejeni sestavni deli

| 24. | Elektronska oprema za odkrivanje skritih eksplozivov in zanjo posebej izdelani sestavni deli, razen:






  — | televizijskih ali rentgenskih nadzornih sistemov |
| --- | --- | --- |

24.

Elektronska oprema za odkrivanje skritih eksplozivov in zanjo posebej izdelani sestavni deli, razen:

—

televizijskih ali rentgenskih nadzornih sistemov

| 25. | Elektronska oprema za motenje, posebej izdelana za preprečevanje daljinskega razstreljevanja improviziranih eksplozivnih naprav, in zanjo posebej izdelani sestavni deli |
| --- | --- |

25.

Elektronska oprema za motenje, posebej izdelana za preprečevanje daljinskega razstreljevanja improviziranih eksplozivnih naprav, in zanjo posebej izdelani sestavni deli

| 26. | Oprema in naprave, posebej izdelane za sprožanje eksplozij z električnimi ali neelektričnimi sredstvi, vključno z napravami za vžig, detonatorji, netili, ojačevalci eksplozije in vžigalnimi vrvicami, ter zanje posebej izdelani sestavni deli, razen:






  — | posebej v določene komercialne namene izdelane opreme in naprav, ki z eksplozivnimi sredstvi povzročajo aktiviranje ali sprožitev druge opreme ali naprav, katerih funkcija ni povzročanje eksplozij (npr. polnilci zračnih blazin pri avtomobilih, prenapetostna zaščita sprožilcev gasilnih škropilnih naprav) |
| --- | --- | --- |

26.

Oprema in naprave, posebej izdelane za sprožanje eksplozij z električnimi ali neelektričnimi sredstvi, vključno z napravami za vžig, detonatorji, netili, ojačevalci eksplozije in vžigalnimi vrvicami, ter zanje posebej izdelani sestavni deli, razen:

—

posebej v določene komercialne namene izdelane opreme in naprav, ki z eksplozivnimi sredstvi povzročajo aktiviranje ali sprožitev druge opreme ali naprav, katerih funkcija ni povzročanje eksplozij (npr. polnilci zračnih blazin pri avtomobilih, prenapetostna zaščita sprožilcev gasilnih škropilnih naprav)

| 27. | Oprema in naprave, izdelane za odstranjevanje eksplozivov; razen:






  — | protibombnih odej; |
| --- | --- | --- |

27.

Oprema in naprave, izdelane za odstranjevanje eksplozivov; razen:

—

protibombnih odej;

| — | kontejnerjev, izdelanih za hranjenje predmetov, za katere se ve ali domneva, da so improvizirane eksplozivne naprave |
| --- | --- |

—

kontejnerjev, izdelanih za hranjenje predmetov, za katere se ve ali domneva, da so improvizirane eksplozivne naprave

| 28. | Naprave za nočno opazovanje in toplotno slikanje ter svetlobne ojačevalne cevi ali njihovi polprevodniški senzorji |
| --- | --- |

28.

Naprave za nočno opazovanje in toplotno slikanje ter svetlobne ojačevalne cevi ali njihovi polprevodniški senzorji

| 29. | Eksplozivni naboji z linearnim rezalnim učinkom |
| --- | --- |

29.

Eksplozivni naboji z linearnim rezalnim učinkom

| 30. | Naslednje eksplozivne in sorodne snovi:






  — | amatol, |
| --- | --- | --- |

30.

Naslednje eksplozivne in sorodne snovi:

—

amatol,

| — | nitroceluloza (z več kot 12,5 % dušika), |
| --- | --- |

—

nitroceluloza (z več kot 12,5 % dušika),

| — | nitroglikol, |
| --- | --- |

—

nitroglikol,

| — | pentaeritritol tetranitrat (PETN), |
| --- | --- |

—

pentaeritritol tetranitrat (PETN),

| — | pikril klorid, |
| --- | --- |

—

pikril klorid,

| — | trinitrofenilmetilnitramin (tetril), |
| --- | --- |

—

trinitrofenilmetilnitramin (tetril),

| — | 2,4,6-trinitrotoluen (TNT) |
| --- | --- |

—

2,4,6-trinitrotoluen (TNT)

| 31. | Posebej izdelana programska oprema in tehnologija, ki se potrebuje za vse našteto. |
| --- | --- |

31.

Posebej izdelana programska oprema in tehnologija, ki se potrebuje za vse našteto.

---

PRILOGA II

Seznam pristojnih organov iz člena 4

BELGIJA

Zvezni organ, odgovoren za prodajo, nabavo in tehnično pomoč s strani belgijskih obrambnih sil in varnostnih služb ter za finančne in tehnične storitve v povezavi s proizvodnjo ali dobavo orožja ter vojaške in paravojaške opreme:

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie/Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes et Energie

| Algemene Directie Economisch Potentieel/Direction générale du Potentiel économique |
| --- |
| Vergunningen/Licences |
| K.B.O. Beheerscel/Cellule de gestion B.C.E |
| 44, Leuvensestraat/rue de Louvain |
| B-1000 Brussel/Bruxelles |
| Tel.: 0032 (0) 2 548 67 79 |
| Faks: 0032 (0) 2 548 65 70. |

Algemene Directie Economisch Potentieel/Direction générale du Potentiel économique

Vergunningen/Licences

K.B.O. Beheerscel/Cellule de gestion B.C.E

44, Leuvensestraat/rue de Louvain

B-1000 Brussel/Bruxelles

Tel.: 0032 (0) 2 548 67 79

Faks: 0032 (0) 2 548 65 70.

Regionalni organi, odgovorni za ostala izvozna, uvozna in tranzitna dovoljenja za orožje, vojaško in paravojaško opremo:

Brussels Hoofdstedelijk Gewest/Région de Bruxelles — Capitale:

| Directie Externe Betrekkingen/Direction des Relations extérieures |
| --- |
| City Center |
| Kruidtuinlaan/Boulevard du Jardin Botanique 20 |
| B-1035 Brussel/Bruxelles |
| Tel.: (32-2) 800 37 59 (Cédric Bellemans) |
| Faks: (32-2) 800 38 20 |
| e-pošta: cbellemans@mrbc.irisnet.be |

Directie Externe Betrekkingen/Direction des Relations extérieures

City Center

Kruidtuinlaan/Boulevard du Jardin Botanique 20

B-1035 Brussel/Bruxelles

Tel.: (32-2) 800 37 59 (Cédric Bellemans)

Faks: (32-2) 800 38 20

e-pošta: cbellemans@mrbc.irisnet.be

Région wallonne:

| Direction Générale Economie et Emploi |
| --- |
| Direction Gestion des Licences |
| Chaussée de Louvain 14 |
| 5000 Namur |
| Tel.: 081/649751 |
| Faks: 081/649760 |
| E-pošta: m.moreels@mrw.wallonie.be |

Direction Générale Economie et Emploi

Direction Gestion des Licences

Chaussée de Louvain 14

5000 Namur

Tel.: 081/649751

Faks: 081/649760

E-pošta: m.moreels@mrw.wallonie.be

Vlaams Gewest:

| Administratie Buitenlands Beleid |
| --- |
| Cel Wapenexport |
| Boudewijnlaan 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel.: (32-2) 553 59 28 |
| Faks: (32-2) 553 60 37 |
| E-pošta: wapenexport@vlaanderen.be |

Administratie Buitenlands Beleid

Cel Wapenexport

Boudewijnlaan 30

B-1000 Brussel

Tel.: (32-2) 553 59 28

Faks: (32-2) 553 60 37

E-pošta: wapenexport@vlaanderen.be

ČEŠKA

| Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| Tel.: + 420 2 24 06 27 20 |
| Tel.: + 420 2 24 22 18 11 |

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

Tel.: + 420 2 24 06 27 20

Tel.: + 420 2 24 22 18 11

| Ministerstvo financí |
| --- |
| Finanční analytický útvar |
| P.O. BOX 675 |
| Jindřišská 14 |
| 111 21 Praha 1 |
| Tel.: + 420 2 5704 4501 |
| Faks: + 420 2 5704 4502 |

Ministerstvo financí

Finanční analytický útvar

P.O. BOX 675

Jindřišská 14

111 21 Praha 1

Tel.: + 420 2 5704 4501

Faks: + 420 2 5704 4502

| Ministerstvo zahraničních věcí |
| --- |
| Odbor Společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU |
| Loretánské nám. 5 |
| 118 00 Praha 1 |
| Tel.: + 420 2 2418 2987 |
| Faks: + 420 2 2418 4080 |

Ministerstvo zahraničních věcí

Odbor Společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU

Loretánské nám. 5

118 00 Praha 1

Tel.: + 420 2 2418 2987

Faks: + 420 2 2418 4080

DANSKA

| Justitsministeriet |
| --- |
| Slotsholmsgade 10 |
| DK-1216 København K |
| Tel.: (45) 33 92 33 40 |
| Faks: (45) 33 93 35 10 |

Justitsministeriet

Slotsholmsgade 10

DK-1216 København K

Tel.: (45) 33 92 33 40

Faks: (45) 33 93 35 10

| Udenrigsministeriet |
| --- |
| Asiatisk Plads 2 |
| DK-1448 København K |
| Tel.: (45) 33 92 00 00 |
| Faks: (45) 32 54 05 33 |

Udenrigsministeriet

Asiatisk Plads 2

DK-1448 København K

Tel.: (45) 33 92 00 00

Faks: (45) 32 54 05 33

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| Tel.: (45) 35 46 62 81 |
| Faks: (45) 35 46 62 03 |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

Tel.: (45) 35 46 62 81

Faks: (45) 35 46 62 03

NEMČIJA

za dovoljenja v zvezi z zagotavljanjem financiranja in finančne pomoči v skladu s členom 4(1)(b) in (c):

| Deutsche Bundesbank |
| --- |
| Servicezentrum Finanzsanktionen |
| Postfach |
| D-80281 München |
| Tel.: (49) 89 28 89 38 00 |
| Faks: (49) 89 35 01 63 38 00 |

Deutsche Bundesbank

Servicezentrum Finanzsanktionen

Postfach

D-80281 München

Tel.: (49) 89 28 89 38 00

Faks: (49) 89 35 01 63 38 00

za dovoljenja v skladu s členom 4(1)(a) in tista, ki zadevajo s tem povezano tehnično pomoč v skladu s členom 4(1)(b), ter za dovoljenja, ki zadevajozagotovitev tehnične pomoči v skladu s členom 4(1)(c):

| Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) |
| --- |
| Frankfurter Straße 29—35 |
| D-65760 Eschborn |
| Tel.: (49) 6196/908-0 |
| Faks: (49) 6196/908-800 |

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA)

Frankfurter Straße 29—35

D-65760 Eschborn

Tel.: (49) 6196/908-0

Faks: (49) 6196/908-800

ESTONIJA

| Eesti Välisministeerium |
| --- |
| Islandi väljak 1 |
| 15049 Tallinn |
| Tel.: + 372 6317 100 |
| Faks: + 372 6317 199 |

Eesti Välisministeerium

Islandi väljak 1

15049 Tallinn

Tel.: + 372 6317 100

Faks: + 372 6317 199

GRČIJA

| Ministry of Economy and Finance |
| --- |
| General Directorate for Policy Planning and Management |
| Address Kornarou Str. |
| 105 63 Athens |
| Τel.: + 30 210 3286401-3 |
| Faks: + 30 210 3286404 |

Ministry of Economy and Finance

General Directorate for Policy Planning and Management

Address Kornarou Str.

105 63 Athens

Τel.: + 30 210 3286401-3

Faks: + 30 210 3286404

| Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών |
| --- |
| Γενική Δ/νση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής |
| Δ/νση: Κορνάρου 1, Τ.Κ. |
| 105 63 Αθήνα — Ελλάς |
| Τηλ.: + 30 210 3286401-3 |
| Φαξ: + 30 210 3286404 |

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Γενική Δ/νση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής

Δ/νση: Κορνάρου 1, Τ.Κ.

105 63 Αθήνα — Ελλάς

Τηλ.: + 30 210 3286401-3

Φαξ: + 30 210 3286404

ŠPANIJA

| Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| --- |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Paseo de la Castellana, 162 |
| E-28046 Madrid |
| Tel.: (34) 913 49 38 60 |
| Faks: (34) 914 57 28 63 |

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Secretaría General de Comercio Exterior

Paseo de la Castellana, 162

E-28046 Madrid

Tel.: (34) 913 49 38 60

Faks: (34) 914 57 28 63

FRANCIJA

| Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie |
| --- |
| Direction générale des douanes et des droits indirects |
| Cellule embargo — Bureau E2 |
| Tel.: (33) 1 44 74 48 93 |
| Faks: (33) 1 44 74 48 97 |

Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie

Direction générale des douanes et des droits indirects

Cellule embargo — Bureau E2

Tel.: (33) 1 44 74 48 93

Faks: (33) 1 44 74 48 97

| Direction générale du Trésor et de la politique économique Service des affaires multilatérales et du développement Sous-direction Politique commerciale et investissements Service Investissements et propriété intellectuelle |
| --- |
| 139, rue du Bercy |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Tel.: (33) 1 44 87 72 85 |
| Faks: (33) 1 53 18 96 55 |

Direction générale du Trésor et de la politique économique Service des affaires multilatérales et du développement Sous-direction Politique commerciale et investissements Service Investissements et propriété intellectuelle

139, rue du Bercy

F-75572 Paris Cedex 12

Tel.: (33) 1 44 87 72 85

Faks: (33) 1 53 18 96 55

| Ministère des affaires étrangères |
| --- |
| Direction générale des affaires politiques et de sécurité |
| Direction des Nations Unies et des organisations internationales Sous-direction des affaires politiques |
| Tel.: (33) 1 43 17 59 68 |
| Fax: (33) 1 43 17 46 91 |
| Service de la politique étrangère et de sécurité commune |
| Tel.: (33) 1 43 17 45 16 |
| Faks: (33) 1 43 17 45 84 |

Ministère des affaires étrangères

Direction générale des affaires politiques et de sécurité

Direction des Nations Unies et des organisations internationales Sous-direction des affaires politiques

Tel.: (33) 1 43 17 59 68

Fax: (33) 1 43 17 46 91

Service de la politique étrangère et de sécurité commune

Tel.: (33) 1 43 17 45 16

Faks: (33) 1 43 17 45 84

IRSKA

| Department of Foreign Affairs |
| --- |
| (United Nations Section) |
| 79-80 Saint Stephen's Green |
| Dublin 2 |
| Tel.: + 353 1 478 0822 |
| Faks: + 353 1 408 2165 |

Department of Foreign Affairs

(United Nations Section)

79-80 Saint Stephen's Green

Dublin 2

Tel.: + 353 1 478 0822

Faks: + 353 1 408 2165

| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland |
| --- |
| (Financial Markets Department) |
| Dame Street |
| Dublin 2 |
| Tel.: + 353 1 671 6666 |
| Faks: + 353 1 679 8882 |

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

(Financial Markets Department)

Dame Street

Dublin 2

Tel.: + 353 1 671 6666

Faks: + 353 1 679 8882

| Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- |
| (Export Licensing Unit) |
| Lower Hatch Street |
| Dublin 2 |
| Tel.: + 353 1 631 2534 |
| Faks: + 353 1 631 2562 |

Department of Enterprise, Trade and Employment

(Export Licensing Unit)

Lower Hatch Street

Dublin 2

Tel.: + 353 1 631 2534

Faks: + 353 1 631 2562

ITALIJA

| Ministero degli Affari Esteri |
| --- |
| Piazzale della Farnesina, 1 |
| I-00194 Roma |

Ministero degli Affari Esteri

Piazzale della Farnesina, 1

I-00194 Roma

| D.G.EU. — Ufficio IV |
| --- |
| Tel.: (39) 06 3691 3645 |
| Faks: (39) 06 3691 2335 |

D.G.EU. — Ufficio IV

Tel.: (39) 06 3691 3645

Faks: (39) 06 3691 2335

| D.G.C.E. — U.A.M.A. |
| --- |
| Tel.: (39) 06 3691 3605 |
| Faks: (39) 06 3691 8815 |

D.G.C.E. — U.A.M.A.

Tel.: (39) 06 3691 3605

Faks: (39) 06 3691 8815

CIPER

| 1. | Import-Export Licencing Unit |
| --- | --- |
| Trade Service |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 6, Andrea Araouzou |
| 1421 Nicosia |
| Tel.: 357 22 867100 |
| Faks: 357 22 316071 |

1.

Import-Export Licencing Unit

Trade Service

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

6, Andrea Araouzou

1421 Nicosia

Tel.: 357 22 867100

Faks: 357 22 316071

| 2. | Supervision of International Banks, Regulations and Financial Stability Department |
| --- | --- |
| Central Bank of Cyprus |
| 80, Kennedy Avenue |
| 1076 Nicosia |
| Tel.: 357 22 714100 |
| Faks: 357 22 378153 |

2.

Supervision of International Banks, Regulations and Financial Stability Department

Central Bank of Cyprus

80, Kennedy Avenue

1076 Nicosia

Tel.: 357 22 714100

Faks: 357 22 378153

LATVIJA

| Latvijas Republikas Ārlietu ministrija |
| --- |
| Brīvības iela 36 |
| Rīga LV 1395 |
| Tel.: (371) 7016 201 |
| Faks: (371) 7828 121 |

Latvijas Republikas Ārlietu ministrija

Brīvības iela 36

Rīga LV 1395

Tel.: (371) 7016 201

Faks: (371) 7828 121

LITVA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Security Policy Department |
| J. Tumo-Vaizganto 2 |
| LT-01511 Vilnius |
| Tel.: + 370 5 2362516 |
| Faks: + 370 5 2313090 |

Ministry of Foreign Affairs

Security Policy Department

J. Tumo-Vaizganto 2

LT-01511 Vilnius

Tel.: + 370 5 2362516

Faks: + 370 5 2313090

LUKSEMBURG

| Ministère de l'économie et du commerce extérieur |
| --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Tel.: (352) 478 23 70 |
| Faks: (352) 46 61 38 |
| E-pošta: office.licences@mae.etat.lu |

Ministère de l'économie et du commerce extérieur

Office des licences

BP 113

L-2011 Luxembourg

Tel.: (352) 478 23 70

Faks: (352) 46 61 38

E-pošta: office.licences@mae.etat.lu

| Ministère des affaires étrangères et de l'immigration |
| --- |
| Direction des affaires politiques |
| 5, rue Notre-Dame |
| L-2240 Luxembourg |
| Tel.: (352) 478 2421 |
| Faks: (352) 22 19 89 |

Ministère des affaires étrangères et de l'immigration

Direction des affaires politiques

5, rue Notre-Dame

L-2240 Luxembourg

Tel.: (352) 478 2421

Faks: (352) 22 19 89

| Ministère des Finances |
| --- |
| 3 rue de la Congrégation |
| L-1352 Luxembourg |
| Faks: 00352 475241 |

Ministère des Finances

3 rue de la Congrégation

L-1352 Luxembourg

Faks: 00352 475241

MADŽARSKA

| Hungarian Trade Licencing Office |
| --- |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Hungary |
| Postbox: H-1537 Budapest Pf.: 345 |
| Tel.: + 36-1-336-7327 |

Hungarian Trade Licencing Office

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Hungary

Postbox: H-1537 Budapest Pf.: 345

Tel.: + 36-1-336-7327

| Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Magyarország |
| Postafiók: 1537 Budapest Pf.:345 |
| Tel.: + 36-1-336-7327 |

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Magyarország

Postafiók: 1537 Budapest Pf.:345

Tel.: + 36-1-336-7327

MALTA

| Bord ta' Sorveljanza dwar is-Sanzjonijiet |
| --- |
| Ministeru ta' l-Affarijiet Barranin |
| Palazzo Parisio |
| Triq il-Merkanti |
| Valletta CMR 02 |
| Tel.: + 356 21 24 28 53 |
| Faks: + 356 21 25 15 20 |

Bord ta' Sorveljanza dwar is-Sanzjonijiet

Ministeru ta' l-Affarijiet Barranin

Palazzo Parisio

Triq il-Merkanti

Valletta CMR 02

Tel.: + 356 21 24 28 53

Faks: + 356 21 25 15 20

NIZOZEMSKA

| Ministerie van Economische Zaken |
| --- |
| Belastingdienst/Douane Noord |
| Postbus 40200 |
| NL-8004 De Zwolle |
| Tel.: (31-38) 467 25 41 |
| Faks: (31-38) 469 52 29 |

Ministerie van Economische Zaken

Belastingdienst/Douane Noord

Postbus 40200

NL-8004 De Zwolle

Tel.: (31-38) 467 25 41

Faks: (31-38) 469 52 29

AVSTRIJA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/2 (Ausfuhrkontrolle) |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Tel.: (+ 43-1) 711 00-0 |
| Faks: (+ 43-1) 711 00-8386 |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/2 (Ausfuhrkontrolle)

Stubenring 1

A-1010 Wien

Tel.: (+ 43-1) 711 00-0

Faks: (+ 43-1) 711 00-8386

POLJSKA

| Ministry of Economic Affairs and Labour |
| --- |
| Department of Export Control |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warsaw |
| Poland |
| Tel.: (+ 48 22) 693 51 71 |
| Faks: (+ 48 22) 693 40 33 |

Ministry of Economic Affairs and Labour

Department of Export Control

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warsaw

Poland

Tel.: (+ 48 22) 693 51 71

Faks: (+ 48 22) 693 40 33

PORTUGALSKA

| Ministério dos Negócios Estrangeiros |
| --- |
| Direcção-Geral dos Assuntos Multilaterais |
| Largo do Rilvas |
| P-1350-179 Lisboa |
| Tel.: (351) 21 394 67 02 |
| Faks: (351) 21 394 60 73 |

Ministério dos Negócios Estrangeiros

Direcção-Geral dos Assuntos Multilaterais

Largo do Rilvas

P-1350-179 Lisboa

Tel.: (351) 21 394 67 02

Faks: (351) 21 394 60 73

| Ministério das Finanças |
| --- |
| Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais |
| Avenida Infante D. Henrique, n.o 1, C 2.o |
| P-1100 Lisboa |
| Tel.: (351) 21 882 3390/8 |
| Faks: (351) 21 882 3399 |

Ministério das Finanças

Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais

Avenida Infante D. Henrique, n.o 1, C 2.o

P-1100 Lisboa

Tel.: (351) 21 882 3390/8

Faks: (351) 21 882 3399

SLOVENIJA

| 1. | Ministrstvo za zunanje zadeve |
| --- | --- |
| Sektor za mednarodne organizacije in človekovo varnost |
| Prešernova cesta 25 |
| SI-1001 Ljubljana |
| Tel.: 00 386 1 478 2206 |
| Faks: 00 386 1 478 2249 |

1.

Ministrstvo za zunanje zadeve

Sektor za mednarodne organizacije in človekovo varnost

Prešernova cesta 25

SI-1001 Ljubljana

Tel.: 00 386 1 478 2206

Faks: 00 386 1 478 2249

| 2. | Ministrstvo za notranje zadeve |
| --- | --- |
| Sektor za upravne zadeve prometa, zbiranja in združevanja, eksplozivov in orožja |
| Bethovnova ulica 3 |
| SI-1501 Ljubljana |
| Tel.: 00 386 1 472 47 59 |
| Faks: 00 386 1 472 42 53 |

2.

Ministrstvo za notranje zadeve

Sektor za upravne zadeve prometa, zbiranja in združevanja, eksplozivov in orožja

Bethovnova ulica 3

SI-1501 Ljubljana

Tel.: 00 386 1 472 47 59

Faks: 00 386 1 472 42 53

| 3. | Ministrstvo za gospodarstvo |
| --- | --- |
| Komisija za nadzor izvoza blaga za dvojno rabo |
| Kotnikova 5 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Tel.: 00 386 1 478 3223 |
| Faks: 00 386 1 478 3611 |

3.

Ministrstvo za gospodarstvo

Komisija za nadzor izvoza blaga za dvojno rabo

Kotnikova 5

SI-1000 Ljubljana

Tel.: 00 386 1 478 3223

Faks: 00 386 1 478 3611

| 4. | Ministrstvo za obrambo |
| --- | --- |
| Direktorat za Logistiko |
| Kardeljeva ploščad 24 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Tel.: 00 386 1 471 20 25 |
| Faks: 00 386 1 512 11 03 |

4.

Ministrstvo za obrambo

Direktorat za Logistiko

Kardeljeva ploščad 24

SI-1000 Ljubljana

Tel.: 00 386 1 471 20 25

Faks: 00 386 1 512 11 03

SLOVAŠKA

| Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |
| --- |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| Tel.: 00421/2/4854 1111 |
| Faks: 00421/2/4333 7827 |

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

Tel.: 00421/2/4854 1111

Faks: 00421/2/4333 7827

FINSKA

| Ulkoasiainministeriö/Utrikesministeriet |
| --- |
| PL/PB 176 |
| FI-00161 Helsinki/Helsingfors |
| Tel.: (358-9) 16 00 5 |
| Faks: (358-9) 16 05 57 07 |

Ulkoasiainministeriö/Utrikesministeriet

PL/PB 176

FI-00161 Helsinki/Helsingfors

Tel.: (358-9) 16 00 5

Faks: (358-9) 16 05 57 07

| Puolustusministeriö/Försvarsministeriet |
| --- |
| Eteläinen Makasiinikatu 8/Södra Magasinsgatan 8 |
| PL/PB 31 |
| FI-00131 Helsinki/Helsingfors |
| Tel.: (358-9) 16 08 81 28 |
| Faks: (358-9) 16 08 81 11 |

Puolustusministeriö/Försvarsministeriet

Eteläinen Makasiinikatu 8/Södra Magasinsgatan 8

PL/PB 31

FI-00131 Helsinki/Helsingfors

Tel.: (358-9) 16 08 81 28

Faks: (358-9) 16 08 81 11

ŠVEDSKA

| Inspektionen för strategiska produkter (ISP) |
| --- |
| Box 70 252 |
| 107 22 Stockholm |
| Tel.: (+46-8) 406 31 00 |
| Faks: (+46-8) 20 31 00 |

Inspektionen för strategiska produkter (ISP)

Box 70 252

107 22 Stockholm

Tel.: (+46-8) 406 31 00

Faks: (+46-8) 20 31 00

ZDRUŽENO KRALJESTVO

| Sanctions Licensing Unit |
| --- |
| Export Control Organisation |
| Department of Trade and Industry |
| Kingsgate House |
| 66-74 Victoria Street |
| London SW1E 6SW |
| Tel.: (44) 20 7215 4544 |
| Faks: (44) 20 7215 4539 |

Sanctions Licensing Unit

Export Control Organisation

Department of Trade and Industry

Kingsgate House

66-74 Victoria Street

London SW1E 6SW

Tel.: (44) 20 7215 4544

Faks: (44) 20 7215 4539

EVROPSKA SKUPNOST

| Komisija Evropskih skupnosti |
| --- |
| Generalni direktorat za zunanje odnose |
| Direktorat Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP) in evropska varnostna in obrambna politika (EVOP): prispevek in koordinacija Komisije |
| Enota A.2: Pravne in institucionalne zadeve, skupni ukrepi SZVP, sankcije, proces Kimberley |
| CHAR 12/163 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| Belgija |
| Tel. + 32 2 296 25 56 |
| Faks: + 32 2 296 75 63 |
| E-pošta: relex-sanctions@cec.eu.int. |

Komisija Evropskih skupnosti

Generalni direktorat za zunanje odnose

Direktorat Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP) in evropska varnostna in obrambna politika (EVOP): prispevek in koordinacija Komisije

Enota A.2: Pravne in institucionalne zadeve, skupni ukrepi SZVP, sankcije, proces Kimberley

CHAR 12/163

B-1049 Bruxelles/Brussel

Belgija

Tel. + 32 2 296 25 56

Faks: + 32 2 296 75 63

E-pošta: relex-sanctions@cec.eu.int.

