# Официален вестник C 283/2021

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 283 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6415 юли 2021 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 283

Издание на български език

Информация и известия

Година 6415 юли 2021 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | ПРЕПОРЪКИ |
| | Съвет |
| 2021/C 283/01 | Препоръка на Съвета от 13 юли 2021 година относно икономическата политика на еврозоната | 1 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

ПРЕПОРЪКИ

Съвет

2021/C 283/01

Препоръка на Съвета от 13 юли 2021 година относно икономическата политика на еврозоната

1

---

| | IV   Информация |
| --- | --- |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2021/C 283/02 | Обменен курс на еврото — 14 юли 2021 година | 8 |

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2021/C 283/02

Обменен курс на еврото — 14 юли 2021 година

8

---

| | V   Становища |
| --- | --- |
| | АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ |
| | Европейска комисия |
| 2021/C 283/03 | Покани за представяне на предложения и свързани дейности по работната програма на Европейския научноизследователски съвет за 2022 г. по Рамковата програма за научни изследвания и иновации Хоризонт Европа (2021—2027 г.) | 9 |
| | ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА |
| | Европейска комисия |
| 2021/C 283/04 | Предварително уведомление за концентрация (Дело M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  ) | 10 |
| | ДРУГИ АКТОВЕ |
| | Европейска комисия |
| 2021/C 283/05 | Публикация на заявление за регистрация на наименование съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни | 12 |
| 2021/C 283/06 | Публикуване на съобщение за одобрение настандартно изменение в продуктовата спецификация на наименование влозаро-винарския сектор по член 17, параграфи 2 и 3 от Делегиран регламент (ЕС) 2019/33 на Комисията | 15 |
| 2021/C 283/07 | Публикуване на съобщение за одобрение на стандартно изменение в продуктовата спецификация на наименование в лозаро-винарския сектор по член 17, параграфи 2 и 3 от Делегиран регламент (ЕС) 2019/33 на Комисията | 20 |

V   Становища

АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ

Европейска комисия

2021/C 283/03

Покани за представяне на предложения и свързани дейности по работната програма на Европейския научноизследователски съвет за 2022 г. по Рамковата програма за научни изследвания и иновации Хоризонт Европа (2021—2027 г.)

9

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Европейска комисия

2021/C 283/04

Предварително уведомление за концентрация (Дело M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  )

1

10

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

2021/C 283/05

Публикация на заявление за регистрация на наименование съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни

12

2021/C 283/06

Публикуване на съобщение за одобрение настандартно изменение в продуктовата спецификация на наименование влозаро-винарския сектор по член 17, параграфи 2 и 3 от Делегиран регламент (ЕС) 2019/33 на Комисията

15

2021/C 283/07

Публикуване на съобщение за одобрение на стандартно изменение в продуктовата спецификация на наименование в лозаро-винарския сектор по член 17, параграфи 2 и 3 от Делегиран регламент (ЕС) 2019/33 на Комисията

20

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП. |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП.

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

ПРЕПОРЪКИ

Съвет

| 15.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 283/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 283/1

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 13 юли 2021 година

относно икономическата политика на еврозоната

(2021/C 283/01)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз и по-специално член 136 във връзка с член 121, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | В резултат на кризата във връзка с пандемията от COVID-19 икономиката на еврозоната претърпя внезапна и дълбока рецесия през първата половина на 2020 г. Независимо от силния икономически подем през третото тримесечие на 2020 г., съпътстващ вдигането на противоепидемичните мерки, засилването на разпространението на COVID-19 и налагането на нови противоепидемични мерки през четвъртото тримесечие на 2020 г. допълнително увеличиха несигурността и показаха, че еврозоната все още е уязвима по отношение на продължаващата здравна криза. Кризата във връзка с COVID-19 предизвика редица големи сътресения в търсенето и предлагането, изразяващи се в очакван спад на брутния вътрешен продукт (БВП) със 7,8% през 2020 г. според икономическата прогноза на службите на Комисията от есента на 2020 г. Поради това се прогнозира, че възстановяването през 2021 г. ще бъде по-бавно от очакваното и че голямата разлика между фактическия и потенциалния БВП в размер на около -7,0% от потенциалния БВП в еврозоната през 2020 г. няма да бъде преодоляна до края на 2021 г. По отношение на икономическите перспективи преобладава значителна несигурност, свързана с развитието на пандемията от COVID-19 и промените в поведението на икономическите субекти. Бързите действия на национално равнище и на равнището на Съюза, включително споразумението, постигнато от Европейския съвет по инструмента за възстановяване Next Generation EU, значително спомогнаха за компенсиране на някои от отрицателните последици от сътресенията в търсенето и предлагането и за стабилизиране на пазарите. Както частното потребление, така и инвестициите бяха засегнати сериозно, което на свой ред се отрази отрицателно върху цените и заплатите. Перспективите на пазара на труда също се влошиха, като по този начин се прекъсна наблюдаваното в продължение на 7 години подобрение. Увеличаването на безработицата досега беше смекчавано от успешното прилагане на амбициозни мерки на политиката във всички държави членки – например режим на работа при непълно работно време и други политики за подпомагане с цел избягване на масови съкращения и големи загуби на доходи – и от свързаното с него намаляване на общия брой отработени часове, както и от спада в равнищата на активност. |
| --- | --- |

