# Uradni list L 311/26.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 311 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4826. november 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 311

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4826. november 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1936/2005 z dne 21. novembra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 27/2005 glede sledov, grenlandske morske plošče in hobotnice | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1937/2005 z dne 25. novembra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 4 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1938/2005 z dne 25. novembra 2005 o dodelitvi izvoznih dovoljenj za izvoz sira v Združene države Amerike v letu 2006 v okviru določenih kvot GATT | 6 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1939/2005 z dne 25. novembra 2005 o določitvi korekcijskega zneska za izvozno nadomestilo za žita | 9 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1940/2005 z dne 25. novembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za slad | 11 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1941/2005 z dne 25. novembra 2005 o določitvi korekcijskega zneska za nadomestilo za slad | 13 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1942/2005 z dne 25. novembra 2005 o določitvi nadomestil za proizvode v sektorjih žit in riža, dobavljene v okviru ukrepov Skupnosti in nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani | 15 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1943/2005 z dne 25. novembra 2005 o določitvi najnižje prodajne cene za maslo za 175. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97 | 17 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1944/2005 z dne 25. novembra 2005 o določitvi najvišje pomoči za smetano, maslo in zgoščeno maslo za 175. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97 | 19 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1945/2005 z dne 25. novembra 2005 o določitvi najvišje pomoči za zgoščeno maslo za 347. posebni razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (EGS) št. 429/90 | 21 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 1936/2005 z dne 21. novembra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 27/2005 glede sledov, grenlandske morske plošče in hobotnice

1

Uredba Komisije (ES) št. 1937/2005 z dne 25. novembra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

4

*

Uredba Komisije (ES) št. 1938/2005 z dne 25. novembra 2005 o dodelitvi izvoznih dovoljenj za izvoz sira v Združene države Amerike v letu 2006 v okviru določenih kvot GATT

6

Uredba Komisije (ES) št. 1939/2005 z dne 25. novembra 2005 o določitvi korekcijskega zneska za izvozno nadomestilo za žita

9

Uredba Komisije (ES) št. 1940/2005 z dne 25. novembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za slad

11

Uredba Komisije (ES) št. 1941/2005 z dne 25. novembra 2005 o določitvi korekcijskega zneska za nadomestilo za slad

13

Uredba Komisije (ES) št. 1942/2005 z dne 25. novembra 2005 o določitvi nadomestil za proizvode v sektorjih žit in riža, dobavljene v okviru ukrepov Skupnosti in nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani

15

Uredba Komisije (ES) št. 1943/2005 z dne 25. novembra 2005 o določitvi najnižje prodajne cene za maslo za 175. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

17

Uredba Komisije (ES) št. 1944/2005 z dne 25. novembra 2005 o določitvi najvišje pomoči za smetano, maslo in zgoščeno maslo za 175. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

19

Uredba Komisije (ES) št. 1945/2005 z dne 25. novembra 2005 o določitvi najvišje pomoči za zgoščeno maslo za 347. posebni razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (EGS) št. 429/90

21

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 16. junija 2004 o ukrepih, ki jih izvaja Španija za podjetje Siderúrgica Ańón SA
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 1813)

   (
  1
  ) | 22 |
| | * | Odločba Komisije z dne 23. novembra 2005 o spremembi Odločbe 2005/393/ES glede območij z omejitvami zaradi bolezni modrikastega jezika v Španiji
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4481)

   (
  1
  ) | 37 |
| | * | Odločba Komisije z dne 24. novembra 2005 o razveljavitvi Odločb 1999/355/ES in 2001/219/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4500) | 39 |
| | * | Odločba Komisije z dne 25. novembra 2005 o spremembi Odločbe 2003/322/ES glede hranjenja nekaterih ptic iz vrst mrhovinarjev z nekaterimi snovmi kategorije 1
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4521) | 40 |
| | | Evropska centralna banka |
| | * | Sklep Evropske centralne banke z dne 17. novembra 2005 o razdelitvi prihodka Evropske centralne banke iz naslova eurobankovcev v obtoku med nacionalne centralne banke sodelujočih držav članic (ECB/2005/11) | 41 |
| | * | Sklep Evropske centralne banke z dne 17. novembra 2005 o spremembah Sklepa ECB/2002/11 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke (ECB/2005/12) | 43 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 16. junija 2004 o ukrepih, ki jih izvaja Španija za podjetje Siderúrgica Ańón SA
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 1813)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 1813)

1

22

*

Odločba Komisije z dne 23. novembra 2005 o spremembi Odločbe 2005/393/ES glede območij z omejitvami zaradi bolezni modrikastega jezika v Španiji
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4481)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4481)

1

37

*

Odločba Komisije z dne 24. novembra 2005 o razveljavitvi Odločb 1999/355/ES in 2001/219/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4500)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4500)

39

*

Odločba Komisije z dne 25. novembra 2005 o spremembi Odločbe 2003/322/ES glede hranjenja nekaterih ptic iz vrst mrhovinarjev z nekaterimi snovmi kategorije 1
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4521)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4521)

40

Evropska centralna banka

*

Sklep Evropske centralne banke z dne 17. novembra 2005 o razdelitvi prihodka Evropske centralne banke iz naslova eurobankovcev v obtoku med nacionalne centralne banke sodelujočih držav članic (ECB/2005/11)

(ECB/2005/11)

41

*

Sklep Evropske centralne banke z dne 17. novembra 2005 o spremembah Sklepa ECB/2002/11 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke (ECB/2005/12)

(ECB/2005/12)

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 26.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1936/2005

z dne 21. novembra 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 27/2005 glede sledov, grenlandske morske plošče in hobotnice

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1), in zlasti člena 20 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 27/2005 (2) določa za leto 2005 ribolovne možnosti in s tem povezane pogoje za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 27/2005 (2) določa za leto 2005 ribolovne možnosti in s tem povezane pogoje za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova.

| (2) | Mednarodna komisija za ribolov v Baltskem morju je v skladu z novim znanstvenim mnenjem sprejela priporočilo za povečanje ribolovnih možnosti Skupnosti za sled v podrazdelkih 30 in 31 Baltskega morja s 15 000 ton na 86 856 ton. Povečanje se mora izvesti. |
| --- | --- |

(2)

Mednarodna komisija za ribolov v Baltskem morju je v skladu z novim znanstvenim mnenjem sprejela priporočilo za povečanje ribolovnih možnosti Skupnosti za sled v podrazdelkih 30 in 31 Baltskega morja s 15 000 ton na 86 856 ton. Povečanje se mora izvesti.

| (3) | V skladu s popravljenimi statističnimi podatki o ulovu mora imeti Litva dostop do ribolovnih možnosti za 10 ton grenlandske morske plošče na območju IIa (voda Skupnosti) in podobmočjih IV, VI (voda Skupnosti in mednarodnih voda). Zato je treba uporabljati popravljene številke. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s popravljenimi statističnimi podatki o ulovu mora imeti Litva dostop do ribolovnih možnosti za 10 ton grenlandske morske plošče na območju IIa (voda Skupnosti) in podobmočjih IV, VI (voda Skupnosti in mednarodnih voda). Zato je treba uporabljati popravljene številke.

| (4) | Zaradi prispevanja k ohranjanju hobotnice in zlasti varovanja nedoraslih organizmov je treba v letu 2005 določiti minimalno velikost hobotnic iz morskih vod pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav in območja CECAF, dokler se ne sprejme Uredba o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov (3). |
| --- | --- |

(4)

Zaradi prispevanja k ohranjanju hobotnice in zlasti varovanja nedoraslih organizmov je treba v letu 2005 določiti minimalno velikost hobotnic iz morskih vod pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav in območja CECAF, dokler se ne sprejme Uredba o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov (3).

| (5) | Uredbo (ES) št. 27/2005 je treba zato ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 27/2005 je treba zato ustrezno spremeniti.

| (6) | Zaradi nujnosti zadeve se mora odobriti izjema od roka šestih tednov iz odstavka I(3) Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbam o ustanovitvi Evropskih skupnosti – |
| --- | --- |

(6)

Zaradi nujnosti zadeve se mora odobriti izjema od roka šestih tednov iz odstavka I(3) Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbam o ustanovitvi Evropskih skupnosti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloge IA, IB in III k Uredbi (ES) št. 27/2005 se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. novembra 2005

Za Svet

Predsednik

J. STRAW

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 12, 14.1.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1300/2005 (UL L 207, 10.8.2005, str. 1).

2

(3)  UL L 125, 27.4.1998, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1568/2005 (UL L 252, 28.9.2005, str. 2).

3

---

PRILOGA

Priloge k Uredbi (ES) št. 27/2005 se spremenijo kot sledi:

| 1. | V Prilogi IA:
  Vnos v zvezi z vrsto sled v coni podrazdelka 30–31 se nadomesti z naslednjim:














  „Vrsta | : | Sled

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- | --- |

1.

V Prilogi IA:

Vnos v zvezi z vrsto sled v coni podrazdelka 30–31 se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta

:

Sled

Clupea harengus

| Cona | : | Podrazdelek: 30–31
  HER/3D30. HER/3D31. |
| --- | --- | --- |

Cona

:

Podrazdelek: 30–31

HER/3D30. HER/3D31.

Finska

72 625

Švedska

14 231

ES

86 856

TAC

86 856

Analitski celotni dovoljeni ulov (TAC), kadar se ne uporabljata člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96.“

| 2. | V Prilogi IB:
  Vnos v zvezi z vrsto grelandska morska plošča v coni IIa (vode Skupnosti) IV, VI (vode Skupnosti in mednarodne vode) se nadomesti z naslednjim:














  „Vrsta | : | Grenlandska morska plošča

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- | --- |

2.

V Prilogi IB:

Vnos v zvezi z vrsto grelandska morska plošča v coni IIa (vode Skupnosti) IV, VI (vode Skupnosti in mednarodne vode) se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta

:

Grenlandska morska plošča

Reinhardtius hippoglossoides

| Cona | : | IIa (vode Skupnosti), IV, VI (vode Skupnosti in mednarodne vode) |
| --- | --- | --- |

Cona

:

IIa (vode Skupnosti), IV, VI (vode Skupnosti in mednarodne vode)

Danska

10

Nemčija

18

Estonija

10

Španija

10

Francija

168

Irska

10

Litva

10

Poljska

10

Velika Britanija

661

ES

1 052

Norveška

145 (1)
   (2)

TAC

Ni pomembno.

| 3. | V Prilogi III:
  Del I se spremeni:
  „DEL J
  CECAF
  Najmanjša velikost hobotnic (Octopus vulgaris) iz morskih vod pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav in v območju CECAF je 450 g (brez drobovja). Hobotnic pod velikostjo manj kot 450 g (brez drobovja) ni dovoljeno shranjevati na krovu ali pretovarjati, iztovarjati, prevažati, shranjevati, prikazovati ali ponujati za prodajo, ampak jih je treba takoj vrniti v morje.“ |
| --- | --- |

3.

V Prilogi III:

Del I se spremeni:

„DEL J

CECAF

Najmanjša velikost hobotnic (Octopus vulgaris) iz morskih vod pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav in v območju CECAF je 450 g (brez drobovja). Hobotnic pod velikostjo manj kot 450 g (brez drobovja) ni dovoljeno shranjevati na krovu ali pretovarjati, iztovarjati, prevažati, shranjevati, prikazovati ali ponujati za prodajo, ampak jih je treba takoj vrniti v morje.“

---

(1)  Ribolov v VI je omejen na parangale.

(2)  Upoštevati v vodah ES II in VI.“

---

| 26.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/4

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1937/2005

z dne 25. novembra 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 26. novembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. novembra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 25. novembra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 50,9 |
| 204 | 29,1 |
| 999 | 40,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 136,8 |
| 204 | 41,4 |
| 999 | 89,1 |
| 0709 90 70 | 052 | 117,4 |
| 204 | 62,4 |
| 999 | 89,9 |
| 0805 20 10 | 204 | 63,7 |
| 624 | 83,4 |
| 999 | 73,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 72,8 |
| 624 | 95,2 |
| 999 | 84,0 |
| 0805 50 10 | 052 | 67,6 |
| 388 | 74,2 |
| 999 | 70,9 |
| 0808 10 80 | 388 | 68,4 |
| 400 | 92,1 |
| 404 | 93,1 |
| 720 | 65,9 |
| 999 | 79,9 |
| 0808 20 50 | 052 | 73,0 |
| 400 | 99,0 |
| 720 | 50,9 |
| 999 | 74,3 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

50,9

204

29,1

999

40,0

0707 00 05

052

136,8

204

41,4

999

89,1

0709 90 70

052

117,4

204

62,4

999

89,9

0805 20 10

204

63,7

624

83,4

999

73,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

72,8

624

95,2

999

84,0

0805 50 10

052

67,6

388

74,2

999

70,9

0808 10 80

388

68,4

400

92,1

404

93,1

720

65,9

999

79,9

0808 20 50

052

73,0

400

99,0

720

50,9

999

74,3

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 26.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/6

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1938/2005

z dne 25. novembra 2005

o dodelitvi izvoznih dovoljenj za izvoz sira v Združene države Amerike v letu 2006 v okviru določenih kvot GATT

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 174/1999 z dne 26. januarja 1999 o posebnih podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 804/68 glede izvoznih dovoljenj in izvoznih nadomestil za mleko in mlečne izdelke (2), in zlasti člena 20(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1519/2005 (3) odpira postopek za dodelitev izvoznih dovoljenj za izvoz sira v Združene države Amerike v letu 2006 v okviru določenih kvot GATT. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1519/2005 (3) odpira postopek za dodelitev izvoznih dovoljenj za izvoz sira v Združene države Amerike v letu 2006 v okviru določenih kvot GATT.

| (2) | Zahtevki za izdajo začasnih dovoljenj so pri nekaterih kvotah in skupinah proizvodov presegli količine, razpoložljive za kvotno leto 2006. Zato je treba v skladu s členom 20(3) Uredbe (ES) št. 174/1999 določiti koeficiente dodeljevanja. |
| --- | --- |

(2)

Zahtevki za izdajo začasnih dovoljenj so pri nekaterih kvotah in skupinah proizvodov presegli količine, razpoložljive za kvotno leto 2006. Zato je treba v skladu s členom 20(3) Uredbe (ES) št. 174/1999 določiti koeficiente dodeljevanja.

| (3) | V okviru roka za izvajanje tega postopka, kakor je predviden v Uredbi (ES) št. 1519/2005, je treba to uredbo začeti uporabljati čim prej – |
| --- | --- |

(3)

V okviru roka za izvajanje tega postopka, kakor je predviden v Uredbi (ES) št. 1519/2005, je treba to uredbo začeti uporabljati čim prej –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zahtevki za izdajo začasnih izvoznih dovoljenj, ki se v skladu z Uredbo (ES) št. 1519/2005 vložijo za skupine proizvodov in kvote, navedene v stolpcu 3 Priloge k tej uredbi pod opombami 16-Tokio, 16-, 17-, 18-, 20- in 21-Urugvaj, 25-Tokio in 25-Urugvaj, se odobrijo ob upoštevanju:

| — | uporabe koeficientov dodeljevanja iz stolpca 5 Priloge k tej uredbi, če jih predložijo vlagatelji, ki dokažejo izvoz zadevnih proizvodov v Združene države Amerike za vsaj eno od zadnjih treh let in katerih imenovani uvozniki so hčerinska podjetja ali se štejejo za hčerinska podjetja v skladu s šestim pododstavkom člena 20(2) Uredbe (ES) št. 174/1999, |
| --- | --- |

—

uporabe koeficientov dodeljevanja iz stolpca 5 Priloge k tej uredbi, če jih predložijo vlagatelji, ki dokažejo izvoz zadevnih proizvodov v Združene države Amerike za vsaj eno od zadnjih treh let in katerih imenovani uvozniki so hčerinska podjetja ali se štejejo za hčerinska podjetja v skladu s šestim pododstavkom člena 20(2) Uredbe (ES) št. 174/1999,

| — | uporabe koeficientov dodeljevanja iz stolpca 6 Priloge k tej uredbi, če jih predložijo drugi vlagatelji kot tisti iz prve alinee tega člena, ki dokažejo izvoz zadevnih proizvodov v Združene države Amerike za vsako od zadnjih treh let. |
| --- | --- |

—

uporabe koeficientov dodeljevanja iz stolpca 6 Priloge k tej uredbi, če jih predložijo drugi vlagatelji kot tisti iz prve alinee tega člena, ki dokažejo izvoz zadevnih proizvodov v Združene države Amerike za vsako od zadnjih treh let.

Člen 2

Zahtevki za izdajo začasnih izvoznih dovoljenj, ki se v skladu z Uredbo (ES) št. 1519/2005 vložijo za skupine proizvodov in kvote, navedene v stolpcu 3 Priloge k tej uredbi pod opombama 22-Tokio in 22-Urugvaj, se odobrijo ob upoštevanju:

| — | uporabe koeficientov dodeljevanja iz stolpca 7 Priloge k tej uredbi, če jih predložijo vlagatelji, ki dokažejo izvoz sira v Združene države Amerike za vsaj eno od zadnjih treh let in katerih imenovani uvozniki so hčerinska podjetja, |
| --- | --- |

—

uporabe koeficientov dodeljevanja iz stolpca 7 Priloge k tej uredbi, če jih predložijo vlagatelji, ki dokažejo izvoz sira v Združene države Amerike za vsaj eno od zadnjih treh let in katerih imenovani uvozniki so hčerinska podjetja,

| — | uporabe koeficientov dodeljevanja iz stolpca 8 Priloge k tej uredbi, če jih predložijo drugi vlagatelji kot tisti iz prve alinee tega člena, ki dokažejo izvoz sira v Združene države Amerike za vsaj eno od zadnjih treh let. |
| --- | --- |

—

uporabe koeficientov dodeljevanja iz stolpca 8 Priloge k tej uredbi, če jih predložijo drugi vlagatelji kot tisti iz prve alinee tega člena, ki dokažejo izvoz sira v Združene države Amerike za vsaj eno od zadnjih treh let.

Člen 3

Ta uredba začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. novembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 20, 27.1.1999, str. 8. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1513/2005 (UL L 241, 17.9.2005, str. 45).

2

(3)  UL L 244, 20.9.2005, str. 13.

3

---

PRILOGA

| Opredelitev skupine v skladu z dodatnimi opombami iz poglavja 4 usklajenega tarifnega programa Združenih držav Amerike | Opredelitev skupine in kvote | Razpoložljiva količina za leto 2006
  (t) | Koeficient dodeljevanja iz člena 1 | Koeficient dodeljevanja iz člena 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Št. opombe | Skupina | Prva alinea | Druga alinea | Prva alinea | Druga alinea |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) |
| 16 | Ni posebej predvideno | 16-Tokio | 908,877 | 0,1503295 | 0,0501098 | | |
| 16-Urugvaj | 3 446,000 | 0,1038855 | 0,0346285 | | |
| 17 | Modra plesen | 17-Urugvaj | 350,000 | 0,0998573 | 0,0332858 | | |
| 18 | Cheddar | 18-Urugvaj | 1 050,000 | 0,3946298 | 0,1315433 | | |
| 20 | Edamec/gauda | 20-Urugvaj | 1 100,000 | 0,1754386 | 0,0584795 | | |
| 21 | Italijanska vrsta | 21-Urugvaj | 2 025,000 | 0,1217898 | 0,0405966 | | |
| 22 | Švicarski sir ali ementalec, brez lukenj | 22-Tokio | 393,006 | | | 0,4174993 | 0,1391664 |
| 22-Urugvaj | 380,000 | | | 0,4130435 | — |
| 25 | Švicarski sir ali ementalec, z luknjami | 25-Tokio | 4 003,172 | 0,4319087 | 0,1439696 | | |
| 25-Urugvaj | 2 420,000 | 0,3926871 | 0,1308957 | | |

Opredelitev skupine v skladu z dodatnimi opombami iz poglavja 4 usklajenega tarifnega programa Združenih držav Amerike

Opredelitev skupine in kvote

Razpoložljiva količina za leto 2006

(t)

Koeficient dodeljevanja iz člena 1

Koeficient dodeljevanja iz člena 2

Št. opombe

Skupina

Prva alinea

Druga alinea

Prva alinea

Druga alinea

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

16

Ni posebej predvideno

16-Tokio

908,877

0,1503295

0,0501098

16-Urugvaj

3 446,000

0,1038855

0,0346285

17

Modra plesen

17-Urugvaj

350,000

0,0998573

0,0332858

18

Cheddar

18-Urugvaj

1 050,000

0,3946298

0,1315433

20

Edamec/gauda

20-Urugvaj

1 100,000

0,1754386

0,0584795

21

Italijanska vrsta

21-Urugvaj

2 025,000

0,1217898

0,0405966

22

Švicarski sir ali ementalec, brez lukenj

22-Tokio

393,006

0,4174993

0,1391664

22-Urugvaj

380,000

0,4130435

—

25

Švicarski sir ali ementalec, z luknjami

25-Tokio

4 003,172

0,4319087

0,1439696

25-Urugvaj

2 420,000

0,3926871

0,1308957

---

| 26.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1939/2005

z dne 25. novembra 2005

o določitvi korekcijskega zneska za izvozno nadomestilo za žita

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. september 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 15(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 14(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 določa, da se izvozno nadomestilo za žita, veljavno na dan vložitve prošnje za pridobitev izvoznega dovoljenja, na zahtevo uporablja za izvoz, opravljen v obdobju veljavnosti izvoznega dovoljenja. V tem primeru se lahko za nadomestilo uporabi korekcijski znesek. |
| --- | --- |

(1)

Člen 14(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 določa, da se izvozno nadomestilo za žita, veljavno na dan vložitve prošnje za pridobitev izvoznega dovoljenja, na zahtevo uporablja za izvoz, opravljen v obdobju veljavnosti izvoznega dovoljenja. V tem primeru se lahko za nadomestilo uporabi korekcijski znesek.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil izvajanja Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2) dopušča določitev korekcijskega zneska za proizvode, navedene v členu 1(1)(c) Uredbe (EGS) št. 1766/92 (3). Korekcijski znesek se določi v skladu z dejavniki postavljenimi v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil izvajanja Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2) dopušča določitev korekcijskega zneska za proizvode, navedene v členu 1(1)(c) Uredbe (EGS) št. 1766/92 (3). Korekcijski znesek se določi v skladu z dejavniki postavljenimi v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95.

| (3) | Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (4) | Korekcijski znesek mora biti določen istočasno z nadomestilom in v skladu z enakim postopkom; v obdobju med dvema določitvama se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(4)

Korekcijski znesek mora biti določen istočasno z nadomestilom in v skladu z enakim postopkom; v obdobju med dvema določitvama se lahko spremeni.

| (5) | Iz uporabe navedenih določb sledi, da mora biti korekcijski znesek določen v znesku, navedenem v prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Iz uporabe navedenih določb sledi, da mora biti korekcijski znesek določen v znesku, navedenem v prilogi k tej uredbi.

| (6) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Korekcijski znesek iz člena 1(1)(a), (b) in (c) Uredbe (ES) št. 1784/2003, ki se uporablja za vnaprej določena izvozna nadomestila, z izjemo slada, je določen v prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. decembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. novembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

2

(3)  UL L 181, 1.7.1992, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1104/2003 (UL L 158, 27.6.2003, str. 1).