---

| 16.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 299/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 299/32

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1860/2005

z dne 15. novembra 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. novembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 15. novembra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 56,5 |
| 096 | 36,8 |
| 204 | 33,9 |
| 999 | 42,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 117,1 |
| 204 | 23,8 |
| 999 | 70,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 108,4 |
| 204 | 70,2 |
| 999 | 89,3 |
| 0805 20 10 | 204 | 66,2 |
| 388 | 85,5 |
| 999 | 75,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 62,7 |
| 624 | 88,1 |
| 999 | 75,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 61,2 |
| 388 | 71,6 |
| 999 | 66,4 |
| 0806 10 10 | 052 | 104,4 |
| 400 | 228,2 |
| 508 | 233,6 |
| 624 | 162,5 |
| 720 | 99,7 |
| 999 | 165,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 104,6 |
| 400 | 106,2 |
| 404 | 90,4 |
| 512 | 131,2 |
| 800 | 155,4 |
| 999 | 117,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 102,4 |
| 720 | 56,5 |
| 999 | 79,5 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

56,5

096

36,8

204

33,9

999

42,4

0707 00 05

052

117,1

204

23,8

999

70,5

0709 90 70

052

108,4

204

70,2

999

89,3

0805 20 10

204

66,2

388

85,5

999

75,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

62,7

624

88,1

999

75,4

0805 50 10

052

61,2

388

71,6

999

66,4

0806 10 10

052

104,4

400

228,2

508

233,6

624

162,5

720

99,7

999

165,7

0808 10 80

388

104,6

400

106,2

404

90,4

512

131,2

800

155,4

999

117,6

0808 20 50

052

102,4

720

56,5

999

79,5

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 16.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 299/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 299/34

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1861/2005

z dne 15. novembra 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 1064/2005 glede količine iz stalnega javnega razpisa za izvoz navadne pšenice iz zalog litovske intervencijske agencije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1064/2005 (2) je odprla stalni javni razpis za izvoz 150 000 ton navadne pšenice iz zalog litovske intervencijske agencije. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1064/2005 (2) je odprla stalni javni razpis za izvoz 150 000 ton navadne pšenice iz zalog litovske intervencijske agencije.

| (2) | Zaradi neugodnih vremenskih razmer v času žetve leta 2005 je v Litvi načrtovana količina navadne pšenice premajhna za zadostitev povpraševanja na notranjem trgu. Zato je Litva Komisijo obvestila, da namerava njena intervencijska agencija zmanjšati količino, razpisano na javnem razpisu za izvoz, v prid prodaji na notranjem trgu. Ob upoštevanju te zahteve, razpoložljivih količin in položaja na trgu je treba spremeniti največjo količino iz stalnega javnega razpisa, ki ga je odprla Uredba (ES) št. 1064/2005. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi neugodnih vremenskih razmer v času žetve leta 2005 je v Litvi načrtovana količina navadne pšenice premajhna za zadostitev povpraševanja na notranjem trgu. Zato je Litva Komisijo obvestila, da namerava njena intervencijska agencija zmanjšati količino, razpisano na javnem razpisu za izvoz, v prid prodaji na notranjem trgu. Ob upoštevanju te zahteve, razpoložljivih količin in položaja na trgu je treba spremeniti največjo količino iz stalnega javnega razpisa, ki ga je odprla Uredba (ES) št. 1064/2005.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1064/2005 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1064/2005 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 2 Uredbe (ES) št. 1064/2005 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 2

Javni razpis zadeva največjo količino 120 000 ton navadne pšenice za izvoz v vse tretje države razen v Albanijo, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Bosno in Hercegovino, Bolgarijo, Hrvaško, Lihtenštajn, Romunijo, Srbijo in Črno goro (3) ter Švico.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 174, 7.7.2005, str. 42.

2

(3)  Vključno s Kosovom, kot določa Resolucija Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1244 z dne 10. junija 1999.“

3

---

| 16.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 299/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 299/35

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1862/2005

z dne 15. novembra 2005

o odprtju stalnega javnega razpisa za ponovno prodajo na trgu Skupnosti navadne pšenice iz zalog litovske intervencijske agencije za predelavo v moko v Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EGS) št. 2131/93 z dne 28. julija 1993 o postopku in pogojih prodaje žit iz intervencijskih agencij (2) zlasti določa, da se žita iz zalog intervencijskih agencij zaradi preprečitve motenj na trgu prodajo preko stalnega javnega razpisa po cenah, ki niso nižje od cen na trgu kraja skladiščenja, ali če tega ni, na najbližjem trgu ob upoštevanju prevoznih stroškov za enakovredno kakovost in reprezentativno količino. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EGS) št. 2131/93 z dne 28. julija 1993 o postopku in pogojih prodaje žit iz intervencijskih agencij (2) zlasti določa, da se žita iz zalog intervencijskih agencij zaradi preprečitve motenj na trgu prodajo preko stalnega javnega razpisa po cenah, ki niso nižje od cen na trgu kraja skladiščenja, ali če tega ni, na najbližjem trgu ob upoštevanju prevoznih stroškov za enakovredno kakovost in reprezentativno količino.

| (2) | Zaradi neugodnih vremenskih razmer v času žetve leta 2005 je v Litvi načrtovana količina navadne pšenice premajhna za zadostitev povpraševanja na notranjem trgu. Poleg tega Litva razpolaga z večjimi intervencijskimi zalogami navadne pšenice, za katere je težko najti trge in bi jih bilo zato treba dati v promet. Zato se lahko na trgu Skupnosti organizira prodaja preko javnih razpisov za predelavo navadne pšenice v moko. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi neugodnih vremenskih razmer v času žetve leta 2005 je v Litvi načrtovana količina navadne pšenice premajhna za zadostitev povpraševanja na notranjem trgu. Poleg tega Litva razpolaga z večjimi intervencijskimi zalogami navadne pšenice, za katere je težko najti trge in bi jih bilo zato treba dati v promet. Zato se lahko na trgu Skupnosti organizira prodaja preko javnih razpisov za predelavo navadne pšenice v moko.

| (3) | Da bi se upoštevale razmere na trgu Skupnosti, je treba določiti, da z javnim razpisom upravlja Komisija. Poleg tega je treba določiti koeficient dodelitve za ponudbe z najnižjo prodajno ceno. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se upoštevale razmere na trgu Skupnosti, je treba določiti, da z javnim razpisom upravlja Komisija. Poleg tega je treba določiti koeficient dodelitve za ponudbe z najnižjo prodajno ceno.

| (4) | Za zagotovitev nadzora nad posebno namembnostjo zalog, ki so predmet javnih razpisov, je treba predvideti posebno spremljanje glede dostave navadne pšenice in njene predelave v moko. Da se spremljanje lahko omogoči, morajo postati postopki, določeni v Uredbi Komisije (EGS) št. 3002/92 z dne 16. oktobra 1992 o določitvi skupnih podrobnih pravil za preverjanje uporabe in/ali namena intervencijskih proizvodov (3), obvezni. |
| --- | --- |

(4)

Za zagotovitev nadzora nad posebno namembnostjo zalog, ki so predmet javnih razpisov, je treba predvideti posebno spremljanje glede dostave navadne pšenice in njene predelave v moko. Da se spremljanje lahko omogoči, morajo postati postopki, določeni v Uredbi Komisije (EGS) št. 3002/92 z dne 16. oktobra 1992 o določitvi skupnih podrobnih pravil za preverjanje uporabe in/ali namena intervencijskih proizvodov (3), obvezni.

| (5) | Da se zagotovi pravilno izvrševanje, morajo ponudniki položiti varščino, ki se ob upoštevanju narave zadevne dejavnosti določi z odstopanjem od določb Uredbe (EGS) št. 2131/93, zlasti kar zadeva višino varščine, ki mora zadostovati, da se zagotovi pravilno uporabo proizvodov, ter pogoje njene sprostitve, ki morajo vsebovati dokaz predelave proizvodov v moko. |
| --- | --- |

(5)

Da se zagotovi pravilno izvrševanje, morajo ponudniki položiti varščino, ki se ob upoštevanju narave zadevne dejavnosti določi z odstopanjem od določb Uredbe (EGS) št. 2131/93, zlasti kar zadeva višino varščine, ki mora zadostovati, da se zagotovi pravilno uporabo proizvodov, ter pogoje njene sprostitve, ki morajo vsebovati dokaz predelave proizvodov v moko.

| (6) | Pomembno je tudi, da v sporočilu, ki ga litovska intervencijska agencija pošlje Komisiji, ni razkrita identiteta ponudnikov. |
| --- | --- |

(6)

Pomembno je tudi, da v sporočilu, ki ga litovska intervencijska agencija pošlje Komisiji, ni razkrita identiteta ponudnikov.

| (7) | Zaradi modernizacije upravljanja je treba določiti, da se podatke, ki jih zahteva Komisija, pošlje po elektronski poti. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi modernizacije upravljanja je treba določiti, da se podatke, ki jih zahteva Komisija, pošlje po elektronski poti.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Litovska intervencijska agencija odpre stalni razpis za prodajo 32 000 ton navadne pšenice iz svojih zalog na notranjem trgu Skupnosti, z namenom za predelavo v moko.

Člen 2

Prodaja iz člena 1 se opravi v skladu z Uredbo (EGS) št. 2131/93.

Vendar z odstopanjem od:

| (a) | člena 13(1) zadevne uredbe ponudbe pripravijo na podlagi dejanske kakovosti serije, na katero se nanašajo; |
| --- | --- |

(a)

člena 13(1) zadevne uredbe ponudbe pripravijo na podlagi dejanske kakovosti serije, na katero se nanašajo;

| (b) | drugega odstavka člena 10 navedene uredbe najnižja prodajna cena določi na ravni, ki ne povzroča motenj na trgu z žiti. |
| --- | --- |

(b)

drugega odstavka člena 10 navedene uredbe najnižja prodajna cena določi na ravni, ki ne povzroča motenj na trgu z žiti.

Člen 3

Ponudbe so veljavne samo, če so jim priloženi naslednji dokumenti:

| (a) | potrdilo, da je ponudnik položil varščino, ki je z odstopanjem od drugega pododstavka člena 13(4) Uredbe (EGS) št. 2131/93 določena na 10 EUR na tono; |
| --- | --- |

(a)

potrdilo, da je ponudnik položil varščino, ki je z odstopanjem od drugega pododstavka člena 13(4) Uredbe (EGS) št. 2131/93 določena na 10 EUR na tono;

| (b) | pisna zaveza ponudnika, da bo navadno pšenico uporabil za predelavo v moko na območju Skupnosti v roku 60 dni po odpremi iz intervencijskih zalog in v vsakem primeru pred 31. avgustom 2006 ter da bo položil varščino za dobro izvedbo v višini 40 EUR na tono najpozneje dva delovna dni po dnevu prejetja obvestila o izbiri ponudnika; |
| --- | --- |

(b)

pisna zaveza ponudnika, da bo navadno pšenico uporabil za predelavo v moko na območju Skupnosti v roku 60 dni po odpremi iz intervencijskih zalog in v vsakem primeru pred 31. avgustom 2006 ter da bo položil varščino za dobro izvedbo v višini 40 EUR na tono najpozneje dva delovna dni po dnevu prejetja obvestila o izbiri ponudnika;

| (c) | zagotovilo o vodenju „evidence o blagu“, ki bo omogočala preverjanje, da so bile količine navadne pšenice iz razpisa predelane v moko na območju Skupnosti. |
| --- | --- |

(c)

zagotovilo o vodenju „evidence o blagu“, ki bo omogočala preverjanje, da so bile količine navadne pšenice iz razpisa predelane v moko na območju Skupnosti.

Člen 4

1.   Rok za oddajo ponudb za prvi delni razpis je 23. november 2005 ob 15. uri (po bruseljskem času).

Rok za oddajo ponudb za kasnejše delne javne razpise je vsako sredo ob 15. uri (po bruseljskem času), razen 28. decembra 2005, 12. aprila 2006 in 24. maja 2006, v tednih, ko ne bo nobenega javnega razpisa.

Rok za oddajo ponudb za zadnji delni javni razpis je 28. junij 2006 ob 15. uri (po bruseljskem času).

2.   Ponudbe je treba predložiti litovski intervencijski agenciji na naslednji naslov:

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9–12, |
| Vilnius, Lithuania |
| Tel. (370-5) 268 50 49 |
| Faks (370-5) 268 50 61 |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency

L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9–12,

Vilnius, Lithuania

Tel. (370-5) 268 50 49

Faks (370-5) 268 50 61

Člen 5

Litovska intervencijska agencija obvesti Komisijo o prejetih ponudbah najkasneje dve uri po izteku roka za oddajo ponudb. Obvestilo se pošlje v elektronski obliki v skladu z obrazcem iz Priloge I.

Člen 6

V skladu s postopkom iz člena 25(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003, Komisija določi najnižjo prodajno ceno ali se odloči, da ne izbere nobenega ponudnika. V kolikor se ponudbe nanašajo na isti serijo in na skupno količino, ki presega razpoložljivo količino, se cena lahko določi za vsako serijo posebej.

Za ponudbe z najnižjo prodajno ceno se poleg cene lahko določi še koeficient dodelitve za ponujene količine.

Člen 7

1.   Varščina iz člena 3(a) se v celoti sprosti za količine:

| (a) | ki niso bile dodeljene; |
| --- | --- |

(a)

ki niso bile dodeljene;

| (b) | katerih plačilo prodajne cene je izvršeno v določenem roku in za katere je bila položena varščina iz člena 3(b). |
| --- | --- |

(b)

katerih plačilo prodajne cene je izvršeno v določenem roku in za katere je bila položena varščina iz člena 3(b).

2.   Garancija iz člena 3(b) se sprosti sorazmerno s količinami navadne pšenice, uporabljene za proizvodnjo moke v Skupnosti.

Člen 8

1.   Potrdilo o izpolnjenih obveznostih iz člena 3(b) se predloži v skladu z določbami Uredbe (EGS) št. 3002/92.

2.   Poleg podatkov iz Uredbe (EGS) št. 3002/92 se mora okence 104 kontrolnega izvoda T5 sklicevati na zavezo iz člena 3(b) in (c) ter mora vsebovati eno izmed navedb iz Priloge II.

Člen 9

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 191, 31.7.1993, str. 76. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1169/2005 (UL L 188, 20.7.2005, str. 19).

2

(3)  UL L 301, 17.10.1992, str. 17. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1169/2005.

3

---

PRILOGA I

Stalni javni razpis za ponovno prodajo 32 000 ton navadne pšenice iz zalog litovske intervencijske agencije

Obrazec (1)

(Uredba (ES) št. 1862/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Številka ponudnika | Številka serije | Količina
  (t) | Ponudbena cena
  EUR/t |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| itd. | | | |

1

2

3

4

Številka ponudnika

Številka serije

Količina

(t)

Ponudbena cena

EUR/t

1

2

3

itd.

---

(1)  Sporočiti na GD AGRI (D2).

---

PRILOGA II

Navedbe iz člena 8(2)

| –– | : | v španščini | : | Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1862/2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| –– | : | v češčini | : | Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1862/2005 |
| –– | : | v danščini | : | Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1862/2005 |
| –– | : | v nemščini | : | Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1862/2005 |
| –– | : | v estonščini | : | määruse (EÜ) nr 1862/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode |
| –– | : | v grščini | : | Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1862/2005 |
| –– | : | v angleščini | : | Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1862/2005 |
| –– | : | v francoščini | : | Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1862/2005 |
| –– | : | v italijanščini | : | Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1862/2005 |
| –– | : | v latvijščini | : | Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1862/2005 3. panta b) un c) punktā |
| –– | : | v litovščini | : | produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1862/2005 3 straipsnio b ir c punktuose |
| –– | : | v madžarščini | : | Az 1862/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék |
| –– | : | v nizozemščini | : | Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1862/2005 |
| –– | : | v poljščini | : | Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1862/2005 |
| –– | : | v portugalščini | : | Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1862/2005 |
| –– | : | v slovaščini | : | Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1862/2005 |
| –– | : | v slovenščini | : | Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1862/2005 |
| –– | : | v finščini | : | Asetuksen (EY) N:o 1862/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote |
| –– | : | v švedščini | : | Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1862/2005 |

––

:

v španščini

:

Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1862/2005

––

:

v češčini

:

Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1862/2005

––

:

v danščini

:

Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1862/2005

––

:

v nemščini

:

Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1862/2005

––

:

v estonščini

:

määruse (EÜ) nr 1862/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode

––

:

v grščini

:

Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1862/2005

––

:

v angleščini

:

Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1862/2005

––

:

v francoščini

:

Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1862/2005

––

:

v italijanščini

:

Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1862/2005

––

:

v latvijščini

:

Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1862/2005 3. panta b) un c) punktā

––

:

v litovščini

:

produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1862/2005 3 straipsnio b ir c punktuose

––

:

v madžarščini

:

Az 1862/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék

––

:

v nizozemščini

:

Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1862/2005

––

:

v poljščini

:

Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1862/2005

––

:

v portugalščini

:

Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1862/2005

––

:

v slovaščini

:

Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1862/2005

––

:

v slovenščini

:

Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1862/2005

––

:

v finščini

:

Asetuksen (EY) N:o 1862/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote

––

:

v švedščini

:

Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1862/2005

---

| 16.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 299/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 299/40

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1863/2005

z dne 15. novembra 2005

o odprtju stalnega javnega razpisa za ponovno prodajo navadne pšenice iz zalog latvijske intervencijske agencije na trgu Skupnosti za predelavo v moko v Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EGS) št. 2131/93 z dne 28. julija 1993 o postopku in pogojih prodaje žit iz intervencijskih agencij (2) zlasti določa, da se žita iz zalog intervencijskih agencij zaradi preprečitve motenj na trgu prodajo preko stalnega javnega razpisa in po cenah, ki niso nižje od cen na trgu kraja skladiščenja, ali če tega ni, na najbližjem trgu ob upoštevanju prevoznih stroškov za enakovredno kakovost in reprezentativno količino. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EGS) št. 2131/93 z dne 28. julija 1993 o postopku in pogojih prodaje žit iz intervencijskih agencij (2) zlasti določa, da se žita iz zalog intervencijskih agencij zaradi preprečitve motenj na trgu prodajo preko stalnega javnega razpisa in po cenah, ki niso nižje od cen na trgu kraja skladiščenja, ali če tega ni, na najbližjem trgu ob upoštevanju prevoznih stroškov za enakovredno kakovost in reprezentativno količino.

| (2) | Zaradi neugodnih vremenskih razmer v času žetve leta 2005 je v Latviji načrtovana količina navadne pšenice premajhna za zadostitev povpraševanja na notranjem trgu. Poleg tega Latvija razpolaga z večjimi intervencijskimi zalogami navadne pšenice, za katere je težko najti trge in bi jih bilo zato treba dati v promet. Zato se lahko na trgu Skupnosti organizira prodaja preko javnih razpisov za predelavo navadne pšenice v moko. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi neugodnih vremenskih razmer v času žetve leta 2005 je v Latviji načrtovana količina navadne pšenice premajhna za zadostitev povpraševanja na notranjem trgu. Poleg tega Latvija razpolaga z večjimi intervencijskimi zalogami navadne pšenice, za katere je težko najti trge in bi jih bilo zato treba dati v promet. Zato se lahko na trgu Skupnosti organizira prodaja preko javnih razpisov za predelavo navadne pšenice v moko.

| (3) | Da bi se upoštevale razmere na trgu Skupnosti, je treba določiti, da z javnim razpisom upravlja Komisija. Poleg tega je treba določiti koeficient dodelitve za ponudbe z najnižjo prodajno ceno. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se upoštevale razmere na trgu Skupnosti, je treba določiti, da z javnim razpisom upravlja Komisija. Poleg tega je treba določiti koeficient dodelitve za ponudbe z najnižjo prodajno ceno.

| (4) | Za zagotovitev nadzora nad posebno namembnostjo zalog, ki so predmet javnih razpisov, je treba predvideti posebno spremljanje glede dostave navadne pšenice in njene predelave v moko. Da se spremljanje lahko omogoči, morajo postati postopki, določeni v Uredbi Komisije (EGS) št. 3002/92 z dne 16. oktobra 1992 o določitvi skupnih podrobnih pravil za preverjanje uporabe in/ali namena intervencijskih proizvodov (3), obvezni. |
| --- | --- |

(4)

Za zagotovitev nadzora nad posebno namembnostjo zalog, ki so predmet javnih razpisov, je treba predvideti posebno spremljanje glede dostave navadne pšenice in njene predelave v moko. Da se spremljanje lahko omogoči, morajo postati postopki, določeni v Uredbi Komisije (EGS) št. 3002/92 z dne 16. oktobra 1992 o določitvi skupnih podrobnih pravil za preverjanje uporabe in/ali namena intervencijskih proizvodov (3), obvezni.

| (5) | Da se zagotovi pravilno izvrševanje, morajo ponudniki položiti varščino, ki se ob upoštevanju narave zadevne dejavnosti določi z odstopanjem od določb Uredbe (EGS) št. 2131/93, zlasti kar zadeva višino varščine, ki mora zadostovati, da se zagotovi pravilno uporabo proizvodov, ter pogoje njene sprostitve, ki morajo vsebovati dokaz o predelavi proizvodov v moko. |
| --- | --- |

(5)

Da se zagotovi pravilno izvrševanje, morajo ponudniki položiti varščino, ki se ob upoštevanju narave zadevne dejavnosti določi z odstopanjem od določb Uredbe (EGS) št. 2131/93, zlasti kar zadeva višino varščine, ki mora zadostovati, da se zagotovi pravilno uporabo proizvodov, ter pogoje njene sprostitve, ki morajo vsebovati dokaz o predelavi proizvodov v moko.

| (6) | Poleg tega je pomembno, da obvestilo, ki ga latvijska intervencijska agencija pošlje Komisiji, ne razkriva identitete ponudnikov. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega je pomembno, da obvestilo, ki ga latvijska intervencijska agencija pošlje Komisiji, ne razkriva identitete ponudnikov.

| (7) | Zaradi modernizacije upravljanja je treba določiti, da se podatke, ki jih zahteva Komisija, pošlje po elektronski poti. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi modernizacije upravljanja je treba določiti, da se podatke, ki jih zahteva Komisija, pošlje po elektronski poti.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Latvijska intervencijska agencija odpre stalni javni razpis za prodajo 24 276 ton navadne pšenice iz svojih zalog na notranjem trgu Skupnosti, z namenom za predelavo v moko.

Člen 2

Prodaja iz člena 1 se izvaja v skladu z Uredbo (EGS) št. 2131/93.

Vendar se z odstopanjem:

| (a) | člena 13(1) navedene uredbe ponudbe pripravijo glede na dejansko kakovost serije, na katero se nanašajo; |
| --- | --- |

(a)

člena 13(1) navedene uredbe ponudbe pripravijo glede na dejansko kakovost serije, na katero se nanašajo;

| (b) | drugega odstavka člena 10 navedene uredbe najnižja prodajna cena določi na ravni, ki ne povzroča motenj na trgu z žiti. |
| --- | --- |

(b)

drugega odstavka člena 10 navedene uredbe najnižja prodajna cena določi na ravni, ki ne povzroča motenj na trgu z žiti.

Člen 3

Ponudbe so veljavne samo, če so jim priloženi naslednji dokumenti:

| (a) | potrdilo, da je ponudnik položil varščino, ki je z odstopanjem od drugega pododstavka člena 13(4) Uredbe (EGS) št. 2131/93 določena na 10 EUR na tono; |
| --- | --- |

(a)

potrdilo, da je ponudnik položil varščino, ki je z odstopanjem od drugega pododstavka člena 13(4) Uredbe (EGS) št. 2131/93 določena na 10 EUR na tono;

| (b) | pisna zaveza ponudnika, da bo navadno pšenico uporabil za predelavo v moko na območju Skupnosti v roku 60 dni po odpremi iz intervencijskih zalog in v vsakem primeru pred 31. avgustom 2006 ter da bo položil varščino za dobro izvedbo v višini 40 EUR na tono najpozneje dva delovna dni po dnevu prejetja obvestila o izbiri ponudnika; |
| --- | --- |

(b)

pisna zaveza ponudnika, da bo navadno pšenico uporabil za predelavo v moko na območju Skupnosti v roku 60 dni po odpremi iz intervencijskih zalog in v vsakem primeru pred 31. avgustom 2006 ter da bo položil varščino za dobro izvedbo v višini 40 EUR na tono najpozneje dva delovna dni po dnevu prejetja obvestila o izbiri ponudnika;

| (c) | zagotovilo o vodenju „evidence o blagu“, ki bo omogočala preverjanje, da so bile količine navadne pšenice iz javnega razpisa predelane v moko na območju Skupnosti. |
| --- | --- |

(c)

zagotovilo o vodenju „evidence o blagu“, ki bo omogočala preverjanje, da so bile količine navadne pšenice iz javnega razpisa predelane v moko na območju Skupnosti.

Člen 4

1.   Rok za oddajo ponudb za prvi delni javni razpis je 23. november 2005 ob 15. uri (po bruseljskem času).

Rok za oddajo ponudb za kasnejše delne javne razpise je vsako sredo ob 15. uri (po bruseljskem času), razen 28. decembra 2005, 12. aprila 2006 in 24. maja 2006, v tednih, ko ne bo nobenega javnega razpisa.

Rok za oddajo ponudb za zadnji delni javni razpis je 28. junij 2006 ob 15. uri (po bruseljskem času).

2.   Ponudbe je treba predložiti latvijski intervencijski agenciji na naslov:

| Rural Support Service |
| --- |
| Republic Square 2 |
| LV-1981 Riga |
| Latvija |
| Tel. (371) 702 78 93 |
| Faks (371) 702 78 92 |

Rural Support Service

Republic Square 2

LV-1981 Riga

Latvija

Tel. (371) 702 78 93

Faks (371) 702 78 92

Člen 5

Latvijska intervencijska agencija obvesti Komisijo o prejetih ponudbah najkasneje dve uri po izteku roka za oddajo ponudb. Obvestilo se pošlje po elektronski poti v skladu z obrazcem iz Priloge I.

Člen 6

V skladu s postopkom iz člena 25(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003, Komisija določi najnižjo prodajno ceno ali se odloči, da ne izbere nobene ponudbe. V kolikor se ponudbe nanašajo na isti serijo in na skupno količino, ki presega razpoložljivo količino, se cena lahko določi za vsako serijo posebej.

Za ponudbe z najnižjo prodajno ceno se poleg cene lahko določi še koeficient dodelitve za ponujene količine.

Člen 7

1.   Varščina iz člena 3(a) se v celoti sprosti za količine:

| (a) | ki niso bile dodeljene; |
| --- | --- |

(a)

ki niso bile dodeljene;

| (b) | katerih plačilo prodajne cene je izvršeno v določenem roku in za katere je bila položena varščina iz člena 3(b). |
| --- | --- |

(b)

katerih plačilo prodajne cene je izvršeno v določenem roku in za katere je bila položena varščina iz člena 3(b).

2.   Varščina iz člena 3(b) se sprosti sorazmerno s količinami navadne pšenice, uporabljene za proizvodnjo moke v Skupnosti.

Člen 8

1.   Potrdilo o izpolnjenih obveznostih iz člena 3(b) se predloži v skladu z določbami Uredbe (EGS) št. 3002/92.

2.   Poleg podatkov iz Uredbe (EGS) št. 3002/92 se mora okence 104 kontrolnega izvoda T5 sklicevati na zavezo iz člena 3(b) in (c) ter mora vsebovati eno izmed navedb iz Priloge II.

Člen 9

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 191, 31.7.1993, str. 76. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1169/2005 (UL L 188, 20.7.2005, str. 19).

2

(3)  UL L 301, 17.10.1992, str. 17. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1169/2005.

3

---

PRILOGA I

Stalni javni razpis za ponovno prodajo 24 276 ton navadne pšenice iz zalog latvijske intervencijske agencije

Obrazec (1)

(Uredba (ES) št. 1863/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Številka ponudnika | Številka serije | Količina
  (t) | Ponudbena cena
  EUR/t |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| itd. | | | |

1

2

3

4

Številka ponudnika

Številka serije

Količina

(t)

Ponudbena cena

EUR/t

1

2

3

itd.

---

(1)  Sporočiti na GD AGRI (D2).