(1)

В резултат на кризата във връзка с пандемията от COVID-19 икономиката на еврозоната претърпя внезапна и дълбока рецесия през първата половина на 2020 г. Независимо от силния икономически подем през третото тримесечие на 2020 г., съпътстващ вдигането на противоепидемичните мерки, засилването на разпространението на COVID-19 и налагането на нови противоепидемични мерки през четвъртото тримесечие на 2020 г. допълнително увеличиха несигурността и показаха, че еврозоната все още е уязвима по отношение на продължаващата здравна криза. Кризата във връзка с COVID-19 предизвика редица големи сътресения в търсенето и предлагането, изразяващи се в очакван спад на брутния вътрешен продукт (БВП) със 7,8% през 2020 г. според икономическата прогноза на службите на Комисията от есента на 2020 г. Поради това се прогнозира, че възстановяването през 2021 г. ще бъде по-бавно от очакваното и че голямата разлика между фактическия и потенциалния БВП в размер на около -7,0% от потенциалния БВП в еврозоната през 2020 г. няма да бъде преодоляна до края на 2021 г. По отношение на икономическите перспективи преобладава значителна несигурност, свързана с развитието на пандемията от COVID-19 и промените в поведението на икономическите субекти. Бързите действия на национално равнище и на равнището на Съюза, включително споразумението, постигнато от Европейския съвет по инструмента за възстановяване Next Generation EU, значително спомогнаха за компенсиране на някои от отрицателните последици от сътресенията в търсенето и предлагането и за стабилизиране на пазарите. Както частното потребление, така и инвестициите бяха засегнати сериозно, което на свой ред се отрази отрицателно върху цените и заплатите. Перспективите на пазара на труда също се влошиха, като по този начин се прекъсна наблюдаваното в продължение на 7 години подобрение. Увеличаването на безработицата досега беше смекчавано от успешното прилагане на амбициозни мерки на политиката във всички държави членки – например режим на работа при непълно работно време и други политики за подпомагане с цел избягване на масови съкращения и големи загуби на доходи – и от свързаното с него намаляване на общия брой отработени часове, както и от спада в равнищата на активност.

| (2) | Кризата във връзка с COVID-19 увеличава икономическите различия между държавите членки от еврозоната. Тези различия се дължат на няколко фактора, включително: интензивността и продължителността на сътресението, предизвикано от COVID-19; относителния размер и икономическото значение на секторите, свързани с контакти между хората като например туризъм, бизнес пътувания и хотелиерство; и разликите в наличното фискално пространство. Тези разлики оказват влияние върху доверието, инвестициите и перспективите за растеж, както и върху регионалните различия, които съществуваха преди кризата във връзка с COVID-19, но които сега могат да се изострят. В по-дългосрочен план настоящата криза може да окаже трайно отрицателно въздействие върху потенциалния растеж и разликите в доходите поради по-ограничения човешки и физически капитал (както материален, така и нематериален). Това потенциално отрицателно въздействие би могло да доведе до още по-нисък ръст на производителността на труда и на доходите и до по-голямо неравенство. |
| --- | --- |

(2)