3

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 25. novembra 2005 o določitvi korekcijskega zneska za izvozno nadomestilo za žita

| (EUR/t) |
| --- |
| Tarifna oznaka proizvodov | Namembna država | Sedanji
  12 | 1. obdobje
  1 | 2. obdobje
  2 | 3. obdobje
  3 | 4. obdobje
  4 | 5. obdobje
  5 | 6. obdobje
  6 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | – 0,63 | – 1,26 | – 1,89 | – 2,52 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | – 0,59 | – 1,18 | – 1,77 | – 2,36 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | – 0,54 | – 1,09 | – 1,63 | – 2,17 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | – 0,50 | – 1,00 | – 1,50 | – 2,00 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | – 0,47 | – 0,94 | – 1,41 | – 1,88 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| N.B. Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A” so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.
  Številčne oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).







  C01 | : | Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice. |
| C02 | : | Alžirija, Saudova Arabija, Bahrajn, Egipt, Združeni arabski emirati, Iran, Irak, Izrael, Jordanija, Kuvajt, Libanon, Libija, Maroko, Maurtanija, Oman, Katar, Sirija, Tunizija in Jemen. |
| C03 | : | Vse tretje države z izjemo Bulgarije, Norveške, Romunije, Švice in Lihtenštajna. |

(EUR/t)

Tarifna oznaka proizvodov

Namembna država

Sedanji

12

1. obdobje

1

2. obdobje

2

3. obdobje

3

4. obdobje

4

5. obdobje

5

6. obdobje

6

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

– 0,63

– 1,26

– 1,89

– 2,52

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

– 0,59

– 1,18

– 1,77

– 2,36

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

– 0,54

– 1,09

– 1,63

– 2,17

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

– 0,50

– 1,00

– 1,50

– 2,00

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

– 0,47

– 0,94

– 1,41

– 1,88

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

N.B. Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A” so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.

Številčne oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

C01

:

Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice.

C02

:

Alžirija, Saudova Arabija, Bahrajn, Egipt, Združeni arabski emirati, Iran, Irak, Izrael, Jordanija, Kuvajt, Libanon, Libija, Maroko, Maurtanija, Oman, Katar, Sirija, Tunizija in Jemen.

C03

:

Vse tretje države z izjemo Bulgarije, Norveške, Romunije, Švice in Lihtenštajna.

---

| 26.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/11

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1940/2005

z dne 25. novembra 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za slad

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 se razlika med tečaji ali cenami proizvodov na svetovnem trgu, določenih v členu 1 navedene Uredbe, in cenami teh proizvodov v Skupnosti, lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 se razlika med tečaji ali cenami proizvodov na svetovnem trgu, določenih v členu 1 navedene Uredbe, in cenami teh proizvodov v Skupnosti, lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Nadomestila je treba določiti ob upoštevanju dejavnikov, navedenih v členu 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primeru motenj na trgu žit (2). |
| --- | --- |

(2)

Nadomestila je treba določiti ob upoštevanju dejavnikov, navedenih v členu 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primeru motenj na trgu žit (2).

| (3) | Nadomestilo za slad je treba izračunati ob upoštevanju količine žit, potrebnih za proizvodnjo zadevnih proizvodov. Navedene količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nadomestilo za slad je treba izračunati ob upoštevanju količine žit, potrebnih za proizvodnjo zadevnih proizvodov. Navedene količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95.

| (4) | Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (5) | Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(5)

Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni.

| (6) | Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje stanje na trgih žit in zlasti glede kotacij ali cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v višini, navedeni v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje stanje na trgih žit in zlasti glede kotacij ali cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v višini, navedeni v Prilogi k Uredbi.

| (7) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za slad, naveden v členu 1(1)(c) Uredbe (ES) št. 1784/2003, so določena v višini, podani v prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. decembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. novembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 25. novembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za slad

| Oznaka proizvodov | Namembna država | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). |

Oznaka proizvodov

Namembna država

Merska enota

Znesek nadomestil

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

---

| 26.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/13

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1941/2005

z dne 25. novembra 2005

o določitvi korekcijskega zneska za nadomestilo za slad

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 15(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 14(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 je treba izvozno nadomestilo za žita na dan predložitve vloge za dovoljenje na prošnjo uporabiti za izvoz, ki naj se izvede v času veljavnosti dovoljenja. V tem primeru se za nadomestilo lahko uporabi korekcijski znesek. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 14(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 je treba izvozno nadomestilo za žita na dan predložitve vloge za dovoljenje na prošnjo uporabiti za izvoz, ki naj se izvede v času veljavnosti dovoljenja. V tem primeru se za nadomestilo lahko uporabi korekcijski znesek.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in ukrepih, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (2), omogoča določitev korekcijskega zneska za nadomestilo za slad, naveden v členu 1(1)(c) Uredbe (EGS) št. 1766/92 (3). Navedeni korekcijski znesek se izračuna na podlagi podatkov iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in ukrepih, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (2), omogoča določitev korekcijskega zneska za nadomestilo za slad, naveden v členu 1(1)(c) Uredbe (EGS) št. 1766/92 (3). Navedeni korekcijski znesek se izračuna na podlagi podatkov iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95.

| (3) | Iz zgoraj navedenih določb sledi, da je treba določiti korekcijski znesek v skladu s prilogo k Uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Iz zgoraj navedenih določb sledi, da je treba določiti korekcijski znesek v skladu s prilogo k Uredbi.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Korekcijski znesek za vnaprej določena izvozna nadomestila za slad, naveden v členu 15(3) Uredbe (ES) št. 1784/2003, se določi v prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. decembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. novembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

2

(3)  UL L 181, 1.7.1992, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1104/2003 (UL L 158, 27.6.2003, str. 1).

3

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 25. novembra 2005 o določitvi korekcijskega zneska za nadomestilo za slad

N.B: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Oznaka proizvodov | Namembna država | Tekoči
  12 | 1. obdobje
  1 | 2. obdobje
  2 | 3. obdobje
  3 | 4. obdobje
  4 | 5. obdobje
  5 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Oznaka proizvodov

Namembna država

Tekoči

12

1. obdobje

1

2. obdobje

2

3. obdobje

3

4. obdobje

4

5. obdobje

5

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Oznaka proizvodov | Namembna država | 6. obdobje
  6 | 7. obdobje
  7 | 8. obdobje
  8 | 9. obdobje
  9 | 10. obdobje
  10 | 11. obdobje
  11 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Oznaka proizvodov

Namembna država

6. obdobje

6

7. obdobje

7

8. obdobje

8

9. obdobje

9

10. obdobje

10

11. obdobje

11

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 26.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/15

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1942/2005

z dne 25. novembra 2005

o določitvi nadomestil za proizvode v sektorjih žit in riža, dobavljene v okviru ukrepov Skupnosti in nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3072/95 z dne 22. decembra 1995 o skupni ureditvi trga za riž (2), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 2 Uredbe Sveta (EGS) št. 2681/74 z dne 21. oktobra 1974 o financiranju izdatkov za dobavo kmetijskih proizvodov v okviru pomoči v hrani s strani Skupnosti (3), določa, da Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad, Oddelek za jamstva, krije tisti delež izdatkov, ki ustreza izvoznim nadomestilom, določenim v skladu z zadevnimi predpisi Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Člen 2 Uredbe Sveta (EGS) št. 2681/74 z dne 21. oktobra 1974 o financiranju izdatkov za dobavo kmetijskih proizvodov v okviru pomoči v hrani s strani Skupnosti (3), določa, da Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad, Oddelek za jamstva, krije tisti delež izdatkov, ki ustreza izvoznim nadomestilom, določenim v skladu z zadevnimi predpisi Skupnosti.

| (2) | Zato, da se olajša pripravo in upravljanje proračuna za ukrepe Skupnosti za pomoč v hrani, ter da se državam članicam omogoča, da so seznanjene z obsegom udeležbe Skupnosti pri financiranju nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani, je treba določiti stopnjo nadomestil, odobrenih za te ukrepe. |
| --- | --- |

(2)

Zato, da se olajša pripravo in upravljanje proračuna za ukrepe Skupnosti za pomoč v hrani, ter da se državam članicam omogoča, da so seznanjene z obsegom udeležbe Skupnosti pri financiranju nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani, je treba določiti stopnjo nadomestil, odobrenih za te ukrepe.

| (3) | Splošna in izvedbena pravila, predvidena v členu 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 13 Uredbe (ES) št. 3072/95 za izvozna nadomestila, se uporabljajo s potrebnimi spremembami za zgoraj navedene dejavnosti. |
| --- | --- |

(3)

Splošna in izvedbena pravila, predvidena v členu 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 13 Uredbe (ES) št. 3072/95 za izvozna nadomestila, se uporabljajo s potrebnimi spremembami za zgoraj navedene dejavnosti.

| (4) | Posebni kriteriji, ki jih je treba upoštevati pri izračunu izvoznih nadomestil za riž, so določeni v členu 13 Uredbe (ES) št. 3072/95. |
| --- | --- |

(4)

Posebni kriteriji, ki jih je treba upoštevati pri izračunu izvoznih nadomestil za riž, so določeni v členu 13 Uredbe (ES) št. 3072/95.

| (5) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ukrepe Skupnosti in nacionalne ukrepe za pomoč v hrani v okviru mednarodnih sporazumov in drugih dopolnilnih programov ter za druge ukrepe Skupnosti za brezplačno dobavo, so nadomestila za proizvode iz sektorja žit in riža določena v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. decembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. novembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 329, 30.12.1995, str. 18. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 411/2002 (UL L 62, 5.3.2002, str. 27).

2

(3)  UL L 288, 25.10.1974, str. 1.

3

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 25. novembra 2005 o določitvi nadomestil za proizvode v sektorjih žit in riža, dobavljene v okviru ukrepov Skupnosti in nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani

| (v EUR/t) |
| --- |
| Tarifna oznaka proizvoda | Znesek nadomestila |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 6,85 |
| 1101 00 15 9130 | 6,40 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 55,62 |
| 1102 20 10 9400 | 47,68 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 71,51 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| N.B.: Oznake proizvodov so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1). |

(v EUR/t)

Tarifna oznaka proizvoda

Znesek nadomestila

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

6,85

1101 00 15 9130

6,40

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

55,62

1102 20 10 9400

47,68

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

71,51

1104 12 90 9100

0,00

N.B.: Oznake proizvodov so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

---

| 26.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/17

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1943/2005

z dne 25. novembra 2005

o določitvi najnižje prodajne cene za maslo za 175. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke (1), in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2571/97 z dne 15. decembra 1997 o prodaji masla po znižanih cenah in dodeljevanju pomoči za smetano, maslo in koncentrirano maslo za uporabo pri izdelavi peciva, sladoleda in drugih živil (2), morajo intervencijske agencije z razpisom prodati maslo iz intervencijskih zalog in dodeliti pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Člen 18 navedene Uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete na vsak posamični razpis, določiti najnižjo prodajno ceno za maslo in najvišjo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Navedeni člen nadalje določa, da cena in pomoč lahko nihata glede na predvideno uporabo masla, vsebnost maščob v maslu in postopek vdelave, ter da je lahko sprejeta odločitev, da se po razpisu ne dodeli nobena količina. V skladu s tem je treba določiti znesek (zneske) varščine za izvedbo predelave. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2571/97 z dne 15. decembra 1997 o prodaji masla po znižanih cenah in dodeljevanju pomoči za smetano, maslo in koncentrirano maslo za uporabo pri izdelavi peciva, sladoleda in drugih živil (2), morajo intervencijske agencije z razpisom prodati maslo iz intervencijskih zalog in dodeliti pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Člen 18 navedene Uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete na vsak posamični razpis, določiti najnižjo prodajno ceno za maslo in najvišjo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Navedeni člen nadalje določa, da cena in pomoč lahko nihata glede na predvideno uporabo masla, vsebnost maščob v maslu in postopek vdelave, ter da je lahko sprejeta odločitev, da se po razpisu ne dodeli nobena količina. V skladu s tem je treba določiti znesek (zneske) varščine za izvedbo predelave.

| (2) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(2)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Najnižje prodajne cene masla iz intervencijskih zalog in varščine za izvedbo predelave za 175. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v uredbi (ES) št. 2571/97, se določijo v zneskih, navedenih v Prilogi k tej Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 26. novembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. novembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 350, 20.12.1997, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 25. novembra 2005 o določitvi najnižje prodajne cene za maslo za 175. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Formula | A | B |
| Postopek vdelave | Z markerji | Brez markerjev | Z markerji | Brez markerjev |
| Najnižja prodajna cena | Maslo ≥ 82 % | Nespremenjeno | 206 | 210 | — | — |
| Zgoščeno | 204,1 | — | — | — |
| Varščina za predelavo | Nespremenjeno | 79 | 79 | — | — |
| Zgoščeno | 79 | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Formula

A

B

Postopek vdelave

Z markerji

Brez markerjev

Z markerji

Brez markerjev

Najnižja prodajna cena

Maslo ≥ 82 %

Nespremenjeno

206

210

—

—

Zgoščeno

204,1

—

—

—

Varščina za predelavo

Nespremenjeno

79

79

—

—

Zgoščeno

79

—

—

—

---

| 26.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/19

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1944/2005

z dne 25. novembra 2005

o določitvi najvišje pomoči za smetano, maslo in zgoščeno maslo za 175. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke (1) in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2571/97 z dne 15. decembra 1997 o prodaji masla po znižanih cenah in dodeljevanju pomoči za smetano, maslo in koncentrirano maslo za uporabo pri izdelavi peciva, sladoleda in drugih živil (2) morajo intervencijske agencije z razpisom prodati določene količine masla iz intervencijskih zalog in dodeliti pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Člen 18 navedene Uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete na vsak posamični razpis, določiti najnižjo prodajno ceno za maslo in najvišjo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Navedeni člen nadalje določa, da cena in pomoč lahko nihata glede na predvideno uporabo masla, vsebnost maščob v maslu in postopek vdelave, ter da je lahko sprejeta odločitev, da se po razpisu ne dodeli nobena količina. V skladu s tem je treba določiti znesek (zneske) varščine za izvedbo predelave. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2571/97 z dne 15. decembra 1997 o prodaji masla po znižanih cenah in dodeljevanju pomoči za smetano, maslo in koncentrirano maslo za uporabo pri izdelavi peciva, sladoleda in drugih živil (2) morajo intervencijske agencije z razpisom prodati določene količine masla iz intervencijskih zalog in dodeliti pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Člen 18 navedene Uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete na vsak posamični razpis, določiti najnižjo prodajno ceno za maslo in najvišjo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Navedeni člen nadalje določa, da cena in pomoč lahko nihata glede na predvideno uporabo masla, vsebnost maščob v maslu in postopek vdelave, ter da je lahko sprejeta odločitev, da se po razpisu ne dodeli nobena količina. V skladu s tem je treba določiti znesek (zneske) varščine za izvedbo predelave.

| (2) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(2)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Najvišja pomoč in varščina za izvedbo predelave za 175. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97, se določita v zneskih, navedenih v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 26. novembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. novembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 350, 20.12.1997, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 25. novembra 2005 o določitvi najvišje pomoči za smetano, maslo in zgoščeno maslo za 175. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Formula | A | B |
| Postopek vdelave | Z markerji | Brez markerjev | Z markerji | Brez markerjev |
| Najvišja pomoč | Maslo ≥ 82 % | 39 | 35 | 39 | 35 |
| Maslo < 82 % | — | 34,1 | — | 34 |
| Zgoščeno maslo | 46,5 | 42,6 | 46,5 | 42 |
| Smetana | — | — | 19 | 15 |
| Varščina za predelavo | Maslo | 43 | — | 43 | — |
| Zgoščeno maslo | 51 | — | 51 | — |
| Smetana | — | — | 21 | — |

(EUR/100 kg)

Formula

A

B

Postopek vdelave

Z markerji

Brez markerjev

Z markerji

Brez markerjev

Najvišja pomoč

Maslo ≥ 82 %

39

35

39

35

Maslo < 82 %

—

34,1

—

34

Zgoščeno maslo

46,5

42,6

46,5

42

Smetana

—

—

19

15

Varščina za predelavo

Maslo

43

—

43

—

Zgoščeno maslo

51

—

51

—

Smetana

—

—

21

—

---

| 26.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/21

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1945/2005

z dne 25. novembra 2005

o določitvi najvišje pomoči za zgoščeno maslo za 347. posebni razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (EGS) št. 429/90

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne proizvode (1), in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 429/90 z dne 20. februarja 1990 o dodelitvi z razpisom pomoči za zgoščeno maslo, namenjeno neposredni porabi v Skupnosti (2), odpirajo intervencijske agencije razpis za dodelitev pomoči za zgoščeno maslo. Člen 6 navedene uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete v okviru razpisa, določiti najvišji znesek pomoči za zgoščeno maslo z najnižjo vsebnostjo maščob 96 %, ali sprejeti odločitev, da se ne ugodi nobeni ponudbi. V skladu s tem je treba določiti tudi varščino za končno uporabo. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 429/90 z dne 20. februarja 1990 o dodelitvi z razpisom pomoči za zgoščeno maslo, namenjeno neposredni porabi v Skupnosti (2), odpirajo intervencijske agencije razpis za dodelitev pomoči za zgoščeno maslo. Člen 6 navedene uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete v okviru razpisa, določiti najvišji znesek pomoči za zgoščeno maslo z najnižjo vsebnostjo maščob 96 %, ali sprejeti odločitev, da se ne ugodi nobeni ponudbi. V skladu s tem je treba določiti tudi varščino za končno uporabo.

| (2) | Glede na prejete ponudbe se najvišji znesek pomoči določi v spodaj navedenem znesku, v skladu s tem pa se določi tudi varščina za končno uporabo. |
| --- | --- |

(2)

Glede na prejete ponudbe se najvišji znesek pomoči določi v spodaj navedenem znesku, v skladu s tem pa se določi tudi varščina za končno uporabo.

| (3) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za 347. posebni razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (EGS) št. 429/90, se najvišja pomoč in varščina za končno uporabo določita v naslednji višini:

| — | najvišja pomoč: |
| --- | --- |

—

najvišja pomoč:

45,5 EUR/100 kg,

| — | varščina za končno uporabo: |
| --- | --- |

—

varščina za končno uporabo:

50 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 26. novembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. novembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 45, 21.2.1990, str. 8. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

2

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 26.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/22

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 16. junija 2004

o ukrepih, ki jih izvaja Španija za podjetje Siderúrgica Ańón SA

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 1813)

(Besedilo v španskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/827/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob pozivu zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Po tiskovnih poročilih, da je novo podjetje Siderúrgica Añón SA (v nadaljevanju „Siderúrgica Añón“) pridobilo posojilo v višini 9,62 milijonov EUR ob podpori regionalne vlade Galicije za financiranje postavitve nove valjarne, je Komisija v dopisu z dne 14. maja 2001 zahtevala podatke o tem ukrepu. V dopisu z dne 2. julija 2001 je Komisija poslala opomin o zahtevi. |
| --- | --- |

(1)

Po tiskovnih poročilih, da je novo podjetje Siderúrgica Añón SA (v nadaljevanju „Siderúrgica Añón“) pridobilo posojilo v višini 9,62 milijonov EUR ob podpori regionalne vlade Galicije za financiranje postavitve nove valjarne, je Komisija v dopisu z dne 14. maja 2001 zahtevala podatke o tem ukrepu. V dopisu z dne 2. julija 2001 je Komisija poslala opomin o zahtevi.

| (2) | V dopisu z dne 10. julija 2001 so španski organi obvestili Komisijo o obstoju posojila in poroštva galicijskega zavoda za gospodarski razvoj (IGAPE). |
| --- | --- |

(2)

V dopisu z dne 10. julija 2001 so španski organi obvestili Komisijo o obstoju posojila in poroštva galicijskega zavoda za gospodarski razvoj (IGAPE).

| (3) | V dopisu z dne 27. julija 2001 je Komisija zahtevala dodatne podatke o pogojih posojila in poroštva. |
| --- | --- |

(3)

V dopisu z dne 27. julija 2001 je Komisija zahtevala dodatne podatke o pogojih posojila in poroštva.

| (4) | Po dveh opominih z dne 19. septembra in 12. oktobra 2001 so španski organi predložili zahtevane podatke v dopisu z dne 25. oktobra 2001, dopolnjenem z dopisom z dne 12. novembra 2001. |
| --- | --- |

(4)

Po dveh opominih z dne 19. septembra in 12. oktobra 2001 so španski organi predložili zahtevane podatke v dopisu z dne 25. oktobra 2001, dopolnjenem z dopisom z dne 12. novembra 2001.

| (5) | V dopisu z dne 20. decembra 2001 je Komisija obvestila Španijo o svoji odločitvi, da v zvezi z ukrepi sproži postopek po členu 6(5) Odločbe Komisije št. 2496/96/ESPJ z dne 18. decembra 1996 o vzpostavitvi pravil Skupnosti za državno pomoč jeklarski industriji (2) (v nadaljnjem besedilu „zakonik o pomoči jeklarski industriji“). |
| --- | --- |

(5)

V dopisu z dne 20. decembra 2001 je Komisija obvestila Španijo o svoji odločitvi, da v zvezi z ukrepi sproži postopek po členu 6(5) Odločbe Komisije št. 2496/96/ESPJ z dne 18. decembra 1996 o vzpostavitvi pravil Skupnosti za državno pomoč jeklarski industriji (2) (v nadaljnjem besedilu „zakonik o pomoči jeklarski industriji“).

| (6) | Sklep Komisije o sprožitvi postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (3). Komisija je povabila zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o teh ukrepih. Hkrati je Komisija izdala nalog za pridobitev podatkov in zahtevala nekatere podatke. |
| --- | --- |

(6)

Sklep Komisije o sprožitvi postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (3). Komisija je povabila zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o teh ukrepih. Hkrati je Komisija izdala nalog za pridobitev podatkov in zahtevala nekatere podatke.

| (7) | V dopisu z dne 1. marca 2002 so španski organi predložili svoje pripombe in priskrbeli nekatere od zahtevanih podatkov. Manjkajoče podatke so predložili v dopisu z dne 19. aprila 2002 in jih dopolnili v dopisu z dne 7. maja 2002. |
| --- | --- |

(7)

V dopisu z dne 1. marca 2002 so španski organi predložili svoje pripombe in priskrbeli nekatere od zahtevanih podatkov. Manjkajoče podatke so predložili v dopisu z dne 19. aprila 2002 in jih dopolnili v dopisu z dne 7. maja 2002.

| (8) | Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strani. Najprej jih je poslala Španiji, ki je imela možnost odgovoriti, in njene pripombe so prispele v dopisih z dne 26. marca 2002. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strani. Najprej jih je poslala Španiji, ki je imela možnost odgovoriti, in njene pripombe so prispele v dopisih z dne 26. marca 2002.

| (9) | Po prejetju podatkov od Španije se je Komisija 2. julija 2002 odločila, da razširi že začeti postopek proti posojilu in poroštvu iz uvodne izjave (2). |
| --- | --- |

(9)

Po prejetju podatkov od Španije se je Komisija 2. julija 2002 odločila, da razširi že začeti postopek proti posojilu in poroštvu iz uvodne izjave (2).

| (10) | V dopisu z dne 9. avgusta 2002 so španski organi predložili svoje pripombe. |
| --- | --- |

(10)

V dopisu z dne 9. avgusta 2002 so španski organi predložili svoje pripombe.

| (11) | Sklep Komisije o sprožitvi postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (4). Komisija je povabila zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o teh ukrepih. |
| --- | --- |

(11)

Sklep Komisije o sprožitvi postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (4). Komisija je povabila zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o teh ukrepih.

| (12) | Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strani. Posredovala jih je Španiji, ki je imela možnost odgovoriti. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strani. Posredovala jih je Španiji, ki je imela možnost odgovoriti.