---

PRILOGA II

Navedbe iz člena 8(2)

| –– | : | v španščini | : | Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1863/2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| –– | : | v češčini | : | Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1863/2005 |
| –– | : | v danščini | : | Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1863/2005 |
| –– | : | v nemščini | : | Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1863/2005 |
| –– | : | v estonščini | : | määruse (EÜ) nr 1863/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode |
| –– | : | v grščini | : | Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1863/2005 |
| –– | : | v angleščini | : | Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1863/2005 |
| –– | : | v francoščini | : | Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1863/2005 |
| –– | : | v italijanščini | : | Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1863/2005 |
| –– | : | v latvijščini | : | Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1863/2005 3. panta b) un c) punktā |
| –– | : | v litovščini | : | produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1863/2005 3 straipsnio b ir c punktuose |
| –– | : | v madžarščini | : | Az 1863/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék |
| –– | : | v nizozemščini | : | Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1863/2005 |
| –– | : | v poljščini | : | Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1863/2005 |
| –– | : | v portugalščini | : | Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1863/2005 |
| –– | : | v slovaščini | : | Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1863/2005 |
| –– | : | v slovenščini | : | Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1863/2005 |
| –– | : | v finščini | : | Asetuksen (EY) N:o 1863/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote |
| –– | : | v švedščini | : | Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1863/2005 |

––

:

v španščini

:

Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1863/2005

––

:

v češčini

:

Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1863/2005

––

:

v danščini

:

Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1863/2005

––

:

v nemščini

:

Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1863/2005

––

:

v estonščini

:

määruse (EÜ) nr 1863/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode

––

:

v grščini

:

Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1863/2005

––

:

v angleščini

:

Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1863/2005

––

:

v francoščini

:

Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1863/2005

––

:

v italijanščini

:

Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1863/2005

––

:

v latvijščini

:

Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1863/2005 3. panta b) un c) punktā

––

:

v litovščini

:

produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1863/2005 3 straipsnio b ir c punktuose

––

:

v madžarščini

:

Az 1863/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék

––

:

v nizozemščini

:

Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1863/2005

––

:

v poljščini

:

Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1863/2005

––

:

v portugalščini

:

Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1863/2005

––

:

v slovaščini

:

Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1863/2005

––

:

v slovenščini

:

Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1863/2005

––

:

v finščini

:

Asetuksen (EY) N:o 1863/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote

––

:

v švedščini

:

Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1863/2005

---

| 16.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 299/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 299/45

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1864/2005

z dne 15. novembra 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 1725/2003 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede Mednarodnega standarda računovodskega poročanja 1 in Mednarodnih računovodskih standardov 32 in 39

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (1), in zlasti člena 3(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1725/2003 z dne 29. septembra 2003 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (2) so bili sprejeti vsi mednarodni standardi in pojasnila, ki so obstajali 14. septembra 2002, razen Mednarodnega računovodskega standarda (MRS) 32, MRS 39 in z njima povezanih pojasnil. V primeru MRS 32 in MRS 39 je obseg sprememb veljal za tako pomembnega, da je bilo sprejetje obstoječih različic teh standardov v tistem trenutku ocenjeno kot neprimerno. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1725/2003 z dne 29. septembra 2003 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (2) so bili sprejeti vsi mednarodni standardi in pojasnila, ki so obstajali 14. septembra 2002, razen Mednarodnega računovodskega standarda (MRS) 32, MRS 39 in z njima povezanih pojasnil. V primeru MRS 32 in MRS 39 je obseg sprememb veljal za tako pomembnega, da je bilo sprejetje obstoječih različic teh standardov v tistem trenutku ocenjeno kot neprimerno.

| (2) | 17. decembra 2003 je Odbor za mednarodne računovodske standarde (IASB) objavil spremenjeni MRS 39 Finančni instrumenti: Pripoznavanje in merjenje kot del pobude IASB za pravočasno izboljšanje petnajstih standardov, da bi jih podjetja, ki sprejemajo MRS, prvič uporabila leta 2005. Namen spremembe je bil nadaljnje izboljšanje kakovosti in skladnosti celote obstoječih MRS. |
| --- | --- |

(2)

17. decembra 2003 je Odbor za mednarodne računovodske standarde (IASB) objavil spremenjeni MRS 39 Finančni instrumenti: Pripoznavanje in merjenje kot del pobude IASB za pravočasno izboljšanje petnajstih standardov, da bi jih podjetja, ki sprejemajo MRS, prvič uporabila leta 2005. Namen spremembe je bil nadaljnje izboljšanje kakovosti in skladnosti celote obstoječih MRS.

| (3) | MRS 39, kakor je bil spremenjen decembra 2003, je uvedel možnost, ki je omogočala subjektom, da pri začetnem pripoznavanju nepreklicno označijo katero koli finančno sredstvo ali finančno obveznost kot sredstvo ali obveznost, ki jo je treba meriti po pošteni vrednosti z dobički in izgubami, pripoznanimi v poslovnem izidu (neomejena možnost vrednotenja po pošteni vrednosti). Vendar so Evropska centralna banka (ECB), organi bonitetnega nadzora, zastopani v Baselskem odboru, ter regulatorni organi za področje vrednostnih papirjev izrazili zaskrbljenost, da bi bila lahko neomejena možnost vrednotenja po pošteni vrednosti uporabljena neprimerno, zlasti za finančne instrumente, povezane z lastnimi obveznostmi podjetja. |
| --- | --- |

(3)

MRS 39, kakor je bil spremenjen decembra 2003, je uvedel možnost, ki je omogočala subjektom, da pri začetnem pripoznavanju nepreklicno označijo katero koli finančno sredstvo ali finančno obveznost kot sredstvo ali obveznost, ki jo je treba meriti po pošteni vrednosti z dobički in izgubami, pripoznanimi v poslovnem izidu (neomejena možnost vrednotenja po pošteni vrednosti). Vendar so Evropska centralna banka (ECB), organi bonitetnega nadzora, zastopani v Baselskem odboru, ter regulatorni organi za področje vrednostnih papirjev izrazili zaskrbljenost, da bi bila lahko neomejena možnost vrednotenja po pošteni vrednosti uporabljena neprimerno, zlasti za finančne instrumente, povezane z lastnimi obveznostmi podjetja.

| (4) | IASB se je zavedel te zaskrbljenosti in zato 21. aprila 2004 objavil osnutek za javno obravnavo o predlogu spremembe MRS 39, da se omeji obseg uporabe možnosti vrednotenja po pošteni vrednosti. |
| --- | --- |

(4)

IASB se je zavedel te zaskrbljenosti in zato 21. aprila 2004 objavil osnutek za javno obravnavo o predlogu spremembe MRS 39, da se omeji obseg uporabe možnosti vrednotenja po pošteni vrednosti.

| (5) | Da bi bile bistvene računovodske smernice o finančnih instrumentih pripravljene pravočasno za uporabo leta 2005, je Komisija z izključitvijo nekaterih določb o neomejeni možnosti vrednotenja po pošteni vrednosti in o računovodenju poslov zavarovanja pred tveganji („hedge accounting“) potrdila MRS 39 z Uredbo Komisije (ES) št. 2086/2004 z dne 19. novembra 2004 o spremembi Uredbe (ES) št. 1725/2003 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 glede vključitve MRS 39 (3). Za Komisijo je bila ta izključitev izjemna in začasna, dokler se z nadaljnjim posvetovanjem in razpravo ne bi razrešila odprta vprašanja. |
| --- | --- |

(5)

Da bi bile bistvene računovodske smernice o finančnih instrumentih pripravljene pravočasno za uporabo leta 2005, je Komisija z izključitvijo nekaterih določb o neomejeni možnosti vrednotenja po pošteni vrednosti in o računovodenju poslov zavarovanja pred tveganji („hedge accounting“) potrdila MRS 39 z Uredbo Komisije (ES) št. 2086/2004 z dne 19. novembra 2004 o spremembi Uredbe (ES) št. 1725/2003 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 glede vključitve MRS 39 (3). Za Komisijo je bila ta izključitev izjemna in začasna, dokler se z nadaljnjim posvetovanjem in razpravo ne bi razrešila odprta vprašanja.

| (6) | Glede na pripombe, prejete na osnutek za javno obravnavo, ki je bil objavljen 21. aprila 2004, in nadaljnje razprave, zlasti z ECB in Baselskim odborom, ter vrsto okroglih miz z zainteresiranimi strankami marca 2005 je IASB 16. junija 2005 objavil Spremembe MRS 39 Finančni instrumenti: Pripoznavanje in merjenje, možnost vrednotenja po pošteni vrednosti. |
| --- | --- |

(6)

Glede na pripombe, prejete na osnutek za javno obravnavo, ki je bil objavljen 21. aprila 2004, in nadaljnje razprave, zlasti z ECB in Baselskim odborom, ter vrsto okroglih miz z zainteresiranimi strankami marca 2005 je IASB 16. junija 2005 objavil Spremembe MRS 39 Finančni instrumenti: Pripoznavanje in merjenje, možnost vrednotenja po pošteni vrednosti.

| (7) | Spremenjeni MRS 39 omejuje uporabo možnosti vrednotenja po pošteni vrednosti na primere, v katerih to prispeva k ustreznosti podatkov, ker odpravlja ali bistveno zmanjšuje neskladnosti pri merjenju ali pripoznavanju („računovodsko neskladje“); ali ko se skupina finančnih sredstev ali finančnih obveznosti ali oboje upravlja v skladu z dokumentirano strategijo za obvladovanje tveganja ali dokumentirano strategijo vlaganja. Poleg tega spremenjena možnost vrednotenja po pošteni vrednosti omogoča, da se celotna kombinirana pogodba, ki vsebuje enega ali več vgrajenih izvedenih finančnih instrumentov, v določenih okoliščinah označi kot finančno sredstvo ali finančna obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. Posledično je uporaba spremenjene možnosti vrednotenja po pošteni vrednosti omejena na primere, v katerih je treba upoštevati določena načela ali okoliščine. Poleg tega mora uporabo spremljati ustrezno razkritje. |
| --- | --- |

(7)

Spremenjeni MRS 39 omejuje uporabo možnosti vrednotenja po pošteni vrednosti na primere, v katerih to prispeva k ustreznosti podatkov, ker odpravlja ali bistveno zmanjšuje neskladnosti pri merjenju ali pripoznavanju („računovodsko neskladje“); ali ko se skupina finančnih sredstev ali finančnih obveznosti ali oboje upravlja v skladu z dokumentirano strategijo za obvladovanje tveganja ali dokumentirano strategijo vlaganja. Poleg tega spremenjena možnost vrednotenja po pošteni vrednosti omogoča, da se celotna kombinirana pogodba, ki vsebuje enega ali več vgrajenih izvedenih finančnih instrumentov, v določenih okoliščinah označi kot finančno sredstvo ali finančna obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. Posledično je uporaba spremenjene možnosti vrednotenja po pošteni vrednosti omejena na primere, v katerih je treba upoštevati določena načela ali okoliščine. Poleg tega mora uporabo spremljati ustrezno razkritje.

| (8) | Zato je treba vključiti določbe o uporabi možnosti vrednotenja po pošteni vrednosti na finančnih obveznostih, ki so bile izključene na podlagi Uredbe (ES) št. 2086/2004. Poleg tega mora tudi za neomejeno možnost vrednotenja po pošteni vrednosti v zvezi s finančnimi sredstvi, kakor je bilo potrjeno z Uredbo (ES) št. 2086/2004, veljati na načelih temelječ pristop. |
| --- | --- |

(8)

Zato je treba vključiti določbe o uporabi možnosti vrednotenja po pošteni vrednosti na finančnih obveznostih, ki so bile izključene na podlagi Uredbe (ES) št. 2086/2004. Poleg tega mora tudi za neomejeno možnost vrednotenja po pošteni vrednosti v zvezi s finančnimi sredstvi, kakor je bilo potrjeno z Uredbo (ES) št. 2086/2004, veljati na načelih temelječ pristop.

| (9) | IASB priznava, da za namene bonitetnega nadzora spremenjeni standard organom bonitetnega nadzora ne preprečuje, da ocenjujejo, kako strogo izvaja regulirana finančna ustanova merjenja poštene vrednosti in kako trdne so njene osnovne strategije, politike in prakse za obvladovanje tveganja, ter jim tudi ne preprečuje, da bi ustrezno ukrepali. Poleg tega se IASB strinja, da bi določena razkritja organom bonitetnega nadzora pomagala pri njihovem vrednotenju kapitalske ustreznosti. To velja zlasti v zvezi s pripoznavanjem dobičkov, ki izhajajo iz poslabšanja kreditnega položaja in jih bo treba nadalje raziskati v okviru obsežnejših izboljšav MRS 39. Komisija bo zato spremljala prihodnje vplive Sprememb MRS 39 Finančni instrumenti: Pripoznavanje in merjenje, možnost vrednotenja po pošteni vrednosti ter proučila njegovo uporabo v okviru pregleda, opisanega v členu 10 Uredbe (ES) št. 1606/2002. |
| --- | --- |

(9)

IASB priznava, da za namene bonitetnega nadzora spremenjeni standard organom bonitetnega nadzora ne preprečuje, da ocenjujejo, kako strogo izvaja regulirana finančna ustanova merjenja poštene vrednosti in kako trdne so njene osnovne strategije, politike in prakse za obvladovanje tveganja, ter jim tudi ne preprečuje, da bi ustrezno ukrepali. Poleg tega se IASB strinja, da bi določena razkritja organom bonitetnega nadzora pomagala pri njihovem vrednotenju kapitalske ustreznosti. To velja zlasti v zvezi s pripoznavanjem dobičkov, ki izhajajo iz poslabšanja kreditnega položaja in jih bo treba nadalje raziskati v okviru obsežnejših izboljšav MRS 39. Komisija bo zato spremljala prihodnje vplive Sprememb MRS 39 Finančni instrumenti: Pripoznavanje in merjenje, možnost vrednotenja po pošteni vrednosti ter proučila njegovo uporabo v okviru pregleda, opisanega v členu 10 Uredbe (ES) št. 1606/2002.

| (10) | Sprejetje sprememb MRS 39 posledično pomeni spremembo Mednarodnega standarda računovodskega poročanja (MSRP) 1 in MRS 32, da se zagotovi skladnost med zadevnimi računovodskimi standardi. |
| --- | --- |

(10)

Sprejetje sprememb MRS 39 posledično pomeni spremembo Mednarodnega standarda računovodskega poročanja (MSRP) 1 in MRS 32, da se zagotovi skladnost med zadevnimi računovodskimi standardi.

| (11) | Glede na novi na načelih temelječ pristop do možnosti vrednotenja po pošteni vrednosti in potrebo po tem, da podjetja, ki prvič sprejemajo MRS, predložijo primernejše začetne računovodske izkaze in primerjalne podatke, je primerno, da se določi retroaktivna uporaba te uredbe od 1. januarja 2005. |
| --- | --- |

(11)

Glede na novi na načelih temelječ pristop do možnosti vrednotenja po pošteni vrednosti in potrebo po tem, da podjetja, ki prvič sprejemajo MRS, predložijo primernejše začetne računovodske izkaze in primerjalne podatke, je primerno, da se določi retroaktivna uporaba te uredbe od 1. januarja 2005.

| (12) | Posvetovanje s tehničnimi strokovnjaki s tega področja potrjuje, da Mednarodni računovodski standard (MRS) Spremembe MRS 39 Finančni instrumenti: Pripoznavanje in merjenje, možnost vrednotenja po pošteni vrednosti izpolnjuje tehnična merila za sprejetje, določena v členu 3 Uredbe (ES) št. 1606/2002, in zlasti zahtevo po tem, da koristi splošnemu evropskemu interesu. |
| --- | --- |

(12)

Posvetovanje s tehničnimi strokovnjaki s tega področja potrjuje, da Mednarodni računovodski standard (MRS) Spremembe MRS 39 Finančni instrumenti: Pripoznavanje in merjenje, možnost vrednotenja po pošteni vrednosti izpolnjuje tehnična merila za sprejetje, določena v členu 3 Uredbe (ES) št. 1606/2002, in zlasti zahtevo po tem, da koristi splošnemu evropskemu interesu.

| (13) | Uredbo (ES) št. 1725/2003 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(13)

Uredbo (ES) št. 1725/2003 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (14) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (ES) št. 1725/2003 se spremeni:

| 1. | Mednarodni računovodski standard (MRS) 39 se spremeni, kakor je določeno v točki A Priloge k tej uredbi; |
| --- | --- |

1.

Mednarodni računovodski standard (MRS) 39 se spremeni, kakor je določeno v točki A Priloge k tej uredbi;

| 2. | Besedilo „Mednarodni računovodski standard (MRS) Spremembe MRS 39 Finančni instrumenti: Pripoznavanje in merjenje, možnost vrednotenja po pošteni vrednosti“, kakor je določeno v točki B Priloge k tej uredbi, se doda MRS 39; |
| --- | --- |

2.

Besedilo „Mednarodni računovodski standard (MRS) Spremembe MRS 39 Finančni instrumenti: Pripoznavanje in merjenje, možnost vrednotenja po pošteni vrednosti“, kakor je določeno v točki B Priloge k tej uredbi, se doda MRS 39;

| 3. | Mednarodni standard računovodskega poročanja (MSRP) 1 in MRS 32 se spremenita, kakor je določeno v točki B Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

3.

Mednarodni standard računovodskega poročanja (MSRP) 1 in MRS 32 se spremenita, kakor je določeno v točki B Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2005

Za Komisijo

Charlie McCREEVY

Član Komisije

---

(1)  UL L 243, 11.9.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 261, 13.10.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 211/2005 (UL L 41, 11.2.2005, str. 1).

2

(3)  UL L 363, 9.12.2004, str. 1.

3

---

PRILOGA

A.   Mednarodni računovodski standard 39 Finančni instrumenti: Pripoznavanje in merjenje se spremeni:

| (a) | v odstavku 35 se vstavi naslednje besedilo:
  „Če merimo preneseno sredstvo po odplačni vrednosti, se možnost v tem standardu, da se označi finančna obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, ne uporablja za to povezano obveznost.“ |
| --- | --- |

(a)

v odstavku 35 se vstavi naslednje besedilo:

„Če merimo preneseno sredstvo po odplačni vrednosti, se možnost v tem standardu, da se označi finančna obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, ne uporablja za to povezano obveznost.“

| (b) | v Dodatku A, Smernice za uporabo, se besedilo AG31 nadomesti z naslednjim besedilom:
  „Primer hibridnega instrumenta je finančni instrument, ki daje imetniku pravico, da proda finančni instrument izdajatelju v zameno za denarni znesek ali drugo finančno sredstvo, katerega višina se spreminja na podlagi spremembe delniškega ali blagovnega indeksa, ki se lahko poveča ali zmanjša (‚instrument s prodajno opcijo‘). Če izdajatelj pri začetnem pripoznanju ne označi instrumenta s prodajno opcijo kot finančno obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, je treba ločiti vgrajeni izvedeni finančni instrument (tj. indeksirano plačilo glavnice) po odstavku 11, ker je glavna pogodba dolžniški instrument po odstavku AG27 in indeksirano plačilo glavnice ni tesno povezano z glavnim dolžniškim instrumentom po odstavku AG30(a). Ker se plačilo glavnice lahko poveča ali zmanjša, je vgrajeni izvedeni instrument neopcijski izvedeni instrument, katerega vrednost je indeksirana s temeljno spremenljivko.“ |
| --- | --- |

(b)

v Dodatku A, Smernice za uporabo, se besedilo AG31 nadomesti z naslednjim besedilom:

„Primer hibridnega instrumenta je finančni instrument, ki daje imetniku pravico, da proda finančni instrument izdajatelju v zameno za denarni znesek ali drugo finančno sredstvo, katerega višina se spreminja na podlagi spremembe delniškega ali blagovnega indeksa, ki se lahko poveča ali zmanjša (‚instrument s prodajno opcijo‘). Če izdajatelj pri začetnem pripoznanju ne označi instrumenta s prodajno opcijo kot finančno obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, je treba ločiti vgrajeni izvedeni finančni instrument (tj. indeksirano plačilo glavnice) po odstavku 11, ker je glavna pogodba dolžniški instrument po odstavku AG27 in indeksirano plačilo glavnice ni tesno povezano z glavnim dolžniškim instrumentom po odstavku AG30(a). Ker se plačilo glavnice lahko poveča ali zmanjša, je vgrajeni izvedeni instrument neopcijski izvedeni instrument, katerega vrednost je indeksirana s temeljno spremenljivko.“

B.   MRS 39 se doda naslednje besedilo:

MEDNARODNI RAČUNOVODSKI STANDARDI

| MRS št. | Naslov |
| --- | --- |
| „MRS 39 | Finančni instrumenti: Pripoznavanje in merjenje
  z dodanimi določbami o uporabi možnosti vrednotenja po pošteni vrednosti“ |

MRS št.

Naslov

„MRS 39

Finančni instrumenti: Pripoznavanje in merjenje
  z dodanimi določbami o uporabi možnosti vrednotenja po pošteni vrednosti“

Reprodukcija je dovoljena v Evropskem gospodarskem prostoru. Vse obstoječe pravice pridržane zunaj EGS z izjemo pravice do reprodukcije za osebno uporabo ali drugo pošteno uporabo. Nadaljnje informacije je mogoče dobiti pri IASB na www.iasb.org.uk

Reprodukcija je dovoljena v Evropskem gospodarskem prostoru. Vse obstoječe pravice pridržane zunaj EGS z izjemo pravice do reprodukcije za osebno uporabo ali drugo pošteno uporabo. Nadaljnje informacije je mogoče dobiti pri IASB na www.iasb.org.uk

SPREMEMBE MEDNARODNEGA RAČUNOVODSKEGA STANDARDA 39

Finančni Inštrumenti: Pripoznavanje in merjenje

Finančni Inštrumenti: Pripoznavanje in merjenje

MOŽNOST VREDNOTENJA PO POŠTENI VREDNOSTI

Ta dokument določa spremembe MRS 39 Finančni inštrumenti: Pripoznavanje in merjenje (MRS 39). Spremembe se nanašajo na predloge iz osnutka za javno obravnavo o predlaganih spremembah v MRS 39 – Možnost vrednotenja po pošteni vrednosti, ki je bil objavljen aprila 2004.

Finančni inštrumenti: Pripoznavanje in merjenje

Možnost vrednotenja po pošteni vrednosti

Podjetja uporabijo spremembe, določene v tem dokumentu, za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2006 ali kasneje.

V členu 9, del (b) se opredelitev finančnega sredstva ali finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid nadomesti z naslednjim.

V členu 9, del (b) se opredelitev finančnega sredstva ali finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid nadomesti z naslednjim.

OPREDELITVE POJMOV

9.   
  ...

...

Opredelitve štirih vrst finančnih inštrumentov

Finančno sredstvo ali finančna obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid je finančno sredstvo ali finančna obveznost, ki izpolnjuje katerega koli od spodaj naštetih pogojev.

Finančno sredstvo ali finančna obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid

| (a) | ... |
| --- | --- |

(a)

(a)

...

...

| (b) | Po začetnem pripoznanju ga (jo) podjetje označi po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. Podjetje lahko uporabi to oznako le, kadar to dovoljuje člen 11A ali kadar to povzroči ustreznejše informacije, ker bodisi:










  (i) | odpravlja ali znatno zmanjša nedoslednost merjenja ali pripoznavanja (včasih označena kot „slaba računovodska rešitev“), ki bi sicer izhajala iz merjenja sredstev ali obveznosti ali pripoznavanja dobičkov in izgub na različnih podlagah; ali |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

Po začetnem pripoznanju ga (jo) podjetje označi po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. Podjetje lahko uporabi to oznako le, kadar to dovoljuje člen 11A ali kadar to povzroči ustreznejše informacije, ker bodisi:

Po začetnem pripoznanju ga (jo) podjetje označi po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. Podjetje lahko uporabi to oznako le, kadar to dovoljuje člen 11A ali kadar to povzroči ustreznejše informacije, ker bodisi:

(i)

(i)

odpravlja ali znatno zmanjša nedoslednost merjenja ali pripoznavanja (včasih označena kot „slaba računovodska rešitev“), ki bi sicer izhajala iz merjenja sredstev ali obveznosti ali pripoznavanja dobičkov in izgub na različnih podlagah; ali

odpravlja ali znatno zmanjša nedoslednost merjenja ali pripoznavanja (včasih označena kot „slaba računovodska rešitev“), ki bi sicer izhajala iz merjenja sredstev ali obveznosti ali pripoznavanja dobičkov in izgub na različnih podlagah; ali

| (ii) | se skupina finančnih sredstev, finančnih obveznosti ali obeh obravnava in njeni dosežki se vrednotijo na podlagi poštene vrednosti v skladu z olistinjenim ravnanjem s tveganji ali naložbeno strategijo, in se informacije o skupini posredujejo znotraj podjetja na tej podlagi ključnemu poslovodnemu osebju podjetja (kakor je opredeljeno v MRS 24 Razkrivanje povezanih strank (kakor je bil spremenjen 2003)), na primer upravnemu odboru podjetja in glavnemu izvršnemu direktorju. |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

se skupina finančnih sredstev, finančnih obveznosti ali obeh obravnava in njeni dosežki se vrednotijo na podlagi poštene vrednosti v skladu z olistinjenim ravnanjem s tveganji ali naložbeno strategijo, in se informacije o skupini posredujejo znotraj podjetja na tej podlagi ključnemu poslovodnemu osebju podjetja (kakor je opredeljeno v MRS 24 Razkrivanje povezanih strank (kakor je bil spremenjen 2003)), na primer upravnemu odboru podjetja in glavnemu izvršnemu direktorju.

se skupina finančnih sredstev, finančnih obveznosti ali obeh obravnava in njeni dosežki se vrednotijo na podlagi poštene vrednosti v skladu z olistinjenim ravnanjem s tveganji ali naložbeno strategijo, in se informacije o skupini posredujejo znotraj podjetja na tej podlagi ključnemu poslovodnemu osebju podjetja (kakor je opredeljeno v MRS 24 Razkrivanje povezanih strank (kakor je bil spremenjen 2003)), na primer upravnemu odboru podjetja in glavnemu izvršnemu direktorju.

V MRS 32 členi 66, 94 in AG40 zahtevajo, da podjetje zagotovi razkritja o finančnih sredstvih in finančnih obveznostih, ki jih je označilo po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, vključno s tem, kako je izpolnilo te pogoje. Za inštrumente, ki so primerni v skladu z (ii) zgoraj, to razkritje vsebuje besedni opis, kako je oznaka po pošteni vrednosti skozi poslovni izid skladna z olistinjenim ravnanjem s tveganji ali naložbeno strategijo podjetja.

V MRS 32 členi 66, 94 in AG40 zahtevajo, da podjetje zagotovi razkritja o finančnih sredstvih in finančnih obveznostih, ki jih je označilo po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, vključno s tem, kako je izpolnilo te pogoje. Za inštrumente, ki so primerni v skladu z (ii) zgoraj, to razkritje vsebuje besedni opis, kako je oznaka po pošteni vrednosti skozi poslovni izid skladna z olistinjenim ravnanjem s tveganji ali naložbeno strategijo podjetja.

Finančnih naložb v kapitalske inštrumente, ki nimajo kotizirane tržne cene na delujočem trgu in katerih poštene vrednosti ni mogoče zanesljivo izmeriti (glej člen 46(c) in Prilogo A člene AG80 in AG81), se ne označi po pošteni vrednosti skozi poslovni izid.

Finančnih naložb v kapitalske inštrumente, ki nimajo kotizirane tržne cene na delujočem trgu in katerih poštene vrednosti ni mogoče zanesljivo izmeriti (glej člen 46(c) in Prilogo A člene AG80 in AG81), se ne označi po pošteni vrednosti skozi poslovni izid.

Treba je pripomniti, da členi 48, 48A, 49 in Priloga A členi AG69–AG82, ki določajo zahteve za določanje zanesljive mere poštene vrednosti finančnega sredstva ali finančne obveznosti, veljajo enako za vse postavke, ki so izmerjene po pošteni vrednosti, z oznako ali kako drugače, ali katerih poštena vrednost se razkrije.

Treba je pripomniti, da členi 48, 48A, 49 in Priloga A členi AG69–AG82, ki določajo zahteve za določanje zanesljive mere poštene vrednosti finančnega sredstva ali finančne obveznosti, veljajo enako za vse postavke, ki so izmerjene po pošteni vrednosti, z oznako ali kako drugače, ali katerih poštena vrednost se razkrije.

Doda se člen 11A.

Doda se člen 11A.

VGRAJENI IZPELJANI FINANČNI INŠTRUMENTI

11A.   
  Če pogodba vsebuje enega ali več vgrajenih izpeljanih finančnih inštrumentov, lahko podjetje ne glede na člen 11 označi celotno mešano (sestavljeno) pogodbo kot finančno sredstvo ali finančno obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, razen če:

Če pogodba vsebuje enega ali več vgrajenih izpeljanih finančnih inštrumentov, lahko podjetje ne glede na člen 11 označi celotno mešano (sestavljeno) pogodbo kot finančno sredstvo ali finančno obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, razen če:

| (a) | vgrajeni izpeljani finančni inštrument(i) ne spreminja(jo) bistveno denarnih tokov, ki bi se sicer po pogodbi morali spremeniti; ali |
| --- | --- |

(a)

(a)

vgrajeni izpeljani finančni inštrument(i) ne spreminja(jo) bistveno denarnih tokov, ki bi se sicer po pogodbi morali spremeniti; ali

vgrajeni izpeljani finančni inštrument(i) ne spreminja(jo) bistveno denarnih tokov, ki bi se sicer po pogodbi morali spremeniti; ali

| (b) | je pri prvem obravnavanju podobnega mešanega (sestavljenega) inštrumenta brez ali z malo proučitve jasno, da je ločitev vgrajenega izpeljanega finančnega inštrumenta (vgrajenih izpeljanih finančnih inštrumentov) prepovedana, kot je možnost za predčasno plačilo, vgrajena v posojilo, ki imetniku dovoljuje predčasno plačilo posojila za približno odplačno vrednost posojila. |
| --- | --- |

(b)

(b)

je pri prvem obravnavanju podobnega mešanega (sestavljenega) inštrumenta brez ali z malo proučitve jasno, da je ločitev vgrajenega izpeljanega finančnega inštrumenta (vgrajenih izpeljanih finančnih inštrumentov) prepovedana, kot je možnost za predčasno plačilo, vgrajena v posojilo, ki imetniku dovoljuje predčasno plačilo posojila za približno odplačno vrednost posojila.

je pri prvem obravnavanju podobnega mešanega (sestavljenega) inštrumenta brez ali z malo proučitve jasno, da je ločitev vgrajenega izpeljanega finančnega inštrumenta (vgrajenih izpeljanih finančnih inštrumentov) prepovedana, kot je možnost za predčasno plačilo, vgrajena v posojilo, ki imetniku dovoljuje predčasno plačilo posojila za približno odplačno vrednost posojila.