Кризата във връзка с COVID-19 увеличава икономическите различия между държавите членки от еврозоната. Тези различия се дължат на няколко фактора, включително: интензивността и продължителността на сътресението, предизвикано от COVID-19; относителния размер и икономическото значение на секторите, свързани с контакти между хората като например туризъм, бизнес пътувания и хотелиерство; и разликите в наличното фискално пространство. Тези разлики оказват влияние върху доверието, инвестициите и перспективите за растеж, както и върху регионалните различия, които съществуваха преди кризата във връзка с COVID-19, но които сега могат да се изострят. В по-дългосрочен план настоящата криза може да окаже трайно отрицателно въздействие върху потенциалния растеж и разликите в доходите поради по-ограничения човешки и физически капитал (както материален, така и нематериален). Това потенциално отрицателно въздействие би могло да доведе до още по-нисък ръст на производителността на труда и на доходите и до по-голямо неравенство.

| (3) | Бързата и силна реакция от страна на Съюза, включително Next Generation EU, който включва Механизма за възстановяване и устойчивост, създаден с Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), повиши доверието на пазара и показа солидарността и единството на целите на държавите членки при координиране на усилията им за възобновяване на икономическия растеж и укрепване на икономическата и социалната устойчивост. За много кратко време бяха договорени редица нови инструменти за Съюза и еврозоната. Тези инструменти вече осигуряват защитна мрежа за работниците — чрез Европейския инструмент за временна подкрепа с цел смекчаване на рисковете от безработица при извънредни обстоятелства (SURE), създаден с Регламент (ЕС) 2020/672 на Съвета (4), за предприятията — чрез общоевропейската гаранционна схема на Европейската инвестиционна банка, и за държавите членки с цел подпомагане на националното финансиране на преките и непреките разходи за здравеопазване, лечение и превенция поради кризата във връзка с COVID-19 — чрез Инструмента за подпомагане при пандемична криза по линия на Европейския механизъм за стабилност, приет от Съвета на управителите на Европейския механизъм за стабилност на 15 май 2020 г. Реакцията на политиката на Съюза включваше също задействането на общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж и временна рамка за използване на гъвкавостта съгласно правилата на Съюза за държавната помощ. Средствата по политиката на сближаване бяха пренасочени там, където са най-необходими, чрез Инвестиционната инициатива в отговор на коронавируса съгласно Регламент (ЕС) 2020/460 на Европейския парламент и на Съвета (5) и чрез Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса — плюс съгласно Регламент (ЕС) 2020/558 на Европейския парламент и на Съвета (6). |
| --- | --- |

(3)

Бързата и силна реакция от страна на Съюза, включително Next Generation EU, който включва Механизма за възстановяване и устойчивост, създаден с Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), повиши доверието на пазара и показа солидарността и единството на целите на държавите членки при координиране на усилията им за възобновяване на икономическия растеж и укрепване на икономическата и социалната устойчивост. За много кратко време бяха договорени редица нови инструменти за Съюза и еврозоната. Тези инструменти вече осигуряват защитна мрежа за работниците — чрез Европейския инструмент за временна подкрепа с цел смекчаване на рисковете от безработица при извънредни обстоятелства (SURE), създаден с Регламент (ЕС) 2020/672 на Съвета (4), за предприятията — чрез общоевропейската гаранционна схема на Европейската инвестиционна банка, и за държавите членки с цел подпомагане на националното финансиране на преките и непреките разходи за здравеопазване, лечение и превенция поради кризата във връзка с COVID-19 — чрез Инструмента за подпомагане при пандемична криза по линия на Европейския механизъм за стабилност, приет от Съвета на управителите на Европейския механизъм за стабилност на 15 май 2020 г. Реакцията на политиката на Съюза включваше също задействането на общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж и временна рамка за използване на гъвкавостта съгласно правилата на Съюза за държавната помощ. Средствата по политиката на сближаване бяха пренасочени там, където са най-необходими, чрез Инвестиционната инициатива в отговор на коронавируса съгласно Регламент (ЕС) 2020/460 на Европейския парламент и на Съвета (5) и чрез Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса — плюс съгласно Регламент (ЕС) 2020/558 на Европейския парламент и на Съвета (6).