II.   DEJSTVA

1.   Prejemnik

| (13) | Siderúrgica Ańón je podjetje za proizvodnjo in prodajo jeklenih izdelkov, ustanovljeno januarja 2000. S produkcijskimi testi je začelo marca 2002. Ob ustanovitvi je delniški kapital podjetja znašal 3 004 800 EUR, vpisali pa sta ga podjetji Hierros Ańón SA (66,66 %) in Rodonita SL (v nadaljnjem besedilu „Rodonita“) (33,33 %). |
| --- | --- |

(13)

Siderúrgica Ańón je podjetje za proizvodnjo in prodajo jeklenih izdelkov, ustanovljeno januarja 2000. S produkcijskimi testi je začelo marca 2002. Ob ustanovitvi je delniški kapital podjetja znašal 3 004 800 EUR, vpisali pa sta ga podjetji Hierros Ańón SA (66,66 %) in Rodonita SL (v nadaljnjem besedilu „Rodonita“) (33,33 %).

| (14) | Hierros Ańón SA je podjetje za prodajo jeklenih izdelkov. Prek podružnice Gallega de Mallas SL (v nadaljnjem besedilu „Gallega de Mallas“) proizvaja tudi varjeno jekleno mrežico. |
| --- | --- |

(14)

Hierros Ańón SA je podjetje za prodajo jeklenih izdelkov. Prek podružnice Gallega de Mallas SL (v nadaljnjem besedilu „Gallega de Mallas“) proizvaja tudi varjeno jekleno mrežico.

| (15) | Spodnja razpredelnica prikazuje podatke za skupino: | 1999 | 2000 |
| --- | --- | --- | --- |
| | Zaposleni | Promet
  (v milijonih EUR) | Bilanca stanja
  (v milijonih EUR) | Zaposleni | Promet
  (v milijonih EUR) | Bilanca stanja
  (v milijonih EUR) |
| Gallega de Mallas | 22 | 15,2 | 9,9 | 22 | 18,4 | 9,9 |
| Hierros Ańón | NA | 18,0 | 9,8 | 20 | 22,5 | 15,4 |
| Promociones Ańón | 0 | 0,0 | 0,2 | 0 | 0,0 | 0,2 |
| Siderúrgica Ańón | 0 | 0,0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 12,0 |
| Skupaj | | 33,2 | 19,9 | 42 | 40,9 | 37,5 |

(15)

Spodnja razpredelnica prikazuje podatke za skupino:

1999

2000

Zaposleni

Promet

(v milijonih EUR)

Bilanca stanja

(v milijonih EUR)

Zaposleni

Promet

(v milijonih EUR)

Bilanca stanja

(v milijonih EUR)

Gallega de Mallas

22

15,2

9,9

22

18,4

9,9

Hierros Ańón

NA

18,0

9,8

20

22,5

15,4

Promociones Ańón

0

0,0

0,2

0

0,0

0,2

Siderúrgica Ańón

0

0,0

0,0

0

0,0

12,0

Skupaj

33,2

19,9

42

40,9

37,5

| (16) | Rodonita je podjetje iz skupine Epifanio Campo SL (v nadaljnjem besedilu „Epifanio Campo“), ki je v glavnem dejavno v sektorju industrijskih materialov. |
| --- | --- |

(16)

Rodonita je podjetje iz skupine Epifanio Campo SL (v nadaljnjem besedilu „Epifanio Campo“), ki je v glavnem dejavno v sektorju industrijskih materialov.

| (17) | Spodnja razpredelnica prikazuje podatke za podjetja, v katerih delež podjetja Rodonita presega 25 %: | 1999 | 2000 |
| --- | --- | --- | --- |
| | Zaposleni | Promet
  (v milijonih EUR) | Bilanca stanja
  (v milijonih EUR) | Zaposleni | Promet
  (v milijonih EUR) | Bilanca stanja
  (v milijonih EUR) |
| Pretensados Campo | 20 | 1,99 | 1,86 | 19 | 1,52 | 2,41 |
| Campo Brick | 37 | 1,12 | 12,61 | 26 | 3,93 | 13,89 |
| Epifanio Campo | 26 | 6,16 | 11,92 | 27 | 12,21 | 17,69 |
| Nueva Cerámica Campo | 35 | 4,20 | 6,93 | 32 | 4,34 | 6,22 |
| A Ostreira | 7 | 0,17 | 0,86 | 7 | 0,26 | 0,90 |
| Cerámica Campor Saez | 25 | 0,87 | 0,74 | 29 | 1,48 | 0,80 |
| Siderúrgica Ańón | 0 | 0,0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 12,0 |
| Skupaj | 150 | 14,51 | 34,93 | 140 | 23,74 | 53,94 |

(17)

Spodnja razpredelnica prikazuje podatke za podjetja, v katerih delež podjetja Rodonita presega 25 %:

1999

2000

Zaposleni

Promet

(v milijonih EUR)

Bilanca stanja

(v milijonih EUR)

Zaposleni

Promet

(v milijonih EUR)

Bilanca stanja

(v milijonih EUR)

Pretensados Campo

20

1,99

1,86

19

1,52

2,41

Campo Brick

37

1,12

12,61

26

3,93

13,89

Epifanio Campo

26

6,16

11,92

27

12,21

17,69

Nueva Cerámica Campo

35

4,20

6,93

32

4,34

6,22

A Ostreira

7

0,17

0,86

7

0,26

0,90

Cerámica Campor Saez

25

0,87

0,74

29

1,48

0,80

Siderúrgica Ańón

0

0,0

0,0

0

0,0

12,0

Skupaj

150

14,51

34,93

140

23,74

53,94

| (18) | Po podatkih španskih organov so glavni cilji podjetij Hierros Ańón SA (v nadaljnjem besedilu „Hierros Ańón“) in Rodonita pri tej naložbi naslednji: (a) pokriti lastne potrebe po jeklenih izdelkih, da ne bi bili kot doslej odvisni od zunanjih virov; (b) doseči enotno kakovost lastnih izdelkov; (c) zvišati dodano vrednost znotraj skupine. Načrtovano je, da bo 70 % proizvodnje podjetja Siderúrgica Ańón usmerjeno k podjetjem v skupinah, ostalo pa bo izvoženo iz Skupnosti, predvsem v Severno Afriko in Latinsko Ameriko, morda pa tudi v Azijo. Ta odstotek bo nižji po koncu druge faze projekta. |
| --- | --- |

(18)

Po podatkih španskih organov so glavni cilji podjetij Hierros Ańón SA (v nadaljnjem besedilu „Hierros Ańón“) in Rodonita pri tej naložbi naslednji: (a) pokriti lastne potrebe po jeklenih izdelkih, da ne bi bili kot doslej odvisni od zunanjih virov; (b) doseči enotno kakovost lastnih izdelkov; (c) zvišati dodano vrednost znotraj skupine. Načrtovano je, da bo 70 % proizvodnje podjetja Siderúrgica Ańón usmerjeno k podjetjem v skupinah, ostalo pa bo izvoženo iz Skupnosti, predvsem v Severno Afriko in Latinsko Ameriko, morda pa tudi v Azijo. Ta odstotek bo nižji po koncu druge faze projekta.

| (19) | Skupni stroški naložb za projekt so prvotno znašali 29 992 589 EUR. Financirani bodo iz lastnih sredstev, javne pomoči in posojil. |
| --- | --- |

(19)

Skupni stroški naložb za projekt so prvotno znašali 29 992 589 EUR. Financirani bodo iz lastnih sredstev, javne pomoči in posojil.

2.   Trg

| (20) | Podjetje bo proizvajalo končne izdelke (betonske armaturne palice v obliki palic ali zvitkov) iz jeklenih gredic, kupljenih na odprtem trgu. Betonske armaturne palice so proizvod nizke dodane vrednosti, ki se uporablja v gradbeništvu. |
| --- | --- |

(20)

Podjetje bo proizvajalo končne izdelke (betonske armaturne palice v obliki palic ali zvitkov) iz jeklenih gredic, kupljenih na odprtem trgu. Betonske armaturne palice so proizvod nizke dodane vrednosti, ki se uporablja v gradbeništvu.

| (21) | Čeprav so se zmogljivosti v letih 1995–1997 precej zmanjšale, na primer proizvodna zmogljivost v Italiji se je zmanjšala za 3,4 milijone ton na leto, je za sektor, v katerem deluje Siderúrgica Ańón, značilen presežek zmogljivosti, kot je prikazano v spodnjih razpredelnicah:








  Ravne betonske armaturne palice | Proizvodnja Skupnosti
  (v milijonih ton) | Zmogljivost Skupnosti
  (v milijonih ton) | Stopnja izkoriščenosti (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1997 | 11,8 | 19,5 | 60,2 |
| 1998 | 12,0 | 18,2 | 65,6 |
| 1999 | 12,0 | 17,6 | 68,5 |
| 2000 | 12,5 | 17,5 | 71,4 |
| Vir: poročila o naložbah v industrijo premoga in industrijo jekla Skupnosti. Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti. |

(21)

Čeprav so se zmogljivosti v letih 1995–1997 precej zmanjšale, na primer proizvodna zmogljivost v Italiji se je zmanjšala za 3,4 milijone ton na leto, je za sektor, v katerem deluje Siderúrgica Ańón, značilen presežek zmogljivosti, kot je prikazano v spodnjih razpredelnicah:

Ravne betonske armaturne palice

Proizvodnja Skupnosti

(v milijonih ton)

Zmogljivost Skupnosti

(v milijonih ton)

Stopnja izkoriščenosti (%)

1997

11,8

19,5

60,2

1998

12,0

18,2

65,6

1999

12,0

17,6

68,5

2000

12,5

17,5

71,4

Vir: poročila o naložbah v industrijo premoga in industrijo jekla Skupnosti. Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti.

| Zvite betonske armaturne palice | Proizvodnja Skupnosti
  (v milijonih ton) | Zmogljivost Skupnosti
  (v milijonih ton) | Stopnja izkoriščenosti (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1997 | 2,0 | 2,8 | 70,6 |
| 1998 | 1,7 | 2,8 | 60,2 |
| 1999 | 2,2 | 2,8 | 77,1 |
| 2000 | 3,0 | 3,7 | 80,5 |
| Vir: poročila o naložbah v industrijo premoga in industrijo jekla Skupnosti. Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti. |

Zvite betonske armaturne palice

Proizvodnja Skupnosti

(v milijonih ton)

Zmogljivost Skupnosti

(v milijonih ton)

Stopnja izkoriščenosti (%)

1997

2,0

2,8

70,6

1998

1,7

2,8

60,2

1999

2,2

2,8

77,1

2000

3,0

3,7

80,5

Vir: poročila o naložbah v industrijo premoga in industrijo jekla Skupnosti. Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti.

| (22) | Leta 1999 je Španija izvozila približno 480 000 ton teh izdelkov v druge države EU. Uvozila je približno 290 000 ton iz drugih držav Skupnosti. |
| --- | --- |

(22)

Leta 1999 je Španija izvozila približno 480 000 ton teh izdelkov v druge države EU. Uvozila je približno 290 000 ton iz drugih držav Skupnosti.

| (23) | Betonske armaturne palice se proizvajajo po vsej Skupnosti, razen na Irskem, Švedskem in Finskem. |
| --- | --- |

(23)

Betonske armaturne palice se proizvajajo po vsej Skupnosti, razen na Irskem, Švedskem in Finskem.

3.   Opis ukrepov

| (24) | Dne 10. novembra 2000 je galicijska regionalna vlada prek IGAPE podjetju Siderúrgica Ańón dodelila dotacijo v višini 2 399 407 EUR, kar je 8 % upravičenih stroškov (od tega je bilo 285 681 EUR izplačanih do 31. julija 2002). IGAPE je bil ustanovljen leta 1993 in usmerja dejavnosti galicijske regionalne vlade za spodbujanje galicijskega gospodarstva. |
| --- | --- |

(24)

Dne 10. novembra 2000 je galicijska regionalna vlada prek IGAPE podjetju Siderúrgica Ańón dodelila dotacijo v višini 2 399 407 EUR, kar je 8 % upravičenih stroškov (od tega je bilo 285 681 EUR izplačanih do 31. julija 2002). IGAPE je bil ustanovljen leta 1993 in usmerja dejavnosti galicijske regionalne vlade za spodbujanje galicijskega gospodarstva.

| (25) | Dne 29. decembra 2000 je špansko ministrstvo za znanost in tehnologijo dodelilo brezobrestno posojilo v znesku 1 803 036 EUR z zapadlostjo 15 let in petletnim podaljšanim plačilnim rokom. |
| --- | --- |

(25)

Dne 29. decembra 2000 je špansko ministrstvo za znanost in tehnologijo dodelilo brezobrestno posojilo v znesku 1 803 036 EUR z zapadlostjo 15 let in petletnim podaljšanim plačilnim rokom.

| (26) | Dne 2. aprila 2001 je podjetje Siderúrgica Ańón najelo sindicirano posojilo v znesku 9 616 193 EUR od sedmih bank pod okriljem širšega sporazuma med galicijsko regionalno vlado in temi bankami – tako imenovanega sporazuma o razvojnem skladu Inversiones Estratégicas de Galicia (INESGA) (5). Obrestna mera je trimesečna Euribor + 25 baznih točk in enkratna formalizacijska provizija 0,5 %. Povračilo 30 % tega posojila krije subvencijsko poroštvo IGAPE. Za to poroštvo podjetje plačuje premijo v višini 0,2 % zajamčenega zneska. IGAPE se je 1. februarja 2001 prav tako dogovoril, da bo subvencioniral 25 baznih točk obrestne mere in formalizacijsko provizijo za posojilo. |
| --- | --- |

(26)

Dne 2. aprila 2001 je podjetje Siderúrgica Ańón najelo sindicirano posojilo v znesku 9 616 193 EUR od sedmih bank pod okriljem širšega sporazuma med galicijsko regionalno vlado in temi bankami – tako imenovanega sporazuma o razvojnem skladu Inversiones Estratégicas de Galicia (INESGA) (5). Obrestna mera je trimesečna Euribor + 25 baznih točk in enkratna formalizacijska provizija 0,5 %. Povračilo 30 % tega posojila krije subvencijsko poroštvo IGAPE. Za to poroštvo podjetje plačuje premijo v višini 0,2 % zajamčenega zneska. IGAPE se je 1. februarja 2001 prav tako dogovoril, da bo subvencioniral 25 baznih točk obrestne mere in formalizacijsko provizijo za posojilo.

| (27) | Dne 19. aprila 2001 se je delniški kapital podjetja Siderúrgica Ańón povečal na 10 217 220 EUR. Javno nadzorovano podjetje SODIGA Galicia SCR, SA (v nadaljevanju besedila „SODIGA“) je prispevalo 1 803 060 EUR (vendar je bil dejanski prispevek le v vrednosti delnic 1 202 040 EUR, ker se je cena za plačilo 60 EUR na delnico zvišala za premijo 30 EUR), podjetje Hierros Ańón je prispevalo 4 006 860 EUR in podjetje Rodonita 2 003 520 EUR. Zasebni partnerji so plačali 60 EUR za vsako svojo delnico, od tega je bila polovica izplačana takoj, drugo polovico pa je bilo treba plačati pred koncem septembra 2001. Po tej dokapitalizaciji, je bila razdelitev kapitala podjetja Siderúrgica Ańón naslednja: Hierros Ańón SA – 58,82 %; Rodonita SL – 29,41 %; in SODIGA – 11,76 %. Stranke so tudi podpisale sporazum, s katerim sta se podjetji Hierros Ańón in Rodonita (ali samo podjetje Siderúrgica Ańón) zavezali, da bosta kupili delež podjetja SODIGA najpozneje do 19. aprila 2007 za najvišjega od naslednjih dveh zneskov: (a) teoretični računovodski vrednosti podjetja, določeni, če je potrebno, s strani neodvisnega strokovnjaka; ali (b) 141,85 % začetnega prispevka, tj. 2 557 640,61 EUR. Podjetje SODIGA bo od podjetja Siderúrgica Ańón prejelo od 30. decembra 2002 dalje pet letnih obrokov po 150 916 EUR kot predhodno plačilo končnega zneska. |
| --- | --- |

(27)

Dne 19. aprila 2001 se je delniški kapital podjetja Siderúrgica Ańón povečal na 10 217 220 EUR. Javno nadzorovano podjetje SODIGA Galicia SCR, SA (v nadaljevanju besedila „SODIGA“) je prispevalo 1 803 060 EUR (vendar je bil dejanski prispevek le v vrednosti delnic 1 202 040 EUR, ker se je cena za plačilo 60 EUR na delnico zvišala za premijo 30 EUR), podjetje Hierros Ańón je prispevalo 4 006 860 EUR in podjetje Rodonita 2 003 520 EUR. Zasebni partnerji so plačali 60 EUR za vsako svojo delnico, od tega je bila polovica izplačana takoj, drugo polovico pa je bilo treba plačati pred koncem septembra 2001. Po tej dokapitalizaciji, je bila razdelitev kapitala podjetja Siderúrgica Ańón naslednja: Hierros Ańón SA – 58,82 %; Rodonita SL – 29,41 %; in SODIGA – 11,76 %. Stranke so tudi podpisale sporazum, s katerim sta se podjetji Hierros Ańón in Rodonita (ali samo podjetje Siderúrgica Ańón) zavezali, da bosta kupili delež podjetja SODIGA najpozneje do 19. aprila 2007 za najvišjega od naslednjih dveh zneskov: (a) teoretični računovodski vrednosti podjetja, določeni, če je potrebno, s strani neodvisnega strokovnjaka; ali (b) 141,85 % začetnega prispevka, tj. 2 557 640,61 EUR. Podjetje SODIGA bo od podjetja Siderúrgica Ańón prejelo od 30. decembra 2002 dalje pet letnih obrokov po 150 916 EUR kot predhodno plačilo končnega zneska.

| (28) | Podjetje SODIGA je podjetje s tveganim kapitalom, ki ga nadzoruje galicijska regionalna vlada, namenjeno pridobivanju začasnih deležev v podjetjih, povezanih z razvojem gospodarstva in industrije Galicije. Delničarji podjetja SODIGA so: galicijska regionalna vlada (20,6 % neposrednega lastništva in 46,6 % prek IGAPE) in finančne institucije (32,8 %). Podjetje SODIGA prejema dotacije od IGAPE, ki so do leta 2000 nanesle 6 861 574,89 EUR. Te dotacije je treba uporabiti pri financiranju posebnih naložb, tj. naložb, ki nosijo večje tveganje od naložb, ki jih podjetje običajno financira ali ki imajo daljša obdobja dospetja ali amortizacije, in od naložb na nekaterih geografskih območjih. |
| --- | --- |

(28)

Podjetje SODIGA je podjetje s tveganim kapitalom, ki ga nadzoruje galicijska regionalna vlada, namenjeno pridobivanju začasnih deležev v podjetjih, povezanih z razvojem gospodarstva in industrije Galicije. Delničarji podjetja SODIGA so: galicijska regionalna vlada (20,6 % neposrednega lastništva in 46,6 % prek IGAPE) in finančne institucije (32,8 %). Podjetje SODIGA prejema dotacije od IGAPE, ki so do leta 2000 nanesle 6 861 574,89 EUR. Te dotacije je treba uporabiti pri financiranju posebnih naložb, tj. naložb, ki nosijo večje tveganje od naložb, ki jih podjetje običajno financira ali ki imajo daljša obdobja dospetja ali amortizacije, in od naložb na nekaterih geografskih območjih.

| (29) | Dne 1. marca 2002 se je delniški kapital podjetja Siderúrgica Ańón povečal na 4 207 140 EUR. Obstoječi trije delničarji so ga vpisali glede na svoje deleže (podjetje SODIGA je prispevalo 495 180 EUR) in po enakih pogojih za vse tri delničarje glede cene za delnico in plačila. Stranke so tudi podpisale sporazum, s katerim sta se podjetji Hierros Ańón in Rodonita (ali samo podjetje Siderúrgica Ańón) zavezali, da bosta kupili delež podjetja SODIGA najpozneje do 19. aprila 2007 za najvišjega od naslednjih dveh zneskov: (a) teoretični računovodski vrednosti podjetja, določeni, če je potrebno, s strani neodvisnega strokovnjaka; ali (b) 133,82 % začetnega prispevka, tj. 662 650 EUR. Podjetje SODIGA bo od podjetja Siderúrgica Ańón prejelo od 30. decembra 2003 dalje štiri letne obroke po 41 867 EUR kot predhodno plačilo končnega zneska. |
| --- | --- |

(29)

Dne 1. marca 2002 se je delniški kapital podjetja Siderúrgica Ańón povečal na 4 207 140 EUR. Obstoječi trije delničarji so ga vpisali glede na svoje deleže (podjetje SODIGA je prispevalo 495 180 EUR) in po enakih pogojih za vse tri delničarje glede cene za delnico in plačila. Stranke so tudi podpisale sporazum, s katerim sta se podjetji Hierros Ańón in Rodonita (ali samo podjetje Siderúrgica Ańón) zavezali, da bosta kupili delež podjetja SODIGA najpozneje do 19. aprila 2007 za najvišjega od naslednjih dveh zneskov: (a) teoretični računovodski vrednosti podjetja, določeni, če je potrebno, s strani neodvisnega strokovnjaka; ali (b) 133,82 % začetnega prispevka, tj. 662 650 EUR. Podjetje SODIGA bo od podjetja Siderúrgica Ańón prejelo od 30. decembra 2003 dalje štiri letne obroke po 41 867 EUR kot predhodno plačilo končnega zneska.

4.   Razlogi za sprožitev postopka

| (30) | V svojih odločitvah za uvedbo postopka je Komisija izrazila dvome, da bi se delež, ki ga je podjetje SODIGA pridobilo v delniškem kapitalu podjetja Siderúrgica Ańón, lahko obravnavalo kot resnično tvegani kapital v skladu z običajno investicijsko prakso v tržnem gospodarstvu in da je bila cena, plačana za poroštvo, tržna cena. Poleg tega je Komisija izrazila dvome o združljivosti teh ukrepov s skupnim trgom in o združljivosti s skupnim trgom drugih ukrepov, ki so jih sprejeli španski organi za financiranje naložbe, naštetih v prejšnjem oddelku. |
| --- | --- |

(30)

V svojih odločitvah za uvedbo postopka je Komisija izrazila dvome, da bi se delež, ki ga je podjetje SODIGA pridobilo v delniškem kapitalu podjetja Siderúrgica Ańón, lahko obravnavalo kot resnično tvegani kapital v skladu z običajno investicijsko prakso v tržnem gospodarstvu in da je bila cena, plačana za poroštvo, tržna cena. Poleg tega je Komisija izrazila dvome o združljivosti teh ukrepov s skupnim trgom in o združljivosti s skupnim trgom drugih ukrepov, ki so jih sprejeli španski organi za financiranje naložbe, naštetih v prejšnjem oddelku.