Člena 12 in 13 se spremenita, kot sledi:

Člena 12 in 13 se spremenita, kot sledi:

12.   
  Če mora po tem standardu podjetje ločiti vgrajeni izpeljani finančni inštrument od svoje gostiteljske pogodbe, vendar ne more ločeno izmeriti vgrajenega izpeljanega finančnega inštrumenta bodisi ob pridobitvi bodisi na kasnejši datum računovodskega poročanja, mora označiti celotno mešano (sestavljeno) pogodbo po pošteni vrednosti skozi poslovni izid.

Če mora po tem standardu podjetje ločiti vgrajeni izpeljani finančni inštrument od svoje gostiteljske pogodbe, vendar ne more ločeno izmeriti vgrajenega izpeljanega finančnega inštrumenta bodisi ob pridobitvi bodisi na kasnejši datum računovodskega poročanja, mora označiti celotno mešano (sestavljeno) pogodbo po pošteni vrednosti skozi poslovni izid.

13.   Če podjetje ne more zanesljivo ugotoviti poštene vrednosti vgrajenega izpeljanega inštrumenta na podlagi njegovih pogojev in okoliščin (na primer, ker je vgrajeni izpeljani inštrument zasnovan na kapitalskem inštrumentu, ki ni uvrščen na trg), je poštena vrednost vgrajenega izpeljanega finančnega inštrumenta razlika med pošteno vrednostjo mešanega (sestavljenega) inštrumenta in pošteno vrednostjo gostujoče pogodbe, če jih lahko določimo po tem standardu. Če podjetje ne more določiti poštene vrednosti vgrajenega izpeljanega finančnega inštrumenta po tej metodi, uporabi 12. člen in mešani (sestavljeni) inštrument označi po pošteni vrednosti skozi poslovni izid.

Doda se člen 48A.

Doda se člen 48A.

OBRAVNAVANJE MERJENJA PO POŠTENI VREDNOSTI

48A.   Najboljši dokaz poštene vrednosti so kotirane cene na delujočem trgu. Če trg za nek finančni inštrument ni dejaven, ugotovi podjetje pošteno vrednost z uporabo metode vrednotenja. Cilj uporabe metode vrednotenja je ugotoviti, kakšna bi bila tržna cena na dan merjenja v premišljenem poslu menjave v normalnih poslovnih okoliščinah. Metode vrednotenja obsegajo uporabo zadnjega premišljenega tržnega posla med obveščenima in voljnima strankama, če so na voljo; primerjavo s trenutno pošteno vrednostjo drugega inštrumenta, ki ima podobne bistvene značilnosti, proučitev diskontiranih denarnih tokov in modele za določanje cen možnosti. Če obstaja metoda vrednotenja, ki jo udeleženci na trgu običajno uporabljajo za določanje cene inštrumenta, in je ta metoda dokazala zanesljivost pri oceni cen, dobljenih pri dejanskem tržnih poslih, uporabi podjetje to metodo. Izbrana metode vrednotenja v največji možni meri uporablja tržne vhodne podatke in se kar najmanj naslanja na možne vhodne podatke, ki so specifični za dano podjetje. Vključuje vse dejavnike, ki bi jih upoštevali udeleženci na trgu pri oblikovanju cene, in je skladna s splošno sprejetimi metodikami vrednotenja cen finančnih inštrumentov. Občasno podjetje preverja metodo vrednotenja in preizkuša njeno veljavnost na cenah katerega koli pomembnega trenutnega tržnega posla z istim inštrumentom (to je, brez spreminjanja ali ponovnega opredeljevanja inštrumenta) ali na podlagi drugih pomembnih tržnih podatkov.

DATUM UVELJAVITVE IN PREHOD

Člen 105 se spremeni in dodajo se členi 105A–105D.

Člen 105 se spremeni in dodajo se členi 105A–105D.

...

105.   
  Pri prvi uporabi tega standarda lahko podjetje določi prej pripoznano finančno sredstvo kot na razpolago za prodajo. Za vsako takšno finančno sredstvo mora podjetje pripoznati vse nabrane spremembe v pošteni vrednosti v ločeni sestavini kapitala vse do poznejše odprave pripoznanja ali oslabitve, ko bo preneslo ta nabrani dobiček ali izgubo v poslovni izid. Podjetje mora tudi:

Pri prvi uporabi tega standarda lahko podjetje določi prej pripoznano finančno sredstvo kot na razpolago za prodajo. Za vsako takšno finančno sredstvo mora podjetje pripoznati vse nabrane spremembe v pošteni vrednosti v ločeni sestavini kapitala vse do poznejše odprave pripoznanja ali oslabitve, ko bo preneslo ta nabrani dobiček ali izgubo v poslovni izid. Podjetje mora tudi:

| (a) | prevrednotiti finančna sredstva z uporabo nove označitve v primerjalnih računovodskih izkazih; in |
| --- | --- |

(a)

(a)

prevrednotiti finančna sredstva z uporabo nove označitve v primerjalnih računovodskih izkazih; in

prevrednotiti finančna sredstva z uporabo nove označitve v primerjalnih računovodskih izkazih; in

| (b) | razkriti pošteno vrednost finančnega sredstva na datum označbe in razvrstitev ter knjigovodsko vrednost v prejšnjih računovodskih izkazih. |
| --- | --- |

(b)

(b)

razkriti pošteno vrednost finančnega sredstva na datum označbe in razvrstitev ter knjigovodsko vrednost v prejšnjih računovodskih izkazih.

razkriti pošteno vrednost finančnega sredstva na datum označbe in razvrstitev ter knjigovodsko vrednost v prejšnjih računovodskih izkazih.

105A.   
  Podjetje mora uporabljati člene 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A in AG33B in spremembe iz leta 2005 v členih 9, 12 in 13 za letna obračunska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2006 ali kasneje. Uporaba pred tem datumom je priporočljiva.

Podjetje mora uporabljati člene 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A in AG33B in spremembe iz leta 2005 v členih 9, 12 in 13 za letna obračunska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2006 ali kasneje. Uporaba pred tem datumom je priporočljiva.

105B.   
  Podjetje, ki prvič uporablja člene 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A in AG33B in spremembe iz leta 2005 v členih 9, 12 in 13 za letna obračunska obdobja, ki se začnejo pred 1. januarjem 2006:

Podjetje, ki prvič uporablja člene 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A in AG33B in spremembe iz leta 2005 v členih 9, 12 in 13 za letna obračunska obdobja, ki se začnejo pred 1. januarjem 2006:

| (a) | lahko pri prvi uporabi teh novih in spremenjenih členov določi prej pripoznano finančno sredstvo ali finančno obveznost, ki je takrat izpolnjevalo pogoje za takšno določitev, po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. Kadar se letno obračunsko obdobje začne pred 1. septembrom 2005, takšnih označb ni treba dokončati do 1. septembra 2005 in lahko vključujejo tudi finančna sredstva in obveznosti, pripoznana v obdobju od začetka navedenega obračunskega obdobja do 1. septembra 2005. Ne glede na člen 91 je treba za finančna sredstva in finančne obveznosti, označene po pošteni vrednosti skozi poslovni izid v skladu s tem podčlenom, ki so bila prej označena kot varovana postavka v razmerjih obračunavanja varovanja poštene vrednosti, istočasno z označbo po pošteni vrednosti skozi poslovni izid odpraviti označbo iz teh razmerij; |
| --- | --- |

(a)

(a)

lahko pri prvi uporabi teh novih in spremenjenih členov določi prej pripoznano finančno sredstvo ali finančno obveznost, ki je takrat izpolnjevalo pogoje za takšno določitev, po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. Kadar se letno obračunsko obdobje začne pred 1. septembrom 2005, takšnih označb ni treba dokončati do 1. septembra 2005 in lahko vključujejo tudi finančna sredstva in obveznosti, pripoznana v obdobju od začetka navedenega obračunskega obdobja do 1. septembra 2005. Ne glede na člen 91 je treba za finančna sredstva in finančne obveznosti, označene po pošteni vrednosti skozi poslovni izid v skladu s tem podčlenom, ki so bila prej označena kot varovana postavka v razmerjih obračunavanja varovanja poštene vrednosti, istočasno z označbo po pošteni vrednosti skozi poslovni izid odpraviti označbo iz teh razmerij;

lahko pri prvi uporabi teh novih in spremenjenih členov določi prej pripoznano finančno sredstvo ali finančno obveznost, ki je takrat izpolnjevalo pogoje za takšno določitev, po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. Kadar se letno obračunsko obdobje začne pred 1. septembrom 2005, takšnih označb ni treba dokončati do 1. septembra 2005 in lahko vključujejo tudi finančna sredstva in obveznosti, pripoznana v obdobju od začetka navedenega obračunskega obdobja do 1. septembra 2005. Ne glede na člen 91 je treba za finančna sredstva in finančne obveznosti, označene po pošteni vrednosti skozi poslovni izid v skladu s tem podčlenom, ki so bila prej označena kot varovana postavka v razmerjih obračunavanja varovanja poštene vrednosti, istočasno z označbo po pošteni vrednosti skozi poslovni izid odpraviti označbo iz teh razmerij;

| (b) | razkrije pošteno vrednost finančnih sredstev ali finančnih obveznosti, označenih v skladu s podčlenom (a) na datum označbe in razvrstitev ter knjigovodsko vrednost v prejšnjih računovodskih izkazih; |
| --- | --- |

(b)

(b)

razkrije pošteno vrednost finančnih sredstev ali finančnih obveznosti, označenih v skladu s podčlenom (a) na datum označbe in razvrstitev ter knjigovodsko vrednost v prejšnjih računovodskih izkazih;

razkrije pošteno vrednost finančnih sredstev ali finančnih obveznosti, označenih v skladu s podčlenom (a) na datum označbe in razvrstitev ter knjigovodsko vrednost v prejšnjih računovodskih izkazih;

| (c) | odpravi označbo finančnega sredstva ali finančne obveznosti, ki je bilo prej označeno po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, če ne izpolnjuje več pogojev za takšno označbo v skladu s temi novimi in spremenjenimi členi. Če se finančno sredstvo ali finančna obveznost meri po odplačni vrednosti po odpravi označbe, se datum odprave označbe šteje kot datum začetnega pripoznanja; |
| --- | --- |

(c)

(c)

odpravi označbo finančnega sredstva ali finančne obveznosti, ki je bilo prej označeno po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, če ne izpolnjuje več pogojev za takšno označbo v skladu s temi novimi in spremenjenimi členi. Če se finančno sredstvo ali finančna obveznost meri po odplačni vrednosti po odpravi označbe, se datum odprave označbe šteje kot datum začetnega pripoznanja;

odpravi označbo finančnega sredstva ali finančne obveznosti, ki je bilo prej označeno po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, če ne izpolnjuje več pogojev za takšno označbo v skladu s temi novimi in spremenjenimi členi. Če se finančno sredstvo ali finančna obveznost meri po odplačni vrednosti po odpravi označbe, se datum odprave označbe šteje kot datum začetnega pripoznanja;

| (d) | razkrije pošteno vrednost finančnih sredstev ali finančnih obveznosti, za katere je bila odpravljena označba v skladu s podčlenom (c) na datum odprave označbe in njihovo novo razvrstitev. |
| --- | --- |

(d)

(d)

razkrije pošteno vrednost finančnih sredstev ali finančnih obveznosti, za katere je bila odpravljena označba v skladu s podčlenom (c) na datum odprave označbe in njihovo novo razvrstitev.

razkrije pošteno vrednost finančnih sredstev ali finančnih obveznosti, za katere je bila odpravljena označba v skladu s podčlenom (c) na datum odprave označbe in njihovo novo razvrstitev.

105C.   
  Podjetje, ki prvič uporablja člene 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A in AG33B in spremembe iz leta 2005 v členih 9, 12 in 13 za letna obračunska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2006 ali kasneje:

Podjetje, ki prvič uporablja člene 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A in AG33B in spremembe iz leta 2005 v členih 9, 12 in 13 za letna obračunska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2006 ali kasneje:

| (a) | odpravi označbo finančnega sredstva ali finančne obveznosti, ki je bilo prej označeno po pošteni vrednosti skozi poslovni izid le, če ne izpolnjuje pogojev za takšno označbo v skladu s temi novimi in spremenjenimi členi. Če se finančno sredstvo ali finančna obveznost meri po odplačni vrednosti po odpravi označbe, se datum odprave označbe šteje kot datum začetnega pripoznanja; |
| --- | --- |

(a)

(a)

odpravi označbo finančnega sredstva ali finančne obveznosti, ki je bilo prej označeno po pošteni vrednosti skozi poslovni izid le, če ne izpolnjuje pogojev za takšno označbo v skladu s temi novimi in spremenjenimi členi. Če se finančno sredstvo ali finančna obveznost meri po odplačni vrednosti po odpravi označbe, se datum odprave označbe šteje kot datum začetnega pripoznanja;

odpravi označbo finančnega sredstva ali finančne obveznosti, ki je bilo prej označeno po pošteni vrednosti skozi poslovni izid le, če ne izpolnjuje pogojev za takšno označbo v skladu s temi novimi in spremenjenimi členi. Če se finančno sredstvo ali finančna obveznost meri po odplačni vrednosti po odpravi označbe, se datum odprave označbe šteje kot datum začetnega pripoznanja;

| (b) | prej pripoznanih finančnih sredstev ali finančnih obveznosti ne označi po pošteni vrednosti skozi poslovni izid; |
| --- | --- |

(b)

(b)

prej pripoznanih finančnih sredstev ali finančnih obveznosti ne označi po pošteni vrednosti skozi poslovni izid;

prej pripoznanih finančnih sredstev ali finančnih obveznosti ne označi po pošteni vrednosti skozi poslovni izid;

| (c) | razkrije pošteno vrednost finančnih sredstev ali finančnih obveznosti, za katere je bila odpravljena označba v skladu s podčlenom (a) na datum odprave označbe in njihovo novo razvrstitev. |
| --- | --- |

(c)

(c)

razkrije pošteno vrednost finančnih sredstev ali finančnih obveznosti, za katere je bila odpravljena označba v skladu s podčlenom (a) na datum odprave označbe in njihovo novo razvrstitev.

razkrije pošteno vrednost finančnih sredstev ali finančnih obveznosti, za katere je bila odpravljena označba v skladu s podčlenom (a) na datum odprave označbe in njihovo novo razvrstitev.

105D.   
  Podjetje prevrednoti svoje primerjalne finančne izkaze z uporabo novih označb v členih 105B ali 105C, če bi v primeru finančnega sredstva, finančne obveznosti ali skupine finančnih sredstev, finančnih obveznosti ali obeh, označenih po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, te postavke ali skupine zadoščale sodilom v členih 9(b)(i), 9(b)(ii) ali 11A na začetku primerjalnega obdobja, ali, če so pridobljena po začetku primerjalnega obdobja, bi na datum začetnega pripoznanja zadoščala sodilom v členih 9(b)(i), 9(b)(ii) ali 11A.

Podjetje prevrednoti svoje primerjalne finančne izkaze z uporabo novih označb v členih 105B ali 105C, če bi v primeru finančnega sredstva, finančne obveznosti ali skupine finančnih sredstev, finančnih obveznosti ali obeh, označenih po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, te postavke ali skupine zadoščale sodilom v členih 9(b)(i), 9(b)(ii) ali 11A na začetku primerjalnega obdobja, ali, če so pridobljena po začetku primerjalnega obdobja, bi na datum začetnega pripoznanja zadoščala sodilom v členih 9(b)(i), 9(b)(ii) ali 11A.

Prilogi B se dodajo členi AG4B–AG4K.

Prilogi B se dodajo členi AG4B–AG4K.

Priloga A

Napotki za uporabo

OPREDELITVE POJMOV (člena 8 in 9)

Oznaka po pošteni vrednosti skozi poslovni izid

AG4B.   Člen 9 tega standarda podjetju dovoljuje, da označi finančno sredstvo, finančno obveznost ali skupino finančnih inštrumentov (finančna sredstva, finančne obveznosti ali oboje) po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, če so zato informacije ustreznejše.

AG4C.   Odločitev podjetja, da označi finančno sredstvo ali finančno obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, je podobna izbiri računovodske usmeritve (čeprav je v nasprotju z izbiro računovodske usmeritve ni treba uporabljati dosledno za vse podobne posle). Kadar ima podjetje takšno izbiro, člen 14(b) MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake zahteva, da so posledice izbrane usmeritve take, da računovodski izkazi podajajo zanesljive in ustreznejše informacije o učinkih poslov, drugih poslovnih dogodkov in stanj na finančno stanje, denarno izražene dosežke in finančne tokove podjetja. V primeru oznake po pošteni vrednosti skozi poslovni izid člen 9 določa dve okoliščini, ko je izpolnjena zahteva po ustreznejših informacijah. Skladno s tem mora podjetje za izbiro takšne označbe v skladu s členom 9 dokazati, da zanj velja ena (ali obe) od teh dveh okoliščin.

Člen 9(b)(i): Označba odpravlja ali znatno zmanjša nedoslednost merjenja ali pripoznavanja, ki bi se sicer pojavila

AG4D.   Po MRS 39 merjenje finančnega sredstva ali finančne obveznosti in razvrščanje pripoznanih sprememb v vrednosti določa razvrstitev postavke in ali je postavka del označenega razmerja varovanja pred tveganjem. Te zahteve lahko povzročijo nedoslednost merjenja ali pripoznavanja (včasih označena kot „slaba računovodska rešitev“) kadar bi bilo v odsotnosti označbe po pošteni vrednosti skozi poslovni izid finančno sredstvo uvrščeno kot na razpolago za prodajo (ko je večina sprememb poštene vrednosti pripoznana neposredno v kapitalu) in bi se obveznost, ki jo podjetje šteje kot povezano, merila po odplačni vrednosti (brez pripoznanja sprememb poštene vrednosti). V takšnih okoliščinah podjetje lahko sklepa, da bi njegovi računovodski izkazi zagotovili ustreznejše informacije, če bi bila tako sredstva kot obveznosti razvrščena po pošteni vrednosti skozi poslovni izid.

AG4E.   V naslednjih zgledih je prikazano kdaj je ta pogoj lahko izpolnjen. V vseh primerih podjetje lahko uporabi ta pogoj za označevanje finančnih sredstev ali finančnih obveznostih po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, če izpolnjuje načelo v členu 9(b)(i).

| (a) | Podjetje ima obveznosti, katerih denarni tokovi pogodbeno temeljijo na dosežkih sredstev, ki bi bila sicer razvrščena kot na razpolago za prodajo. Na primer zavarovatelj ima lahko obveznosti, ki vsebujejo možnost diskrecijske udeležbe, ki plačujejo zaslužke na podlagi iztrženja in/ali neiztrženja naložbenih donosov v zvezi z določeno skupino sredstev zavarovatelja. Če merjenje teh obveznosti odraža trenutne tržne cene, razvrščanje sredstev po pošteni vrednosti skozi poslovni izid pomeni, da so spremembe poštene vrednosti finančnih sredstev pripoznane v poslovnem izidu v istem obdobju kot povezane spremembe vrednosti obveznosti; |
| --- | --- |

(a)

Podjetje ima obveznosti, katerih denarni tokovi pogodbeno temeljijo na dosežkih sredstev, ki bi bila sicer razvrščena kot na razpolago za prodajo. Na primer zavarovatelj ima lahko obveznosti, ki vsebujejo možnost diskrecijske udeležbe, ki plačujejo zaslužke na podlagi iztrženja in/ali neiztrženja naložbenih donosov v zvezi z določeno skupino sredstev zavarovatelja. Če merjenje teh obveznosti odraža trenutne tržne cene, razvrščanje sredstev po pošteni vrednosti skozi poslovni izid pomeni, da so spremembe poštene vrednosti finančnih sredstev pripoznane v poslovnem izidu v istem obdobju kot povezane spremembe vrednosti obveznosti;

| (b) | Podjetje ima obveznosti po zavarovalnih pogodbah, katerih merjenje vključuje trenutne informacije (kakor dovoljuje SMRS 4 Zavarovalne pogodbe, člen 24) in finančna sredstva, za katera meni, da so povezana, ki bi bila sicer razvrščena kot na razpolago za prodajo ali merjena po odplačni vrednosti; |
| --- | --- |

(b)

Podjetje ima obveznosti po zavarovalnih pogodbah, katerih merjenje vključuje trenutne informacije (kakor dovoljuje SMRS 4 Zavarovalne pogodbe, člen 24) in finančna sredstva, za katera meni, da so povezana, ki bi bila sicer razvrščena kot na razpolago za prodajo ali merjena po odplačni vrednosti;

| (c) | Podjetje ima finančna sredstva, finančne obveznosti ali oboje, ki so izpostavljeni tveganju, kot je tveganje obrestnih mer, kar povzroči nasprotne spremembe poštene vrednosti, ki imajo tendenco medsebojnega pobotanja. Vendar bi se samo nekaj inštrumentov merilo po pošteni vrednosti skozi poslovni izid (to je, so izpeljani inštrumenti, ali so razvrščeni kot v posesti za trgovanje). Lahko se tudi zgodi, da zahteve za obračunavanje varovanja pred tveganjem niso izpolnjene, na primer zato, ker niso izpolnjene zahteve za uspešnost iz člena 88; |
| --- | --- |

(c)

Podjetje ima finančna sredstva, finančne obveznosti ali oboje, ki so izpostavljeni tveganju, kot je tveganje obrestnih mer, kar povzroči nasprotne spremembe poštene vrednosti, ki imajo tendenco medsebojnega pobotanja. Vendar bi se samo nekaj inštrumentov merilo po pošteni vrednosti skozi poslovni izid (to je, so izpeljani inštrumenti, ali so razvrščeni kot v posesti za trgovanje). Lahko se tudi zgodi, da zahteve za obračunavanje varovanja pred tveganjem niso izpolnjene, na primer zato, ker niso izpolnjene zahteve za uspešnost iz člena 88;

| (d) | Podjetje ima finančna sredstva, finančne obveznosti ali oboje, ki so izpostavljeni tveganju, kot je tveganje obrestnih mer, kar povzroči nasprotne spremembe poštene vrednosti, ki imajo tendenco medsebojnega pobotanja, in podjetje ne izpolnjuje pogojev za obračunavanje varovanja pred tveganjem, ker nobeden od inštrumentov ni izpeljani inštrument. V odsotnosti obračunavanja varovanja pred tveganjem je v pripoznavanju poslovnih izidov prisotna velika nedoslednost. Na primer:






  (i) | podjetje je financiralo portfelj sredstev s stalno obrestno mero, ki bi bila sicer razvrščena kot na razpolago za prodajo z zadolžnicami s stalno obrestno mero, katerih spremembe poštene vrednosti imajo tendenco medsebojnega pobotanja. S poročanjem tako sredstev kot zadolžnic po pošteni vrednosti skozi poslovni izid popravi nedoslednost, ki bi se sicer pojavila zaradi merjenja sredstev po pošteni vrednosti s spremembami poročanimi v kapitalu in zadolžnic po odplačni vrednosti, |
| --- | --- | --- |

(d)

Podjetje ima finančna sredstva, finančne obveznosti ali oboje, ki so izpostavljeni tveganju, kot je tveganje obrestnih mer, kar povzroči nasprotne spremembe poštene vrednosti, ki imajo tendenco medsebojnega pobotanja, in podjetje ne izpolnjuje pogojev za obračunavanje varovanja pred tveganjem, ker nobeden od inštrumentov ni izpeljani inštrument. V odsotnosti obračunavanja varovanja pred tveganjem je v pripoznavanju poslovnih izidov prisotna velika nedoslednost. Na primer:

(i)

podjetje je financiralo portfelj sredstev s stalno obrestno mero, ki bi bila sicer razvrščena kot na razpolago za prodajo z zadolžnicami s stalno obrestno mero, katerih spremembe poštene vrednosti imajo tendenco medsebojnega pobotanja. S poročanjem tako sredstev kot zadolžnic po pošteni vrednosti skozi poslovni izid popravi nedoslednost, ki bi se sicer pojavila zaradi merjenja sredstev po pošteni vrednosti s spremembami poročanimi v kapitalu in zadolžnic po odplačni vrednosti,

| (ii) | podjetje je financiralo določeno skupino posojil z izdajo obveznic, s katerimi se trguje in katerih spremembe poštene vrednosti imajo tendenco medsebojnega pobotanja. Poleg tega podjetje redno kupuje in prodaja obveznice in redko, če sploh, kupuje in prodaja posojila, poročanje tako posojil kot obveznic po pošteni vrednosti skozi poslovni izid odpravi nedoslednost časa pripoznavanja poslovnih izidov, ki bi se sicer pojavila zaradi merjenja obeh po odplačni vrednosti in pripoznavanja poslovnega izida vsakič, ko se obveznica odkupi. |
| --- | --- |

(ii)

podjetje je financiralo določeno skupino posojil z izdajo obveznic, s katerimi se trguje in katerih spremembe poštene vrednosti imajo tendenco medsebojnega pobotanja. Poleg tega podjetje redno kupuje in prodaja obveznice in redko, če sploh, kupuje in prodaja posojila, poročanje tako posojil kot obveznic po pošteni vrednosti skozi poslovni izid odpravi nedoslednost časa pripoznavanja poslovnih izidov, ki bi se sicer pojavila zaradi merjenja obeh po odplačni vrednosti in pripoznavanja poslovnega izida vsakič, ko se obveznica odkupi.

AG4F.   V primerih, kot so opisani v prejšnjem členu, lahko označba finančnih sredstev in finančnih obveznosti ob začetnem pripoznanju, ki se sicer ne merijo po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, odpravi ali zelo zmanjša nedoslednost merjenja ali pripoznavanja in zagotavlja ustreznejše informacije. Iz praktičnih razlogov podjetju ni treba istočasno všteti vseh sredstev in obveznosti, ki povzročajo nedoslednost merjenja in pripoznavanja. Dovoljena je utemeljena zamuda, pod pogojem, da je vsak posel označen po pošteni vrednosti skozi poslovni izid ob začetnem pripoznanju in se takrat pričakuje, da bo prišlo do preostalih poslov.

AG4G.   Ne bi pa bilo primerno po pošteni vrednosti skozi poslovni izid označiti samo nekaterih finančnih sredstev in finančnih obveznosti, ki povzročajo nedoslednost, če to ne bi odpravilo ali zelo zmanjšalo nedoslednost merjenja in zato ne bi zagotovilo ustreznejših informacij. Bilo bi pa primerno označiti samo nekatere od več podobnih finančnih sredstev ali podobnih finančnih obveznosti, če bi to zelo zmanjšalo (in po možnosti večje zmanjšanje kot druge dopustne označbe) nedoslednost. Predpostavimo na primer, da ima podjetje več podobnih finančnih obveznosti, katerih vsota je 100 DE (1), in več podobnih finančnih sredstev, katerih vsota je 50 DE, vendar se merijo na različni podlagi. Podjetje lahko znatno zmanjša nedoslednost merjenja tako, da ob začetnem pripoznanju označi vsa sredstva in samo nekaj obveznosti (na primer posamezne obveznosti s sestavljeno vsoto vrednosti 45 DE) po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. Ker pa se označba po pošteni vrednosti skozi poslovni izid lahko uporabi samo za celotni finančni inštrument, mora podjetje v tem zgledu označiti celotno eno ali več obveznosti. Ne more označiti sestavine obveznosti (npr. spremembe, ki se pripisujejo samo enemu tveganju, kot so spremembe primerjalne obrestne mere) ali deleža (t.j. odstotka) obveznosti.

Člen 9(b)(ii): Skupina finančnih sredstev, finančnih obveznosti ali obeh se obravnava in njeni dosežki se vrednotijo na podlagi poštene vrednosti, v skladu z olistinjenim ravnanjem s tveganji ali naložbeno strategijo

AG4H.   Podjetje lahko obravnava in vrednoti dosežke skupine finančnih sredstev, finančnih obveznosti ali obeh na tak način, da merjenje te skupine po pošteni vrednosti skozi poslovni izid zagotovi ustreznejše informacije. V tem primeru je pozornost namenjena načinu kako podjetje obravnava in vrednoti dosežke in ne naravo finančnih inštrumentov.