| (4) | Прилагането на добре разработени политики в контекста на Next Generation EU и неговия основен инструмент — Механизма за възстановяване и устойчивост, ще даде нов тласък на държавите членки за започване на реформи за стимулиране на растежа и ще повиши равнището и качеството на инвестициите в съответствие с целите за устойчивост и екологичния и цифровия преход. Това прилагане следва да спомогне за изграждането на човешки капитал, да подкрепи успешния преход на работниците от едно работно място към друго, който, наред със средствата по политиката на сближаване, ще бъде от съществено значение за гарантиране на сближаването, насърчаване на заетостта и производителността и повишаване на икономическата и социалната устойчивост. Целите на Съюза за растеж и националните структурни предизвикателства, включително набелязаните в специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г. и 2020 г., са от ключово значение в това отношение. Годишната стратегия за устойчив растеж за 2021 г., предвидена със съобщението на Комисията от 17 септември 2020 г., която насърчава постигането на тези цели за растеж, предлага седем водещи инициативи: 1) ускоряване; 2) саниране; 3) зареждане и презареждане; 4) свързаност; 5) модернизиране; 6) разрастване и 7) преквалификация и повишаване на квалификацията. Тези водещи области представляват общи предизвикателства, които изискват координирани инвестиции и реформи. Държавите членки се насърчават да насочват инвестиции, да провеждат реформи и да интегрират допълнително своите вериги за създаване на стойност в тези водещи области. В Регламент (ЕС) 2021/241 се предвижда плановете за възстановяване и устойчивост на държавите членки от еврозоната да бъдат съгласувани с предизвикателствата и приоритетите, посочени в препоръката на Съвета относно икономическата политика на еврозоната. Тази съгласуваност следва да бъде взета предвид при оценката на плановете за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(4)

Прилагането на добре разработени политики в контекста на Next Generation EU и неговия основен инструмент — Механизма за възстановяване и устойчивост, ще даде нов тласък на държавите членки за започване на реформи за стимулиране на растежа и ще повиши равнището и качеството на инвестициите в съответствие с целите за устойчивост и екологичния и цифровия преход. Това прилагане следва да спомогне за изграждането на човешки капитал, да подкрепи успешния преход на работниците от едно работно място към друго, който, наред със средствата по политиката на сближаване, ще бъде от съществено значение за гарантиране на сближаването, насърчаване на заетостта и производителността и повишаване на икономическата и социалната устойчивост. Целите на Съюза за растеж и националните структурни предизвикателства, включително набелязаните в специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г. и 2020 г., са от ключово значение в това отношение. Годишната стратегия за устойчив растеж за 2021 г., предвидена със съобщението на Комисията от 17 септември 2020 г., която насърчава постигането на тези цели за растеж, предлага седем водещи инициативи: 1) ускоряване; 2) саниране; 3) зареждане и презареждане; 4) свързаност; 5) модернизиране; 6) разрастване и 7) преквалификация и повишаване на квалификацията. Тези водещи области представляват общи предизвикателства, които изискват координирани инвестиции и реформи. Държавите членки се насърчават да насочват инвестиции, да провеждат реформи и да интегрират допълнително своите вериги за създаване на стойност в тези водещи области. В Регламент (ЕС) 2021/241 се предвижда плановете за възстановяване и устойчивост на държавите членки от еврозоната да бъдат съгласувани с предизвикателствата и приоритетите, посочени в препоръката на Съвета относно икономическата политика на еврозоната. Тази съгласуваност следва да бъде взета предвид при оценката на плановете за възстановяване и устойчивост.

| (5) | Еврозоната се нуждае от микс от икономически политики, който е подкрепящ, координиран, всеобхватен и последователен, за да се смекчи въздействието на пандемията от COVID-19, при пълно спазване на предпазните мерки по Договора по отношение на съответните институции. Целта е да се ограничи всяко отрицателно дългосрочно въздействие върху пазара на труда, да се намалят значителните икономически и социални различия, да се преодолеят дисбалансите и други макрозначими рискове и в по-общ план да се избегнат отрицателните последици за потенциалния растеж и ценовата стабилност и да се осигурят устойчиви публични финанси в средносрочен план. Взаимната съгласуваност на трите основни измерения на микса от политики за еврозоната – парична, фискална и структурна – заедно с финансовата стабилност, е от съществено значение за осигуряването на подкрепяща обща политическа позиция за еврозоната. |
| --- | --- |

(5)

Еврозоната се нуждае от микс от икономически политики, който е подкрепящ, координиран, всеобхватен и последователен, за да се смекчи въздействието на пандемията от COVID-19, при пълно спазване на предпазните мерки по Договора по отношение на съответните институции. Целта е да се ограничи всяко отрицателно дългосрочно въздействие върху пазара на труда, да се намалят значителните икономически и социални различия, да се преодолеят дисбалансите и други макрозначими рискове и в по-общ план да се избегнат отрицателните последици за потенциалния растеж и ценовата стабилност и да се осигурят устойчиви публични финанси в средносрочен план. Взаимната съгласуваност на трите основни измерения на микса от политики за еврозоната – парична, фискална и структурна – заедно с финансовата стабилност, е от съществено значение за осигуряването на подкрепяща обща политическа позиция за еврозоната.