III.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| (31) | V dopisu z dne 22. februarja 2002 je evropsko neodvisno jeklarsko združenje (EISA) menilo, da je pomoč nezdružljiva s skupnim trgom predvsem, ker je (a) trg z jeklenimi palicami prizadet zaradi presežne zmogljivosti, (b) naložba ne bo nikoli dobičkonosna in bo pripeljala le do izkrivljanja konkurence in (c) noben zasebni vlagatelj ne bo tvegal kapitala ob trenutnih tržnih pogojih za proizvodnjo teh izdelkov. |
| --- | --- |

(31)

V dopisu z dne 22. februarja 2002 je evropsko neodvisno jeklarsko združenje (EISA) menilo, da je pomoč nezdružljiva s skupnim trgom predvsem, ker je (a) trg z jeklenimi palicami prizadet zaradi presežne zmogljivosti, (b) naložba ne bo nikoli dobičkonosna in bo pripeljala le do izkrivljanja konkurence in (c) noben zasebni vlagatelj ne bo tvegal kapitala ob trenutnih tržnih pogojih za proizvodnjo teh izdelkov.

| (32) | V dopisu z dne 5. marca 2002 je združenje Unión de Empresas Siderúrgicas (UNESID) menilo, da je nelogično, da je treba javna sredstva uporabljati za gradnjo novih zmogljivosti v sektorju, v katerem je bilo veliko javnih sredstev namenjenih zmanjšanju delovne sile in zmogljivosti. |
| --- | --- |

(32)

V dopisu z dne 5. marca 2002 je združenje Unión de Empresas Siderúrgicas (UNESID) menilo, da je nelogično, da je treba javna sredstva uporabljati za gradnjo novih zmogljivosti v sektorju, v katerem je bilo veliko javnih sredstev namenjenih zmanjšanju delovne sile in zmogljivosti.

| (33) | V dopisu z dne 8. marca 2002 je združenje italijanskih jeklarskih podjetij Federacciai trdilo, da trg z jeklenimi palicami trpi zaradi presežne zmogljivosti in da zato naložba v sektor nosi visoko tveganje ob malo verjetni donosnosti. Poleg tega je menilo, da je sodelovanje podjetja SODIGA in razvojnega sklada INESGA spodbudilo politični vidik. Na koncu obrestna mera posojila, ki ga je dodelil sklad INESGA, in premija, plačana za poroštvo, nista bili v skladu s tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(33)

V dopisu z dne 8. marca 2002 je združenje italijanskih jeklarskih podjetij Federacciai trdilo, da trg z jeklenimi palicami trpi zaradi presežne zmogljivosti in da zato naložba v sektor nosi visoko tveganje ob malo verjetni donosnosti. Poleg tega je menilo, da je sodelovanje podjetja SODIGA in razvojnega sklada INESGA spodbudilo politični vidik. Na koncu obrestna mera posojila, ki ga je dodelil sklad INESGA, in premija, plačana za poroštvo, nista bili v skladu s tržnimi pogoji.

| (34) | V dopisu z dne 17. oktobra 2002 je združenje UK Steel Enterprise Ltd. (v nadaljnjem besedilu „UK Steel“) predložilo, da so značilnosti tega sektorja presežna zmogljivost, prevelika konkurenca iz tretjih držav in nizke cene ter da vse to kaže, da običajen zasebni vlagatelj ne bi prispeval kapitala k ustanovitvi novih zmogljivosti. Vprašanje je, ali bi podjetji Hierros Ańón in Rodonita sami vložili sredstva v ta projekt, če ne bi bilo na voljo nelegalne državne pomoči. Poleg tega dejstvo, da bosta podjetji Hierros Ańón in Rodonita porabili 70 % proizvodnje za lastne notranje potrebe, postavlja verjetno donosnost podjetja Siderúrgica Ańón pod vprašaj. Cene prenosa proizvodov bodo nepregledne in bodo verjetno bolj usmerjene k čim večji donosnosti podjetij Hierros Ańón in Rodonita kot k donosnosti podjetja Siderúrgica Ańón. |
| --- | --- |

(34)

V dopisu z dne 17. oktobra 2002 je združenje UK Steel Enterprise Ltd. (v nadaljnjem besedilu „UK Steel“) predložilo, da so značilnosti tega sektorja presežna zmogljivost, prevelika konkurenca iz tretjih držav in nizke cene ter da vse to kaže, da običajen zasebni vlagatelj ne bi prispeval kapitala k ustanovitvi novih zmogljivosti. Vprašanje je, ali bi podjetji Hierros Ańón in Rodonita sami vložili sredstva v ta projekt, če ne bi bilo na voljo nelegalne državne pomoči. Poleg tega dejstvo, da bosta podjetji Hierros Ańón in Rodonita porabili 70 % proizvodnje za lastne notranje potrebe, postavlja verjetno donosnost podjetja Siderúrgica Ańón pod vprašaj. Cene prenosa proizvodov bodo nepregledne in bodo verjetno bolj usmerjene k čim večji donosnosti podjetij Hierros Ańón in Rodonita kot k donosnosti podjetja Siderúrgica Ańón.

| (35) | V dopisu z dne 31. julija 2002 je podjetje Siderúrgica Ańón predložilo naslednje: |
| --- | --- |

(35)

V dopisu z dne 31. julija 2002 je podjetje Siderúrgica Ańón predložilo naslednje:

| (36) | Podjetje je trdilo, da se od 23. julija 2002 za jeklarski sektor uporablja Uredba Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe Evropske skupnosti pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (6) (v nadaljnjem besedilu „uredba o MSP“). Dejstvo, da je bila pomoč dodeljena pred iztekom Pogodbe ESPJ, ni imelo nobenega vpliva, ker so morale glede na stalno sodno prakso odločbe Komisije o združljivosti pomoči temeljiti na dejstvih in zakonih, obstoječih v trenutku, ko je odločba sprejeta, in ne v trenutku, ko je pomoč dodeljena. Poleg tega je obvestilo Komisije o določitvi pravil, ki veljajo za oceno nelegalnih državnih pomoči (7), s katerim je bilo povezano Sporočilo Komisije o nekaterih vidikih obravnavanja konkurenčnih primerov, ki so nastali zaradi izteka veljavnosti Pogodbe ESPJ (8), omenjalo le okvire, smernice, sporočila in obvestila, ne pa tudi uredb. |
| --- | --- |

(36)

Podjetje je trdilo, da se od 23. julija 2002 za jeklarski sektor uporablja Uredba Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe Evropske skupnosti pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (6) (v nadaljnjem besedilu „uredba o MSP“). Dejstvo, da je bila pomoč dodeljena pred iztekom Pogodbe ESPJ, ni imelo nobenega vpliva, ker so morale glede na stalno sodno prakso odločbe Komisije o združljivosti pomoči temeljiti na dejstvih in zakonih, obstoječih v trenutku, ko je odločba sprejeta, in ne v trenutku, ko je pomoč dodeljena. Poleg tega je obvestilo Komisije o določitvi pravil, ki veljajo za oceno nelegalnih državnih pomoči (7), s katerim je bilo povezano Sporočilo Komisije o nekaterih vidikih obravnavanja konkurenčnih primerov, ki so nastali zaradi izteka veljavnosti Pogodbe ESPJ (8), omenjalo le okvire, smernice, sporočila in obvestila, ne pa tudi uredb.

| (37) | V teh okoliščinah, ker je podjetje Siderúrgica Ańón spadalo med majhna in srednje velika podjetja in ker je bila intenzivnost dodeljene pomoči (9) manjša od intenzivnosti pomoči, navedene v členu 4 uredbe o MSP, je bila pomoč združljiva s skupnim trgom (in opravičena obveznosti obveščanja). |
| --- | --- |

(37)

V teh okoliščinah, ker je podjetje Siderúrgica Ańón spadalo med majhna in srednje velika podjetja in ker je bila intenzivnost dodeljene pomoči (9) manjša od intenzivnosti pomoči, navedene v členu 4 uredbe o MSP, je bila pomoč združljiva s skupnim trgom (in opravičena obveznosti obveščanja).

| (38) | Poleg tega je glede subvencije, dodeljene s strani IGAPE, in brezobrestnega posojila ministrstva za znanost in tehnologijo podjetje trdilo, da sta bila dodeljena v okviru shem, ki jih je odobrila Komisija 5. julija 1995 (državna pomoč št. 21/95) in 18. maja 2001 (državna pomoč št. 182/01), in sta zato združljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(38)

Poleg tega je glede subvencije, dodeljene s strani IGAPE, in brezobrestnega posojila ministrstva za znanost in tehnologijo podjetje trdilo, da sta bila dodeljena v okviru shem, ki jih je odobrila Komisija 5. julija 1995 (državna pomoč št. 21/95) in 18. maja 2001 (državna pomoč št. 182/01), in sta zato združljiva s skupnim trgom.

| (39) | Glede deleža, ki ga je podjetje SODIGA pridobilo v kapitalu podjetja Siderúrgica Ańón, je podjetje trdilo, da dejstvo, da se interesi zasebnih in javnih delničarjev lahko razlikujejo, ni pomembno, ker je bistveno to, da imajo zasebni in javni vlagatelji svoje deleže pod enakimi pogoji. Podjetje je to stališče podprlo s tem, da je Komisija menila, da pri deležu Bavarske v kapitalu NMH ob solastništvu treh drugih proizvajalcev jekla ni šlo za državno pomoč (Odločba z dne 26. julija 1988, omenjena v Odločbi Komisije z dne 31. oktobra 1995), in s tem, ko je sprožila postopek proti deležu, ki ga je pridobila valonska regija v podjetju Carsid, Komisija ni upoštevala različnih interesov zasebnih in javnih delničarjev. |
| --- | --- |

(39)

Glede deleža, ki ga je podjetje SODIGA pridobilo v kapitalu podjetja Siderúrgica Ańón, je podjetje trdilo, da dejstvo, da se interesi zasebnih in javnih delničarjev lahko razlikujejo, ni pomembno, ker je bistveno to, da imajo zasebni in javni vlagatelji svoje deleže pod enakimi pogoji. Podjetje je to stališče podprlo s tem, da je Komisija menila, da pri deležu Bavarske v kapitalu NMH ob solastništvu treh drugih proizvajalcev jekla ni šlo za državno pomoč (Odločba z dne 26. julija 1988, omenjena v Odločbi Komisije z dne 31. oktobra 1995), in s tem, ko je sprožila postopek proti deležu, ki ga je pridobila valonska regija v podjetju Carsid, Komisija ni upoštevala različnih interesov zasebnih in javnih delničarjev.

| (40) | V dopisu z dne 30. septembra 2002 je podjetje trdilo, da – glede na to, da je minilo trimesečno obdobje za sprejetje odločbe, določeno v členu 6(5) zakonika o pomoči jeklarski industriji – Komisija ni bila več upravičena do sprejemanja odločb o ukrepih iz prvega pisma z dne 20. decembra 2001. |
| --- | --- |

(40)

V dopisu z dne 30. septembra 2002 je podjetje trdilo, da – glede na to, da je minilo trimesečno obdobje za sprejetje odločbe, določeno v členu 6(5) zakonika o pomoči jeklarski industriji – Komisija ni bila več upravičena do sprejemanja odločb o ukrepih iz prvega pisma z dne 20. decembra 2001.

| (41) | V dopisu z dne 23. junija 2003 je podjetje Siderúrgica Ańón predložilo dodatne pripombe. Najprej je trdilo, da se pomoči ne da preučiti glede na Pogodbo ESPJ ali zakonik o pomoči jeklarski industriji. Drugič je vztrajalo, da je pomoč zajeta v Uredbi o majhnih in srednje velikih podjetjih. Tretjič je trdilo, da je bila pomoč obstoječa pomoč v smislu člena 1(b) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (10) (v nadaljnjem besedilu „postopkovna uredba“), ker je bila pomoč dodeljena, preden so začela veljati pravila o državni pomoči za jeklarski sektor iz Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(41)

V dopisu z dne 23. junija 2003 je podjetje Siderúrgica Ańón predložilo dodatne pripombe. Najprej je trdilo, da se pomoči ne da preučiti glede na Pogodbo ESPJ ali zakonik o pomoči jeklarski industriji. Drugič je vztrajalo, da je pomoč zajeta v Uredbi o majhnih in srednje velikih podjetjih. Tretjič je trdilo, da je bila pomoč obstoječa pomoč v smislu člena 1(b) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (10) (v nadaljnjem besedilu „postopkovna uredba“), ker je bila pomoč dodeljena, preden so začela veljati pravila o državni pomoči za jeklarski sektor iz Pogodbe ES.

IV.   PRIPOMBE IZ ŠPANIJE

| (42) | Glede pridobitve deleža podjetja SODIGA v delniškem kapitalu podjetja Siderúrgica Ańón so španski organi menili, da je bil delež v skladu z ustaljeno prakso v tržnem gospodarstvu. Odločitve o naložbah so se sprejemale le ob upoštevanju izvedljivosti projektov in pričakovane donosnosti. V tem primeru je podjetje SODIGA pridobilo delež v podjetju Siderúrgica Ańón ob dokapitalizaciji in hkrati z obstoječimi delničarji, ki so imeli skupaj v lasti 83,4 % novih delnic. V teh okoliščinah so španski organi trdili, da so bili glede na sodno prakso izpolnjeni pogoji za zasebnega vlagatelja. Poleg tega so menili, da je podjetje SODIGA prek sporazuma o odkupu zagotavljalo minimalno donosnost naložbe v višini 7,2 % na leto, kar je več od obresti desetletnih zakladnih obveznic v času podpisa pogodbe (5,3 %). Tudi v primeru, da bi šlo za državno pomoč, bi bila ta združljiva s skupnim trgom v skladu s točko VIII.3(ii) obvestila Komisije o državni pomoči in tveganem kapitalu (11), ker je šlo za zagon MSP na območju, ki je prejemalo pomoč. |
| --- | --- |

(42)

Glede pridobitve deleža podjetja SODIGA v delniškem kapitalu podjetja Siderúrgica Ańón so španski organi menili, da je bil delež v skladu z ustaljeno prakso v tržnem gospodarstvu. Odločitve o naložbah so se sprejemale le ob upoštevanju izvedljivosti projektov in pričakovane donosnosti. V tem primeru je podjetje SODIGA pridobilo delež v podjetju Siderúrgica Ańón ob dokapitalizaciji in hkrati z obstoječimi delničarji, ki so imeli skupaj v lasti 83,4 % novih delnic. V teh okoliščinah so španski organi trdili, da so bili glede na sodno prakso izpolnjeni pogoji za zasebnega vlagatelja. Poleg tega so menili, da je podjetje SODIGA prek sporazuma o odkupu zagotavljalo minimalno donosnost naložbe v višini 7,2 % na leto, kar je več od obresti desetletnih zakladnih obveznic v času podpisa pogodbe (5,3 %). Tudi v primeru, da bi šlo za državno pomoč, bi bila ta združljiva s skupnim trgom v skladu s točko VIII.3(ii) obvestila Komisije o državni pomoči in tveganem kapitalu (11), ker je šlo za zagon MSP na območju, ki je prejemalo pomoč.

| (43) | Glede dejstva, da je podjetje SODIGA plačalo višjo ceno na delnico in znesek izplačalo takoj, so španski organi trdili, da je bil s tem poplačan minimalni donos na naložbo, ki je bil določen za podjetje SODIGA, ne pa tudi za ostale delničarje. Kakor koli že, španski organi so menili, da je povsem običajna praksa, da mora novi delničar plačati višjo ceno za novo izdane delnice, kar odraža veliko spodbudo, ki so jo v projekt vložili prvotni delničarji, na primer pri pogodbah z dobavitelji opreme in pri pridobitvi zemljišča. |
| --- | --- |

(43)

Glede dejstva, da je podjetje SODIGA plačalo višjo ceno na delnico in znesek izplačalo takoj, so španski organi trdili, da je bil s tem poplačan minimalni donos na naložbo, ki je bil določen za podjetje SODIGA, ne pa tudi za ostale delničarje. Kakor koli že, španski organi so menili, da je povsem običajna praksa, da mora novi delničar plačati višjo ceno za novo izdane delnice, kar odraža veliko spodbudo, ki so jo v projekt vložili prvotni delničarji, na primer pri pogodbah z dobavitelji opreme in pri pridobitvi zemljišča.

| (44) | Glede deleža podjetja SODIGA pri drugi dokapitalizaciji podjetja Siderúrgica Ańón so španski organi trdili, da je bil delež podjetja SODIGA pridobljen v sorazmerju z njegovim prejšnjim deležem in pod enakimi pogoji kot za ostale delničarje. V teh okoliščinah ni bilo državne pomoči. |
| --- | --- |

(44)

Glede deleža podjetja SODIGA pri drugi dokapitalizaciji podjetja Siderúrgica Ańón so španski organi trdili, da je bil delež podjetja SODIGA pridobljen v sorazmerju z njegovim prejšnjim deležem in pod enakimi pogoji kot za ostale delničarje. V teh okoliščinah ni bilo državne pomoči.

| (45) | Glede odgovornosti javnih organov za dejanja podjetja SODIGA so španski organi trdili, da mora Komisija v skladu s sodno prakso dokazati, da so posredovali pri odločitvi za naložbo v podjetje Siderúrgica Ańón. |
| --- | --- |

(45)

Glede odgovornosti javnih organov za dejanja podjetja SODIGA so španski organi trdili, da mora Komisija v skladu s sodno prakso dokazati, da so posredovali pri odločitvi za naložbo v podjetje Siderúrgica Ańón.

| (46) | V zvezi s posojilom, ki ga je odobril sklad INESGA, so španski organi trdili, da so sredstva prihajala zgolj iz zasebnih virov (udeleženih bank) in da so lahko te banke prosto sodelovale pri financiranju katere koli operacije, sodelovanje sklada INESGA pa je bilo omejeno na sledenje rezultatom. V tem pogledu so španski organi ugotovili, da javna sredstva niso bila vpletena. Poleg tega so trdili, da primerjava z referenčno stopnjo, ki jo je uporabila Komisija, ni bila primerna, ker je ta referenčna stopnja ustrezala povprečju petletnih medbančnih menjalnih obrestnih mer za mesec september, oktober in november 2000, zvišanemu za 75 odstotnih točk. Ker je bila petletna medbančna obrestna mera na dan odobritve posojila 4,769 %, bi morala biti popravljena referenčna stopnja 5,519 %. Na koncu so španski organi trdili, da je bila obrestna mera podobna ali celo višja kot pri drugih posojilih, odobrenih za podjetja v skupini Ańón. |
| --- | --- |

(46)

V zvezi s posojilom, ki ga je odobril sklad INESGA, so španski organi trdili, da so sredstva prihajala zgolj iz zasebnih virov (udeleženih bank) in da so lahko te banke prosto sodelovale pri financiranju katere koli operacije, sodelovanje sklada INESGA pa je bilo omejeno na sledenje rezultatom. V tem pogledu so španski organi ugotovili, da javna sredstva niso bila vpletena. Poleg tega so trdili, da primerjava z referenčno stopnjo, ki jo je uporabila Komisija, ni bila primerna, ker je ta referenčna stopnja ustrezala povprečju petletnih medbančnih menjalnih obrestnih mer za mesec september, oktober in november 2000, zvišanemu za 75 odstotnih točk. Ker je bila petletna medbančna obrestna mera na dan odobritve posojila 4,769 %, bi morala biti popravljena referenčna stopnja 5,519 %. Na koncu so španski organi trdili, da je bila obrestna mera podobna ali celo višja kot pri drugih posojilih, odobrenih za podjetja v skupini Ańón.

| (47) | Glede poroštva IGAPE pa so menili, da je bilo v skladu s tržnimi pogoji. Zagovarjali so, da je provizija zasebnih bank za to vrsto projektov znašala do 0,15 % na četrtletje. Razlika od provizije v tej transakciji je izhajala iz naslednjih dejavnikov: (a) pogoji za unovčenje poroštva so bili precej strožji od pogojev za uporabo bančnih poroštev, ker so bančna poroštva unovčljiva na prvo zahtevo, poroštvo IGAPE pa je unovčljivo le subsidiarno (ko se upravičenca razglasi za nelikvidnega); (b) tveganje IGAPE je bilo zelo nizko, ker je zajemalo le 30 % posojila in s posojilom je bilo financiranih le 40 % naložbe; in (c) projekt so spodbujale skupine, znane po svoji likvidnosti. |
| --- | --- |

(47)

Glede poroštva IGAPE pa so menili, da je bilo v skladu s tržnimi pogoji. Zagovarjali so, da je provizija zasebnih bank za to vrsto projektov znašala do 0,15 % na četrtletje. Razlika od provizije v tej transakciji je izhajala iz naslednjih dejavnikov: (a) pogoji za unovčenje poroštva so bili precej strožji od pogojev za uporabo bančnih poroštev, ker so bančna poroštva unovčljiva na prvo zahtevo, poroštvo IGAPE pa je unovčljivo le subsidiarno (ko se upravičenca razglasi za nelikvidnega); (b) tveganje IGAPE je bilo zelo nizko, ker je zajemalo le 30 % posojila in s posojilom je bilo financiranih le 40 % naložbe; in (c) projekt so spodbujale skupine, znane po svoji likvidnosti.

| (48) | Španski organi so priskrbeli izjave dveh bank (Caixa Galicia in Banco Pastor), da bi sami glede na pogoje posojila in identiteto delničarjev za takšno poroštvo določili provizijo 0,20 % na leto. |
| --- | --- |

(48)

Španski organi so priskrbeli izjave dveh bank (Caixa Galicia in Banco Pastor), da bi sami glede na pogoje posojila in identiteto delničarjev za takšno poroštvo določili provizijo 0,20 % na leto.

| (49) | V zvezi s subvencijo IGAPE v višini 0,25 % in formalizacijsko provizijo so španski organi trdili, da je bila ta pomoč dodeljena v skladu s shemami, ki jih je odobrila Komisija, in da je z izjemo 14 299,44 EUR ta pomoč spadala na področje uporabe Uredbe Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri de minimis pomoči (12), ki se uporablja tudi za sektor ESPJ. Trdili so tudi, da trg za te izdelke ne bo prizadet, ker se bo večina izdelkov porabila znotraj skupine, skoraj ves preostanek pa bo izvožen zunaj območja EGP. |
| --- | --- |

(49)

V zvezi s subvencijo IGAPE v višini 0,25 % in formalizacijsko provizijo so španski organi trdili, da je bila ta pomoč dodeljena v skladu s shemami, ki jih je odobrila Komisija, in da je z izjemo 14 299,44 EUR ta pomoč spadala na področje uporabe Uredbe Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri de minimis pomoči (12), ki se uporablja tudi za sektor ESPJ. Trdili so tudi, da trg za te izdelke ne bo prizadet, ker se bo večina izdelkov porabila znotraj skupine, skoraj ves preostanek pa bo izvožen zunaj območja EGP.

| (50) | Glede dotacije IGAPE so španski organi menili, da je bila dodeljena po shemi, ki jo je odobrila Komisija, in je zato bila združljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(50)

Glede dotacije IGAPE so španski organi menili, da je bila dodeljena po shemi, ki jo je odobrila Komisija, in je zato bila združljiva s skupnim trgom.

| (51) | V vsakem primeru so španski organi trdili, da je bila pomoč združljiva s skupnim trgom, ker je spadala na področje uporabe uredbe o majhnih in srednje velikih podjetjih, ki se uporablja tudi za jeklarski sektor ESPJ. |
| --- | --- |

(51)

V vsakem primeru so španski organi trdili, da je bila pomoč združljiva s skupnim trgom, ker je spadala na področje uporabe uredbe o majhnih in srednje velikih podjetjih, ki se uporablja tudi za jeklarski sektor ESPJ.

| (52) | Poleg tega so potrdili, da je bila pomoč v skladu s Smernicami Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (13). Trdili so, da bo sistem, izbran za čiščenje vode, izboljšal varstvo okolja v primerjavi s tradicionalnim sistemom, in da je predstavljal dodaten strošek v znesku 661 113 EUR. Podobno bo uporaba naravnega plina v peči za pogrevanje drastično zmanjšala emisije v primerjavi z uporabo gorilnega olja in je predstavljala dodaten strošek v znesku 1 502 530 EUR. Tretjič, dejstvo, da so bila vsa komunalna dela za hidravlične instalacije in lubrikativne instalacije, polaganje kablov in cevovodov izvedena na površini namesto pod zemljo, bo izboljšalo delovne pogoje in preprečilo podzemne izpuste ter je predstavljalo dodatni strošek v znesku 6 911 639 EUR. |
| --- | --- |

(52)

Poleg tega so potrdili, da je bila pomoč v skladu s Smernicami Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (13). Trdili so, da bo sistem, izbran za čiščenje vode, izboljšal varstvo okolja v primerjavi s tradicionalnim sistemom, in da je predstavljal dodaten strošek v znesku 661 113 EUR. Podobno bo uporaba naravnega plina v peči za pogrevanje drastično zmanjšala emisije v primerjavi z uporabo gorilnega olja in je predstavljala dodaten strošek v znesku 1 502 530 EUR. Tretjič, dejstvo, da so bila vsa komunalna dela za hidravlične instalacije in lubrikativne instalacije, polaganje kablov in cevovodov izvedena na površini namesto pod zemljo, bo izboljšalo delovne pogoje in preprečilo podzemne izpuste ter je predstavljalo dodatni strošek v znesku 6 911 639 EUR.

| (53) | V zvezi s pripombami tretjih strank (glej uvodne izjave (31) do (34)) so španski organi izjavili, da te pripombe niso bile podprte z dejstvi in da so ta združenja le poskušala preprečiti prisotnost novega podjetja na trgu. V tem pogledu so španski organi opozorili, da je bil razlog za naložbo v novo podjetje v težavah pri zagotavljanju dobave teh izdelkov od tradicionalnih proizvajalcev (predvsem zaradi neupravičene zamude pri dobavi). Prav tako so usmerili pozornost Komisije na Odločbo Komisije 89/515/EGS z dne 2. avgusta 1989 o postopku v skladu s členom 85 Pogodbe EGS (14) in k povezanim sodbam sodišč Skupnosti, ki so ugotovile, da so nekateri člani združenja EISA sodelovali pri nekonkurenčnih praksah. |
| --- | --- |

(53)

V zvezi s pripombami tretjih strank (glej uvodne izjave (31) do (34)) so španski organi izjavili, da te pripombe niso bile podprte z dejstvi in da so ta združenja le poskušala preprečiti prisotnost novega podjetja na trgu. V tem pogledu so španski organi opozorili, da je bil razlog za naložbo v novo podjetje v težavah pri zagotavljanju dobave teh izdelkov od tradicionalnih proizvajalcev (predvsem zaradi neupravičene zamude pri dobavi). Prav tako so usmerili pozornost Komisije na Odločbo Komisije 89/515/EGS z dne 2. avgusta 1989 o postopku v skladu s členom 85 Pogodbe EGS (14) in k povezanim sodbam sodišč Skupnosti, ki so ugotovile, da so nekateri člani združenja EISA sodelovali pri nekonkurenčnih praksah.