AG4I.   V naslednjih zgledih je prikazano, kdaj je ta pogoj lahko izpolnjen. V vseh primerih podjetje lahko uporabi ta pogoj za označevanje finančnih sredstev ali finančnih obveznostih po pošteni vrednosti skozi poslovni izid le, če izpolnjuje načelo v členu 9(b)(ii).

| (a) | Podjetje je organizacija tveganega kapitala, vzajemni sklad, naložbeni sklad z enotami ali podobno podjetje, katerega poslovanje je vlaganje v finančna sredstva z namenom imeti dobiček od njihovega celotnega donosa v obliki deleža ali dividend in sprememb poštene vrednosti. MRS 28 Finančne naložbe v pridružena podjetja in MRS 31 Deleži v skupnih podvigih dovoljujeta, da se takšne naložbe izključijo iz njunega področja, pod pogojem, da se merijo po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. Podjetje lahko uporablja isto računovodsko usmeritev za druge naložbe, ki jih upravlja na podlagi celotnega donosa, vendar njegov vpliv nanje ni dovolj velik, da bi spadale v področje MRS 28 ali MRS 31; |
| --- | --- |

(a)

Podjetje je organizacija tveganega kapitala, vzajemni sklad, naložbeni sklad z enotami ali podobno podjetje, katerega poslovanje je vlaganje v finančna sredstva z namenom imeti dobiček od njihovega celotnega donosa v obliki deleža ali dividend in sprememb poštene vrednosti. MRS 28 Finančne naložbe v pridružena podjetja in MRS 31 Deleži v skupnih podvigih dovoljujeta, da se takšne naložbe izključijo iz njunega področja, pod pogojem, da se merijo po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. Podjetje lahko uporablja isto računovodsko usmeritev za druge naložbe, ki jih upravlja na podlagi celotnega donosa, vendar njegov vpliv nanje ni dovolj velik, da bi spadale v področje MRS 28 ali MRS 31;

| (b) | Podjetje ima finančna sredstva ali skupino finančnih sredstev in finančnih obveznosti, ki so izpostavljeni enemu ali več tveganjem in s temi tveganji ravna in jih vrednoti na podlagi poštene vrednosti, v skladu z olistinjeno usmeritvijo ravnanja s sredstvom in obveznost. Zgled bi lahko bilo podjetje, ki je izdalo „strukturirane stvaritve“, ki vsebujejo mnogovrstne vgrajene izpeljane finančne inštrumente in tveganja, ki iz tega izhajajo, obravnava na podlagi poštene vrednosti z uporabo izpeljanih in neizpeljanih finančnih inštrumentov. Podoben zgled bi lahko bilo podjetje, ki daje posojila s stalno obrestno mero in tveganja primerjalne obrestne mere, ki iz tega izhajajo, obravnava z uporabo izpeljanih in neizpeljanih finančnih inštrumentov; |
| --- | --- |

(b)

Podjetje ima finančna sredstva ali skupino finančnih sredstev in finančnih obveznosti, ki so izpostavljeni enemu ali več tveganjem in s temi tveganji ravna in jih vrednoti na podlagi poštene vrednosti, v skladu z olistinjeno usmeritvijo ravnanja s sredstvom in obveznost. Zgled bi lahko bilo podjetje, ki je izdalo „strukturirane stvaritve“, ki vsebujejo mnogovrstne vgrajene izpeljane finančne inštrumente in tveganja, ki iz tega izhajajo, obravnava na podlagi poštene vrednosti z uporabo izpeljanih in neizpeljanih finančnih inštrumentov. Podoben zgled bi lahko bilo podjetje, ki daje posojila s stalno obrestno mero in tveganja primerjalne obrestne mere, ki iz tega izhajajo, obravnava z uporabo izpeljanih in neizpeljanih finančnih inštrumentov;

| (c) | Podjetje je zavarovatelj, ki ima portfelj finančnih sredstev, ta portfelj obravnava tako, da čim bolj poveča njegov celotni donos (to je, delež ali dividende in spremembe poštene vrednosti) in na tej podlagi vrednosti njegove dosežke. Portfelj lahko pokriva določene obveznosti, kapital ali oboje. Če portfelj pokriva določene obveznosti, je pogoj v členu 9(b)(ii) morebiti izpolnjen za sredstva, ne glede na to ali zavarovatelj tudi obveznosti obravnava in vrednoti na podlagi poštene vrednosti. Pogoj v členu 9(b)(ii) je morebiti lahko izpolnjen kadar je cilj zavarovatelja čim bolj povečati celotni donos na sredstva v daljšem obdobju, tudi če so zneski, plačani imetnikom udeleženih pogodb, odvisni od drugih dejavnikov, kot je znesek iztrženega dobička v krajšem obdobju (npr. eno leto) ali pa o njih presoja zavarovatelj. |
| --- | --- |

(c)

Podjetje je zavarovatelj, ki ima portfelj finančnih sredstev, ta portfelj obravnava tako, da čim bolj poveča njegov celotni donos (to je, delež ali dividende in spremembe poštene vrednosti) in na tej podlagi vrednosti njegove dosežke. Portfelj lahko pokriva določene obveznosti, kapital ali oboje. Če portfelj pokriva določene obveznosti, je pogoj v členu 9(b)(ii) morebiti izpolnjen za sredstva, ne glede na to ali zavarovatelj tudi obveznosti obravnava in vrednoti na podlagi poštene vrednosti. Pogoj v členu 9(b)(ii) je morebiti lahko izpolnjen kadar je cilj zavarovatelja čim bolj povečati celotni donos na sredstva v daljšem obdobju, tudi če so zneski, plačani imetnikom udeleženih pogodb, odvisni od drugih dejavnikov, kot je znesek iztrženega dobička v krajšem obdobju (npr. eno leto) ali pa o njih presoja zavarovatelj.

AG4J.   Kakor je bilo navedeno zgoraj, se ta pogoj opira na način kako podjetje obravnava in vrednoti dosežke obravnavane skupine finančnih sredstev. Skladno s tem (ob upoštevanju zahteve po označitvi ob začetnem pripoznanju) mora podjetje, ki označi finančne inštrumente po pošteni vrednosti skozi poslovni izid na podlagi tega pogoja, tako označiti vse primerne finančne inštrumente, ki jih obravnava in vrednoti skupaj.

AG4K.   Ni treba, da so listine o strategiji podjetja obsežne, morajo pa biti zadostne, da se dokaže skladnost s členom 9(b)(ii). Takšne listine niso potrebne so vsako posamezno postavko, ampak so lahko za portfelj. Na primer, če ureditev obravnavanja dosežkov za oddelek – kot ga je odobrilo ključno poslovodno osebje podjetja – jasno dokazuje, da se njegovi dosežki vrednotijo na podlagi celotnega donosa, dodatne listine za dokazovanje skladnosti z odstavkom 9(b)(ii) niso potrebne.

Za členom AG33 se dodata naslov in člena AG33A in AG33B:

Inštrumenti, ki vsebujejo vgrajene izpeljane finančne inštrumente

AG33A.   Kadar podjetje postane stranka v mešanem (sestavljenem) inštrumentu, ki vsebuje enega ali več vgrajenih izpeljanih finančnih inštrumentov, člen 11 zahteva, da podjetje prepozna vsak takšen vgrajen izpeljan inštrument, oceni ali ga je treba ločiti od gostiteljske pogodbe, in izpeljane inštrumente, ki jih je treba ločiti, meri po pošteni vrednosti ob začetnem pripoznanju in pozneje. Te zahteve so lahko bolj zapletene ali povzročijo merjenje, ki je manj zanesljivo od merjenja celotnega inštrumenta po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. Zato ta standard dovoljuje, da se celotni inštrument označi po pošteni vrednosti skozi poslovni izid.

AG33B.   Takšno označevanje se lahko uporablja, če člen 11 zahteva, da je vgrajeni izpeljani finančni inštrument treba ločiti od gostiteljske pogodbe ali takšno ločevanje prepoveduje. Vendar člen 11A ne bi upravičeval označevanja mešanega (sestavljenega) inštrumenta po pošteni vrednosti skozi poslovni izid v primerih, določenih v členu 11A(a) in (b), ker to ne bi zmanjšalo zapletenosti ali povečalo zanesljivosti.

---

(1)  V tem standardu so denarni zneski izraženi v „denarnih enotah“ (DE).

1

Priloga

Spremembe drugih standardov

Spremembe v tej prilogi veljajo za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2006 ali kasneje. Če podjetje uporabi te spremembe MRS 39 za zgodnejše obdobje, te spremembe veljajo tudi za tako zgodnejše obdobje.

Spremembe MRS 32

Finančni inštrumenti: Razkrivanje in predstavljanje

Člen 66 se spremeni, kot sledi:

66.   V skladu z MRS 1 podjetje zagotavlja razkrivanje vseh pomembnih računovodskih usmeritev, tudi sprejetih splošnih načel in metode uporabe teh načel v zvezi s posli, drugimi dogodki in okoliščinami, ki nastajajo v poslovanju podjetja. V zvezi s finančnimi inštrumenti so v tako razkrivanje vključeni:

| (a) | sodila, uporabljena pri odločanju, kdaj pripoznati finančno sredstvo ali finančno obveznost in kdaj odpraviti njeno pripoznanje; |
| --- | --- |

(a)

sodila, uporabljena pri odločanju, kdaj pripoznati finančno sredstvo ali finančno obveznost in kdaj odpraviti njeno pripoznanje;

| (b) | podlaga, uporabljena za merjenje finančnih sredstev in finančnih obveznosti ob začetnem pripoznanju in tudi kasneje; |
| --- | --- |

(b)

podlaga, uporabljena za merjenje finančnih sredstev in finančnih obveznosti ob začetnem pripoznanju in tudi kasneje;

| (c) | podlaga za pripoznavanje in merjenje prihodkov in odhodkov, izvirajočih iz finančnih sredstev in finančnih obveznosti; in |
| --- | --- |

(c)

podlaga za pripoznavanje in merjenje prihodkov in odhodkov, izvirajočih iz finančnih sredstev in finančnih obveznosti; in

| (d) | za finančna sredstva ali finančne obveznosti označene po pošteni vrednosti skozi poslovni izid:






  (i) | sodila za takšno označevanje takšnih finančnih sredstev ali finančnih obveznosti ob začetnem pripoznanju, |
| --- | --- | --- |

(d)

za finančna sredstva ali finančne obveznosti označene po pošteni vrednosti skozi poslovni izid:

(i)

sodila za takšno označevanje takšnih finančnih sredstev ali finančnih obveznosti ob začetnem pripoznanju,

| (ii) | kako je podjetje izpolnilo pogoje za takšno označevanje v členu 9, 11A ali 12 MRS 39. Za inštrumente, označene v skladu s členom 9(b)(i) MRS 39, to razkritje vsebuje besedni opis okoliščin, ki so podlaga nedoslednosti merjenja ali pripoznanja, ki bi se sicer pojavila. Za inštrumente, ki so označeni v skladu s členom 9(b)(ii) MRS 39, to razkritje vsebuje besedni opis, kako je oznaka po pošteni vrednosti skozi poslovni izid skladna z olistinjenim ravnanjem s tveganji ali naložbeno strategijo podjetja, |
| --- | --- |

(ii)

kako je podjetje izpolnilo pogoje za takšno označevanje v členu 9, 11A ali 12 MRS 39. Za inštrumente, označene v skladu s členom 9(b)(i) MRS 39, to razkritje vsebuje besedni opis okoliščin, ki so podlaga nedoslednosti merjenja ali pripoznanja, ki bi se sicer pojavila. Za inštrumente, ki so označeni v skladu s členom 9(b)(ii) MRS 39, to razkritje vsebuje besedni opis, kako je oznaka po pošteni vrednosti skozi poslovni izid skladna z olistinjenim ravnanjem s tveganji ali naložbeno strategijo podjetja,

| (iii) | narava finančnih sredstev ali finančnih obveznosti, ki jih je podjetje označilo po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. |
| --- | --- |

(iii)

narava finančnih sredstev ali finančnih obveznosti, ki jih je podjetje označilo po pošteni vrednosti skozi poslovni izid.

Člen 94 se spremeni kakor sledi in podčleni (g)-(j) se preštevilčijo v (j)-(m):

94.   ...

Finančna sredstva in finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid (glejte tudi člen AG40)

...

| (e) | Podjetje mora razkriti knjigovodske vrednosti:










  (i) | finančnih sredstev, ki so razvrščena kot v posesti za trgovanje; |
| --- | --- | --- |

(e)

Podjetje mora razkriti knjigovodske vrednosti:

(i)

finančnih sredstev, ki so razvrščena kot v posesti za trgovanje;

| (ii) | finančnih obveznosti, ki so razvrščene kot v posesti za trgovanje; |
| --- | --- |

(ii)

finančnih obveznosti, ki so razvrščene kot v posesti za trgovanje;

| (iii) | finančnih sredstev, ki jih je podjetje po začetnem pripoznanju označilo kot finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid (to je tista, ki niso finančna sredstva, razvrščena kot v posesti za trgovanje); |
| --- | --- |

(iii)

finančnih sredstev, ki jih je podjetje po začetnem pripoznanju označilo kot finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid (to je tista, ki niso finančna sredstva, razvrščena kot v posesti za trgovanje);

| (iv) | finančne obveznosti, ki jih je podjetje po začetnem pripoznanju označilo kot finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid (to je tiste, ki niso finančne obveznosti, razvrščene kot v posesti za trgovanje). |
| --- | --- |

(iv)

finančne obveznosti, ki jih je podjetje po začetnem pripoznanju označilo kot finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid (to je tiste, ki niso finančne obveznosti, razvrščene kot v posesti za trgovanje).

| (f) | Podjetje ločeno razkrije čiste dobičke in čiste izgube za finančna sredstva ali finančne obveznosti, ki jih je podjetje označilo po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. |
| --- | --- |

(f)

Podjetje ločeno razkrije čiste dobičke in čiste izgube za finančna sredstva ali finančne obveznosti, ki jih je podjetje označilo po pošteni vrednosti skozi poslovni izid.

| (g) | Če je podjetje označilo posojilo ali terjatev (ali skupino posojil ali terjatev) po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, mora razkriti:










  (i) | največjo izpostavljenost zaupanjskemu (kreditnemu) tveganju (glejte člen 76(a)) na datum poročanja posojila ali terjatve (ali skupine posojil ali terjatev); |
| --- | --- | --- |

(g)

Če je podjetje označilo posojilo ali terjatev (ali skupino posojil ali terjatev) po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, mora razkriti:

(i)

največjo izpostavljenost zaupanjskemu (kreditnemu) tveganju (glejte člen 76(a)) na datum poročanja posojila ali terjatve (ali skupine posojil ali terjatev);

| (ii) | znesek, za katerega povezani zaupanjski (kreditni) izpeljani finančni inštrumenti ali podobni inštrumenti omilijo največjo izpostavljenost zaupanjskemu (kreditnemu) tveganju; |
| --- | --- |

(ii)

znesek, za katerega povezani zaupanjski (kreditni) izpeljani finančni inštrumenti ali podobni inštrumenti omilijo največjo izpostavljenost zaupanjskemu (kreditnemu) tveganju;

| (iii) | znesek spremembe v obdobju in nabiralno poštene vrednosti posojila ali terjatve (ali skupine posojil ali terjatev), ki jih je moč pripisati zaupanjskemu (kreditnemu) tveganju, določen bodisi kot znesek spremembe njegove poštene vrednosti, ki je ni moč pripisati spremembam tržnih okoliščin, ki povzročijo tržno tveganje; ali z uporabo druge metode, ki bolje predstavlja znesek spremembe poštene vrednosti, ki jo je moč pripisati spremembam zaupanjskega (kreditnega) tveganja; |
| --- | --- |

(iii)

znesek spremembe v obdobju in nabiralno poštene vrednosti posojila ali terjatve (ali skupine posojil ali terjatev), ki jih je moč pripisati zaupanjskemu (kreditnemu) tveganju, določen bodisi kot znesek spremembe njegove poštene vrednosti, ki je ni moč pripisati spremembam tržnih okoliščin, ki povzročijo tržno tveganje; ali z uporabo druge metode, ki bolje predstavlja znesek spremembe poštene vrednosti, ki jo je moč pripisati spremembam zaupanjskega (kreditnega) tveganja;

| (iv) | znesek spremembe poštene vrednosti povezanega zaupanjskega (kreditnega) izpeljanega finančnega inštrumenta ali podobnega inštrumenta, ki je nastala v obdobju in nabiralno od takrat, ko je bilo posojilo ali terjatev označeno. |
| --- | --- |

(iv)

znesek spremembe poštene vrednosti povezanega zaupanjskega (kreditnega) izpeljanega finančnega inštrumenta ali podobnega inštrumenta, ki je nastala v obdobju in nabiralno od takrat, ko je bilo posojilo ali terjatev označeno.

| (h) | Če je podjetje označilo finančno obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, mora razkriti:










  (i) | znesek spremembe v obdobju in nabiralno poštene vrednosti finančne obveznosti, ki jo je moč pripisati spremembam zaupanjskega (kreditnega) tveganja, določen bodisi kot znesek spremembe njegove poštene vrednosti, ki je ni moč pripisati spremembam tržnih okoliščin, ki povzročijo tržno tveganje (glejte člen AG40); ali z uporabo druge metode, ki bolje predstavlja znesek spremembe poštene vrednosti, ki jo je moč pripisati spremembam zaupanjskega (kreditnega) tveganja; |
| --- | --- | --- |

(h)

Če je podjetje označilo finančno obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, mora razkriti:

(i)

znesek spremembe v obdobju in nabiralno poštene vrednosti finančne obveznosti, ki jo je moč pripisati spremembam zaupanjskega (kreditnega) tveganja, določen bodisi kot znesek spremembe njegove poštene vrednosti, ki je ni moč pripisati spremembam tržnih okoliščin, ki povzročijo tržno tveganje (glejte člen AG40); ali z uporabo druge metode, ki bolje predstavlja znesek spremembe poštene vrednosti, ki jo je moč pripisati spremembam zaupanjskega (kreditnega) tveganja;

| (ii) | razliko med knjigovodsko vrednostjo finančne obveznosti in vrednostjo, ki bi jo podjetje po pogodbi moralo plačati imetniku obveznosti ob zapadlosti. |
| --- | --- |

(ii)

razliko med knjigovodsko vrednostjo finančne obveznosti in vrednostjo, ki bi jo podjetje po pogodbi moralo plačati imetniku obveznosti ob zapadlosti.

| (i) | Podjetje mora razkriti:










  (i) | metode, uporabljene za izpolnjevanje zahteve v (g)(iii) in (h)(i); |
| --- | --- | --- |

(i)

Podjetje mora razkriti:

(i)

metode, uporabljene za izpolnjevanje zahteve v (g)(iii) in (h)(i);

| (ii) | če podjetje meni, da razkritje, ki ga je dalo zaradi izpolnjevanja zahtev v (g)(iii) ali (h)(i) ne predstavlja dobro spremembe poštene vrednosti finančnega sredstva ali finančne obveznosti, ki jo je moč pripisati spremembam zaupanjskega (kreditnega) tveganja, razloge za takšno ugotovitev in dejavnike, ki se podjetju zdijo pomembni; |
| --- | --- |

(ii)

če podjetje meni, da razkritje, ki ga je dalo zaradi izpolnjevanja zahtev v (g)(iii) ali (h)(i) ne predstavlja dobro spremembe poštene vrednosti finančnega sredstva ali finančne obveznosti, ki jo je moč pripisati spremembam zaupanjskega (kreditnega) tveganja, razloge za takšno ugotovitev in dejavnike, ki se podjetju zdijo pomembni;

...

Člen AG40 se spremeni, kot sledi:

AG40.   Če podjetje označi finančno obveznost ali posojilo ali terjatev (ali skupino posojil ali terjatev) po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, mora razkriti znesek spremembe poštene vrednosti finančnega inštrumenta, ki jo je moč pripisati spremembam v zaupanjskem (kreditnem) tveganju. Razen, če druga metoda ne predstavlja tega zneska bolje, mora podjetje določiti ta znesek kot znesek spremembe poštene vrednosti finančnega inštrumenta, ki je ni moč pripisati spremembam tržnih okoliščin, ki povzročijo tržna tveganja. Med spremembe tržnih okoliščin, ki povzročijo tržna tveganja, spadajo spremembe primerjalne obrestne mere, cene blaga, deviznega tečaja, indeksa cen ali tečajev. Za pogodbe, ki vključujejo značilnost, vezano na enoto, spremembe tržnih okoliščin vključujejo spremembe dosežkov notranjega ali zunanjega naložbenega sklada. Če so edine pomembne spremembe tržnih okoliščin za finančno obveznost spremembe upoštevane (primerjalne) obrestne mere, se ta znesek lahko oceni takole:

| (a) | prvič, podjetje izračuna notranjo donosnost te obveznosti na začetku obdobja z uporabo upoštevane tržne cene za to obveznost in njene pogodbene denarne tokove na začetku obdobja. Od te stopnje donosa odšteje upoštevano (primerjalno) obrestno mero na začetku obdobja, da bi dobilo posamezno sestavino inštrumenta notranje mere donosa; |
| --- | --- |

(a)

prvič, podjetje izračuna notranjo donosnost te obveznosti na začetku obdobja z uporabo upoštevane tržne cene za to obveznost in njene pogodbene denarne tokove na začetku obdobja. Od te stopnje donosa odšteje upoštevano (primerjalno) obrestno mero na začetku obdobja, da bi dobilo posamezno sestavino inštrumenta notranje mere donosa;

| (b) | zatem podjetje izračuna sedanjo vrednost denarnih tokov, ki so povezani z obveznostjo, z uporabo njenih pogodbenih denarnih tokov na začetku obdobja in diskontne mere, ki je enaka vsoti upoštevane (primerjalne) obrestne mere na koncu obdobja in sestavine posameznega inštrumenta notranje donosnosti na začetku obdobja, kot je določeno v (a); |
| --- | --- |

(b)

zatem podjetje izračuna sedanjo vrednost denarnih tokov, ki so povezani z obveznostjo, z uporabo njenih pogodbenih denarnih tokov na začetku obdobja in diskontne mere, ki je enaka vsoti upoštevane (primerjalne) obrestne mere na koncu obdobja in sestavine posameznega inštrumenta notranje donosnosti na začetku obdobja, kot je določeno v (a);

| (c) | znesek, kot je določen v (b), se potem popravi za vsak denarni znesek, plačan ali prejet za to obveznost v obdobju in poveča, da pokaže povečanje poštene vrednosti, ki nastane zaradi pogodbenih denarnih tokov, ki so eno obdobje bliže datumu zapadlosti; |
| --- | --- |

(c)

znesek, kot je določen v (b), se potem popravi za vsak denarni znesek, plačan ali prejet za to obveznost v obdobju in poveča, da pokaže povečanje poštene vrednosti, ki nastane zaradi pogodbenih denarnih tokov, ki so eno obdobje bliže datumu zapadlosti;

| (d) | razlika med upoštevano tržno ceno obveznosti na koncu obdobja in zneskom, določenim v (c), je sprememba poštene vrednosti, ki je ni moč pripisati spremembam v upoštevani (primerjalni) obrestni meri. To je znesek za razkritje. |
| --- | --- |

(d)

razlika med upoštevano tržno ceno obveznosti na koncu obdobja in zneskom, določenim v (c), je sprememba poštene vrednosti, ki je ni moč pripisati spremembam v upoštevani (primerjalni) obrestni meri. To je znesek za razkritje.

Zgornji zgled predpostavlja, da spremembe poštene vrednosti, ki ne izhajajo iz sprememb zaupanjskega (kreditnega) tveganja inštrumenta ali sprememb obrestnih mer, niso velike. Če bi v zgornjem zgledu inštrument vključeval vgrajeni izpeljani finančni inštrument, bi bila sprememba poštene vrednosti vgrajenega izpeljanega finančnega inštrumenta pri določanju zneska iz člena 94(h)(i) izključena.

Spremembe MSRP 1

Prva uporaba Mednarodnih standardov računovodskega poročanja

Člena 25A in 43A se spremenita, kot sledi:

Opis predhodno pripoznanih finančnih inštrumentov

25A.   MRS 39 Finančni inštrumenti: Pripoznavanje in merjenje omogoča, da se finančno sredstvo ob začetnem pripoznanju označi kot na razpolago za prodajo ali da se finančni inštrument (pod pogojem, da zadošča določenim sodilom) označi kot finančno sredstvo ali finančna obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. Kljub tej zahtevi se v naslednjih okoliščinah uporabljajo izjeme:

| (a) | podjetje lahko naredi takšno označitev razpoložljivosti za prodajo na dan prehoda na MSRP, |
| --- | --- |

(a)

podjetje lahko naredi takšno označitev razpoložljivosti za prodajo na dan prehoda na MSRP,

| (b) | podjetje, ki predstavlja svoje prve računovodske izkaze po MRSP za letno obračunsko obdobje, ki se začne 1. septembra 2006 ali pozneje – takšno podjetje lahko na dan prehoda na MRSP označi finančno sredstvo ali finančno obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, pod pogojem, da sredstvo ali obveznost na ta dan zadošča sodilom v členu 9(b)(i), 9(b)(ii) ali 11A MRS 39, |
| --- | --- |

(b)

podjetje, ki predstavlja svoje prve računovodske izkaze po MRSP za letno obračunsko obdobje, ki se začne 1. septembra 2006 ali pozneje – takšno podjetje lahko na dan prehoda na MRSP označi finančno sredstvo ali finančno obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, pod pogojem, da sredstvo ali obveznost na ta dan zadošča sodilom v členu 9(b)(i), 9(b)(ii) ali 11A MRS 39,

| (c) | podjetje, ki predstavlja svoje prve računovodske izkaze po MRSP za letno obračunsko obdobje, ki se začne 1. januarja 2006 ali pozneje in pred 1. septembrom 2006 – takšno podjetje lahko na dan prehoda na MRSP označi finančno sredstvo ali finančno obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, pod pogojem, da sredstvo ali obveznost na ta dan zadošča sodilom v členu 9(b)(i), 9(b)(ii) ali 11A MRS 39. Kadar podjetje preide na MSRP pred 1. septembrom 2005, takšne označbe ni treba dokončati do 1. septembra 2005 in lahko vključuje tudi finančna sredstva in finančne obveznosti, pripoznane med datumom prehoda na MRSP in 1. septembrom 2005, |
| --- | --- |

(c)

podjetje, ki predstavlja svoje prve računovodske izkaze po MRSP za letno obračunsko obdobje, ki se začne 1. januarja 2006 ali pozneje in pred 1. septembrom 2006 – takšno podjetje lahko na dan prehoda na MRSP označi finančno sredstvo ali finančno obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, pod pogojem, da sredstvo ali obveznost na ta dan zadošča sodilom v členu 9(b)(i), 9(b)(ii) ali 11A MRS 39. Kadar podjetje preide na MSRP pred 1. septembrom 2005, takšne označbe ni treba dokončati do 1. septembra 2005 in lahko vključuje tudi finančna sredstva in finančne obveznosti, pripoznane med datumom prehoda na MRSP in 1. septembrom 2005,

| (d) | podjetje, ki predstavlja svoje prve računovodske izkaze po MRSP za letno obračunsko obdobje, ki se začne pred 1. januarjem 2006 in uporablja člene 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A in AG33B in spremembe iz leta 2005 v členih 9, 12 in 13 MRS 39 – takšno podjetje lahko na začetku svojega prvega obdobja poročanja po MSRP označi po pošteni vrednosti skozi poslovni izid finančno sredstvo ali finančno obveznost, ki na ta dan izpolnjuje pogoje za takšno označbo v skladu s temi novimi in spremenjenimi členi. Kadar se letno obračunsko obdobje začne pred 1. septembrom 2005, takšnih označb ni treba dokončati do 1. septembra 2005 in lahko vključujejo tudi finančna sredstva in finančne obveznosti, pripoznane v obdobju od začetka navedenega obdobja do 1. septembra 2005. Če podjetje preračuna primerjalne informacije za MRS 39, mora preračunati te informacije za finančna sredstva, finančne obveznosti ali skupino finančnih sredstev, finančnih obveznosti ali obeh, označenih na začetku prvega obdobja poročanja po MRSP. Takšno preračunanje primerjalnih informacij se opravi le, če bi označene postavke ali skupine izpolnjevale sodila za takšno označevanje v členu 9(b)(i), 9(b)(ii) ali 11A MRS 39 na datum prehoda na MSRP, ali če so pridobljene po datumu prehoda na MSRP, bi na datum začetnega pripoznanja izpolnjevali sodila v členu 9(b)(i), 9(b)(ii) ali 11A, |
| --- | --- |

(d)

podjetje, ki predstavlja svoje prve računovodske izkaze po MRSP za letno obračunsko obdobje, ki se začne pred 1. januarjem 2006 in uporablja člene 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A in AG33B in spremembe iz leta 2005 v členih 9, 12 in 13 MRS 39 – takšno podjetje lahko na začetku svojega prvega obdobja poročanja po MSRP označi po pošteni vrednosti skozi poslovni izid finančno sredstvo ali finančno obveznost, ki na ta dan izpolnjuje pogoje za takšno označbo v skladu s temi novimi in spremenjenimi členi. Kadar se letno obračunsko obdobje začne pred 1. septembrom 2005, takšnih označb ni treba dokončati do 1. septembra 2005 in lahko vključujejo tudi finančna sredstva in finančne obveznosti, pripoznane v obdobju od začetka navedenega obdobja do 1. septembra 2005. Če podjetje preračuna primerjalne informacije za MRS 39, mora preračunati te informacije za finančna sredstva, finančne obveznosti ali skupino finančnih sredstev, finančnih obveznosti ali obeh, označenih na začetku prvega obdobja poročanja po MRSP. Takšno preračunanje primerjalnih informacij se opravi le, če bi označene postavke ali skupine izpolnjevale sodila za takšno označevanje v členu 9(b)(i), 9(b)(ii) ali 11A MRS 39 na datum prehoda na MSRP, ali če so pridobljene po datumu prehoda na MSRP, bi na datum začetnega pripoznanja izpolnjevali sodila v členu 9(b)(i), 9(b)(ii) ali 11A,

| (e) | podjetje, ki predstavlja svoje prve računovodske izkaze po MRSP za letno obračunsko obdobje, ki se začne pred 1. januarjem 2006 – ne glede na člen 91 MRS 39 se za finančna sredstva in finančne obveznosti, ki jih je takšno podjetje označilo po pošteni vrednosti skozi poslovni izid v skladu s podčlenom (c) ali (d) zgoraj, ki so bila prej označena kot varovana postavka v razmerjih obračunavanja varovanja poštene vrednosti, istočasno z označbo po pošteni vrednosti skozi poslovni izid odpravi označba iz teh razmerij. |
| --- | --- |

(e)

podjetje, ki predstavlja svoje prve računovodske izkaze po MRSP za letno obračunsko obdobje, ki se začne pred 1. januarjem 2006 – ne glede na člen 91 MRS 39 se za finančna sredstva in finančne obveznosti, ki jih je takšno podjetje označilo po pošteni vrednosti skozi poslovni izid v skladu s podčlenom (c) ali (d) zgoraj, ki so bila prej označena kot varovana postavka v razmerjih obračunavanja varovanja poštene vrednosti, istočasno z označbo po pošteni vrednosti skozi poslovni izid odpravi označba iz teh razmerij.