| (6) | Своевременната намеса на Европейската централна банка (ЕЦБ) в паричната политика има за цел поддържане на целостта на трансмисионните канали на паричната политика и запазване на средносрочната ценова стабилност. ЕЦБ обяви значителни покупки на активи от публичния и частния сектор в рамките на своята програма за закупуване на активи в условията на извънредна ситуация, създадена с Решение (ЕС) 2020/440 на Европейската централна банка (7), възлизаща на 1 850 млрд. евро поне до края на март 2022 г., както и в рамките на програмата за закупуване от корпоративния сектор на активи, създадена с Решение (ЕС) 2016/948 на Европейската централна банка (8), възлизаща на нетни покупки на стойност 20 млрд. евро на месец, заедно с допълнителен пакет от 120 млрд. евро до края на 2020 г. Наред с това ЕЦБ предлага целеви дългосрочни операции по рефинансиране при много благоприятни условия, като подпомага банковото кредитиране на предприятията и домакинствата. |
| --- | --- |

(6)

Своевременната намеса на Европейската централна банка (ЕЦБ) в паричната политика има за цел поддържане на целостта на трансмисионните канали на паричната политика и запазване на средносрочната ценова стабилност. ЕЦБ обяви значителни покупки на активи от публичния и частния сектор в рамките на своята програма за закупуване на активи в условията на извънредна ситуация, създадена с Решение (ЕС) 2020/440 на Европейската централна банка (7), възлизаща на 1 850 млрд. евро поне до края на март 2022 г., както и в рамките на програмата за закупуване от корпоративния сектор на активи, създадена с Решение (ЕС) 2016/948 на Европейската централна банка (8), възлизаща на нетни покупки на стойност 20 млрд. евро на месец, заедно с допълнителен пакет от 120 млрд. евро до края на 2020 г. Наред с това ЕЦБ предлага целеви дългосрочни операции по рефинансиране при много благоприятни условия, като подпомага банковото кредитиране на предприятията и домакинствата.

| (7) | Предвижда се фискалната позиция да бъде силно експанзивна през 2020 г. и да остане подкрепяща през 2021 г. както на равнището на еврозоната, така и на национално равнище, като се изключат спешните мерки, а също и благодарение на някои вече обявени мерки за възстановяване. Координирането на националните фискални политики, при пълно зачитане на Пакта за стабилност и растеж, е от решаващо значение за ефективния отговор на кризата във връзка с COVID-19, устойчивото възстановяване и правилното функциониране на Икономическия и паричен съюз (ИПС). На 20 март 2020 г. Комисията заключи, че икономиката на Съюза претърпява сериозен икономически спад и условията за задействане на общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж са изпълнени. Това заключение беше одобрено от финансовите министри на държавите членки на 23 март 2020 г.. Държавите членки въведоха значителни бюджетни мерки за овладяване на кризата във връзка с COVID-19и за предоставяне на подкрепа на особено засегнатите физически лица и предприятия, както и извънредна подкрепа за ликвидността, главно чрез гаранции, предоставени на дружествата и на банките, за да се осигури кредитният поток. На равнище на Съюза ще бъде предоставена допълнителна координирана фискална подкрепа, по-специално чрез Механизма за възстановяване и устойчивост, а общата клауза за дерогация ще продължи да действа през 2021 г. През пролетта на 2021 г., като вземе предвид актуализираните макроикономически прогнози, Комисията отново ще оцени положението и ще направи преглед на прилагането на общата клауза за дерогация. |
| --- | --- |

(7)