V.   OCENA UKREPOV

| (54) | Podjetje Siderúrgica Ańón SA proizvaja jeklene gredi in drogove, ki so izdelki, vključeni v Prilogo I k Pogodbi ESPJ. Zato gre za podjetje v skladu s členom 80 te pogodbe. |
| --- | --- |

(54)

Podjetje Siderúrgica Ańón SA proizvaja jeklene gredi in drogove, ki so izdelki, vključeni v Prilogo I k Pogodbi ESPJ. Zato gre za podjetje v skladu s členom 80 te pogodbe.

| (55) | V tem primeru je očitno, da je Španija nelegalno izvedla ukrepe, ker ni sledila postopkom iz člena 6 zakonika o pomoči jeklarski industriji. Zato Komisija ne more sprejeti argumenta podjetja (glej uvodno izjavo (41)), da je bila pomoč obstoječa pomoč. |
| --- | --- |

(55)

V tem primeru je očitno, da je Španija nelegalno izvedla ukrepe, ker ni sledila postopkom iz člena 6 zakonika o pomoči jeklarski industriji. Zato Komisija ne more sprejeti argumenta podjetja (glej uvodno izjavo (41)), da je bila pomoč obstoječa pomoč.

| (56) | Čeprav je bil postopek sprožen po Pogodbi ESPJ, Komisija ni mogla sprejeti končne odločbe pred 23. julijem 2002, ker je bila odločba o podaljšanju postopka sprejeta 2. julija 2002 in poslana španskim organom 4. julija 2002. Obvestilo o povabilu k predložitvi pripomb je bilo objavljeno 9. septembra 2002. V točki 43 sporočila Komisije o nekaterih vidikih obravnavanja konkurenčnih primerov zaradi izteka veljavnosti Pogodbe ESPJ je Komisija določila, da bo v takih primerih nadaljevala preiskavo po določbah postopkovne uredbe in sprejela končno odločbo po členu 88(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(56)

Čeprav je bil postopek sprožen po Pogodbi ESPJ, Komisija ni mogla sprejeti končne odločbe pred 23. julijem 2002, ker je bila odločba o podaljšanju postopka sprejeta 2. julija 2002 in poslana španskim organom 4. julija 2002. Obvestilo o povabilu k predložitvi pripomb je bilo objavljeno 9. septembra 2002. V točki 43 sporočila Komisije o nekaterih vidikih obravnavanja konkurenčnih primerov zaradi izteka veljavnosti Pogodbe ESPJ je Komisija določila, da bo v takih primerih nadaljevala preiskavo po določbah postopkovne uredbe in sprejela končno odločbo po členu 88(2) Pogodbe ES.

| (57) | Komisija ne more sprejeti argumenta podjetja, da zaradi izteka trimesečnega obdobja od prvotne odločbe o sprožitvi postopka ne bi mogla sprejeti odločbe (glej uvodno izjavo (40)). Kot je razsodilo Sodišče Evropskih skupnosti v zadevi C-5/01 Kraljevina Belgija proti Komisiji Evropskih skupnosti z dne 12. decembra 2002 (15), „se trimesečno obdobje, določeno v členu 6(5) šestega zakonika o pomoči jeklarski industriji ne more obravnavati kot zastaralni rok, povezan z izgubo pristojnosti“. Zdaj se postopkovna uredba v celoti uporablja in člen 7(6) omenjene uredbe se spoštuje. |
| --- | --- |

(57)

Komisija ne more sprejeti argumenta podjetja, da zaradi izteka trimesečnega obdobja od prvotne odločbe o sprožitvi postopka ne bi mogla sprejeti odločbe (glej uvodno izjavo (40)). Kot je razsodilo Sodišče Evropskih skupnosti v zadevi C-5/01 Kraljevina Belgija proti Komisiji Evropskih skupnosti z dne 12. decembra 2002 (15), „se trimesečno obdobje, določeno v členu 6(5) šestega zakonika o pomoči jeklarski industriji ne more obravnavati kot zastaralni rok, povezan z izgubo pristojnosti“. Zdaj se postopkovna uredba v celoti uporablja in člen 7(6) omenjene uredbe se spoštuje.

1.   Obstoj državne pomoči

| (58) | V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(58)

V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami.

(a)   Pridobitev deleža s strani podjetja SODIGA v delniškem kapitalu podjetja Siderúrgica Ańón

| (59) | Glede pridobitve deleža s strani podjetja SODIGA v delniškem kapitalu Siderúrgica Ańón (glej uvodni izjavi (27) in (29)) Komisija najprej ugotovi, da podjetje SODIGA nadzoruje galicijska regionalna vlada. Komisija tudi ugotovi, da galicijska regionalna vlada obravnava omenjeno podjetje kot del programov IGAPE za podporo podjetjem (16). V teh okoliščinah Komisija meni, da gre odgovornost za dejanja podjetja SODIGA pripisati državi. |
| --- | --- |

(59)

Glede pridobitve deleža s strani podjetja SODIGA v delniškem kapitalu Siderúrgica Ańón (glej uvodni izjavi (27) in (29)) Komisija najprej ugotovi, da podjetje SODIGA nadzoruje galicijska regionalna vlada. Komisija tudi ugotovi, da galicijska regionalna vlada obravnava omenjeno podjetje kot del programov IGAPE za podporo podjetjem (16). V teh okoliščinah Komisija meni, da gre odgovornost za dejanja podjetja SODIGA pripisati državi.

| (60) | Da bi Komisija odločila, ali ima upravičenec ukrepa prednost, uporablja načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Komisija je to načelo uporabila v mnogih primerih, sprejelo in razvijalo pa ga je Sodišče pri več sodbah (17). Bistvo tega načela je, da v primerih, ko javni organi vlagajo v podjetje po pogojih, ki bi bili sprejemljivi zasebnemu vlagatelju, delujočemu v običajnih pogojih tržnega gospodarstva, naložba ni državna pomoč. |
| --- | --- |

(60)

Da bi Komisija odločila, ali ima upravičenec ukrepa prednost, uporablja načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Komisija je to načelo uporabila v mnogih primerih, sprejelo in razvijalo pa ga je Sodišče pri več sodbah (17). Bistvo tega načela je, da v primerih, ko javni organi vlagajo v podjetje po pogojih, ki bi bili sprejemljivi zasebnemu vlagatelju, delujočemu v običajnih pogojih tržnega gospodarstva, naložba ni državna pomoč.

| (61) | Načeloma velja, da kjer sta v dani transakciji udeležena zasebni in javni vlagatelj, ne gre za državno pomoč, če zasebni in javni vlagatelj sodelujeta pod enakimi pogoji. |
| --- | --- |

(61)

Načeloma velja, da kjer sta v dani transakciji udeležena zasebni in javni vlagatelj, ne gre za državno pomoč, če zasebni in javni vlagatelj sodelujeta pod enakimi pogoji.

| (62) | Vendar to ne velja za pridobitev deleža s strani podjetja SODIGA v kapitalu podjetja Siderúrgica Ańón zaradi naslednjih razlogov: |
| --- | --- |

(62)

Vendar to ne velja za pridobitev deleža s strani podjetja SODIGA v kapitalu podjetja Siderúrgica Ańón zaradi naslednjih razlogov:

| (63) | Prvič, pri prvi dokapitalizaciji je podjetje SODIGA plačalo svoj delež takoj, medtem ko so zasebni vlagatelji plačali svoje deleže pozneje; podjetje SODIGA je plačalo 90 EUR za vsako delnico, medtem ko so zasebni partnerji plačali le 60 EUR za vsako svojo delnico. |
| --- | --- |

(63)

Prvič, pri prvi dokapitalizaciji je podjetje SODIGA plačalo svoj delež takoj, medtem ko so zasebni vlagatelji plačali svoje deleže pozneje; podjetje SODIGA je plačalo 90 EUR za vsako delnico, medtem ko so zasebni partnerji plačali le 60 EUR za vsako svojo delnico.

| (64) | Drugič, glavni upravičenci do proizvodnje podjetja Siderúrgica Ańón bodo zasebni partnerji, ki lahko imajo dobiček od svojih naložb, medtem ko lahko podjetje SODIGA računa le na donosnost podjetja Siderúrgica Ańón, da bi se mu povrnila naložba. |
| --- | --- |

(64)

Drugič, glavni upravičenci do proizvodnje podjetja Siderúrgica Ańón bodo zasebni partnerji, ki lahko imajo dobiček od svojih naložb, medtem ko lahko podjetje SODIGA računa le na donosnost podjetja Siderúrgica Ańón, da bi se mu povrnila naložba.

| (65) | Komisija ne more sprejeti argumenta, da je premija, ki jo je plačalo podjetje SODIGA, običajna praksa (glej uvodno izjavo (43)), ker podjetje še ni začelo proizvodnje in zato ni moglo prikazati dobrih rezultatov v preteklosti, ki bi upravičili premijo. Poleg tega, če bi se sprejel ta argument, bi se moral uporabljati za dokapitalizacijo vseh delničarjev v danem obdobju. |
| --- | --- |

(65)

Komisija ne more sprejeti argumenta, da je premija, ki jo je plačalo podjetje SODIGA, običajna praksa (glej uvodno izjavo (43)), ker podjetje še ni začelo proizvodnje in zato ni moglo prikazati dobrih rezultatov v preteklosti, ki bi upravičili premijo. Poleg tega, če bi se sprejel ta argument, bi se moral uporabljati za dokapitalizacijo vseh delničarjev v danem obdobju.

| (66) | Vendar Komisija ugotovi, da je s sporazumom za odkup delnic podjetje SODIGA zagotovilo donos na naložbo v višini 7,2 %, česar zasebni delničarji nimajo (18). |
| --- | --- |

(66)

Vendar Komisija ugotovi, da je s sporazumom za odkup delnic podjetje SODIGA zagotovilo donos na naložbo v višini 7,2 %, česar zasebni delničarji nimajo (18).

| (67) | Po mnenju Komisije se ob upoštevanju, da bodo letni obroki plačani, da je delež podjetja SODIGA manjšinski in mu ne omogoča vpliva na upravljanje podjetja ter da bo podjetje Siderúrgica Ańón proizvajalo predvsem za svoje lastne delničarje, ta delež z ekonomskega stališča lahko obravnava kot podrejeno posojilo v obliki deleža. Ne glede na to pa je treba s stališča tveganja to naložbo obravnavati kot normalni delniški kapital, kajti podrejena posojila v obliki deleža imajo kljub temu, da so podrejena drugim dolžniškim instrumentom, prednost pred delniškim kapitalom. |
| --- | --- |

(67)

Po mnenju Komisije se ob upoštevanju, da bodo letni obroki plačani, da je delež podjetja SODIGA manjšinski in mu ne omogoča vpliva na upravljanje podjetja ter da bo podjetje Siderúrgica Ańón proizvajalo predvsem za svoje lastne delničarje, ta delež z ekonomskega stališča lahko obravnava kot podrejeno posojilo v obliki deleža. Ne glede na to pa je treba s stališča tveganja to naložbo obravnavati kot normalni delniški kapital, kajti podrejena posojila v obliki deleža imajo kljub temu, da so podrejena drugim dolžniškim instrumentom, prednost pred delniškim kapitalom.

| (68) | Vprašanje je, ali bi zgoraj omenjeni donos na naložbo v višini 7,2 % pokril tveganje in bil sprejemljiv za zasebnega vlagatelja, ki bi odobril podrejeno posojilo v obliki deleža. Komisija ob upoštevanju pristopa, sprejetega v Odločbi Komisije 2003/284/ES z dne 11. decembra 2002 o državni pomoči Španije za Sniace SA (19), meni, da bi bila običajna obrestna mera za kritje tveganja 12,33 % pri prvi dokapitalizaciji in 11,06 % pri drugi. To ustreza medbančni obrestni meri, ki jo Komisija uporablja za izračunavanje tržne referenčne stopnje ob prištetih običajnih 75 baznih točkah, ki jih dodaja pri posojilih v Španiji (6,33 % 19. aprila 2001 in 5,06 % 1. marca 2002), ob prištetih 600 baznih točkah. Teh 600 baznih točk je upravičenih zaradi pomanjkanja vsakega poroštva, zaradi tveganja pri novem podjetju v sektorju jeklarstva, za katerega je značilen presežek zmogljivosti, in zaradi dejstva, da, kot je bilo obrazloženo zgoraj, obstaja večje tveganje kot pri običajnem posojilu (v primeru nelikvidnosti bi imeli vsi upniki prednost) (20). To je v skladu z navedbami v Obvestilu Komisije o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (21), ki navaja, da se lahko referenčna stopnja zviša za 400 baznih točk ali več pri situacijah posebnega tveganja (na primer, kadar poroštva, ki jih zahtevajo banke niso pridobljena). |
| --- | --- |

(68)

Vprašanje je, ali bi zgoraj omenjeni donos na naložbo v višini 7,2 % pokril tveganje in bil sprejemljiv za zasebnega vlagatelja, ki bi odobril podrejeno posojilo v obliki deleža. Komisija ob upoštevanju pristopa, sprejetega v Odločbi Komisije 2003/284/ES z dne 11. decembra 2002 o državni pomoči Španije za Sniace SA (19), meni, da bi bila običajna obrestna mera za kritje tveganja 12,33 % pri prvi dokapitalizaciji in 11,06 % pri drugi. To ustreza medbančni obrestni meri, ki jo Komisija uporablja za izračunavanje tržne referenčne stopnje ob prištetih običajnih 75 baznih točkah, ki jih dodaja pri posojilih v Španiji (6,33 % 19. aprila 2001 in 5,06 % 1. marca 2002), ob prištetih 600 baznih točkah. Teh 600 baznih točk je upravičenih zaradi pomanjkanja vsakega poroštva, zaradi tveganja pri novem podjetju v sektorju jeklarstva, za katerega je značilen presežek zmogljivosti, in zaradi dejstva, da, kot je bilo obrazloženo zgoraj, obstaja večje tveganje kot pri običajnem posojilu (v primeru nelikvidnosti bi imeli vsi upniki prednost) (20). To je v skladu z navedbami v Obvestilu Komisije o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (21), ki navaja, da se lahko referenčna stopnja zviša za 400 baznih točk ali več pri situacijah posebnega tveganja (na primer, kadar poroštva, ki jih zahtevajo banke niso pridobljena).

| (69) | Komisija zato meni, da pridobitev deleža dejansko daje prednost podjetju Siderúrgica Ańón, ki se financira iz državnih sredstev. |
| --- | --- |

(69)

Komisija zato meni, da pridobitev deleža dejansko daje prednost podjetju Siderúrgica Ańón, ki se financira iz državnih sredstev.

| (70) | Element pomoči pri obeh deležih je enak razliki v obrestnih stopnjah med 12,33 % in 7,2 % – oziroma 5,13 % – pri prvem deležu ter razliki v obrestnih stopnjah med 11,06 % in 7,2 % – oziroma 3,86 % – pri drugem deležu. Ob upoštevanju obrokov, ki jih podjetje Siderúrgica Ańón plačuje podjetju SODIGA, ta pomoč torej ustreza razliki med odplačili, ki se dejansko izplačajo, in letnimi plačili obresti ter odplačilom glavnice, ki bi ga bilo treba izplačati ob uporabi zgoraj navedenih običajnih obrestnih mer 12,33 % in 11,06 %. To vodi v letna plačila obresti 222 317,3 EUR za prvi delež in 54 766,9 EUR za drugi. Razlika med primernimi plačili obresti in dejanskimi roki odplačevanja za oba deleža se lahko prikaže kot spodaj (22): | Prvi delež v višini 1 803 060 EUR (2001)











  Leto | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Roki odplačevanja brez pomoči | 222 317 | 222 317 | 222 317 | 222 317 | 222 317 | 222 317
  - 1 803 060
  = 2 025 377 |
| Trenutni roki odplačevanja | 150 916 | 150 916 | 150 916 | 150 916 | 150 916 | 1 803 060 |
| Pomoč na leto | 71 401 | 71 401 | 71 401 | 71 401 | 71 401 | 222 317 |

(70)

Element pomoči pri obeh deležih je enak razliki v obrestnih stopnjah med 12,33 % in 7,2 % – oziroma 5,13 % – pri prvem deležu ter razliki v obrestnih stopnjah med 11,06 % in 7,2 % – oziroma 3,86 % – pri drugem deležu. Ob upoštevanju obrokov, ki jih podjetje Siderúrgica Ańón plačuje podjetju SODIGA, ta pomoč torej ustreza razliki med odplačili, ki se dejansko izplačajo, in letnimi plačili obresti ter odplačilom glavnice, ki bi ga bilo treba izplačati ob uporabi zgoraj navedenih običajnih obrestnih mer 12,33 % in 11,06 %. To vodi v letna plačila obresti 222 317,3 EUR za prvi delež in 54 766,9 EUR za drugi. Razlika med primernimi plačili obresti in dejanskimi roki odplačevanja za oba deleža se lahko prikaže kot spodaj (22):

Prvi delež v višini 1 803 060 EUR (2001)

Leto

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Roki odplačevanja brez pomoči

222 317

222 317

222 317

222 317

222 317

222 317

- 1 803 060

= 2 025 377

Trenutni roki odplačevanja

150 916

150 916

150 916

150 916

150 916

1 803 060

Pomoč na leto

71 401

71 401

71 401

71 401

71 401

222 317

| | Drugi delež v višini 495 180 EUR (2002)










  Leto | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Roki odplačevanja brez pomoči | 54 766 | 54 766 | 54 766 | 54 766 | 54 766
  - 495 180
  = 549 946 |
| Trenutni roki odplačevanja | 41 868 | 41 868 | 41 868 | 41 868 | 495 180 |
| Pomoč na leto | 12 869 | 12 869 | 12 869 | 12 869 | 54 766 |

Drugi delež v višini 495 180 EUR (2002)

Leto

2003

2004

2005

2006

2007

Roki odplačevanja brez pomoči

54 766

54 766

54 766

54 766

54 766

- 495 180

= 549 946

Trenutni roki odplačevanja

41 868

41 868

41 868

41 868

495 180

Pomoč na leto

12 869

12 869

12 869

12 869

54 766

(b)   Posojilo, ki ga je odobril sklad INESGA

| (71) | V zvezi s posojilom prek sklada INESGA (glej uvodno izjavo (26)) Komisija meni, da bi lahko bili prisotni elementi državne pomoči, ker se obrestna mera zdi precej nizka. Vendar Komisija ugotavlja, da sredstva prispevajo zasebne banke, ki se lahko svobodno odločajo, ali bodo sodelovale v posojilu ali ne. V teh okoliščinah Komisija ugotavlja, da obstajajo boljši finančni pogoji zaradi posredovanja IGAPE (poroštvo, subvencioniranje obresti za neposredno plačilo bankam) in zaradi dejstva, da gre za sindicirano posojilo. Zato v samem posojilu ni državne pomoči. |
| --- | --- |

(71)

V zvezi s posojilom prek sklada INESGA (glej uvodno izjavo (26)) Komisija meni, da bi lahko bili prisotni elementi državne pomoči, ker se obrestna mera zdi precej nizka. Vendar Komisija ugotavlja, da sredstva prispevajo zasebne banke, ki se lahko svobodno odločajo, ali bodo sodelovale v posojilu ali ne. V teh okoliščinah Komisija ugotavlja, da obstajajo boljši finančni pogoji zaradi posredovanja IGAPE (poroštvo, subvencioniranje obresti za neposredno plačilo bankam) in zaradi dejstva, da gre za sindicirano posojilo. Zato v samem posojilu ni državne pomoči.