Opis finančnih sredstev ali finančnih obveznosti

43A.   Podjetje lahko določi prej pripoznano finančno sredstvo ali finančno obveznost kot finančno sredstvo ali finančno obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, ali finančno sredstvo kot na razpolago za prodajo, skladno s členom 25A. Podjetje mora razkriti pošteno vrednost finančnih sredstev ali finančnih obveznosti, označeno za vsako vrsto na datum označitve in razvrstitev, ter knjigovodsko vrednost v prejšnjih računovodskih izkazih.

---

| 16.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 299/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 299/58

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1865/2005

z dne 15. novembra 2005

o določitvi uvoznih dajatev za žita, ki se uporabljajo od 16. novembra 2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o pogojih izvajanja Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede uvoznih dajatev v sektorju žit (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 10 Uredbe (ES) št. 1784/2003 določa, da se pri uvozu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe, zaračuna stopnja dajatve skupne carinske tarife. Vendar pa je za proizvode iz odstavka 2 tega člena uvozna dajatev enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 % in znižani za uvozno ceno cif, ki se uporablja za zadevno pošiljko. Vendar pa dajatev ne sme preseči stopnje dajatve skupne carinske tarife. |
| --- | --- |

(1)

Člen 10 Uredbe (ES) št. 1784/2003 določa, da se pri uvozu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe, zaračuna stopnja dajatve skupne carinske tarife. Vendar pa je za proizvode iz odstavka 2 tega člena uvozna dajatev enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 % in znižani za uvozno ceno cif, ki se uporablja za zadevno pošiljko. Vendar pa dajatev ne sme preseči stopnje dajatve skupne carinske tarife.

| (2) | V skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 1784/2003 se uvozne cene cif izračunajo na podlagi reprezentančnih cen za zadevni proizvod na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 1784/2003 se uvozne cene cif izračunajo na podlagi reprezentančnih cen za zadevni proizvod na svetovnem trgu.

| (3) | Uredba (ES) št. 1249/96 določa pogoje izvajanja Uredbe (ES) št. 1784/2003 glede uvoznih dajatev v sektorju žit. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 1249/96 določa pogoje izvajanja Uredbe (ES) št. 1784/2003 glede uvoznih dajatev v sektorju žit.

| (4) | Uvozne dajatve veljajo do določitve in začetka veljavnosti novih. |
| --- | --- |

(4)

Uvozne dajatve veljajo do določitve in začetka veljavnosti novih.

| (5) | Da se omogoči normalno delovanje sistema uvoznih dajatev, se za izračun dajatev uporabi reprezentančna tržna stopnja, evidentirana v referenčnem obdobju. |
| --- | --- |

(5)

Da se omogoči normalno delovanje sistema uvoznih dajatev, se za izračun dajatev uporabi reprezentančna tržna stopnja, evidentirana v referenčnem obdobju.

| (6) | Uporaba Uredbe (ES) št. 1249/96 določa uvozne dajatev v skladu s Prilogo I k tej uredbi – |
| --- | --- |

(6)

Uporaba Uredbe (ES) št. 1249/96 določa uvozne dajatev v skladu s Prilogo I k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uvozne dajatve v sektorju žit iz člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003, so določene v Prilogi I k tej uredbi na podlagi podatkov, navedenih v Prilogi II.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. novembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1110/2003 (UL L 158, 27.6.2003, str. 12).

2

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003, v uporabi od 16. novembra 2005

| Oznaka KN | Poimenovanje blaga | Uvozna dajatev (1)

  (v EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Pšenica durum visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pšenica navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Navadna pšenica visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rž | 34,38 |
| 1005 10 90 | Semenska koruza, razen hibridne | 54,07 |
| 1005 90 00 | Koruza, razen semenske (2) | 54,07 |
| 1007 00 90 | Sirek v zrnju, razen hibridnega, za setev | 34,38 |

Oznaka KN

Poimenovanje blaga

Uvozna dajatev (1)

(v EUR/t)

1001 10 00

Pšenica durum visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

0,00

1001 90 91

Pšenica navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

Navadna pšenica visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

Rž

34,38

1005 10 90

Semenska koruza, razen hibridne

54,07

1005 90 00

Koruza, razen semenske (2)

54,07

1007 00 90

Sirek v zrnju, razen hibridnega, za setev

34,38

---

(1)  Za blago, ki pride v Skupnost preko Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa (člen 2(4) Uredbe (ES) št. 1249/96), je uvoznik upravičen do znižanja dajatev v višini:

| — | 3 EUR/t, če je razkladalno pristanišče v Sredozemskem morju, ali v višini |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je razkladalno pristanišče v Sredozemskem morju, ali v višini

| — | 2 EUR/t, če je razkladalno pristanišče na Irskem, v Združenem kraljestvu, na Danskem, v Estoniji, v Latviji, v Litvi, na Poljskem, Finskem, Švedskem ali atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je razkladalno pristanišče na Irskem, v Združenem kraljestvu, na Danskem, v Estoniji, v Latviji, v Litvi, na Poljskem, Finskem, Švedskem ali atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1249/96.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev

obdobje od 2.11.2005–14.11.2005

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:











  Borzne kotacije | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodi (% proteinov pri 12 % vlage) | HRS2 | YC3 | HAD2 | srednja kakovost (1) | nizka kakovost (2) | US barley 2 |
| Kotacija (EUR/t) | 129,74 (3) | 65,05 | 178,74 | 168,74 | 148,74 | 93,90 |
| Premija za Zaliv (EUR/t) | — | 17,48 | — | | | — |
| Premija za Velika jezera (EUR/t) | 35,89 | — | — | | | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Borzne kotacije

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Proizvodi (% proteinov pri 12 % vlage)

HRS2

YC3

HAD2

srednja kakovost (1)

nizka kakovost (2)

US barley 2

Kotacija (EUR/t)

129,74 (3)

65,05

178,74

168,74

148,74

93,90

Premija za Zaliv (EUR/t)

—

17,48

—

—

Premija za Velika jezera (EUR/t)

35,89

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:
  Prevoz/stroški: Mehiški zaliv–Rotterdam: 21,14 EUR/t; Velika jezera–Rotterdam: 29,45 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Prevoz/stroški: Mehiški zaliv–Rotterdam: 21,14 EUR/t; Velika jezera–Rotterdam: 29,45 EUR/t.

| 3. | Subvencije iz tretjega odstavka člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1249/96: | 0,00 EUR/t (HW 2)
  0,00 EUR/t (SRW 2). |
| --- | --- | --- |

3.

Subvencije iz tretjega odstavka člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

0,00 EUR/t (HW 2)

0,00 EUR/t (SRW 2).

---

(1)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(2)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(3)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 16.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 299/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 299/61

---

SKLEP SVETA

z dne 20. septembra 2005

o podpisu Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah, v imenu Skupnosti

(2005/790/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 61(c) Pogodbe v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, določbe Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (1) Danske ne zavezujejo, niti jih ni dolžna uporabljati. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, določbe Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (1) Danske ne zavezujejo, niti jih ni dolžna uporabljati.

| (2) | S Sklepom z dne 8. maja 2003 je Svet izjemoma pooblastil Komisijo, da s pogajanji doseže sporazum med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o razširitvi določb zgoraj navedene uredbe na Dansko. |
| --- | --- |

(2)

S Sklepom z dne 8. maja 2003 je Svet izjemoma pooblastil Komisijo, da s pogajanji doseže sporazum med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o razširitvi določb zgoraj navedene uredbe na Dansko.

| (3) | Komisija je v imenu Skupnosti s pogajanji dosegla takšen sporazum s Kraljevino Dansko. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v imenu Skupnosti s pogajanji dosegla takšen sporazum s Kraljevino Dansko.

| (4) | Združeno kraljestvo in Irska v skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa. |
| --- | --- |

(4)

Združeno kraljestvo in Irska v skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

| (5) | Danska v skladu s členoma 1 in 2 zgoraj navedenega protokola o stališču Danske ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, je ta sklep ne zavezuje, niti ga ni dolžna uporabljati. |
| --- | --- |

(5)

Danska v skladu s členoma 1 in 2 zgoraj navedenega protokola o stališču Danske ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, je ta sklep ne zavezuje, niti ga ni dolžna uporabljati.

| (6) | Sporazum, parafiran v Bruslju 17. januarja 2005, je treba podpisati – |
| --- | --- |

(6)

Sporazum, parafiran v Bruslju 17. januarja 2005, je treba podpisati –

SKLENIL:

Člen 1

Podpis Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah se odobri v imenu Skupnosti, s pridržkom Sklepa Sveta o sklenitvi navedenega sporazuma.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Skupnosti podpiše(-jo) Sporazum, s pridržkom njegove sklenitve.

V Bruslju, 20. septembra 2005

Za Svet

Predsednica

M. BECKETT

---

(1)  UL L 12, 16.1.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2245/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 10).

1

---

SPORAZUM

med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah

EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“,

na eni strani in

KRALJEVINA DANSKA, v nadaljnjem besedilu „Danska“,

na drugi strani STA SE –

V ŽELJI, da bi poenotili kolizijska pravila glede pristojnosti v civilnih in gospodarskih zadevah ter poenostavili formalnosti za hitro in preprosto priznavanje in izvrševanje sodnih odločb znotraj Skupnosti,

KER so države članice dne 27. septembra 1968 v skladu s četrto alineo člena 293 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti sklenile Bruseljsko konvencijo o pristojnosti in izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (1) („Bruseljska konvencija“), kakor je bila spremenjena s konvencijami o pristopu novih držav članic k tej konvenciji. Dne 16. septembra 1988 so države članice in države Efte sklenile Konvencijo o pristojnosti in izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (2) („Luganska konvencija“), ki je vzporedna Bruseljski konvenciji,

KER je glavna vsebina Bruseljske konvencije povzeta v Uredbi Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (3) („Bruseljska uredba I“),

OB SKLICEVANJU na Protokol o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti („Protokol o stališču Danske“), v skladu s katerim Bruseljska uredba I za Dansko ni zavezujoča, niti se na Danskem ne uporablja,

OB POUDARJANJU, da je treba najti rešitev za nezadovoljiv pravni položaj, ki izhaja iz razlik v veljavnih predpisih, ki se nanašajo na pristojnost, priznavanje in izvrševanje sodnih odločb znotraj Skupnosti,

V ŽELJI, da bi se določbe Bruseljske uredbe I, prihodnje spremembe Uredbe in izvedbeni ukrepi, ki se nanašajo nanjo, v skladu z mednarodnim pravom uporabljali v odnosih med Skupnostjo in Dansko, državo članico s posebnim položajem glede naslova IV Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

OB POUDARJANJU, da je treba zagotoviti kontinuiteto med Bruseljsko konvencijo in tem sporazumom in da je treba prehodne določbe Bruseljske uredbe I uporabljati tudi za ta sporazum. Kontinuiteta je potrebna tudi pri razlagi Bruseljske konvencije s strani Sodišča Evropskih skupnosti in pri razlagi Protokola iz leta 1971 (4), ki naj se uporablja tudi za nerešene zadeve, ki so v teku, ko začne ta sporazum veljati,

OB POUDARJANJU, da se Bruseljska konvencija še naprej uporablja na območjih držav članic, ki spadajo v območje veljavnosti navedene konvencije in so izključene iz tega sporazuma,

OB POUDARJANJU pomembnosti ustreznega usklajevanja med Skupnostjo in Dansko glede pogajanj in sklenitve mednarodnih sporazumov, ki bi lahko vplivali na področje uporabe Bruseljske uredbe I ali ga spremenili,

OB POUDARJANJU, da si mora Danska prizadevati za pridružitev k mednarodnim sporazumom, ki jih je sklenila Skupnost in pri katerih je udeležba Danske pomembna za skladno uporabo Bruseljske uredbe I in tega sporazuma,

V PREPRIČANJU, da mora imeti Sodišče Evropskih skupnosti pristojnost za zagotovitev enotne uporabe in razlage tega sporazuma, vključno z določbami Bruseljske uredbe I in vsemi izvedbenimi ukrepi Skupnosti, ki sestavljajo ta sporazum,

OB SKLICEVANJU na pristojnost, dodeljeno Sodišču Evropskih skupnosti v skladu s členom 68(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti za odločanje o predhodnih vprašanjih, ki se nanašajo na veljavnost in razlago aktov institucij Skupnosti na podlagi naslova IV Pogodbe, vključno z veljavnostjo in razlago tega sporazuma, in na okoliščino, da ta določba za Dansko ni zavezujoča, niti se na Danskem ne uporablja, kot izhaja iz Protokola o stališču Danske,

KER bi moralo imeti Sodišče Evropskih skupnosti pod enakimi pogoji pristojnost za predhodno odločanje o vprašanjih glede veljavnosti in razlage tega sporazuma, ki jih sprožijo danska sodišča, in ker bi morala danska sodišča zaprositi za predhodno odločanje glede razlage Bruseljske uredbe I in njenih izvedbenih ukrepov pod enakimi pogoji kot sodišča drugih držav članic,

OB SKLICEVANJU na določbo, da lahko v skladu s členom 68(3) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Svet Evropske unije, Evropska komisija in države članice zaprosijo Sodišče Evropskih skupnosti za odločanje o razlagi aktov institucij Skupnosti na podlagi naslova IV Pogodbe, vključno z razlago tega sporazuma, in na okoliščino, da ta določba za Dansko ni zavezujoča, niti se na Danskem ne uporablja, kot izhaja iz Protokola o stališču Danske,

KER je treba Danski zagotoviti možnost, da zaprosi Sodišče Evropskih skupnosti za odločitev o vprašanjih, ki se nanašajo na razlago tega sporazuma, pod enakimi pogoji, kot veljajo za ostale države članice glede na Bruseljsko uredbo I in njene izvedbene ukrepe,

OB POUDARJANJU, da naj sodišča na Danskem v skladu z dansko zakonodajo – pri razlagi tega sporazuma, vključno z določbami Bruseljske uredbe I in vseh izvedbenih ukrepov Skupnosti, ki so del tega sporazuma – ustrezno upoštevajo odločitve iz sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti in sodišč držav članic Evropske skupnosti glede na določbe Bruseljske konvencije, Bruseljske uredbe I in vseh izvedbenih ukrepov Skupnosti,

KER je treba omogočiti, da se Sodišče Evropskih skupnosti zaprosi za odločanje o vprašanjih, ki se nanašajo na upoštevanje obveznosti, ki izhajajo iz tega sporazuma, v skladu z določbami Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki urejajo postopke pred Sodiščem,

KER v skladu s členom 300(7) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ta sporazum zavezuje države članice; zato je smiselno, da ima Danska v primeru neupoštevanja s strani države članice možnost, da se obrne na Komisijo kot varuha Pogodbe –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Cilj

1.   Cilj tega sporazuma je uporabiti določbe Bruseljske uredbe I in njenih izvedbenih ukrepov v odnosih med Skupnostjo in Dansko, v skladu s členom 2(1) tega sporazuma.

2.   Cilj pogodbenic je doseči enotno uporabo in razlago določb Bruseljske uredbe I in njenih izvedbenih ukrepov v vseh državah članicah.

3.   Določbe členov 3(1), 4(1) in 5(1) tega sporazuma izhajajo iz Protokola o stališču Danske.

Člen 2

Pristojnost in priznavanje ter izvrševanje sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah

1.   Določbe Bruseljske uredbe I, ki je priložena temu sporazumu in tvori njegov sestavni del, skupaj z njenimi izvedbenimi ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 74(2) Uredbe in – glede na izvedbene ukrepe, sprejete po začetku veljavnosti tega sporazuma – ki jih izvaja Danska skladno s členom 4 tega sporazuma, in ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 74(1) Uredbe, se v skladu z mednarodnim pravom uporabljajo v odnosih med Skupnostjo in Dansko.

2.   Vendar se za potrebe tega sporazuma uporaba določb navedene uredbe spremeni, kot sledi:

| (a) | Člen 1(3) se ne uporablja. |
| --- | --- |

(a)

Člen 1(3) se ne uporablja.

| (b) | Člen 50 se dopolni z naslednjim odstavkom (kot odstavek 2):
  „2.   Vendar pa lahko vlagatelj, ki zahteva izvršitev odločbe, izdane s strani danskega upravnega organa, glede plačevanja preživnine, v naslovljeni državi članici zahteva ugodnosti iz prvega odstavka, če predloži izjavo danskega ministrstva za pravosodje, da izpolnjuje finančne pogoje, na podlagi katerih je upravičen do polne ali delne pravne pomoči ali oprostitve plačila stroškov.“ |
| --- | --- |

(b)

Člen 50 se dopolni z naslednjim odstavkom (kot odstavek 2):

„2.   Vendar pa lahko vlagatelj, ki zahteva izvršitev odločbe, izdane s strani danskega upravnega organa, glede plačevanja preživnine, v naslovljeni državi članici zahteva ugodnosti iz prvega odstavka, če predloži izjavo danskega ministrstva za pravosodje, da izpolnjuje finančne pogoje, na podlagi katerih je upravičen do polne ali delne pravne pomoči ali oprostitve plačila stroškov.“

| (c) | Člen 62 se dopolni z naslednjim odstavkom (kot odstavek 2):
  „2.   V preživninskih zadevah izraz ‚sodišče’ vključuje danske upravne organe.“ |
| --- | --- |

(c)

Člen 62 se dopolni z naslednjim odstavkom (kot odstavek 2):

„2.   V preživninskih zadevah izraz ‚sodišče’ vključuje danske upravne organe.“

| (d) | Člen 64 se uporablja za pomorske ladje, registrirane na Danskem, kot tudi v Grčiji in na Portugalskem. |
| --- | --- |

(d)

Člen 64 se uporablja za pomorske ladje, registrirane na Danskem, kot tudi v Grčiji in na Portugalskem.

| (e) | Namesto datuma začetka veljavnosti Uredbe iz členov 70(2), 72 in 76 Uredbe se uporablja datum začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

(e)

Namesto datuma začetka veljavnosti Uredbe iz členov 70(2), 72 in 76 Uredbe se uporablja datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

| (f) | Prehodne določbe tega sporazuma se uporabljajo namesto člena 66 Uredbe. |
| --- | --- |

(f)

Prehodne določbe tega sporazuma se uporabljajo namesto člena 66 Uredbe.

| (g) | V Prilogi I se doda naslednje: „na Danskem: člen 246(2) in (3) Zakona o pravosodju (lov om rettens pleje)“. |
| --- | --- |

(g)

V Prilogi I se doda naslednje: „na Danskem: člen 246(2) in (3) Zakona o pravosodju (lov om rettens pleje)“.

| (h) | „V Prilogi II se doda naslednje: na Danskem, ‚byret‘“. |
| --- | --- |

(h)

„V Prilogi II se doda naslednje: na Danskem, ‚byret‘“.

| (i) | V Prilogi III se doda naslednje: „na Danskem, ‚landsret‘“. |
| --- | --- |

(i)

V Prilogi III se doda naslednje: „na Danskem, ‚landsret‘“.

| (j) | V Prilogi IV se doda naslednje: „na Danskem, pravno sredstvo na ‚Højesteret‘ z dovoljenjem ‚Procesbevillingsnævnet‘“. |
| --- | --- |

(j)

V Prilogi IV se doda naslednje: „na Danskem, pravno sredstvo na ‚Højesteret‘ z dovoljenjem ‚Procesbevillingsnævnet‘“.

Člen 3

Spremembe Bruseljske uredbe I

1.   Danska ne sodeluje pri sprejemanju sprememb Bruseljske uredbe I in nobena taka sprememba za Dansko ni zavezujoča, niti se na Danskem ne uporablja.

2.   Kadar so sprejete spremembe Uredbe, Danska uradno obvesti Komisijo o svoji odločitvi glede izvajanja vsebine takih sprememb. Uradno obvestilo se predloži ob sprejetju sprememb ali v 30 dneh po sprejetju sprememb.

3.   Če se Danska odloči, da bo izvajala vsebino sprememb, uradno obvestilo navede, ali lahko izvajanje poteka na upravni ravni ali je potrebna potrditev parlamenta.

4.   Če uradno obvestilo navede, da lahko izvajanje poteka na upravni ravni, to uradno obvestilo prav tako navede, da vsi potrebni upravni ukrepi začnejo veljati z datumom začetka veljavnosti sprememb Uredbe, ali z datumom uradnega obvestila, pri čemer se upošteva kasnejši datum.

5.   Če uradno obvestilo navede, da je za izvajanje potrebna potrditev danskega parlamenta, se uporabijo naslednja pravila:

| (a) | zakonodajni ukrepi na Danskem začnejo veljati z datumom začetka veljavnosti sprememb Uredbe ali v 6 mesecih po uradnem obvestilu, pri čemer se upošteva kasnejši datum; |
| --- | --- |

(a)

zakonodajni ukrepi na Danskem začnejo veljati z datumom začetka veljavnosti sprememb Uredbe ali v 6 mesecih po uradnem obvestilu, pri čemer se upošteva kasnejši datum;

| (b) | Danska uradno obvesti Komisijo o datumu začetka veljavnosti izvedbenih zakonodajnih ukrepov. |
| --- | --- |

(b)

Danska uradno obvesti Komisijo o datumu začetka veljavnosti izvedbenih zakonodajnih ukrepov.

6.   Dansko obvestilo, da se vsebina sprememb izvaja na Danskem v skladu z odstavkoma 4 in 5, ustvari po mednarodnem pravu medsebojne obveznosti med Dansko in Skupnostjo. Spremembe Uredbe sestavljajo spremembe tega sporazuma in se kot take priložijo temu sporazumu.

7.   V primeru da:

| (a) | Danska uradno obvesti o svoji odločitvi o tem, da ne bo izvajala vsebine sprememb; ali |
| --- | --- |

(a)

Danska uradno obvesti o svoji odločitvi o tem, da ne bo izvajala vsebine sprememb; ali

| (b) | Danska ne predloži uradnega obvestila v roku 30 dni iz odstavka 2; ali |
| --- | --- |

(b)

Danska ne predloži uradnega obvestila v roku 30 dni iz odstavka 2; ali

| (c) | zakonodajni ukrepi na Danskem ne začnejo veljati v rokih iz odstavka 5, |
| --- | --- |

(c)

zakonodajni ukrepi na Danskem ne začnejo veljati v rokih iz odstavka 5,

se šteje, da ta sporazum preneha, razen če se stranki v 90 dneh dogovorita drugače ali, v primeru iz točke (c), če zakonodajni ukrepi na Danskem začnejo veljati v istem obdobju. Prenehanje nastopi 3 mesece po izteku 90-dnevnega obdobja.

8.   Izvzeti so sodni postopki, ki so se začeli pred datumom prenehanja Sporazuma iz odstavka 7, kot tudi listine, uradno sestavljene ali registrirane kot verodostojne pred tem datumom.

Člen 4

Izvedbeni ukrepi

1.   Danska ne sodeluje pri sprejemanju mnenj Odbora iz člena 75 Bruseljske uredbe I. Izvedbeni ukrepi, sprejeti v skladu s členom 74(2) te uredbe, za Dansko niso zavezujoči, niti se na Danskem ne uporabljajo.

2.   Kadar so izvedbeni ukrepi sprejeti v skladu s členom 74(2) Uredbe, se ti sporočijo Danski. Danska uradno obvesti Komisijo o svoji odločitvi glede izvajanja vsebine izvedbenih ukrepov. Obvestilo se predloži po prejemu izvedbenih ukrepov ali v 30 dneh po prejemu.

3.   Uradno obvestilo navaja, da vsi potrebni upravni ukrepi na Danskem začnejo veljati z datumom začetka veljavnosti izvedbenih ukrepov, ali so začeli veljati z datumom uradnega obvestila, pri čemer se upošteva kasnejši datum.

4.   Dansko obvestilo, da se vsebina izvedbenih ukrepov izvaja na Danskem, po mednarodnem pravu ustvari medsebojne obveznosti med Dansko in Skupnostjo. Izvedbeni ukrepi bodo v tem primeru sestavni del tega sporazuma.

5.   V primeru da:

| (a) | Danska uradno obvesti o svoji odločitvi o tem, da ne bo izvajala vsebine izvedbenih ukrepov; ali |
| --- | --- |

(a)

Danska uradno obvesti o svoji odločitvi o tem, da ne bo izvajala vsebine izvedbenih ukrepov; ali

| (b) | da Danska ne predloži uradnega obvestila v roku 30 dni iz odstavka 2, |
| --- | --- |

(b)

da Danska ne predloži uradnega obvestila v roku 30 dni iz odstavka 2,

se šteje, da ta sporazum preneha veljati, razen če se stranki v 90 dneh dogovorita drugače. Prenehanje nastopi tri mesece po izteku 90-dnevnega obdobja.

6.   Izvzeti so sodni postopki, ki so se začeli pred datumom prenehanja Sporazuma iz odstavka 5, kot tudi listine, uradno sestavljene ali registrirane kot verodostojne pred tem datumom.

7.   Če je v izjemnih primerih za izvajanje potrebna potrditev danskega parlamenta, dansko obvestilo iz odstavka 2 to navede in uporabijo se določbe člena 3(5) do (8).

8.   Danska uradno obvesti Komisijo o besedilih, ki spreminjajo točke iz člena 2(2)(g) do (j) tega sporazuma. Komisija ustrezno prilagodi člen 2(2)(g) do (j).

Člen 5

Mednarodni sporazumi, ki vplivajo na Bruseljsko uredbo I

1.   Mednarodni sporazumi, ki jih je sklenila Skupnost na podlagi pravil Bruseljske uredbe I, za Dansko niso zavezujoči, niti se na Danskem ne uporabljajo.

2.   Danska se vzdrži sklepanja mednarodnih sporazumov, ki bi lahko vplivali na področje uporabe Bruseljske uredbe I, kot je priložena temu sporazumu, ali ga spremenili, razen v primeru soglasja s Skupnostjo in sprejetja zadovoljivih ukrepov v zvezi z odnosom med tem sporazumom in zadevnim mednarodnim sporazumom.

3.   Ob pogajanjih za sklenitev mednarodnih sporazumov, ki bi lahko vplivali na področje uporabe Bruseljske uredbe I, kot je priložena temu sporazumu, ali ga spremenili, bo Danska uskladila svoje stališče s Skupnostjo in se vzdržala vsakršnih ukrepov, ki bi lahko ogrozili cilje stališča Skupnosti v okviru svojih pristojnosti pri takih pogajanjih.

Člen 6

Pristojnost Sodišča Evropskih skupnosti pri razlagi Sporazuma

1.   Če se v sodnem postopku, ki teče pred danskim sodiščem, pojavijo vprašanja glede veljavnosti ali razlage tega sporazuma, navedeno sodišče zaprosi Sodišče, da odloča o tem, kadar bi pod enakimi pogoji moralo to storiti sodišče druge države članice Evropske unije glede na Bruseljsko uredbo I in njene izvedbene ukrepe iz člena 2(1) tega sporazuma.

2.   V skladu z dansko zakonodajo sodišča na Danskem pri razlagi tega sporazuma ustrezno upoštevajo odločitve iz sodne prakse Sodišča glede na določbe Bruseljske konvencije, Bruseljske uredbe I in vseh izvedbenih ukrepov Skupnosti.

3.   Danska lahko, enako kot Svet, Komisija ali katera koli država članica, zaprosi Sodišče za odločitev glede vprašanja razlage tega sporazuma. Odločitev Sodišča glede takih prošenj se ne uporablja za pravnomočne sodbe sodišč držav članic.

4.   Danska ima pravico predložiti svoje pripombe Sodišču v zadevah, v katerih sodišče države članice naslovi vprašanje na Sodišče v predhodno odločanje glede razlage katere koli določbe iz člena 2(1).

5.   Uporabljata se Protokol o Statutu Sodišča Evropskih skupnosti in poslovnik Sodišča.

6.   Če se določbe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti glede odločitev Sodišča spremenijo in vplivajo na odločitve v zvezi z Bruseljsko uredbo I, lahko Danska uradno obvesti Komisijo o svoji odločitvi, da ne bo uporabljala sprememb v zvezi s tem sporazumom. Uradno obvestilo se predloži ob začetku veljavnosti sprememb ali v 60 dneh po začetku veljavnosti sprememb.

V tem primeru se šteje, da ta sporazum preneha. Prenehanje nastopi tri mesece po uradnem obvestilu.

7.   Izvzeti so sodni postopki, ki so se začeli pred datumom prenehanja Sporazuma iz odstavka 6, kot tudi listine, uradno sestavljene ali registrirane kot verodostojne pred tem datumom.

Člen 7

Pristojnost Sodišča Evropskih skupnosti glede upoštevanja Sporazuma

1.   Komisija lahko pri Sodišču sproži sodne postopke proti Danski glede neupoštevanja katere koli obveznosti iz tega sporazuma.

2.   Danska se lahko pritoži Komisiji zaradi neupoštevanja obveznosti države članice po tem sporazumu.

3.   Uporabljajo se ustrezne določbe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki urejajo postopke pred Sodiščem, kot tudi Protokol o Statutu Sodišča Evropskih skupnosti in poslovnik Sodišča.

Člen 8

Območje uporabe

1.   Ta sporazum se uporablja na območjih, navedenih v členu 299 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

2.   Če se Skupnost odloči razširiti uporabo Bruseljske uredbe I na območja, ki jih sedaj ureja Bruseljska konvencija, Skupnost in Danska sodelujeta pri zagotavljanju, da se ta uporaba razširi tudi na Dansko.

Člen 9

Prehodne določbe

1.   Ta sporazum se uporablja samo v sodnih postopkih, ki so se začeli po začetku veljavnosti Sporazuma, in za listine, uradno sestavljene ali registrirane kot verodostojne po tem datumu.

2.   Če so se sodni postopki v državi članici izvora začeli pred začetkom veljavnosti tega sporazuma, se sodbe, izrečene po navedenem datumu, priznajo in izvršijo v skladu s tem sporazumom:

| (a) | če so se sodni postopki v državi članici izvora začeli po začetku veljavnosti Bruseljske ali Luganske konvencije, tako v državi članici izvora kot v naslovljeni državi članici; |
| --- | --- |

(a)

če so se sodni postopki v državi članici izvora začeli po začetku veljavnosti Bruseljske ali Luganske konvencije, tako v državi članici izvora kot v naslovljeni državi članici;

| (b) | v vseh ostalih postopkih, če je bila pristojnost osnovana na pravilih, ki so usklajena s pravili tega sporazuma ali konvencije, ki je bila sklenjena med državo članico izvora in naslovljeno državo članico ter veljavna ob začetku sodnih postopkov. |
| --- | --- |

(b)

v vseh ostalih postopkih, če je bila pristojnost osnovana na pravilih, ki so usklajena s pravili tega sporazuma ali konvencije, ki je bila sklenjena med državo članico izvora in naslovljeno državo članico ter veljavna ob začetku sodnih postopkov.

Člen 10

Razmerje do Bruseljske uredbe I

1.   Ta sporazum ne vpliva na uporabo Bruseljske uredbe I v ostalih državah članicah Skupnosti, razen Danske.

2.   Vendar se ta sporazum uporablja v vsakem primeru:

| (a) | v zadevah o pristojnosti, kjer je obtoženec oseba s stalnim prebivališčem na Danskem, ali kjer člena 22 ali 23 Uredbe, ki se uporabljata za odnose med Skupnostjo in Dansko v skladu s členom 2 tega sporazuma, dodelita pristojnost danskim sodiščem; |
| --- | --- |

(a)

v zadevah o pristojnosti, kjer je obtoženec oseba s stalnim prebivališčem na Danskem, ali kjer člena 22 ali 23 Uredbe, ki se uporabljata za odnose med Skupnostjo in Dansko v skladu s členom 2 tega sporazuma, dodelita pristojnost danskim sodiščem;

| (b) | v zvezi z litispendencami ali sorodnimi pravdami, določenimi s členoma 27 in 28 Bruseljske uredbe I, ki se uporabljajo za odnose med Skupnostjo in Dansko v skladu s členom 2 tega sporazuma, ko se sodni postopki začnejo v državi članici, ki ni Danska, in na Danskem; |
| --- | --- |

(b)

v zvezi z litispendencami ali sorodnimi pravdami, določenimi s členoma 27 in 28 Bruseljske uredbe I, ki se uporabljajo za odnose med Skupnostjo in Dansko v skladu s členom 2 tega sporazuma, ko se sodni postopki začnejo v državi članici, ki ni Danska, in na Danskem;

| (c) | pri priznavanju in izvrševanju, kjer je Danska država izvora ali naslovljena država. |
| --- | --- |

(c)

pri priznavanju in izvrševanju, kjer je Danska država izvora ali naslovljena država.

Člen 11

Prenehanje Sporazuma

1.   Ta sporazum preneha, če Danska obvesti druge države članice, da ne želi več uporabljati določb dela I Protokola o stališču Danske, v skladu s členom 7 navedenega protokola.

2.   Ta sporazum lahko preneha na pobudo katere koli pogodbenice, ki predloži uradno obvestilo drugi pogodbenici. Prenehanje nastopi šest mesecev po datumu takega obvestila.

3.   Izvzeti so sodni postopki, ki so se začeli pred datumom prenehanja Sporazuma iz odstavka 1 ali 2, kot tudi listine, uradno sestavljene ali registrirane kot verodostojne pred tem datumom.

Člen 12

Začetek veljavnosti

1.   Pogodbenici skleneta Sporazum v skladu z ustreznimi postopki.

2.   Sporazum začne veljati prvi dan po izteku šestmesečnega obdobja, ki začne teči od datuma uradnega obvestila pogodbenic o zaključku ustreznih postopkov, ki so potrebni za ta namen.

Člen 13

Verodostojnost besedil

Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.

Hecho en Bruselas, el diecinueve de octubre del dos mil cinco.

V Bruselu dne devatenáctého října dva tisíce pět.

Udfærdiget i Bruxelles den nittende oktober to tusind og fem.

Geschehen zu Brüssel am neunzehnten Oktober zweitausendfünf.

Kahe tuhande viienda aasta oktoobrikuu üheksateistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα εννέα Οκτωβρίου δύο χιλιάδες πέντε.

Done at Brussels on the nineteenth day of October in the year two thousand and five.

Fait à Bruxelles, le dix-neuf octobre deux mille cinq.

Fatto a Bruxelles, addì diciannove ottobre duemilacinque.

Briselē, divtūkstoš piektā gada deviņpadsmitajā oktobrī.

Priimta du tūkstančiai penktų metų spalio devynioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kettőezer ötödik év október tizenkilencedik napján.

Magħmul fi Brussel, fid-dsatax jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u ħamsa.

Gedaan te Brussel, de negentiende oktober tweeduizend vijf.

Sporządzono w Brukseli dnia dziewiętnastego października roku dwa tysiące piątego.

Feito em Bruxelas, em dezanove de Outubro de dois mil e cinco.

V Bruseli dňa devätnásteho októbra dvetisícpäť.

V Bruslju, devetnajstega oktobra leta dva tisoč pet.

Tehty Brysselissä yhdeksäntenätoista päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaviisi.

Som skedde i Bryssel den nittonde oktober tjugohundrafem.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólonoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Por el Reino de Dinamarca

Za Dánské království

For Kongeriget Danmark

Für das Königreich Dänemark

Taani Kuningriigi nimel

Για το Βασίλειο της Δανίας

For the Kingdom of Denmark

Pour le Royaume de Danemark

Per il Regno di Danimarca

Dānijas Karalistes vārdā

Danijos Karalystės vardu

A Dán Királyság részéről

Għar-Renju tad-Danimarka

Voor het Koninkrijk Denemarken

W imieniu Królestwa Danii

Pelo Reino da Dinamarca

Za Dánske kráľovstvo

Za Kraljevino Dansko

Tanskan kuningaskunnan puolesta

På Konungariket Danmarks vägnar

Image

---

(1)  UL L 299, 31.12.1972, str. 32. UL L 304, 30.10.1978, str. 1. UL L 388, 31.12.1982, str. 1. UL L 285, 3.10.1989, str. 1. UL C 15, 15.1.1997, str. 1. Za prečiščeno besedilo glej UL C 27, 26.1.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 319, 25.11.1988, str. 9.

2

(3)  UL L 12, 16.1.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2245/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 10).

3

(4)  UL L 204, 2.8.1975, str. 28. UL L 304, 30.10.1978, str. 1. UL L 388, 31.12.1982, str. 1. UL L 285, 3.10.1989, str. 1. UL C 15, 15.1.1997, str. 1. Za prečiščeno besedilo glej UL C 27, 26.1.1998, str. 28.

4

PRILOGA

Uredba Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1496/2002 z dne 21. avgusta 2002 o spremembi Priloge I (pravila o pristojnosti iz člena 3(2) in člena 4(2)) in Priloge II (seznam sodišč in pristojnih organov) k Uredbi Sveta (ES) št. 44/2001 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah ter z Uredbo Komisije (ES) št. 2245/2004 z dne 27. decembra 2004 o spremembi prilog I, II, III in IV k Uredbi Sveta (ES) št. 44/2001 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah.

---

Komisija

| 16.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 299/71 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 299/71

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 14. novembra 2005

o dovoljenju Nemčiji, da nadaljuje poskusno uporabo nove enološke prakse

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4376)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(2005/791/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (1), in zlasti člena 46(2)(f) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 41(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1622/2000 z dne 24. julija 2000 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino in vzpostavitvi kodeksa Skupnosti na področju enoloških postopkov in obdelav (2) je Nemčija dovolila poskuse glede uporabe trsk in ostružkov iz hrastovega lesa pri pridelavi vina. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 41(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1622/2000 z dne 24. julija 2000 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino in vzpostavitvi kodeksa Skupnosti na področju enoloških postopkov in obdelav (2) je Nemčija dovolila poskuse glede uporabe trsk in ostružkov iz hrastovega lesa pri pridelavi vina.

| (2) | Poskusi so se nanašali na uporabo različnih vrst hrastovih ostružkov in trsk pri stiku z vinom, na študijo o aromatičnih sestavinah v obdelanem vinu in na vpliv teh elementov na organoleptično kakovost vina po staranju v različnih posodah. Za razjasnitev nekaterih rezultatov poskusov je pomembno, da se ti nadaljujejo. |
| --- | --- |

(2)

Poskusi so se nanašali na uporabo različnih vrst hrastovih ostružkov in trsk pri stiku z vinom, na študijo o aromatičnih sestavinah v obdelanem vinu in na vpliv teh elementov na organoleptično kakovost vina po staranju v različnih posodah. Za razjasnitev nekaterih rezultatov poskusov je pomembno, da se ti nadaljujejo.

| (3) | Nemčija je v povezavi s tem poskusom Komisiji poslala sporočilo, ki ga je Komisija posredovala državam članicam, kot tudi zahtevek za podaljšanje teh poskusov za dodatna tri leta glede na zanimive rezultate, ki so bili dobljeni. Nemčija je zahtevku priložila ustrezno spremno dokumentacijo. |
| --- | --- |

(3)

Nemčija je v povezavi s tem poskusom Komisiji poslala sporočilo, ki ga je Komisija posredovala državam članicam, kot tudi zahtevek za podaljšanje teh poskusov za dodatna tri leta glede na zanimive rezultate, ki so bili dobljeni. Nemčija je zahtevku priložila ustrezno spremno dokumentacijo.

| (4) | Poskuse je treba izvesti že ob pridelavi vina iz trgatve 2005. |
| --- | --- |

(4)

Poskuse je treba izvesti že ob pridelavi vina iz trgatve 2005.

| (5) | V skladu s členom 41(3) Uredbe (ES) št. 1622/2000 mora Komisija sprejeti odločbo glede prejetega zahtevka. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 41(3) Uredbe (ES) št. 1622/2000 mora Komisija sprejeti odločbo glede prejetega zahtevka.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Nemčija lahko v skladu s pogoji iz člena 41(1) Uredbe (ES) št. 1622/2000 do 31. julija 2008 nadaljuje s poskusno uporabo trsk in ostružkov iz hrastovega lesa pri postopku pridelave vina.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 14. novembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

1

(2)  UL L 194, 31.7.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1163/2005 (UL L 188, 20.7.2005, str. 3).

2

---

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

| 16.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 299/72 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 299/72

---

SKUPNO STALIŠČE SVETA 2005/792/SZVP

z dne 14. novembra 2005

o omejevalnih ukrepih proti Uzbekistanu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 15 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 23. maja 2005 ostro obsodil prekomerno, nesorazmerno in vsesplošno uporabo sile s strani uzbekistanskih varnostnih sil med dogajanji v Andižanu v mesecu maju ter izrazil globoko obžalovanje, ker se uzbekistanske oblasti niso ustrezno odzvale na poziv ZN po neodvisni mednarodni preiskavi teh dogodkov. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 23. maja 2005 ostro obsodil prekomerno, nesorazmerno in vsesplošno uporabo sile s strani uzbekistanskih varnostnih sil med dogajanji v Andižanu v mesecu maju ter izrazil globoko obžalovanje, ker se uzbekistanske oblasti niso ustrezno odzvale na poziv ZN po neodvisni mednarodni preiskavi teh dogodkov.

| (2) | Svet je 13. junija 2005 obsodil zavrnitev uzbekistanskih oblasti, da bi dovolile neodvisno mednarodno preiskavo nedavnih dogodkov v Andižanu, ponovno izrazil svoje prepričanje, da je treba izvesti verodostojno neodvisno mednarodno preiskavo in opomnil uzbekistanske oblasti, naj do konca junija 2005 ponovno pretehtajo svoje stališče. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 13. junija 2005 obsodil zavrnitev uzbekistanskih oblasti, da bi dovolile neodvisno mednarodno preiskavo nedavnih dogodkov v Andižanu, ponovno izrazil svoje prepričanje, da je treba izvesti verodostojno neodvisno mednarodno preiskavo in opomnil uzbekistanske oblasti, naj do konca junija 2005 ponovno pretehtajo svoje stališče.

| (3) | Svet je 18. julija opozoril na svoje sklepe z dne 23. maja in 13. junija in izrazil obžalovanje, da uzbekistanske oblasti niso ponovno pretehtale svojega stališča do roka, določenega na konec junija. Ob tej priložnosti je Svet napovedal, da bo preučil ukrepe proti Uzbekistanu, kot je uvedba embarga na izvoz orožja, vojaške opreme in opreme, ki jo je mogoče uporabiti za notranjo represijo, v Uzbekistan, kakor tudi ostale ciljno naravnane ukrepe. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 18. julija opozoril na svoje sklepe z dne 23. maja in 13. junija in izrazil obžalovanje, da uzbekistanske oblasti niso ponovno pretehtale svojega stališča do roka, določenega na konec junija. Ob tej priložnosti je Svet napovedal, da bo preučil ukrepe proti Uzbekistanu, kot je uvedba embarga na izvoz orožja, vojaške opreme in opreme, ki jo je mogoče uporabiti za notranjo represijo, v Uzbekistan, kakor tudi ostale ciljno naravnane ukrepe.

| (4) | Svet je 3. oktobra 2005 ponovno izrazil globoko zaskrbljenost nad stanjem v Uzbekistanu in ostro obsodil zavrnitev uzbekistanskih oblasti, da bi dovolile neodvisno mednarodno preiskavo nedavnih dogodkov v Andižanu v mesecu maju. Svet je poudaril, da zanj verodostojna in pregledna neodvisna mednarodna preiskava še naprej ostaja bistvenega pomena. |
| --- | --- |

(4)

Svet je 3. oktobra 2005 ponovno izrazil globoko zaskrbljenost nad stanjem v Uzbekistanu in ostro obsodil zavrnitev uzbekistanskih oblasti, da bi dovolile neodvisno mednarodno preiskavo nedavnih dogodkov v Andižanu v mesecu maju. Svet je poudaril, da zanj verodostojna in pregledna neodvisna mednarodna preiskava še naprej ostaja bistvenega pomena.

| (5) | Glede na prekomerno, nesorazmerno in vsesplošno uporabo sile s strani uzbekistanskih varnostnih sil med dogajanji v Andižanu je Svet sklenil uvesti embargo na izvoz orožja, vojaške opreme in druge opreme, ki jo je mogoče uporabiti za notranjo represijo, v Uzbekistan. |
| --- | --- |

(5)

Glede na prekomerno, nesorazmerno in vsesplošno uporabo sile s strani uzbekistanskih varnostnih sil med dogajanji v Andižanu je Svet sklenil uvesti embargo na izvoz orožja, vojaške opreme in druge opreme, ki jo je mogoče uporabiti za notranjo represijo, v Uzbekistan.

| (6) | Svet je prav tako sklenil, da bo izvajal omejitve pri vstopu v Evropsko unijo za tiste osebe, ki so neposredno odgovorne za vsesplošno in nesorazmerno uporabo sile v Andižanu in za oviranje neodvisne preiskave. |
| --- | --- |

(6)

Svet je prav tako sklenil, da bo izvajal omejitve pri vstopu v Evropsko unijo za tiste osebe, ki so neposredno odgovorne za vsesplošno in nesorazmerno uporabo sile v Andižanu in za oviranje neodvisne preiskave.

| (7) | Svet je sklenil, da bo izvajal te ukrepe v začetnem obdobju enega leta. V tem času bo Svet ponovno pregledal te ukrepe v luči kakršnih koli večjih sprememb trenutnega stanja, zlasti ob upoštevanju:






  (i) | poteka in izida tekočih postopkov zoper obtožene za sprožitev nemirov v Andižanu in sodelovanje v teh nemirih; |
| --- | --- | --- |

(7)

Svet je sklenil, da bo izvajal te ukrepe v začetnem obdobju enega leta. V tem času bo Svet ponovno pregledal te ukrepe v luči kakršnih koli večjih sprememb trenutnega stanja, zlasti ob upoštevanju:

(i)

poteka in izida tekočih postopkov zoper obtožene za sprožitev nemirov v Andižanu in sodelovanje v teh nemirih;

| (ii) | položaja v zvezi s pridržanjem in nadlegovanjem oseb, ki so podvomile v verodostojnost razlage uzbekistanskih oblasti glede dogodkov v Andižanu; |
| --- | --- |

(ii)

položaja v zvezi s pridržanjem in nadlegovanjem oseb, ki so podvomile v verodostojnost razlage uzbekistanskih oblasti glede dogodkov v Andižanu;

| (iii) | sodelovanja Uzbekistana z vsemi neodvisnimi mednarodnimi poročevalci, zadolženimi za preiskovanje nemirov v Andižanu; |
| --- | --- |

(iii)

sodelovanja Uzbekistana z vsemi neodvisnimi mednarodnimi poročevalci, zadolženimi za preiskovanje nemirov v Andižanu;

| (iv) | izid vseh neodvisnih mednarodnih preiskav |
| --- | --- |

(iv)

izid vseh neodvisnih mednarodnih preiskav

in vseh ukrepe, ki bi izkazovali pripravljenost uzbekistanskih oblasti upoštevati načela spoštovanja človekovih pravic, pravne države in temeljnih svoboščin.

| (8) | Za izvajanje nekaterih ukrepov je potrebno ukrepanje Skupnosti – |
| --- | --- |

(8)

Za izvajanje nekaterih ukrepov je potrebno ukrepanje Skupnosti –

SPREJEL NASLEDNJE SKUPNO STALIŠČE:

Člen 1

1.   Prodaja, dobava, prenos ali izvoz orožja in sorodnega materiala vseh vrst, vključno z orožjem in strelivom, vojaškimi vozili in opremo, paravojaško opremo in rezervnimi deli za zgoraj našteto, v Uzbekistan s strani državljanov držav članic ali z ozemelj držav članic ali z uporabo plovil ali letal pod njihovo zastavo, se prepove ne glede na to, ali ima navedeno izvor na omenjenih ozemljih ali ne.

2.   Prepove se prodaja, dobava, prenos ali izvoz opreme, naštete v Prilogi I, ki jo je mogoče uporabiti za notranjo represijo, v Uzbekistan.

3.   Prepovedano je naslednje:

| (i) | zagotavljati tehnično pomoč, posredniške in druge storitve v zvezi z vojaškimi dejavnostmi ter zagotavljanjem, proizvodnjo, vzdrževanjem in uporabo oborožitve in drugega vojaškega materiala vseh vrst, vključno z orožjem in strelivom, vojaškimi vozili in opremo, paravojaško opremo in rezervnimi deli za vse navedeno, ali v zvezi z opremo, ki jo je mogoče uporabiti za notranjo represijo, neposredno ali posredno, fizičnim ali pravnim osebam, organizacijam ali organom v Uzbekistanu ali za uporabo v tej državi; |
| --- | --- |

(i)

zagotavljati tehnično pomoč, posredniške in druge storitve v zvezi z vojaškimi dejavnostmi ter zagotavljanjem, proizvodnjo, vzdrževanjem in uporabo oborožitve in drugega vojaškega materiala vseh vrst, vključno z orožjem in strelivom, vojaškimi vozili in opremo, paravojaško opremo in rezervnimi deli za vse navedeno, ali v zvezi z opremo, ki jo je mogoče uporabiti za notranjo represijo, neposredno ali posredno, fizičnim ali pravnim osebam, organizacijam ali organom v Uzbekistanu ali za uporabo v tej državi;

| (ii) | nuditi financiranje ali finančno pomoč v zvezi z vojaškimi dejavnostmi, ki vključuje zlasti subvencije, posojila in izvozna kreditna zavarovanja za kakršno koli prodajo, dobavo, prenos ali izvoz orožja in sorodnih materialov ali za dobavo povezane tehnične pomoči, posredniških storitev in drugih storitev ali v zvezi z opremo, ki jo je mogoče uporabiti za notranjo represijo, neposredno ali posredno kateri koli fizični ali pravni osebi, organizaciji ali organu v Uzbekistanu ali za uporabo v njem. |
| --- | --- |

(ii)

nuditi financiranje ali finančno pomoč v zvezi z vojaškimi dejavnostmi, ki vključuje zlasti subvencije, posojila in izvozna kreditna zavarovanja za kakršno koli prodajo, dobavo, prenos ali izvoz orožja in sorodnih materialov ali za dobavo povezane tehnične pomoči, posredniških storitev in drugih storitev ali v zvezi z opremo, ki jo je mogoče uporabiti za notranjo represijo, neposredno ali posredno kateri koli fizični ali pravni osebi, organizaciji ali organu v Uzbekistanu ali za uporabo v njem.

Člen 2

1.   Člen 1 se ne uporablja za:

| (i) | prodajo, dobavo, prenos ali izvoz nesmrtonosne vojaške opreme, namenjene zgolj za humanitarno ali zaščitno uporabo ali za programe ZN, EU in Skupnosti za vzpostavljanje institucij, ali za operacije EU in ZN za krizno upravljanje; |
| --- | --- |

(i)

prodajo, dobavo, prenos ali izvoz nesmrtonosne vojaške opreme, namenjene zgolj za humanitarno ali zaščitno uporabo ali za programe ZN, EU in Skupnosti za vzpostavljanje institucij, ali za operacije EU in ZN za krizno upravljanje;

| (ii) | dobavo, prenos ali izvoz orožja in opreme iz člena 1 za sile v Uzbekistanu, ki prispevajo k Mednarodni varnostni podporni sili (ISAF) in k „Operaciji trajne svobode“ („Operation Enduring Freedom“, v nadaljnjem besedilu „OEF“); |
| --- | --- |

(ii)

dobavo, prenos ali izvoz orožja in opreme iz člena 1 za sile v Uzbekistanu, ki prispevajo k Mednarodni varnostni podporni sili (ISAF) in k „Operaciji trajne svobode“ („Operation Enduring Freedom“, v nadaljnjem besedilu „OEF“);

| (iii) | prodajo, dobavo, prenos ali izvoz opreme, ki jo je mogoče uporabiti za notranjo represijo, če je namenjena zgolj humanitarni ali zaščitni uporabi; |
| --- | --- |

(iii)

prodajo, dobavo, prenos ali izvoz opreme, ki jo je mogoče uporabiti za notranjo represijo, če je namenjena zgolj humanitarni ali zaščitni uporabi;

| (iv) | zagotavljanje financiranja, finančne pomoči ali tehnične pomoči, povezane z opremo iz točk (i), (ii) in (iii); |
| --- | --- |

(iv)

zagotavljanje financiranja, finančne pomoči ali tehnične pomoči, povezane z opremo iz točk (i), (ii) in (iii);

pod pogojem, da je tak izvoz in tako pomoč vnaprej odobril ustrezen pristojni organ.

2.   Člen 1 se ne uporablja za zaščitna oblačila, vključno z zaščitnimi jopiči in vojaškimi čeladami, ki jih zgolj za osebno uporabo v Uzbekistan začasno izvozi osebje Združenih narodov, osebje EU, Skupnosti ali njenih držav članic, predstavniki medijev, humanitarni in razvojni delavci ter povezano osebje.

Člen 3

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za preprečitev vstopa na svoja ozemlja ali tranzita prek njih tistim osebam, naštetim v Prilogi II, ki so neposredno odgovorne za vsesplošno in nesorazmerno uporabo sile v Andižanu in za oviranje neodvisne preiskave.

2.   Odstavek 1 ne zavezuje nobene države članice k temu, da bi lastnim državljanom odklonila vstop na svoje ozemlje.

3.   Odstavek 1 je brez poseganja v primere, v katerih posamezno državo članico zavezuje mednarodnopravna obveznost, in sicer:

| (i) | kot državo gostiteljico mednarodne medvladne organizacije; |
| --- | --- |

(i)

kot državo gostiteljico mednarodne medvladne organizacije;

| (ii) | kot državo gostiteljico mednarodne konference, ki jo skličejo Združeni narodi ali pa je pod njihovim okriljem; ali |
| --- | --- |

(ii)

kot državo gostiteljico mednarodne konference, ki jo skličejo Združeni narodi ali pa je pod njihovim okriljem; ali

| (iii) | v okviru večstranskega sporazuma, s katerim so predvideni privilegiji in imunitete; ali |
| --- | --- |

(iii)

v okviru večstranskega sporazuma, s katerim so predvideni privilegiji in imunitete; ali

| (iv) | v okviru Lateranske pogodbe, ki sta jo leta 1929 sklenila Sveti sedež in Italija. |
| --- | --- |

(iv)

v okviru Lateranske pogodbe, ki sta jo leta 1929 sklenila Sveti sedež in Italija.

4.   Odstavek 3 se uporablja tudi v primerih, ko je posamezna država članica gostiteljica Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE).

5.   Svet je ustrezno obveščen o vseh primerih, v katerih posamezna država članica odobri izjemo v skladu z odstavkoma 3 ali 4.

6.   Države članice lahko odobrijo izvzetje iz ukrepov na podlagi odstavka 1, kadar je potovanje utemeljeno z nujnimi humanitarnimi potrebami ali udeležbo na medvladnih srečanjih, vključno s tistimi, ki jih podpira Evropska unija in na katerih poteka politični dialog za neposredno podporo demokraciji, človekovim pravicam in pravni državi v Uzbekistanu.

7.   Država članica, ki želi odobriti izvzetje iz odstavka 6, o tem pisno obvesti Svet. Izvzetje se šteje za odobreno, če eden ali več članov Sveta ne pošlje pisnega ugovora v dveh delovnih dneh po prejemu uradnega obvestila o predlaganem izvzetju. Če eden ali več članov Sveta vloži ugovor, lahko Svet s kvalificirano večino odloči, da bo predlagano izvzetje odobril.

8.   Kadar posamezna država članica na podlagi odstavkov 3, 4, 6 in 7 dovoli vstop na svoje ozemlje ali tranzit prek njega osebam s seznama v Prilogi II, se dovoljenje omeji na namen, za katerega je bilo odobreno, in na osebe, na katere se nanaša.