(c)   Poroštvo IGAPE

| (72) | V zvezi s poroštvom IGAPE (glej uvodno izjavo (26)), praksa Komisije (23) za ocenjevanje posameznih poroštev vključuje več pogojev, da poroštvo ni državna pomoč. V tem primeru je Komisija ugotovila, da podjetje Siderúrgica Ańón ni imelo finančnih težav v smislu Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (24) in je pridobilo posojila na finančnih trgih brez posredovanja države. Ugotovila je tudi, da je poroštvo vezano na točno določeno posojilo, velja za fiksni maksimalni znesek, pokriva 30 % dolgovanega posojila in ni odprtega tipa. V zvezi s plačano ceno za poroštvo Komisija dvomi, da je plačana premija (0,2 % na leto na zavarovani dolg brez formalizacijske provizije) ustrezala tržni ceni podobnega poroštva zlasti ob upoštevanju seznamov maksimalnih cen za poroštva, objavljenih v dveh bankah, ki sta sodelovali pri posojilu. |
| --- | --- |

(72)

V zvezi s poroštvom IGAPE (glej uvodno izjavo (26)), praksa Komisije (23) za ocenjevanje posameznih poroštev vključuje več pogojev, da poroštvo ni državna pomoč. V tem primeru je Komisija ugotovila, da podjetje Siderúrgica Ańón ni imelo finančnih težav v smislu Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (24) in je pridobilo posojila na finančnih trgih brez posredovanja države. Ugotovila je tudi, da je poroštvo vezano na točno določeno posojilo, velja za fiksni maksimalni znesek, pokriva 30 % dolgovanega posojila in ni odprtega tipa. V zvezi s plačano ceno za poroštvo Komisija dvomi, da je plačana premija (0,2 % na leto na zavarovani dolg brez formalizacijske provizije) ustrezala tržni ceni podobnega poroštva zlasti ob upoštevanju seznamov maksimalnih cen za poroštva, objavljenih v dveh bankah, ki sta sodelovali pri posojilu.

| (73) | Komisija ne more sprejeti za primerjavo naknadnih „ponudb“ obeh bank (glej uvodno izjavo (48)), ker sta hipotetični in sta bili sestavljeni za namene tega postopka. Poleg tega sta to zgolj ponudbi dveh bank in ni nujno, da predstavljata tržno sliko. |
| --- | --- |

(73)

Komisija ne more sprejeti za primerjavo naknadnih „ponudb“ obeh bank (glej uvodno izjavo (48)), ker sta hipotetični in sta bili sestavljeni za namene tega postopka. Poleg tega sta to zgolj ponudbi dveh bank in ni nujno, da predstavljata tržno sliko.

| (74) | Komisija tudi ne more sprejeti argumentov v zvezi s posebnimi značilnostmi poroštva (glej točko (47) zgoraj) in s tem stopnje znižanja cene na „običajnem“ trgu iz naslednjih razlogov: (a) dejstvo, da so poroštva v Španiji običajno izvršljiva na prvo zahtevo, pojasnjuje zahteva po drugih zavarovanjih od upravičenca. Vendar se je v tem primeru IGAPE izrecno odpovedal pravici po zahtevi drugih zavarovanj (po pridobitvi soglasja od galicijske regionalne vlade); (b) dejstvo, da poroštvo pokriva le 30 % posojila, ni pomembno, kajti za vlagatelja je pomembno samo, koliko tvega; (c) dejstvo, da projekt pospešujejo skupine, znane po svoji likvidnosti, tudi ni pomembno, kajti te skupine ne bi bile odgovorne za dolgove podjetja Siderúrgica Ańón. |
| --- | --- |

(74)

Komisija tudi ne more sprejeti argumentov v zvezi s posebnimi značilnostmi poroštva (glej točko (47) zgoraj) in s tem stopnje znižanja cene na „običajnem“ trgu iz naslednjih razlogov: (a) dejstvo, da so poroštva v Španiji običajno izvršljiva na prvo zahtevo, pojasnjuje zahteva po drugih zavarovanjih od upravičenca. Vendar se je v tem primeru IGAPE izrecno odpovedal pravici po zahtevi drugih zavarovanj (po pridobitvi soglasja od galicijske regionalne vlade); (b) dejstvo, da poroštvo pokriva le 30 % posojila, ni pomembno, kajti za vlagatelja je pomembno samo, koliko tvega; (c) dejstvo, da projekt pospešujejo skupine, znane po svoji likvidnosti, tudi ni pomembno, kajti te skupine ne bi bile odgovorne za dolgove podjetja Siderúrgica Ańón.

| (75) | V teh okoliščinah Komisija meni, da bi v tem posebnem primeru morala biti tržna mera za podobno poroštvo 0,6 % na leto, kot so to opredelili španski organi (glej uvodno izjavo (47)). |
| --- | --- |

(75)

V teh okoliščinah Komisija meni, da bi v tem posebnem primeru morala biti tržna mera za podobno poroštvo 0,6 % na leto, kot so to opredelili španski organi (glej uvodno izjavo (47)).

| (76) | Komisija zato meni, da poroštvo dejansko daje prednost podjetju Siderúrgica Ańón, ki se financira iz državnih sredstev. |
| --- | --- |

(76)

Komisija zato meni, da poroštvo dejansko daje prednost podjetju Siderúrgica Ańón, ki se financira iz državnih sredstev.

| (77) | Glede zneska državne pomoči v takšnem poroštvu točka 3.2 obvestila o poroštvih ugotavlja, da bi bilo treba izračunati ekvivalent pomoči v denarju za posamezno poroštvo na enak način kot ekvivalent pomoči za mehko posojilo, ob tem pa bi subvencija iz obresti predstavljala razliko med tržno mero in mero, pridobljeno zaradi državnega poroštva, potem ko so bile vse plačane premije odštete. V tem primeru, da bi določili tržno mero takšnega posojila, in ob pomanjkanju drugih nezajamčenih posojil za financiranje naložbe, Komisija meni, da je primerno uporabiti obrestno mero nezavarovanega kreditiranja, odobrenega pri Caixa de Galicia za podjetje Siderúrgica Ańón (glavnica 3 000 000 EUR, obrestna mera – 12-mesečna Euribor + 0,75, formalizacijska provizija 0,15 %, zapadlost eno leto od 20. marca 2002) (25). Subvencija iz obresti na posojilo INESGA je torej 0,3 % (razlika 0,50 % med premijo za tveganje posojila sklada INESGA (3-mesečna Euribor + 0,25 %) in premijo za tveganje tega kreditiranja (12-mesečna Euribor + 0,75 %) minus 0,2 %, plačanega za poroštvo). To znaša 28 848,6 EUR (0,3 % od 9 616 193 EUR) na leto. |
| --- | --- |

(77)

Glede zneska državne pomoči v takšnem poroštvu točka 3.2 obvestila o poroštvih ugotavlja, da bi bilo treba izračunati ekvivalent pomoči v denarju za posamezno poroštvo na enak način kot ekvivalent pomoči za mehko posojilo, ob tem pa bi subvencija iz obresti predstavljala razliko med tržno mero in mero, pridobljeno zaradi državnega poroštva, potem ko so bile vse plačane premije odštete. V tem primeru, da bi določili tržno mero takšnega posojila, in ob pomanjkanju drugih nezajamčenih posojil za financiranje naložbe, Komisija meni, da je primerno uporabiti obrestno mero nezavarovanega kreditiranja, odobrenega pri Caixa de Galicia za podjetje Siderúrgica Ańón (glavnica 3 000 000 EUR, obrestna mera – 12-mesečna Euribor + 0,75, formalizacijska provizija 0,15 %, zapadlost eno leto od 20. marca 2002) (25). Subvencija iz obresti na posojilo INESGA je torej 0,3 % (razlika 0,50 % med premijo za tveganje posojila sklada INESGA (3-mesečna Euribor + 0,25 %) in premijo za tveganje tega kreditiranja (12-mesečna Euribor + 0,75 %) minus 0,2 %, plačanega za poroštvo). To znaša 28 848,6 EUR (0,3 % od 9 616 193 EUR) na leto.

(d)   Drugi ukrepi

| (78) | Dotacija, odobrena s strani IGAPE (glej uvodno izjavo (24)), brezobrestno posojilo španskega ministrstva za znanost in tehnologijo (glej uvodno izjavo (25)), subvencioniranje obresti in formalizacijske provizije s strani IGAPE pri posojilu, odobrenem prek sklada INESGA (glej točko (26) zgoraj), dajejo prednost podjetju Siderúrgica Ańón, ki se financira iz državnih sredstev. |
| --- | --- |

(78)

Dotacija, odobrena s strani IGAPE (glej uvodno izjavo (24)), brezobrestno posojilo španskega ministrstva za znanost in tehnologijo (glej uvodno izjavo (25)), subvencioniranje obresti in formalizacijske provizije s strani IGAPE pri posojilu, odobrenem prek sklada INESGA (glej točko (26) zgoraj), dajejo prednost podjetju Siderúrgica Ańón, ki se financira iz državnih sredstev.

| (79) | Zneski ukrepov pomoči, navedenih v prejšnji točki, so naslednji: pri dotaciji IGAPE: 2 399 407 EUR; pri dotacijah IGAPE na posojilo sklada INESGA: 0,25 % na leto na 9 616 193 EUR (subvencija obresti) – oziroma 24 040,5 EUR na leto – in 0,5 % na 9 616 193 EUR (formalizacijska provizija) – oziroma 48 081 EUR na leto; pri brezobrestnem posojilu ministrstva za znanost in tehnologijo: 5,7 % na leto na 1 803 036 EUR – oziroma 102 773,5 EUR na leto. |
| --- | --- |

(79)

Zneski ukrepov pomoči, navedenih v prejšnji točki, so naslednji: pri dotaciji IGAPE: 2 399 407 EUR; pri dotacijah IGAPE na posojilo sklada INESGA: 0,25 % na leto na 9 616 193 EUR (subvencija obresti) – oziroma 24 040,5 EUR na leto – in 0,5 % na 9 616 193 EUR (formalizacijska provizija) – oziroma 48 081 EUR na leto; pri brezobrestnem posojilu ministrstva za znanost in tehnologijo: 5,7 % na leto na 1 803 036 EUR – oziroma 102 773,5 EUR na leto.

(e)   Izkrivljanje konkurence in učinek na trgovino

| (80) | Ob upoštevanju obstoja konkurence in trgovine znotraj Skupnosti v sektorju (glej uvodne izjave (20) do (23) zgoraj) Komisija meni, da zgoraj omenjeni ukrepi pomoči izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco in imajo negativen vpliv na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(80)

Ob upoštevanju obstoja konkurence in trgovine znotraj Skupnosti v sektorju (glej uvodne izjave (20) do (23) zgoraj) Komisija meni, da zgoraj omenjeni ukrepi pomoči izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco in imajo negativen vpliv na trgovino med državami članicami.

| (81) | Komisija torej ugotavlja, da dotacija IGAPE, brezobrestno posojilo ministrstva za znanost in tehnologijo, subvencioniranje obresti s strani IGAPE in formalizacijske provizije na posojilo s strani sklada INESGA, delež, ki ga je pridobilo podjetje SODIGA v delniškem kapitalu podjetja Siderúrgica Ańón, in poroštvo IGAPE predstavljajo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(81)

Komisija torej ugotavlja, da dotacija IGAPE, brezobrestno posojilo ministrstva za znanost in tehnologijo, subvencioniranje obresti s strani IGAPE in formalizacijske provizije na posojilo s strani sklada INESGA, delež, ki ga je pridobilo podjetje SODIGA v delniškem kapitalu podjetja Siderúrgica Ańón, in poroštvo IGAPE predstavljajo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

2.   Združljivost s skupnim trgom

| (82) | Komisija najprej ne more sprejeti argumenta, da so bili nekateri ukrepi pomoči dodeljeni po odobrenih shemah (N 21/95 (26) in N 182/01 (27). Pri odločbah za potrditev teh shem je Komisija upoštevala zavezo španskih organov, da bodo spoštovali ustrezna pravila za jeklarski sektor. Komisija opaža, da so bila pravila za jeklarski sektor v zakoniku o pomoči jeklarski industriji, kar je izločilo jeklarski sektor iz teh shem in zahtevalo predhodno obvestilo. Ker ta obveznost predhodnega obvestila ni bila spoštovana, ti dve shemi ne zajemata pomoči, dodeljene podjetju Siderúrgica Ańón. |
| --- | --- |

(82)

Komisija najprej ne more sprejeti argumenta, da so bili nekateri ukrepi pomoči dodeljeni po odobrenih shemah (N 21/95 (26) in N 182/01 (27). Pri odločbah za potrditev teh shem je Komisija upoštevala zavezo španskih organov, da bodo spoštovali ustrezna pravila za jeklarski sektor. Komisija opaža, da so bila pravila za jeklarski sektor v zakoniku o pomoči jeklarski industriji, kar je izločilo jeklarski sektor iz teh shem in zahtevalo predhodno obvestilo. Ker ta obveznost predhodnega obvestila ni bila spoštovana, ti dve shemi ne zajemata pomoči, dodeljene podjetju Siderúrgica Ańón.

| (83) | V skladu s točko 44 sporočila Komisije o nekaterih vidikih obravnavanja konkurenčnih primerov zaradi izteka veljavnosti Pogodbe ESPJ „ob sprejemanju odločb po 23. juliju 2002 glede državne pomoči, izvajane tega dne ali prej brez predhodnega dovoljenja Komisije, bo ukrepala v skladu z Obvestilom Komisije o ugotavljanju uporabnih pravil za oceno nelegalne državne pomoči“ (28). V skladu z zadnjim odstavkom omenjenega sporočila so v njem določena pravila vendarle „brez prejudiciranja tolmačenja pravil Sveta in Komisije na področju državnih pomoči“. |
| --- | --- |

(83)

V skladu s točko 44 sporočila Komisije o nekaterih vidikih obravnavanja konkurenčnih primerov zaradi izteka veljavnosti Pogodbe ESPJ „ob sprejemanju odločb po 23. juliju 2002 glede državne pomoči, izvajane tega dne ali prej brez predhodnega dovoljenja Komisije, bo ukrepala v skladu z Obvestilom Komisije o ugotavljanju uporabnih pravil za oceno nelegalne državne pomoči“ (28). V skladu z zadnjim odstavkom omenjenega sporočila so v njem določena pravila vendarle „brez prejudiciranja tolmačenja pravil Sveta in Komisije na področju državnih pomoči“.

| (84) | V skladu z drugim pododstavkom člena 9(2) (29) Uredbe (ES) št. 70/2001,„(i)ndividualna pomoč, ki se dodeli zunaj sheme pomoči pred začetkom veljavnosti te uredbe, v odsotnosti dovoljenja Komisije in se z njo krši obveznost priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe, je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3) Pogodbe in je oproščena te obveznosti, če izpolnjuje pogoje iz te uredbe, z izjemo zahteve iz člena 3(1), da se izrecno sklicuje na to uredbo“. |
| --- | --- |

(84)

V skladu z drugim pododstavkom člena 9(2) (29) Uredbe (ES) št. 70/2001,„(i)ndividualna pomoč, ki se dodeli zunaj sheme pomoči pred začetkom veljavnosti te uredbe, v odsotnosti dovoljenja Komisije in se z njo krši obveznost priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe, je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3) Pogodbe in je oproščena te obveznosti, če izpolnjuje pogoje iz te uredbe, z izjemo zahteve iz člena 3(1), da se izrecno sklicuje na to uredbo“.

| (85) | Komisija meni, da je glede na podatke o prometu, delovni sili in skupni bilančni vsoti podjetja Siderúrgica Ańón in povezanih podjetij (glej uvodni izjavi (15) in (17)) podjetje srednje veliko (po Prilogi 1 k uredbi o MSP). Zato je treba oceniti, ali katera od naložbenih pomoči, odobrenih za podjetje Siderúrgica Ańón, izpolnjuje pogoje uredbe o MSP. |
| --- | --- |

(85)

Komisija meni, da je glede na podatke o prometu, delovni sili in skupni bilančni vsoti podjetja Siderúrgica Ańón in povezanih podjetij (glej uvodni izjavi (15) in (17)) podjetje srednje veliko (po Prilogi 1 k uredbi o MSP). Zato je treba oceniti, ali katera od naložbenih pomoči, odobrenih za podjetje Siderúrgica Ańón, izpolnjuje pogoje uredbe o MSP.

| (86) | V tem pogledu Komisija opaža, da v skladu s členom 6(1) uredbe o MSP posamezne odobrene pomoči niso opravičene obveznosti predhodnega obvestila, če je izpolnjen eden od dveh pragov, omenjenih v (a) in (b). |
| --- | --- |

(86)

V tem pogledu Komisija opaža, da v skladu s členom 6(1) uredbe o MSP posamezne odobrene pomoči niso opravičene obveznosti predhodnega obvestila, če je izpolnjen eden od dveh pragov, omenjenih v (a) in (b).

| (87) | Iz tega sledi, da pomoč v obliki dotacije, ki jo je dodelil IGAPE, v višini 2 399 407 EUR ne more biti izvzeta. Po trditvah španskih organov (glej uvodno izjavo (24)) predstavlja pomoč 8 % naložbe. Naložba torej znaša 29 992 588 EUR, kar presega prag 25 000 000 EUR, določen v členu 6(1)(a). Poleg tega je treba jeklarsko industrijo obravnavati kot sektor, ki ni upravičen do regionalne pomoči v skladu s tretjim odstavkom točke 1 sporočila Komisije o pomoči za reševanje in prestrukturiranje ter zaprtje v jeklarskem sektorju (30) in v skladu s točko 27 večsektorskega okvira za regionalno pomoč pri velikih naložbenih projektih (31). Enako je veljalo, ko je bila odobrena pomoč za jeklarstvo po zakoniku o pomoči jeklarski industriji. Ker je podjetje Siderúrgica Ańón srednje veliko, je začetna točka za uporabno zgornjo mejo, kot je omenjena v členu 6(1)(a)(i), označena v členu 4(2)(b) pri 7,5 %. V skladu s členom 6(1)(a)(i) bruto intenzivnost pomoči ne sme preseči 50 % od 7,5 %, tj. 3,75 %. 8 % je opazno nad tem pragom. Pri bruto količini dotacije s strani IGAPE je dejansko treba upoštevati celotno količino dotacije (ki znaša 8 %) in ne tisto, kar je bilo po trditvah španskih organov (glej uvodno izjavo (37)) izplačano na začetku (kar znaša 0,95 %), ker je pri oceni pomoči treba upoštevati odobreno količino in ne izplačane količine. |
| --- | --- |

(87)

Iz tega sledi, da pomoč v obliki dotacije, ki jo je dodelil IGAPE, v višini 2 399 407 EUR ne more biti izvzeta. Po trditvah španskih organov (glej uvodno izjavo (24)) predstavlja pomoč 8 % naložbe. Naložba torej znaša 29 992 588 EUR, kar presega prag 25 000 000 EUR, določen v členu 6(1)(a). Poleg tega je treba jeklarsko industrijo obravnavati kot sektor, ki ni upravičen do regionalne pomoči v skladu s tretjim odstavkom točke 1 sporočila Komisije o pomoči za reševanje in prestrukturiranje ter zaprtje v jeklarskem sektorju (30) in v skladu s točko 27 večsektorskega okvira za regionalno pomoč pri velikih naložbenih projektih (31). Enako je veljalo, ko je bila odobrena pomoč za jeklarstvo po zakoniku o pomoči jeklarski industriji. Ker je podjetje Siderúrgica Ańón srednje veliko, je začetna točka za uporabno zgornjo mejo, kot je omenjena v členu 6(1)(a)(i), označena v členu 4(2)(b) pri 7,5 %. V skladu s členom 6(1)(a)(i) bruto intenzivnost pomoči ne sme preseči 50 % od 7,5 %, tj. 3,75 %. 8 % je opazno nad tem pragom. Pri bruto količini dotacije s strani IGAPE je dejansko treba upoštevati celotno količino dotacije (ki znaša 8 %) in ne tisto, kar je bilo po trditvah španskih organov (glej uvodno izjavo (37)) izplačano na začetku (kar znaša 0,95 %), ker je pri oceni pomoči treba upoštevati odobreno količino in ne izplačane količine.

| (88) | Kot sledi tudi iz zadnjega stavka točke 27 večsektorskega okvira za regionalno pomoč pri velikih naložbenih projektih, da so velike posamezne odobrene pomoči v jeklarskem sektorju, ki niso izvzete po uredbi o MSP, nezdružljive s skupnim trgom, dotacija, ki jo je dodelil IGAPE, ne more biti izvzeta po uredbi o MSP. Treba je poudariti, da bi prišli do enakih sklepov, če bi uporabili zakonik o pomoči jeklarski industriji, ki je veljal v času dodelitve pomoči. |
| --- | --- |

(88)

Kot sledi tudi iz zadnjega stavka točke 27 večsektorskega okvira za regionalno pomoč pri velikih naložbenih projektih, da so velike posamezne odobrene pomoči v jeklarskem sektorju, ki niso izvzete po uredbi o MSP, nezdružljive s skupnim trgom, dotacija, ki jo je dodelil IGAPE, ne more biti izvzeta po uredbi o MSP. Treba je poudariti, da bi prišli do enakih sklepov, če bi uporabili zakonik o pomoči jeklarski industriji, ki je veljal v času dodelitve pomoči.

| (89) | Vse ostale oblike pomoči, ki se obravnavajo kot naložbena pomoč, prav tako ne morejo biti izvzete po uredbi o MSP. Zato bi jih bilo treba združiti z dotacijo, ki jo je dodelil IGAPE, in bi tako bile nezdružljive iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah od (86) do (88). |
| --- | --- |

(89)

Vse ostale oblike pomoči, ki se obravnavajo kot naložbena pomoč, prav tako ne morejo biti izvzete po uredbi o MSP. Zato bi jih bilo treba združiti z dotacijo, ki jo je dodelil IGAPE, in bi tako bile nezdružljive iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah od (86) do (88).

| (90) | Združljivost po regionalnih odstopanjih za državne pomoči je treba oceniti v skladu z vsebinskimi merili, določenimi v katerem koli instrumentu, veljavnem v času dodelitve pomoči, v skladu z obvestilom Komisije o določanju uporabnih pravil za oceno nelegalne državne pomoči. Kot je že bilo omenjeno, zakonik o pomoči jeklarski industriji ni odobril nobene regionalne pomoči v času dodelitve pomoči. Zato pomoč ne more izpolnjevati pogojev za regionalno odstopanje. |
| --- | --- |

(90)

Združljivost po regionalnih odstopanjih za državne pomoči je treba oceniti v skladu z vsebinskimi merili, določenimi v katerem koli instrumentu, veljavnem v času dodelitve pomoči, v skladu z obvestilom Komisije o določanju uporabnih pravil za oceno nelegalne državne pomoči. Kot je že bilo omenjeno, zakonik o pomoči jeklarski industriji ni odobril nobene regionalne pomoči v času dodelitve pomoči. Zato pomoč ne more izpolnjevati pogojev za regionalno odstopanje.

| (91) | Komisija tudi ne more sprejeti argumenta, da so bile nekatere naložbe upravičene kot pomoč na področju varstva okolja iz teh razlogov: |
| --- | --- |

(91)

Komisija tudi ne more sprejeti argumenta, da so bile nekatere naložbe upravičene kot pomoč na področju varstva okolja iz teh razlogov:

| (92) | V skladu s členom 3 zakonika o pomoči jeklarski industriji (32), ki določa merila za uporabo smernic za varstvo okolja, se mora Komisija izogibati dodeljevanju splošne naložbene pomoči za nove tovarne ali opremo pod pretvezo varstva okolja. Poleg tega smernice za varstvo okolja (33), ki se uporabljajo v skladu z zakonikom o pomoči jeklarski industriji, navajajo, da ne zajemajo pomoči, ki je navidezno namenjena ukrepom na področju varstva okolja, v resnici pa predstavlja splošne naložbe (točka 3.2.1). |
| --- | --- |

(92)

V skladu s členom 3 zakonika o pomoči jeklarski industriji (32), ki določa merila za uporabo smernic za varstvo okolja, se mora Komisija izogibati dodeljevanju splošne naložbene pomoči za nove tovarne ali opremo pod pretvezo varstva okolja. Poleg tega smernice za varstvo okolja (33), ki se uporabljajo v skladu z zakonikom o pomoči jeklarski industriji, navajajo, da ne zajemajo pomoči, ki je navidezno namenjena ukrepom na področju varstva okolja, v resnici pa predstavlja splošne naložbe (točka 3.2.1).

| (93) | V tem primeru Komisija najprej ugotovi, da španski organi niso upoštevali varstva okolja, ko so dodeljevali pomoč. |
| --- | --- |

(93)

V tem primeru Komisija najprej ugotovi, da španski organi niso upoštevali varstva okolja, ko so dodeljevali pomoč.

| (94) | Komisija tudi ugotavlja, da bodo naložbe v čistilni sistem za vodo in v peč za pogrevanje povečale učinkovitost podjetja prek znižanih stroškov vode ali energije. Namestitev tovrstne opreme je običajna praksa v industriji, ne da bi se jo upoštevalo kot naložbo v varstvo okolja. Komisija meni, da je to razlog za izvedbo teh naložb in da jih torej ne zajemajo smernice za varstvo okolja (34). |
| --- | --- |

(94)

Komisija tudi ugotavlja, da bodo naložbe v čistilni sistem za vodo in v peč za pogrevanje povečale učinkovitost podjetja prek znižanih stroškov vode ali energije. Namestitev tovrstne opreme je običajna praksa v industriji, ne da bi se jo upoštevalo kot naložbo v varstvo okolja. Komisija meni, da je to razlog za izvedbo teh naložb in da jih torej ne zajemajo smernice za varstvo okolja (34).

| (95) | V nobenem primeru pa španski organi niti prejemnik niso predložili konkretnih dokazov o koristih teh namestitev za varstvo okolja. Zato ni potrebe po uporabi neodvisnih strokovnjakov ali po posvetovanju z državami članicami (glej Prilogo k zakoniku o pomoči jeklarski industriji). Prav tako tudi niso odšteli vseh prednosti zaradi nižjih stroškov proizvodnje, kot to zahteva Priloga (35) k zakoniku o pomoči jeklarski industriji, ali razložili, kako so bili izračunani dodatni stroški. |
| --- | --- |

(95)

V nobenem primeru pa španski organi niti prejemnik niso predložili konkretnih dokazov o koristih teh namestitev za varstvo okolja. Zato ni potrebe po uporabi neodvisnih strokovnjakov ali po posvetovanju z državami članicami (glej Prilogo k zakoniku o pomoči jeklarski industriji). Prav tako tudi niso odšteli vseh prednosti zaradi nižjih stroškov proizvodnje, kot to zahteva Priloga (35) k zakoniku o pomoči jeklarski industriji, ali razložili, kako so bili izračunani dodatni stroški.

| (96) | V zvezi z naložbo v komunalna dela Komisija meni, da ni koristi za varstvo okolja in da, če bi obstajale koristi za varnost delavcev, te ne bi bile zajete v smernicah za varstvo okolja ali v določbah zakonika o pomoči jeklarski industriji. |
| --- | --- |

(96)

V zvezi z naložbo v komunalna dela Komisija meni, da ni koristi za varstvo okolja in da, če bi obstajale koristi za varnost delavcev, te ne bi bile zajete v smernicah za varstvo okolja ali v določbah zakonika o pomoči jeklarski industriji.

| (97) | Komisija prav tako ne vidi, po kateri določbi zakonika o pomoči jeklarski industriji bi se lahko pomoč štela za združljivo. Očitno ne gre za pomoč za raziskave in razvoj ali za pomoč za zaprtja, dodeljena pa ni bila v Grčiji. Poleg tega Komisija opaža, da pomoči niso pomoči za usposabljanje v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (36) in niso pomoči za zaposlovanje v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2204/2002 z dne 12. decembra 2002 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za zaposlovanje (37)
   (38). V nobenem primeru se španski organi niso sklicevali na nobeno od teh odstopanj ali uredb. |
| --- | --- |

(97)

Komisija prav tako ne vidi, po kateri določbi zakonika o pomoči jeklarski industriji bi se lahko pomoč štela za združljivo. Očitno ne gre za pomoč za raziskave in razvoj ali za pomoč za zaprtja, dodeljena pa ni bila v Grčiji. Poleg tega Komisija opaža, da pomoči niso pomoči za usposabljanje v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (36) in niso pomoči za zaposlovanje v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2204/2002 z dne 12. decembra 2002 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za zaposlovanje (37)
   (38). V nobenem primeru se španski organi niso sklicevali na nobeno od teh odstopanj ali uredb.

| (98) | Končno Komisija opaža, da obvestilo Komisije o državni pomoči in tveganem kapitalu ni bilo uporabno za jeklarski sektor v času, ko je bila pomoč dodeljena, in še vedno ni uporabno za ta sektor v skladu z določbami osmega odstavka točke VIII.3. |
| --- | --- |

(98)

Končno Komisija opaža, da obvestilo Komisije o državni pomoči in tveganem kapitalu ni bilo uporabno za jeklarski sektor v času, ko je bila pomoč dodeljena, in še vedno ni uporabno za ta sektor v skladu z določbami osmega odstavka točke VIII.3.

| (99) | Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da ni v tem primeru uporabna nobena izjema za prepoved naložbene pomoči v jeklarski sektor in da torej ukrepi, ki jih je Komisija prepoznala kot državne pomoči, niso združljivi s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(99)

Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da ni v tem primeru uporabna nobena izjema za prepoved naložbene pomoči v jeklarski sektor in da torej ukrepi, ki jih je Komisija prepoznala kot državne pomoči, niso združljivi s skupnim trgom.

VI.   ZAKLJUČEK

| (100) | Komisija ugotavlja, da je Španija nelegalno izvršila sporne ukrepe državne pomoči, ki so nezdružljivi s skupnim trgom. Te ukrepe je torej treba opustiti. |
| --- | --- |

(100)

Komisija ugotavlja, da je Španija nelegalno izvršila sporne ukrepe državne pomoči, ki so nezdružljivi s skupnim trgom. Te ukrepe je torej treba opustiti.

| (101) | Poleg tega pri sprejetih negativnih odločbah v primerih nelegalne pomoči v skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 Komisija odloči, da bo vpletena država članica sprejela vse potrebne ukrepe, da bo prejemnik povrnil pomoč. Povrnjena pomoč vključuje obresti od datuma, ko je bila pomoč na voljo prejemniku, do datuma povračila. Obresti se izračunajo na osnovi referenčne stopnje za izračunavanje ekvivalenta regionalne pomoči – |
| --- | --- |

(101)

Poleg tega pri sprejetih negativnih odločbah v primerih nelegalne pomoči v skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 Komisija odloči, da bo vpletena država članica sprejela vse potrebne ukrepe, da bo prejemnik povrnil pomoč. Povrnjena pomoč vključuje obresti od datuma, ko je bila pomoč na voljo prejemniku, do datuma povračila. Obresti se izračunajo na osnovi referenčne stopnje za izračunavanje ekvivalenta regionalne pomoči –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Državna pomoč, ki jo je Španija dodelila podjetju Siderúrgica Ańón SA, je nezdružljiva s skupnim trgom.

2.   Pomoč iz odstavka 1 vključuje naslednje:

| (a) | element pomoči pri deležu, ki ga je pridobilo podjetje SODIGA v delniškem kapitalu podjetja Siderúrgica Ańón, ki ustreza:






  (i) | letni premiji 5,13 % na začetno izplačani kapital v višini 1 803 060 EUR, od katerega se odšteje pet letnih obrokov po 150 916 EUR pri prvem deležu, pridobljenem leta 2001; in |
| --- | --- | --- |

(a)

element pomoči pri deležu, ki ga je pridobilo podjetje SODIGA v delniškem kapitalu podjetja Siderúrgica Ańón, ki ustreza:

(i)

letni premiji 5,13 % na začetno izplačani kapital v višini 1 803 060 EUR, od katerega se odšteje pet letnih obrokov po 150 916 EUR pri prvem deležu, pridobljenem leta 2001; in

| (ii) | letni premiji 3,86 % na začetno izplačani kapital v višini 495 180 EUR, od katerega se odštejejo štirje letni obroki po 41 868 EUR pri drugem deležu, pridobljenem leta 2002; |
| --- | --- |

(ii)

letni premiji 3,86 % na začetno izplačani kapital v višini 495 180 EUR, od katerega se odštejejo štirje letni obroki po 41 868 EUR pri drugem deležu, pridobljenem leta 2002;

| (b) | dotacija, ki jo je dodelil IGAPE 10. novembra 2000, v višini 2 399 407 EUR; |
| --- | --- |

(b)

dotacija, ki jo je dodelil IGAPE 10. novembra 2000, v višini 2 399 407 EUR;

| (c) | subvencije obresti, odobrene za sindicirano posojilo v višini 9 616 193 EUR dne 2. aprila 2001 prek 30-odstotnega poroštva, tj. 0,3 % na leto, in subvencija neposrednih obresti v višini 0,25 % na leto, ki jih je financiral IGAPE in ki skupaj znašajo 52 889,10 EUR na leto; |
| --- | --- |

(c)

subvencije obresti, odobrene za sindicirano posojilo v višini 9 616 193 EUR dne 2. aprila 2001 prek 30-odstotnega poroštva, tj. 0,3 % na leto, in subvencija neposrednih obresti v višini 0,25 % na leto, ki jih je financiral IGAPE in ki skupaj znašajo 52 889,10 EUR na leto;

| (d) | plačilo formalizacijske provizije 48 081 EUR s strani IGAPE pri posojilu 9 616 193 EUR dne 2. aprila 2001; |
| --- | --- |

(d)

plačilo formalizacijske provizije 48 081 EUR s strani IGAPE pri posojilu 9 616 193 EUR dne 2. aprila 2001;

| (e) | subvencija obresti 5,7 % na leto pri brezobrestnem posojilu 1 803 036 EUR, ki ga je dodelilo ministrstvo za znanost in tehnologijo 29. decembra 2000. |
| --- | --- |

(e)

subvencija obresti 5,7 % na leto pri brezobrestnem posojilu 1 803 036 EUR, ki ga je dodelilo ministrstvo za znanost in tehnologijo 29. decembra 2000.

Člen 2

1.   Španija ne dodeljuje več pomoči prejemniku z ukrepi, navedenimi v členu 1 zgoraj.

Glede plačil, ki so že bila odobrena, vendar ne izvedena ob datumu sprejetja te odločbe, lahko Španija zahteva povračilo vseh plačil, izvedenih do datuma sprejetja te odločbe, ali pa bo od tega datuma prilagodila pogoje ukrepov, naštetih v členu 1, tržnim pogojem, kot so opisani v tej odločbi.

2.   Španija sprejme vse potrebne ukrepe, da prejemnik povrne pomoč iz člena 1

3.   Povračilo se izvede nemudoma v skladu s postopkom po nacionalni zakonodaji, če ta dopušča takojšnjo in učinkovito izvršitev te odločbe. Zneski za povračilo vključujejo obresti za celotno obdobje od datuma, ko so bila sredstva prvič na voljo prejemniku, do datuma dejanskega povračila. Obrestna mera za izračun je referenčna stopnja za izračunavanje ekvivalenta regionalne pomoči.

Obrestna mera iz prvega odstavka se izračuna ob uporabi obrestno obrestnega računa za celotno obdobje iz istega odstavka.

Člen 3

Španija obvesti Komisijo v dveh mesecih po obvestilu o tej odločbi o načrtovanih in že izvedenih ukrepih za izvršitev te odločbe. Te podatke posreduje z vprašalnikom, priloženim v Prilogi I k tej odločbi.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Španijo.

V Bruslju, 16. junija 2004

Za Komisijo

Mario MONTI

Član Komisije

---

(1)  UL C 33, 6.2.2002, str. 9 in UL C 223, 19.9.2002, str. 2.

1

(2)  UL L 338, 28.12.1996, str. 42.

2

(3)  UL C 33, 6.2.2002, str. 9.

3

(4)  UL C 223, 19.9.2002, str. 2.

4

(5)  INESGA je razvojni sklad, namenjen lažjemu financiranju izvedljivih projektov, ki so zlasti zanimivi za galicijsko gospodarstvo, s pomočjo sporazumov s finančnimi ustanovami. Dne 29. maja 2000 so galicijska regionalna vlada in sedem bank podpisale sporazum, v katerem so se banke zavezale, da bodo prispevale do 108,2 milijona EUR za financiranje naložbenih projektov. Pogoji sporazuma določajo, da lahko vsaka sodelujoča banka zavrne prispevek k financiranju katerega koli projekta.

5

(6)  UL L 10, 13.1.2001, str. 33. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 364/2004 (UL L 63, 28.2.2004, str. 22).

6

(7)  UL C 119, 22.5.2002, str. 22.

7

(8)  UL C 152, 26.6.2002, str. 5.

8

(9)  Dotacija plačana s strani IGAPE, ekvivalent bruto pomoči: 0,95 %; brezobrestno posojilo ministrstva za znanost in tehnologijo, ekvivalent bruto pomoči: 2,8 %; posojilo, dodeljeno s strani sklada INESGA, ekvivalent bruto pomoči: 2,32 %; poroštvo dal IGAPE, ekvivalent bruto pomoči: 0,63 %; subvencioniranje posojila, ki ga je dodelil sklad INESGA, s strani IGAPE, ekvivalent bruto pomoči: 0,32 %; subvencioniranje formalizacijskega posojila s strani IGAPE, ekvivalent bruto pomoči: 0,16 %.

9

(10)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

10

(11)  UL C 235, 21.8.2001, str. 3.

11

(12)  UL L 10, 13.1.2001, str. 30.

12

(13)  UL C 37, 3.2.2001, str. 3.

13

(14)  UL L 260, 6.9.1989, str. 1.

14

(15)  [2002] Recueil I-11991, odstavek (60).

15

(16)  Vir: http://www.xunta.es/Galicia2001/G200112G.pdf

16

(17)  Glej sodbo Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi C-234/84 Kraljevina Belgija proti Komisiji Evropskih skupnosti (Boch) [1986] Recueil I-2263, odstavek 14: „Primeren način za ugotavljanje, ali je takšen ukrep državna pomoč, je uporaba merila, omenjenega v odločbi Komisije, ki ga poleg tega ni izpodbijala belgijska vlada, za ugotavljanje, do kolikšne mere bi lahko pridobilo podjetje slednje vsote na zasebnih kapitalskih trgih. V primerih podjetij v lasti javnih oblasti je preizkus še posebej, če bi v podobnih okoliščinah zasebni vlagatelj ob upoštevanju predvidljivosti donosa in ob neupoštevanju vseh pomislekov glede socialne politike, regionalne politike in sektorja pridobil slednji kapital.“ Glej tudi sodbo Sodišča prve stopnje z dne 6. marca 2003 v združeni zadevi T-228/99 in T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale in Land Nordrhein Westfalen proti Komisiji Evropskih skupnosti [2003], Recueil II-435, odstavki 255, 266, 313 in 324.

17

(18)  Čeprav ni izključeno, da bi bila ob uporabi druge metode (teoretično računovodske vrednosti) končna cena lahko višja, bi glede na najnovejša predvidevanja za podjetje SODIGA februarja 2002 uporaba te teoretične računovodske vrednosti prinesla donos na naložbo v višini 6,3 %.

18

(19)  UL L 108, 30.4.2003, str. 35.

19

(20)  Ta pristop je enak pristopu Komisije v njeni Odločbi 2003/284/ES, kjer je podrejenemu posojilu prištela 600 baznih točk zaradi pomanjkanja vsakega poroštva. Glej tudi odločbo, omenjeno v opombi 21 v uvodni izjavi (42).

20

(21)  UL C 273, 9.9.1997, str. 3. Glej predvsem osmi odstavek, prva alinea.

21

(22)  Pri primerjavi v zgornjih dveh razpredelnicah je treba upoštevati dejstvo, da dejanska stopnja donosa ukrepov, tj. 7,2 %, ustreza hipotetični letni premiji, ki bi jo tudi bilo treba plačati leta 2007 (leto, ko se odplača glavnica), vendar so bili ti dohodki v resnici razdeljeni le na pet (namesto šest) obrokov in na štiri (namesto pet) obrokov.

22

(23)  Obvestilo Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (UL C 71, 11.3.2000, str. 14, točka 4.2).

23

(24)  UL C 288, 9.10.1999, str. 2.

24

(25)  Čeprav sta trajanje in tudi osnovna stopnja obeh posojil različni, Komisija meni, da premija za tveganje, ki jo zahteva zasebni upnik za nezavarovano posojilo, lahko pomeni zanesljiv parameter za ocenjevanje element pomoči v posojilu INESGA.

25

(26)  UL C 298, 11.11.1995.

26

(27)  UL C 199, 14.7.2001, str. 11.

27

(28)  UL C 119, 22.5.2002, str. 22.

28

(29)  Napaka pri prepisovanju: beri „člen 9a(2)“.

29

(30)  UL C 70, 19.3.2002, str. 21.

30

(31)  UL C 70, 19.3.2002, str. 8.

31

(32)  Ta določba se uporablja za oceno dodeljenih pomoči v skladu z obvestilom Komisije o določanju uporabnih pravil za oceno nelegalne državne pomoči in v skladu s točko 82(b) in točko 7 drugega pododstavka Smernic Skupnosti o državnih pomočeh na področju varstva okolja.

32

(33)  Smernice Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja.

33

(34)  Glej predvsem prvi stavek Priloge k zakoniku o pomoči jeklarski industriji.

34

(35)  Glej točko (b) pri „Pomoč za spodbujanje podjetij, da prispevajo k precej izboljšani zaščiti okolja“ v Prilogi.

35

(36)  UL L 10, 13.1.2001, str. 20. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 363/2004 (UL L 63, 28.2.2004, str. 20).

36

(37)  UL L 337, 13.12.2002, str. 3.

37

(38)  V skladu z zadnjim poglavjem Sporočila Komisije o ugotavljanju uporabnih pravil za oceno nelegalne državne pomoči mora Komisija preveriti, ali so lahko pomoči skladne s kako uredbo Sveta ali Komisije, ki trenutno velja za državne pomoči.

38

---

PRILOGA

Podatki o izvajanju Odločbe Komisije

1.   IZRAČUN ZNESKA POVRAČILA

| 1.1 | Navedite naslednje podrobnosti o višini nelegalne državne pomoči, ki je bila na voljo prejemniku:









  Podroben opis ukrepa (1) | Datum(-i) plačila (2) | Višina pomoči (3) | Valuta | Datum(-i) povračila (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

1.1

Navedite naslednje podrobnosti o višini nelegalne državne pomoči, ki je bila na voljo prejemniku:

Podroben opis ukrepa (1)

Datum(-i) plačila (2)

Višina pomoči (3)

Valuta

Datum(-i) povračila (4)

Pripombe:

| 1.2 | Podrobno razložite, kako se bodo izračunale obresti, plačljive glede na povrnjen znesek pomoči. |
| --- | --- |

1.2

Podrobno razložite, kako se bodo izračunale obresti, plačljive glede na povrnjen znesek pomoči.

2.   NAČRTOVANI ALI ŽE SPREJETI UKREPI ZA POVRAČILO

| 2.1 | Podrobno opišite že sprejete ukrepe in načrtovane ukrepe za zagotovitev takojšnjega in učinkovitega povračila pomoči. Kjer je potrebno, navedite tudi pravno podlago sprejetih ali načrtovanih ukrepov. |
| --- | --- |

2.1

Podrobno opišite že sprejete ukrepe in načrtovane ukrepe za zagotovitev takojšnjega in učinkovitega povračila pomoči. Kjer je potrebno, navedite tudi pravno podlago sprejetih ali načrtovanih ukrepov.

| 2.2 | Kdaj bo povračilo pomoči dokončno izvedeno? |
| --- | --- |

2.2

Kdaj bo povračilo pomoči dokončno izvedeno?

3.   ŽE IZVEDENO POVRAČILO

| 3.1 | Navedite naslednje podrobnosti o pomoči, ki jo je vrnil prejemnik:









  Podroben opis ukrepa | Datum(-i) (5) | Višina vrnjene pomoči | Valuta | Datum(-i) povračila (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

3.1

Navedite naslednje podrobnosti o pomoči, ki jo je vrnil prejemnik:

Podroben opis ukrepa

Datum(-i) (5)

Višina vrnjene pomoči

Valuta

Datum(-i) povračila (6)

| 3.2 | Priložite dokazila o povračilih iz razpredelnice pod točko 3.1. |
| --- | --- |

3.2

Priložite dokazila o povračilih iz razpredelnice pod točko 3.1.

---

(1)

| (°) | Če je ukrep sestavljen iz več obrokov in povračil, navedite podatke v ločenih vrsticah. |
| --- | --- |

(°)

Če je ukrep sestavljen iz več obrokov in povračil, navedite podatke v ločenih vrsticah.

(2)

| (°°) | Datum ali datumi, ko je bila pomoč ali so bili posamezni obroki pomoči prvič na voljo prejemniku. |
| --- | --- |

(°°)

Datum ali datumi, ko je bila pomoč ali so bili posamezni obroki pomoči prvič na voljo prejemniku.

(3)  Višina pomoči, ki je na voljo prejemniku, v ekvivalentih bruto dotacije.

(4)  Datum ali datumi, ko je prejemnik povrnil pomoč ali posamezne obroke pomoči.

(5)

| (°) | Datum ali datumi, ko je bila pomoč ali so bili posamezni obroki pomoči prvič na voljo prejemniku. |
| --- | --- |

(°)

Datum ali datumi, ko je bila pomoč ali so bili posamezni obroki pomoči prvič na voljo prejemniku.

(6)

| (°°) | Datum ali datumi povračila pomoči. |
| --- | --- |

(°°)

Datum ali datumi povračila pomoči.