Člen 4

Tehnični sestanki, predvideni v skladu s Sporazumom o partnerstvu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani, (1) ne potekajo.

Člen 5

To skupno stališče se uporablja v obdobju dvanajstih mesecev. Stalno se ga pregleduje. Če Svet meni, da cilji tega skupnega stališča niso bili doseženi, lahko po potrebi njegovo veljavnost podaljša ali ga spremeni.

Člen 6

To skupno stališče začne učinkovati na dan sprejetja.

Člen 7

To skupno stališče se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 14. novembra 2005

Za Svet

Predsednica

T. JOWELL

---

(1)  UL L 229, 31.8.1999, str. 3.

1

---

PRILOGA I

Seznam opreme, ki lahko služi za notranjo represijo

Oprema za notranjo represijo iz člena 1(2)

Naslednji seznam ne vključuje predmetov, izdelanih ali prirejenih posebej za vojaško uporabo.

| 1. | Neprebojne zaščitne čelade, protiizgredniške čelade in protiizgredniški ščiti ter neprebojni ščiti in njihovi posebej izdelani sestavni deli |
| --- | --- |

1.

Neprebojne zaščitne čelade, protiizgredniške čelade in protiizgredniški ščiti ter neprebojni ščiti in njihovi posebej izdelani sestavni deli

| 2. | Posebej izdelana oprema za prstne odtise |
| --- | --- |

2.

Posebej izdelana oprema za prstne odtise

| 3. | Električni iskalni žarometi |
| --- | --- |

3.

Električni iskalni žarometi

| 4. | Gradbena oprema z balistično zaščito |
| --- | --- |

4.

Gradbena oprema z balistično zaščito

| 5. | Lovski noži |
| --- | --- |

5.

Lovski noži

| 6. | Posebej izdelana proizvodna oprema za proizvodnjo šibrovk |
| --- | --- |

6.

Posebej izdelana proizvodna oprema za proizvodnjo šibrovk

| 7. | Oprema za ročno polnjenje streliva |
| --- | --- |

7.

Oprema za ročno polnjenje streliva

| 8. | Naprave za prestrezanje komunikacij |
| --- | --- |

8.

Naprave za prestrezanje komunikacij

| 9. | Polprevodniški optični detektorji |
| --- | --- |

9.

Polprevodniški optični detektorji

| 10. | Svetlobne ojačevalne cevi |
| --- | --- |

10.

Svetlobne ojačevalne cevi

| 11. | Strelni daljnogledi |
| --- | --- |

11.

Strelni daljnogledi

| 12. | Orožje z gladko cevjo in pripadajoče strelivo, razen orožja in streliva, posebej izdelanega za vojaško uporabo, in zanju posebej izdelani sestavni deli; razen:






  — | signalnih pištol; |
| --- | --- | --- |

12.

Orožje z gladko cevjo in pripadajoče strelivo, razen orožja in streliva, posebej izdelanega za vojaško uporabo, in zanju posebej izdelani sestavni deli; razen:

—

signalnih pištol;

| — | orožja na stisnjen zrak ali naboje, ki je bilo izdelano v obliki industrijskih pripomočkov ali pripomočkov za humano omamljanje živali |
| --- | --- |

—

orožja na stisnjen zrak ali naboje, ki je bilo izdelano v obliki industrijskih pripomočkov ali pripomočkov za humano omamljanje živali

| 13. | Simulatorji za vadbo uporabe strelnega orožja ter zanje posebej izdelani ali prirejeni sestavni deli in pribor |
| --- | --- |

13.

Simulatorji za vadbo uporabe strelnega orožja ter zanje posebej izdelani ali prirejeni sestavni deli in pribor

| 14. | Bombe in granate, razen bomb in granat, izdelanih posebej za vojaško uporabo, ter zanje posebej izdelani sestavni deli |
| --- | --- |

14.

Bombe in granate, razen bomb in granat, izdelanih posebej za vojaško uporabo, ter zanje posebej izdelani sestavni deli

| 15. | Zaščitni jopiči, razen zaščitnih jopičev, proizvedenih skladno z vojaškimi standardi ali specifikacijami, in zanje posebej izdelani sestavni deli |
| --- | --- |

15.

Zaščitni jopiči, razen zaščitnih jopičev, proizvedenih skladno z vojaškimi standardi ali specifikacijami, in zanje posebej izdelani sestavni deli

| 16. | Večnamenska terenska vozila s pogonom na vsa štiri kolesa, primerna za terensko vožnjo, izdelana ali opremljena z balistično zaščito, in oklepna zaščita takih vozil |
| --- | --- |

16.

Večnamenska terenska vozila s pogonom na vsa štiri kolesa, primerna za terensko vožnjo, izdelana ali opremljena z balistično zaščito, in oklepna zaščita takih vozil

| 17. | Vodni topovi in zanje posebej izdelani ali prirejeni sestavni deli |
| --- | --- |

17.

Vodni topovi in zanje posebej izdelani ali prirejeni sestavni deli

| 18. | Vozila, opremljena z vodnimi topovi |
| --- | --- |

18.

Vozila, opremljena z vodnimi topovi

| 19. | Vozila, posebej izdelana ali prirejena, ki jih je mogoče naelektriti zaradi odganjanja protestnikov, in njihovi sestavni deli, posebej izdelani ali prirejeni v ta namen |
| --- | --- |

19.

Vozila, posebej izdelana ali prirejena, ki jih je mogoče naelektriti zaradi odganjanja protestnikov, in njihovi sestavni deli, posebej izdelani ali prirejeni v ta namen

| 20. | Akustične naprave, ki jih proizvajalec ali dobavitelj predstavlja kot primerne za obvladovanje nemirov, in zanje posebej izdelani sestavni deli |
| --- | --- |

20.

Akustične naprave, ki jih proizvajalec ali dobavitelj predstavlja kot primerne za obvladovanje nemirov, in zanje posebej izdelani sestavni deli

| 21. | Okovi za noge, verige za noge, lisice in pasovi z uporabo elektrošoka, posebej izdelani za omejevanje gibanja ljudi; razen:






  — | lisic, katerih največja skupna dimenzija vključno z verigo ne presega 240 mm v zaklenjenem stanju |
| --- | --- | --- |

21.

Okovi za noge, verige za noge, lisice in pasovi z uporabo elektrošoka, posebej izdelani za omejevanje gibanja ljudi; razen:

—

lisic, katerih največja skupna dimenzija vključno z verigo ne presega 240 mm v zaklenjenem stanju

| 22. | Prenosni pripomočki, izdelani ali prirejeni za namene obvladovanja nemirov ali za samozaščito z uporabo snovi za onesposabljanje (kot npr. solzilni ali dražilni plini), in zanje posebej izdelani sestavni deli |
| --- | --- |

22.

Prenosni pripomočki, izdelani ali prirejeni za namene obvladovanja nemirov ali za samozaščito z uporabo snovi za onesposabljanje (kot npr. solzilni ali dražilni plini), in zanje posebej izdelani sestavni deli

| 23. | Prenosni pripomočki, izdelani ali prirejeni za namene obvladovanja nemirov ali za samozaščito z uporabo elektrošoka (vključno s palicami z elektrošokom, ščiti z elektrošokom, pištolami za omamljanje in pištolami z električnimi puščicami (tasers)), in zanje v ta namen posebej izdelani ali prirejeni sestavni deli |
| --- | --- |

23.

Prenosni pripomočki, izdelani ali prirejeni za namene obvladovanja nemirov ali za samozaščito z uporabo elektrošoka (vključno s palicami z elektrošokom, ščiti z elektrošokom, pištolami za omamljanje in pištolami z električnimi puščicami (tasers)), in zanje v ta namen posebej izdelani ali prirejeni sestavni deli

| 24. | Elektronska oprema za odkrivanje skritih eksplozivov in zanje posebej izdelani sestavni deli; razen






  — | televizijskih ali rentgenskih nadzornih sistemov |
| --- | --- | --- |

24.

Elektronska oprema za odkrivanje skritih eksplozivov in zanje posebej izdelani sestavni deli; razen

—

televizijskih ali rentgenskih nadzornih sistemov

| 25. | Elektronska oprema za motenje, posebej izdelana za preprečevanje daljinskega razstreljevanja improviziranih eksplozivnih naprav, in zanjo posebej izdelani sestavni deli |
| --- | --- |

25.

Elektronska oprema za motenje, posebej izdelana za preprečevanje daljinskega razstreljevanja improviziranih eksplozivnih naprav, in zanjo posebej izdelani sestavni deli

| 26. | Oprema in naprave, posebej izdelane za sprožanje eksplozij z električnimi ali neelektričnimi sredstvi, vključno z napravami za vžig, detonatorji, netili, ojačevalci eksplozije in vžigalnimi vrvicami, ter zanje posebej izdelani sestavni deli; razen:






  — | posebej v določene komercialne namene izdelane opreme in naprav, ki z eksplozivnimi sredstvi povzročajo aktiviranje ali sprožitev druge opreme ali naprav, katerih funkcija ni povzročanje eksplozij (npr. polnilci zračnih blazin pri avtomobilih, prenapetostna zaščita sprožilcev gasilnih škropilnih naprav) |
| --- | --- | --- |

26.

Oprema in naprave, posebej izdelane za sprožanje eksplozij z električnimi ali neelektričnimi sredstvi, vključno z napravami za vžig, detonatorji, netili, ojačevalci eksplozije in vžigalnimi vrvicami, ter zanje posebej izdelani sestavni deli; razen:

—

posebej v določene komercialne namene izdelane opreme in naprav, ki z eksplozivnimi sredstvi povzročajo aktiviranje ali sprožitev druge opreme ali naprav, katerih funkcija ni povzročanje eksplozij (npr. polnilci zračnih blazin pri avtomobilih, prenapetostna zaščita sprožilcev gasilnih škropilnih naprav)

| 27. | Oprema in naprave, izdelane za odstranjevanje eksplozivov; razen:






  — | protibombnih odej; |
| --- | --- | --- |

27.

Oprema in naprave, izdelane za odstranjevanje eksplozivov; razen:

—

protibombnih odej;

| — | kontejnerjev, izdelanih za hranjenje predmetov, za katere se ve ali domneva, da so improvizirane eksplozivne naprave |
| --- | --- |

—

kontejnerjev, izdelanih za hranjenje predmetov, za katere se ve ali domneva, da so improvizirane eksplozivne naprave

| 28. | Naprave za nočno opazovanje in toplotno slikanje ter svetlobne ojačevalne cevi ali njihovi polprevodniški senzorji |
| --- | --- |

28.

Naprave za nočno opazovanje in toplotno slikanje ter svetlobne ojačevalne cevi ali njihovi polprevodniški senzorji

| 29. | Eksplozivni naboji z linearnim rezalnim učinkom |
| --- | --- |

29.

Eksplozivni naboji z linearnim rezalnim učinkom

| 30. | Naslednje eksplozivne in sorodne snovi:






  — | amatol, |
| --- | --- | --- |

30.

Naslednje eksplozivne in sorodne snovi:

—

amatol,

| — | nitroceluloza (z več kot 12,5 % dušika), |
| --- | --- |

—

nitroceluloza (z več kot 12,5 % dušika),

| — | nitroglikol, |
| --- | --- |

—

nitroglikol,

| — | pentaeritritol tetranitrat (PETN), |
| --- | --- |

—

pentaeritritol tetranitrat (PETN),

| — | pikril klorid, |
| --- | --- |

—

pikril klorid,

| — | trinitrofenilmetilnitramin (tetril), |
| --- | --- |

—

trinitrofenilmetilnitramin (tetril),

| — | 2,4,6-trinitrotoluen (TNT) |
| --- | --- |

—

2,4,6-trinitrotoluen (TNT)

| 31. | Posebej izdelana programska oprema in tehnologija, potrebni za vse našteto. |
| --- | --- |

31.

Posebej izdelana programska oprema in tehnologija, potrebni za vse našteto.

---

PRILOGA II

Seznam oseb iz člena 3 tega skupnega stališča

| 1. | Priimek in ime: Almatov, Zakirjan
  Drugo ime:
  Spol: moški
  Naziv in funkcija: minister za notranje zadeve
  Naslov (hišna številka, ulica, poštna številka, mesto in država): Taškent, Uzbekistan
  Datum rojstva: 10. oktober 1949Kraj rojstva (mesto in država): Taškent, Uzbekistan
  Številka potnega lista ali osebne izkaznice (vključno z državo, datumom in mestom izdaje): potni list št. DA 0002600 (diplomatski potni list)
  Državljanstvo: uzbeško
  Drugi podatki (npr. ime očeta in matere, davčna številka, telefonska številka ali številka telefaksa): jih ni |
| --- | --- |

1.

Priimek in ime: Almatov, Zakirjan

Drugo ime:

Spol: moški

Naziv in funkcija: minister za notranje zadeve

Naslov (hišna številka, ulica, poštna številka, mesto in država): Taškent, Uzbekistan

Datum rojstva:

Kraj rojstva (mesto in država): Taškent, Uzbekistan

Številka potnega lista ali osebne izkaznice (vključno z državo, datumom in mestom izdaje): potni list št. DA 0002600 (diplomatski potni list)

Državljanstvo: uzbeško

Drugi podatki (npr. ime očeta in matere, davčna številka, telefonska številka ali številka telefaksa): jih ni

| 2. | Priimek in ime: Mulajonov, Takir Okunovič
  Drugo ime: drugačen zapis priimka: Mulajanov
  Spol: moški
  Naziv in funkcija: prvi namestnik ministra za notranje zadeve
  Naslov (hišna številka, ulica, poštna številka, mesto, država): Taškent, Uzbekistan
  Datum rojstva: 10. oktober 1950Kraj rojstva (mesto in država): Fergana, Uzbekistan
  Številka potnega lista ali osebne izkaznice (vključno z državo, datumom in mestom izdaje): potni list št. DA 0003586 (diplomatski potni list), veljaven do 5. novembra 2009
  Državljanstvo: uzbeško
  Drugi podatki (npr. ime očeta in matere, davčna številka, telefonska številka ali številka telefaksa): jih ni |
| --- | --- |

2.

Priimek in ime: Mulajonov, Takir Okunovič

Drugo ime: drugačen zapis priimka: Mulajanov

Spol: moški

Naziv in funkcija: prvi namestnik ministra za notranje zadeve

Naslov (hišna številka, ulica, poštna številka, mesto, država): Taškent, Uzbekistan

Datum rojstva:

Kraj rojstva (mesto in država): Fergana, Uzbekistan

Številka potnega lista ali osebne izkaznice (vključno z državo, datumom in mestom izdaje): potni list št. DA 0003586 (diplomatski potni list), veljaven do 5. novembra 2009

Državljanstvo: uzbeško

Drugi podatki (npr. ime očeta in matere, davčna številka, telefonska številka ali številka telefaksa): jih ni

| 3. | Priimek in ime: Gulamov, Kadir Gafurovič
  Drugo ime:
  Spol: moški
  Naziv in funkcija: minister za obrambo
  Naslov (hišna številka, ulica, poštna številka, mesto, država): Taškent, Uzbekistan
  Datum rojstva: 17. februar 1945Kraj rojstva (mesto in država): Taškent, Uzbekistan
  Številka potnega lista ali osebne izkaznice (vključno z državo, datumom in mestom izdaje): potni list št. DA 0002284 (diplomatski potni list), veljaven do 24. oktobra 2005
  Državljanstvo: uzbeško
  Drugi podatki (npr. ime očeta in matere, davčna številka, telefonska številka ali številka telefaksa): jih ni |
| --- | --- |

3.

Priimek in ime: Gulamov, Kadir Gafurovič

Drugo ime:

Spol: moški

Naziv in funkcija: minister za obrambo

Naslov (hišna številka, ulica, poštna številka, mesto, država): Taškent, Uzbekistan

Datum rojstva:

Kraj rojstva (mesto in država): Taškent, Uzbekistan

Številka potnega lista ali osebne izkaznice (vključno z državo, datumom in mestom izdaje): potni list št. DA 0002284 (diplomatski potni list), veljaven do 24. oktobra 2005

Državljanstvo: uzbeško

Drugi podatki (npr. ime očeta in matere, davčna številka, telefonska številka ali številka telefaksa): jih ni

| 4. | Priimek in ime: Mirzajev, Ruslan
  Drugo ime:
  Spol: moški
  Naziv in funkcija: državni svetovalec Sveta za nacionalno varnost
  Naslov (hišna številka, ulica, poštna številka, mesto, država):
  Datum rojstva:
  Kraj rojstva (mesto in država):
  Številka potnega lista ali osebne izkaznice (vključno z državo, datumom in mestom izdaje):
  Državljanstvo:
  Drugi podatki (npr. ime očeta in matere, davčna številka, telefonska številka ali številka telefaksa): |
| --- | --- |

4.

Priimek in ime: Mirzajev, Ruslan

Drugo ime:

Spol: moški

Naziv in funkcija: državni svetovalec Sveta za nacionalno varnost

Naslov (hišna številka, ulica, poštna številka, mesto, država):

Datum rojstva:

Kraj rojstva (mesto in država):

Številka potnega lista ali osebne izkaznice (vključno z državo, datumom in mestom izdaje):

Državljanstvo:

Drugi podatki (npr. ime očeta in matere, davčna številka, telefonska številka ali številka telefaksa):

| 5. | Priimek in ime: Begalijev, Sajdulo Begalijevič
  Drugo ime:
  Spol: moški
  Naziv in funkcija: pokrajinski guverner Andižana
  Naslov (hišna številka, ulica, poštna številka, mesto, država):
  Datum rojstva:
  Kraj rojstva (mesto in država):
  Številka potnega lista ali osebne izkaznice (vključno z državo, datumom in mestom izdaje):
  Državljanstvo:
  Drugi podatki (npr. ime očeta in matere, davčna številka, telefonska številka ali številka telefaksa): |
| --- | --- |

5.

Priimek in ime: Begalijev, Sajdulo Begalijevič

Drugo ime:

Spol: moški

Naziv in funkcija: pokrajinski guverner Andižana

Naslov (hišna številka, ulica, poštna številka, mesto, država):

Datum rojstva:

Kraj rojstva (mesto in država):

Številka potnega lista ali osebne izkaznice (vključno z državo, datumom in mestom izdaje):

Državljanstvo:

Drugi podatki (npr. ime očeta in matere, davčna številka, telefonska številka ali številka telefaksa):

| 6. | Priimek in ime: Akmedov, Kosimali
  Drugo ime:
  Spol: moški
  Naziv in funkcija: generalmajor
  Naslov (hišna številka, ulica, poštna številka, mesto, država):
  Datum rojstva:
  Kraj rojstva (mesto in država):
  Številka potnega lista ali osebne izkaznice (vključno z državo, datumom in mestom izdaje):
  Državljanstvo:
  Drugi podatki (npr. ime očeta in matere, davčna številka, telefonska številka ali številka telefaksa): |
| --- | --- |

6.

Priimek in ime: Akmedov, Kosimali

Drugo ime:

Spol: moški

Naziv in funkcija: generalmajor

Naslov (hišna številka, ulica, poštna številka, mesto, država):

Datum rojstva:

Kraj rojstva (mesto in država):

Številka potnega lista ali osebne izkaznice (vključno z državo, datumom in mestom izdaje):

Državljanstvo:

Drugi podatki (npr. ime očeta in matere, davčna številka, telefonska številka ali številka telefaksa):

| 7. | Priimek in ime: Ergašev, Izmail Ergaševič
  Drugo ime:
  Spol: moški
  Naziv in funkcija: generalmajor (upokojen)
  Naslov (hišna številka, ulica, poštna številka, mesto, država): ni znan
  Datum rojstva: 5. avgust 1945Kraj rojstva (mesto in država): Vali Aitačaga, Uzbekistan
  Številka potnega lista ali osebne izkaznice (vključno z državo, datumom in mestom izdaje): ni podatkov
  Državljanstvo: uzbeško
  Drugi podatki (npr. ime očeta in matere, davčna številka, telefonska številka ali številka telefaksa): jih ni |
| --- | --- |

7.

Priimek in ime: Ergašev, Izmail Ergaševič

Drugo ime:

Spol: moški

Naziv in funkcija: generalmajor (upokojen)

Naslov (hišna številka, ulica, poštna številka, mesto, država): ni znan

Datum rojstva:

Kraj rojstva (mesto in država): Vali Aitačaga, Uzbekistan

Številka potnega lista ali osebne izkaznice (vključno z državo, datumom in mestom izdaje): ni podatkov

Državljanstvo: uzbeško

Drugi podatki (npr. ime očeta in matere, davčna številka, telefonska številka ali številka telefaksa): jih ni

| 8. | Priimek in ime: Ergašev, Pavel Islamovič
  Drugo ime:
  Spol: moški
  Naziv in funkcija: polkovnik
  Naslov (hišna številka, ulica, poštna številka, mesto, država):
  Datum rojstva:
  Kraj rojstva (mesto in država):
  Številka potnega lista ali osebne izkaznice (vključno z državo, datumom in mestom izdaje):
  Državljanstvo:
  Drugi podatki (npr. ime očeta in matere, davčna številka, telefonska številka ali številka telefaksa): |
| --- | --- |

8.

Priimek in ime: Ergašev, Pavel Islamovič

Drugo ime:

Spol: moški

Naziv in funkcija: polkovnik

Naslov (hišna številka, ulica, poštna številka, mesto, država):

Datum rojstva:

Kraj rojstva (mesto in država):

Številka potnega lista ali osebne izkaznice (vključno z državo, datumom in mestom izdaje):

Državljanstvo:

Drugi podatki (npr. ime očeta in matere, davčna številka, telefonska številka ali številka telefaksa):

| 9. | Priimek in ime: Mamo, Vladimir Adolfovič
  Drugo ime:
  Spol: moški
  Naziv in funkcija: generalmajor
  Naslov (hišna številka, ulica, poštna številka, mesto, država):
  Datum rojstva:
  Kraj rojstva (mesto in država):
  Številka potnega lista ali osebne izkaznice (vključno z državo, datumom in mestom izdaje):
  Državljanstvo:
  Drugi podatki (npr. ime očeta in matere, davčna številka, telefonska številka ali številka telefaksa): |
| --- | --- |

9.

Priimek in ime: Mamo, Vladimir Adolfovič

Drugo ime:

Spol: moški

Naziv in funkcija: generalmajor

Naslov (hišna številka, ulica, poštna številka, mesto, država):

Datum rojstva:

Kraj rojstva (mesto in država):

Številka potnega lista ali osebne izkaznice (vključno z državo, datumom in mestom izdaje):

Državljanstvo:

Drugi podatki (npr. ime očeta in matere, davčna številka, telefonska številka ali številka telefaksa):

| 10. | Priimek in ime: Pak, Gregorij
  Drugo ime:
  Spol: moški
  Naziv in funkcija: polkovnik
  Naslov (hišna številka, ulica, poštna številka, mesto, država):
  Datum rojstva:
  Kraj rojstva (mesto in država):
  Številka potnega lista ali osebne izkaznice (vključno z državo, datumom in mestom izdaje):
  Državljanstvo:
  Drugi podatki (npr. ime očeta in matere, davčna številka, telefonska številka ali številka telefaksa): |
| --- | --- |

10.

Priimek in ime: Pak, Gregorij

Drugo ime:

Spol: moški

Naziv in funkcija: polkovnik

Naslov (hišna številka, ulica, poštna številka, mesto, država):

Datum rojstva:

Kraj rojstva (mesto in država):

Številka potnega lista ali osebne izkaznice (vključno z državo, datumom in mestom izdaje):

Državljanstvo:

Drugi podatki (npr. ime očeta in matere, davčna številka, telefonska številka ali številka telefaksa):

| 11. | Priimek in ime: Tadžijev, Valerij
  Drugo ime:
  Spol: moški
  Naziv in funkcija: polkovnik
  Naslov (hišna številka, ulica, poštna številka, mesto, država):
  Datum rojstva:
  Kraj rojstva (mesto in država):
  Številka potnega lista ali osebne izkaznice (vključno z državo, datumom in mestom izdaje):
  Državljanstvo:
  Drugi podatki (npr. ime očeta in matere, davčna številka, telefonska številka ali številka telefaksa): |
| --- | --- |

11.

Priimek in ime: Tadžijev, Valerij

Drugo ime:

Spol: moški

Naziv in funkcija: polkovnik

Naslov (hišna številka, ulica, poštna številka, mesto, država):

Datum rojstva:

Kraj rojstva (mesto in država):

Številka potnega lista ali osebne izkaznice (vključno z državo, datumom in mestom izdaje):

Državljanstvo:

Drugi podatki (npr. ime očeta in matere, davčna številka, telefonska številka ali številka telefaksa):

| 12. | Priimek in ime: Inojatov, Rustam Rasulovič
  Drugo ime:
  Spol: moški
  Naziv in funkcija: vodja državne varnostne službe (SNB)
  Naslov (hišna številka, ulica, poštna številka, mesto, država): Taškent, Uzbekistan
  Datum rojstva: 22. junij 1944Kraj rojstva (mesto in država): Šerabad, Uzbekistan
  Številka potnega lista ali osebne izkaznice (vključno z državo, datumom in mestom izdaje): potni list št. DA 0003171 (diplomatski potni list), tudi diplomatski potni list št. 0001892 (veljavnost prenehala 15. septembra 2004)
  Državljanstvo: uzbeško
  Drugi podatki (npr. ime očeta in matere, davčna številka, telefonska številka ali številka telefaksa): jih ni |
| --- | --- |

12.

Priimek in ime: Inojatov, Rustam Rasulovič

Drugo ime:

Spol: moški

Naziv in funkcija: vodja državne varnostne službe (SNB)

Naslov (hišna številka, ulica, poštna številka, mesto, država): Taškent, Uzbekistan

Datum rojstva:

Kraj rojstva (mesto in država): Šerabad, Uzbekistan

Številka potnega lista ali osebne izkaznice (vključno z državo, datumom in mestom izdaje): potni list št. DA 0003171 (diplomatski potni list), tudi diplomatski potni list št. 0001892 (veljavnost prenehala 15. septembra 2004)

Državljanstvo: uzbeško

Drugi podatki (npr. ime očeta in matere, davčna številka, telefonska številka ali številka telefaksa): jih ni

---

| 16.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 299/80 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 299/80

---

SKUPNO STALIŠČE SVETA 2005/793/SZVP

z dne 14. novembra 2005

o začasnem sprejemu določenih Palestincev s strani držav članic Evropske unije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 15 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 21. maja 2002 sprejel Skupno stališče 2002/400/SZVP (1) o začasnem sprejemu nekaterih Palestincev v države članice Evropske unije, na podlagi katerega jim je bilo izdano nacionalno dovoljenje za vstop in bivanje na ozemljih določenih držav članic z veljavnostjo do 12 mesecev. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 21. maja 2002 sprejel Skupno stališče 2002/400/SZVP (1) o začasnem sprejemu nekaterih Palestincev v države članice Evropske unije, na podlagi katerega jim je bilo izdano nacionalno dovoljenje za vstop in bivanje na ozemljih določenih držav članic z veljavnostjo do 12 mesecev.

| (2) | S Skupnimi stališči 2003/366/SZVP (2), 2004/493/SZVP (3) in 2004/748/SZVP (4) je Svet sklenil podaljšati veljavnost teh dovoljenj za 12 mesecev in potem še za 6 in 12 mesecev. |
| --- | --- |

(2)

S Skupnimi stališči 2003/366/SZVP (2), 2004/493/SZVP (3) in 2004/748/SZVP (4) je Svet sklenil podaljšati veljavnost teh dovoljenj za 12 mesecev in potem še za 6 in 12 mesecev.

| (3) | Veljavnost teh dovoljenj je treba podaljšati za nadaljnje obdobje 12 mesecev – |
| --- | --- |

(3)

Veljavnost teh dovoljenj je treba podaljšati za nadaljnje obdobje 12 mesecev –

SPREJEL naslednje SKUPNO STALIŠČE:

Člen 1

Države članice iz člena 2 Skupnega stališča 2002/400/SZVP podaljšajo veljavnost nacionalnih dovoljenj za vstop in bivanje, izdanih na podlagi člena 3 tega skupnega stališča, za nadaljnje obdobje 12 mesecev.

Člen 2

Svet oceni uporabo Skupnega stališča 2002/400/SZVP v roku 6 mesecev od sprejetja tega skupnega stališča.

Člen 3

To skupno stališče začne učinkovati na dan sprejetja.

Člen 4

To skupno stališče se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 14. novembra 2005

Za Svet

Predsednica

T. JOWELL

---

(1)  UL L 138, 28.5.2002, str. 33.

1

(2)  UL L 124, 20.5.2003, str. 51.

2

(3)  UL L 181, 18.5.2004, str. 24.

3

(4)  UL L 329, 4.11.2004, str. 20.

4

---