---

| 26.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/37 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/37

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 23. novembra 2005

o spremembi Odločbe 2005/393/ES glede območij z omejitvami zaradi bolezni modrikastega jezika v Španiji

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4481)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/828/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/75/ES z dne 20. novembra 2000 o določitvi posebnih določb za boj zoper in izkoreninjenje bolezni modrikastega jezika (1) in zlasti člena 8(2)(d), člena 8(3) ter tretjega odstavka člena 19 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2000/75/ES določa pravila za obvladovanje in ukrepe za boj zoper bolezen modrikastega jezika v Skupnosti, vključno z določitvijo okuženih in ogroženih območij in prepovedjo premikov živali z navedenih območij. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2000/75/ES določa pravila za obvladovanje in ukrepe za boj zoper bolezen modrikastega jezika v Skupnosti, vključno z določitvijo okuženih in ogroženih območij in prepovedjo premikov živali z navedenih območij.

| (2) | Odločba Komisije 2005/393/ES z dne 23. maja 2005 o okuženih in ogroženih območjih zaradi bolezni modrikastega jezika in o pogojih, ki veljajo za premike s teh območij ali prek teh območij (2) določa razmejitev globalnih geografskih območij, kjer morajo države članice vzpostaviti okužena in ogrožena območja („območja z omejitvami“) zaradi bolezni modrikastega jezika. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 2005/393/ES z dne 23. maja 2005 o okuženih in ogroženih območjih zaradi bolezni modrikastega jezika in o pogojih, ki veljajo za premike s teh območij ali prek teh območij (2) določa razmejitev globalnih geografskih območij, kjer morajo države članice vzpostaviti okužena in ogrožena območja („območja z omejitvami“) zaradi bolezni modrikastega jezika.

| (3) | Španija je obvestila Komisijo, da so odkrili širjenje virusa na številnih obrobnih območjih območij z omejitvami, ki se nanaša na serotip 4. |
| --- | --- |

(3)

Španija je obvestila Komisijo, da so odkrili širjenje virusa na številnih obrobnih območjih območij z omejitvami, ki se nanaša na serotip 4.

| (4) | Zato je treba ob upoštevanju razpoložljivih podatkov o prenašalcu bolezni in razvoju njegove sezonske aktivnosti razširiti območja z omejitvami. |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba ob upoštevanju razpoložljivih podatkov o prenašalcu bolezni in razvoju njegove sezonske aktivnosti razširiti območja z omejitvami.

| (5) | Odločbo 2005/393/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Odločbo 2005/393/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

V Prilogi I k Odločbi 2005/393/ES se del za navedeno območje E za Španijo nadomesti z:

„Španija:

| — | Province Cádiz, Málaga, Sevilla, Huelva, Córdoba, Cáceres, Badajoz. |
| --- | --- |

—

Province Cádiz, Málaga, Sevilla, Huelva, Córdoba, Cáceres, Badajoz.

| — | Provinca Jaen (comarcas Jaen in Andujar). |
| --- | --- |

—

Provinca Jaen (comarcas Jaen in Andujar).

| — | Provinca Toledo (comarcas Almorox, Belvis de Jara, Gálvez, Mora, Los Navalmorales, Ocaña, Oropesa, Quintanar de la Orden, Madridejos, Talavera de la Reina, Toledo, Torrijos in Juncos). |
| --- | --- |

—

Provinca Toledo (comarcas Almorox, Belvis de Jara, Gálvez, Mora, Los Navalmorales, Ocaña, Oropesa, Quintanar de la Orden, Madridejos, Talavera de la Reina, Toledo, Torrijos in Juncos).

| — | Provinca Avila (comarcas Arenas de San Pedro, Candelada, Cebreros, Las Navas del Marques, Navaluenga in Sotillo de la Adrada). |
| --- | --- |

—

Provinca Avila (comarcas Arenas de San Pedro, Candelada, Cebreros, Las Navas del Marques, Navaluenga in Sotillo de la Adrada).

| — | Provinca Ciudad Real (comarcas Almadén, Almodóvar del Campo, Ciudad Real, Horcajo de los Montes, Malagón, Manzanares in Piedrabuena). |
| --- | --- |

—

Provinca Ciudad Real (comarcas Almadén, Almodóvar del Campo, Ciudad Real, Horcajo de los Montes, Malagón, Manzanares in Piedrabuena).

| — | Provinca Salamanca (comarcas Bejar, Ciudad Rodrigo in Sequeros). |
| --- | --- |

—

Provinca Salamanca (comarcas Bejar, Ciudad Rodrigo in Sequeros).

| — | Provinca Madrid (comarcas Aranjuez, El Escorial, Grinon, Navalcarnero in San Martin de Valdeiglesias).“. |
| --- | --- |

—

Provinca Madrid (comarcas Aranjuez, El Escorial, Grinon, Navalcarnero in San Martin de Valdeiglesias).“.

Člen 2

Ta odločba se uporablja od 29. novembra 2005.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 23. novembra 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 327, 22.12.2000, str. 74.

1

(2)  UL L 130, 24.5.2005, str. 22. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2005/763/ES (UL L 288, 29.10.2005, str. 54).

2

---

| 26.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/39

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 24. novembra 2005

o razveljavitvi Odločb 1999/355/ES in 2001/219/ES

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4500)

(2005/829/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1) in zlasti člena 16(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba 1999/355/ES o nujnih ukrepih proti širjenju škodljivega organizma Anoplophora glabripennis (Motschulsky) v zvezi s Kitajsko (z izjemo Hongkonga) (2) in Odločba 2001/219/ES o začasnih nujnih ukrepih v zvezi z leseno embalažo, ki je v celoti ali deloma iz neobdelanega lesa iglavcev s poreklom iz Kanade, Kitajske, Japonske in Združenih držav Amerike (3) sta zastareli, saj so ustrezne določbe zdaj navedene v Direktivi 2000/29/ES. |
| --- | --- |

(1)

Odločba 1999/355/ES o nujnih ukrepih proti širjenju škodljivega organizma Anoplophora glabripennis (Motschulsky) v zvezi s Kitajsko (z izjemo Hongkonga) (2) in Odločba 2001/219/ES o začasnih nujnih ukrepih v zvezi z leseno embalažo, ki je v celoti ali deloma iz neobdelanega lesa iglavcev s poreklom iz Kanade, Kitajske, Japonske in Združenih držav Amerike (3) sta zastareli, saj so ustrezne določbe zdaj navedene v Direktivi 2000/29/ES.

| (2) | V skladu s tem je treba zaradi doslednosti in jasnosti zakonodaje Skupnosti razveljaviti Odločbi 1999/355/ES in 2001/219/ES. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s tem je treba zaradi doslednosti in jasnosti zakonodaje Skupnosti razveljaviti Odločbi 1999/355/ES in 2001/219/ES.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločbi 1999/355/ES in 2001/219/ES se razveljavita.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 24. novembra 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2005/16/ES (UL L 57, 3.3.2005, str. 19).

1

(2)  UL L 137, 1.6.1999, str. 45. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo 1999/516/ES (UL L 197, 29.7.1999, str. 43).

2

(3)  UL L 81, 21.3.2001, str. 39.

3

---

| 26.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/40

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 25. novembra 2005

o spremembi Odločbe 2003/322/ES glede hranjenja nekaterih ptic iz vrst mrhovinarjev z nekaterimi snovmi kategorije 1

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4521)

(Besedila v španskem, grškem, francoskem, italijanskem in portugalskem jeziku so edina verodostojna)

(2005/830/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1774/2002 z dne 3. oktobra 2002 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi (1), in zlasti člena 23(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2003/322/ES z dne 12. maja 2003 o izvajanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1774/2002 glede hranjenja nekaterih ptic iz vrst mrhovinarjev z nekaterimi snovmi kategorije 1 (2) določa pogoje za odobritev hranjenja nekaterih ogroženih ali zaščitenih ptic iz vrst mrhovinarjev s strani držav članic. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2003/322/ES z dne 12. maja 2003 o izvajanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1774/2002 glede hranjenja nekaterih ptic iz vrst mrhovinarjev z nekaterimi snovmi kategorije 1 (2) določa pogoje za odobritev hranjenja nekaterih ogroženih ali zaščitenih ptic iz vrst mrhovinarjev s strani držav članic.

| (2) | V skladu z navedeno odločbo in da se obvlada tveganje širjenja transmisivnega spongiformnega encefalitisa (TSE), morajo imeti pred uporabo klavni trupi živali iz družine goved, ovac in koz, ki so namenjene za hranjenje, opravljen test na TSE z negativnim rezultatom. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z navedeno odločbo in da se obvlada tveganje širjenja transmisivnega spongiformnega encefalitisa (TSE), morajo imeti pred uporabo klavni trupi živali iz družine goved, ovac in koz, ki so namenjene za hranjenje, opravljen test na TSE z negativnim rezultatom.

| (3) | Za izboljšanje razpoložljivosti krme za ogrožene in zaščitene vrste je primerno, da se uskladijo zahteve za testiranje klavnih trupov, ki se uporabljajo za hranjenje, s specifikacijami iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (3) in da se omeji delež vzorčenih ovčjih in kozjih trupov. |
| --- | --- |

(3)

Za izboljšanje razpoložljivosti krme za ogrožene in zaščitene vrste je primerno, da se uskladijo zahteve za testiranje klavnih trupov, ki se uporabljajo za hranjenje, s specifikacijami iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (3) in da se omeji delež vzorčenih ovčjih in kozjih trupov.

| (4) | Obdrži se prepoved uporabe klavnih trupov za hranjenje, ki imajo opravljen test na TSE s pozitivnim rezultatom. |
| --- | --- |

(4)

Obdrži se prepoved uporabe klavnih trupov za hranjenje, ki imajo opravljen test na TSE s pozitivnim rezultatom.

| (5) | Odločbo 2003/322/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Odločbo 2003/322/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

V Prilogi k Odločbi 2003/322/ES se del B(3)(b) nadomesti z:

| „(b) | zagotoviti, da imajo klavni trupi živali iz družine goved in vsaj 40 % klavnih trupov iz družine ovac in koz, ki so namenjene za hranjenje, opravljen test na TSE z negativnim rezultatom ter da se izvede program spremljanja TSE v skladu s Prilogo III k Uredbi (ES) št. 999/2001; in“. |
| --- | --- |

„(b)

zagotoviti, da imajo klavni trupi živali iz družine goved in vsaj 40 % klavnih trupov iz družine ovac in koz, ki so namenjene za hranjenje, opravljen test na TSE z negativnim rezultatom ter da se izvede program spremljanja TSE v skladu s Prilogo III k Uredbi (ES) št. 999/2001; in“.

Člen 2

Ta odločba se uporablja od 1. decembra 2005.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Republiko Ciper in Portugalsko republiko.

V Bruslju, 25. novembra 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 273, 10.10.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 416/2005 (UL L 66, 12.3.2005, str. 10).

1

(2)  UL L 117, 13.5.2003, str. 32. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2004/455/ES (UL L 156, 30.4.2004, str. 45) (popravljena različica v UL L 202, 7.6.2004, str. 31).

2

(3)  UL L 147, 31.5.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1292/2005 (UL L 205, 6.8.2005, str. 3).

3

---

Evropska centralna banka

| 26.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/41

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 17. novembra 2005

o razdelitvi prihodka Evropske centralne banke iz naslova eurobankovcev v obtoku med nacionalne centralne banke sodelujočih držav članic

(ECB/2005/11)

(2005/831/ES)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 33 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za omogočitev razporeditve sredstev v rezervacije za tveganja deviznega tečaja, obrestne mere in cene zlata je treba ponovno sprejeti Sklep ECB/2002/9 z dne 21. novembra 2002 o porazdelitvi prihodka Evropske centralne banke iz naslova eurobankovcev v obtoku med nacionalne centralne banke sodelujočih držav članic (1). Dodatno je iz operativnih razlogov primerneje, da se prihodek Evropske centralne banke (ECB) iz naslova eurobankovcev v obtoku razdeli samo enkrat za vsako poslovno leto, ne pa za vsako četrtletje. |
| --- | --- |

(1)

Za omogočitev razporeditve sredstev v rezervacije za tveganja deviznega tečaja, obrestne mere in cene zlata je treba ponovno sprejeti Sklep ECB/2002/9 z dne 21. novembra 2002 o porazdelitvi prihodka Evropske centralne banke iz naslova eurobankovcev v obtoku med nacionalne centralne banke sodelujočih držav članic (1). Dodatno je iz operativnih razlogov primerneje, da se prihodek Evropske centralne banke (ECB) iz naslova eurobankovcev v obtoku razdeli samo enkrat za vsako poslovno leto, ne pa za vsako četrtletje.

| (2) | Sklep ECB/2001/15 z dne 6. decembra 2001 o izdajanju eurobankovcev (2) določa razdelitev eurobankovcev v obtoku med nacionalne centralne banke (NCB) sorazmerno z njihovimi vplačanimi deleži v kapitalu ECB. Po členu 4 Sklepa ECB/2001/15 in prilogi k temu sklepu je ECB dodeljeno 8 % skupne vrednosti eurobankovcev v obtoku. ECB ima terjatve znotraj Eurosistema do NCB v sorazmerju z njihovimi deleži v ključu vpisanega kapitala v višini, enaki vrednosti eurobankovcev, ki jih izdaja. |
| --- | --- |

(2)

Sklep ECB/2001/15 z dne 6. decembra 2001 o izdajanju eurobankovcev (2) določa razdelitev eurobankovcev v obtoku med nacionalne centralne banke (NCB) sorazmerno z njihovimi vplačanimi deleži v kapitalu ECB. Po členu 4 Sklepa ECB/2001/15 in prilogi k temu sklepu je ECB dodeljeno 8 % skupne vrednosti eurobankovcev v obtoku. ECB ima terjatve znotraj Eurosistema do NCB v sorazmerju z njihovimi deleži v ključu vpisanega kapitala v višini, enaki vrednosti eurobankovcev, ki jih izdaja.

| (3) | V skladu s členom 2(2) Sklepa ECB/2001/16 z dne 6. decembra 2001 o razporeditvi denarnega prihodka nacionalnih centralnih bank sodelujočih držav članic za poslovno leto 2002 (3), se saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku obrestujejo po referenčni obrestni meri. Po členu 2(3) Sklepa ECB/2001/16 se te obresti poravnajo s plačili preko sistema TARGET. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 2(2) Sklepa ECB/2001/16 z dne 6. decembra 2001 o razporeditvi denarnega prihodka nacionalnih centralnih bank sodelujočih držav članic za poslovno leto 2002 (3), se saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku obrestujejo po referenčni obrestni meri. Po členu 2(3) Sklepa ECB/2001/16 se te obresti poravnajo s plačili preko sistema TARGET.

| (4) | Uvodna izjava 6 k Sklepu ECB/2001/16 določa, da bi se prihodek, ki nastaja v ECB od obrestovanja njenih terjatev znotraj Eurosistema do NCB, ki se nanašajo na njen delež eurobankovcev v obtoku, načeloma moral razdeliti med NCB v skladu s sklepi Sveta ECB sorazmerno z njihovimi deleži v ključu vpisanega kapitala in v istem poslovnem letu, ko se nateče. |
| --- | --- |

(4)

Uvodna izjava 6 k Sklepu ECB/2001/16 določa, da bi se prihodek, ki nastaja v ECB od obrestovanja njenih terjatev znotraj Eurosistema do NCB, ki se nanašajo na njen delež eurobankovcev v obtoku, načeloma moral razdeliti med NCB v skladu s sklepi Sveta ECB sorazmerno z njihovimi deleži v ključu vpisanega kapitala in v istem poslovnem letu, ko se nateče.

| (5) | Pri razdelitvi prihodka, ki nastaja v ECB od obrestovanja njenih terjatev znotraj Eurosistema do NCB, ki se nanašajo na njen delež eurobankovcev v obtoku, bi morala ECB upoštevati oceno svojega finančnega rezultata za to leto, v kateri je ustrezno vključena potreba po razporeditvi sredstev v rezervacije za tveganja deviznega tečaja, obrestne mere in cene zlata ter razpoložljivost rezervacij, ki se lahko sprostijo za pokritje predvidenih odhodkov. |
| --- | --- |

(5)

Pri razdelitvi prihodka, ki nastaja v ECB od obrestovanja njenih terjatev znotraj Eurosistema do NCB, ki se nanašajo na njen delež eurobankovcev v obtoku, bi morala ECB upoštevati oceno svojega finančnega rezultata za to leto, v kateri je ustrezno vključena potreba po razporeditvi sredstev v rezervacije za tveganja deviznega tečaja, obrestne mere in cene zlata ter razpoložljivost rezervacij, ki se lahko sprostijo za pokritje predvidenih odhodkov.

| (6) | Svet ECB bi moral pri ugotavljanju zneska čistega dobička ECB, ki se prenese v sklad splošnih rezerv v skladu s členom 33.1 Statuta, upoštevati, da je treba vsak del tega dobička, ki ustreza prihodku iz naslova eurobankovcev v obtoku, v celoti razdeliti med NCB – |
| --- | --- |

(6)

Svet ECB bi moral pri ugotavljanju zneska čistega dobička ECB, ki se prenese v sklad splošnih rezerv v skladu s členom 33.1 Statuta, upoštevati, da je treba vsak del tega dobička, ki ustreza prihodku iz naslova eurobankovcev v obtoku, v celoti razdeliti med NCB –

SKLENIL:

Člen 1

Opredelitve

V tem sklepu:

| (a) | „sodelujoče države članice“ pomenijo države članice, ki so sprejele euro v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

„sodelujoče države članice“ pomenijo države članice, ki so sprejele euro v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti;

| (b) | „NCB“ pomeni nacionalne centralne banke sodelujočih držav članic; |
| --- | --- |

(b)

„NCB“ pomeni nacionalne centralne banke sodelujočih držav članic;

| (c) | „saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku“ pomenijo terjatve in obveznosti, ki nastajajo med posamezno NCB in ECB ter med eno NCB in drugimi NCB zaradi uporabe člena 4 Sklepa ECB/2001/15; |
| --- | --- |

(c)

„saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku“ pomenijo terjatve in obveznosti, ki nastajajo med posamezno NCB in ECB ter med eno NCB in drugimi NCB zaradi uporabe člena 4 Sklepa ECB/2001/15;

| (d) | „prihodek ECB iz naslova eurobankovcev v obtoku“ pomeni prihodek, ki nastaja v ECB od obrestovanja njenih terjatev znotraj Eurosistema do NCB, ki se nanašajo na njen delež eurobankovcev v obtoku, zaradi uporabe člena 2 Sklepa ECB/2001/16. |
| --- | --- |

(d)

„prihodek ECB iz naslova eurobankovcev v obtoku“ pomeni prihodek, ki nastaja v ECB od obrestovanja njenih terjatev znotraj Eurosistema do NCB, ki se nanašajo na njen delež eurobankovcev v obtoku, zaradi uporabe člena 2 Sklepa ECB/2001/16.

Člen 2

Vmesna razdelitev prihodka ECB iz naslova eurobankovcev v obtoku

1.   Prihodek ECB iz naslova eurobankovcev v obtoku v celoti zapade v plačilo NCB v istem poslovnem letu, v katerem nastane, in se razdeli med NCB sorazmerno z njihovimi vplačanimi deleži v vpisanem kapitalu ECB.

2.   ECB razdeli med NCB svoj prihodek iz naslova eurobankovcev v obtoku, ki nastane vsako poslovno leto, na drugi delovni dan naslednjega leta.

3.   Znesek prihodka ECB iz naslova eurobankovcev v obtoku se lahko v skladu s sklepom Sveta ECB na podlagi Statuta zmanjša glede na stroške, ki jih ima ECB v zvezi z izdajo in ravnanjem z eurobankovci.

Člen 3

Odstopanje od člena 2

Z odstopanjem od člena 2:

| 1. | Svet ECB pred koncem poslovnega leta odloči, da se dela ali celotnega prihodka ECB iz naslova eurobankovcev v obtoku ne razdeli v skladu s členom 2, in sicer v obsegu, ki je potreben za to, da znesek razdeljenega prihodka ne preseže čistega dobička ECB za tisto leto, če Svet ECB na podlagi obrazložene ocene s strani Izvršilnega odbora pričakuje, da bo ECB imela skupno letno izgubo ali da bo ustvarila letni čisti dobiček, ki bo manjši od ocenjenega zneska njenega prihodka iz naslova eurobankovcev v obtoku. |
| --- | --- |

1.

Svet ECB pred koncem poslovnega leta odloči, da se dela ali celotnega prihodka ECB iz naslova eurobankovcev v obtoku ne razdeli v skladu s členom 2, in sicer v obsegu, ki je potreben za to, da znesek razdeljenega prihodka ne preseže čistega dobička ECB za tisto leto, če Svet ECB na podlagi obrazložene ocene s strani Izvršilnega odbora pričakuje, da bo ECB imela skupno letno izgubo ali da bo ustvarila letni čisti dobiček, ki bo manjši od ocenjenega zneska njenega prihodka iz naslova eurobankovcev v obtoku.

| 2. | Svet ECB lahko pred koncem poslovnega leta odloči, da se del ali celotni prihodek ECB iz naslova eurobankovcev v obtoku prenese v rezervacije za tveganja deviznega tečaja, obrestne mere in cene zlata. |
| --- | --- |

2.

Svet ECB lahko pred koncem poslovnega leta odloči, da se del ali celotni prihodek ECB iz naslova eurobankovcev v obtoku prenese v rezervacije za tveganja deviznega tečaja, obrestne mere in cene zlata.

Člen 4

Končni določbi

1.   Sklep ECB/2002/9 se razveljavi. Sklicevanja na razveljavljeni sklep se štejejo za sklicevanja na ta sklep.

2.   Ta sklep začne veljati naslednji dan po sprejetju.

V Frankfurtu na Majni, 17. novembra 2005

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  UL L 323, 28.11.2002, str. 49.

1

(2)  UL L 337, 20.12.2001, str. 52. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom ECB/2004/9 (UL L 205, 9.6.2004, str. 17).

2

(3)  UL L 337, 20.12.2001, str. 55. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom ECB/2003/22 (UL L 9, 15.1.2004, str. 39).

3

---

| 26.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 311/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 311/43

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 17. novembra 2005

o spremembah Sklepa ECB/2002/11 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke

(ECB/2005/12)

(2005/832/ES)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 26.2 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska centralna banka (ECB) bi morala biti ob upoštevanju narave svoje dejavnosti ustrezno zavarovana pred tveganji deviznega tečaja, obrestne mere in cene zlata. Svet ECB lahko v bilanci stanja ECB oblikuje rezervacije za takšna tveganja. |
| --- | --- |

(1)

Evropska centralna banka (ECB) bi morala biti ob upoštevanju narave svoje dejavnosti ustrezno zavarovana pred tveganji deviznega tečaja, obrestne mere in cene zlata. Svet ECB lahko v bilanci stanja ECB oblikuje rezervacije za takšna tveganja.

| (2) | Člen 3(2) Sklepa ECB/2005/11 o razdelitvi prihodka Evropske centralne banke iz naslova eurobankovcev v obtoku med nacionalne centralne banke sodelujočih držav članic (1) določa, da Svet ECB lahko pred koncem poslovnega leta odloči, da se del ali celotni prihodek ECB iz naslova eurobankovcev v obtoku prenese v rezervacije za tveganja deviznega tečaja, obrestne mere in cene zlata – |
| --- | --- |

(2)

Člen 3(2) Sklepa ECB/2005/11 o razdelitvi prihodka Evropske centralne banke iz naslova eurobankovcev v obtoku med nacionalne centralne banke sodelujočih držav članic (1) določa, da Svet ECB lahko pred koncem poslovnega leta odloči, da se del ali celotni prihodek ECB iz naslova eurobankovcev v obtoku prenese v rezervacije za tveganja deviznega tečaja, obrestne mere in cene zlata –

SKLENIL:

Člen 1

Naslednji člen 6a se vstavi v Poglavje II Sklepa ECB/2002/11 (2):

„Člen 6a

Rezervacije za tveganja deviznega tečaja, obrestne mere in cene zlata

Svet ECB lahko ob upoštevanju narave dejavnosti ECB oblikuje v bilanci stanja ECB rezervacije za tveganja deviznega tečaja, obrestne mere in cene zlata. Svet ECB odloči o velikosti in uporabi rezervacij na podlagi obrazložene ocene izpostavljenosti ECB tem tveganjem.“

Člen 2

Končna določba

Ta sklep začne veljati naslednji dan po sprejetju.

V Frankfurtu na Majni, 17. novembra 2005

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Glej stran 41 tega uradnega lista.

1

(2)  UL L 58, 3.3.2003, str. 38.

2

---