Предвижда се фискалната позиция да бъде силно експанзивна през 2020 г. и да остане подкрепяща през 2021 г. както на равнището на еврозоната, така и на национално равнище, като се изключат спешните мерки, а също и благодарение на някои вече обявени мерки за възстановяване. Координирането на националните фискални политики, при пълно зачитане на Пакта за стабилност и растеж, е от решаващо значение за ефективния отговор на кризата във връзка с COVID-19, устойчивото възстановяване и правилното функциониране на Икономическия и паричен съюз (ИПС). На 20 март 2020 г. Комисията заключи, че икономиката на Съюза претърпява сериозен икономически спад и условията за задействане на общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж са изпълнени. Това заключение беше одобрено от финансовите министри на държавите членки на 23 март 2020 г.. Държавите членки въведоха значителни бюджетни мерки за овладяване на кризата във връзка с COVID-19и за предоставяне на подкрепа на особено засегнатите физически лица и предприятия, както и извънредна подкрепа за ликвидността, главно чрез гаранции, предоставени на дружествата и на банките, за да се осигури кредитният поток. На равнище на Съюза ще бъде предоставена допълнителна координирана фискална подкрепа, по-специално чрез Механизма за възстановяване и устойчивост, а общата клауза за дерогация ще продължи да действа през 2021 г. През пролетта на 2021 г., като вземе предвид актуализираните макроикономически прогнози, Комисията отново ще оцени положението и ще направи преглед на прилагането на общата клауза за дерогация.

| (8) | Икономическите последици от кризата във връзка с COVID-19 оказват силно отрицателно въздействие върху публичните финанси. Когато здравните и икономическите условия го позволяват, пренасочването на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, включително чрез постепенно премахване на спешните мерки, ще допринесе за осигуряването на фискална устойчивост в средносрочен план. Такова пренасочване следва да се направи по начин, който смекчава въздействието на кризата върху социалната сфера и пазара на труда и допринася за социалната устойчивост. Реформите, насочени към подобряване на състава на националните бюджети и към гарантиране на фискална устойчивост в дългосрочен план, включително с оглед на изменението на климата и предизвикателствата в областта на здравеопазването, изглеждат особено уместни. Подобряването на състава на националните бюджети, особено чрез преглед на разходите и ефективни рамки за обществените поръчки, може да създаде така необходимото фискално пространство. Практиките на екологосъобразно бюджетиране могат също така да спомогнат за справяне с предизвикателствата, свързани със смекчаването на последиците от изменението на климата и приспособяването към него, както и опазването на околната среда. Адекватните, ефикасни и приобщаващи системи за здравеопазване и социална закрила предлагат така необходимата защита на нуждаещите се, играят ключова роля като автоматични стабилизатори и следва да запазят фискалната устойчивост. По подобен начин реформите, които укрепват функционирането на пазарите на труда, капитала, продуктите и услугите – чрез подходящо прилагане и последователност – увеличават потенциалното производство, като същевременно се избягва отрицателното краткосрочно въздействие върху съвкупното търсене. |
| --- | --- |

(8)

Икономическите последици от кризата във връзка с COVID-19 оказват силно отрицателно въздействие върху публичните финанси. Когато здравните и икономическите условия го позволяват, пренасочването на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, включително чрез постепенно премахване на спешните мерки, ще допринесе за осигуряването на фискална устойчивост в средносрочен план. Такова пренасочване следва да се направи по начин, който смекчава въздействието на кризата върху социалната сфера и пазара на труда и допринася за социалната устойчивост. Реформите, насочени към подобряване на състава на националните бюджети и към гарантиране на фискална устойчивост в дългосрочен план, включително с оглед на изменението на климата и предизвикателствата в областта на здравеопазването, изглеждат особено уместни. Подобряването на състава на националните бюджети, особено чрез преглед на разходите и ефективни рамки за обществените поръчки, може да създаде така необходимото фискално пространство. Практиките на екологосъобразно бюджетиране могат също така да спомогнат за справяне с предизвикателствата, свързани със смекчаването на последиците от изменението на климата и приспособяването към него, както и опазването на околната среда. Адекватните, ефикасни и приобщаващи системи за здравеопазване и социална закрила предлагат така необходимата защита на нуждаещите се, играят ключова роля като автоматични стабилизатори и следва да запазят фискалната устойчивост. По подобен начин реформите, които укрепват функционирането на пазарите на труда, капитала, продуктите и услугите – чрез подходящо прилагане и последователност – увеличават потенциалното производство, като същевременно се избягва отрицателното краткосрочно въздействие върху съвкупното търсене.

| (9) | Кризата във връзка с COVID-19 засилва значението на реформите за по-ефикасни и по-справедливи системи за публични приходи. Тъй като данъчната тежест върху труда в повечето държави членки от еврозоната остава висока, тези реформи включват изместване на данъчната тежест към данъчни основи, които са по-малко неблагоприятни за търсенето и предлагането на работна ръка, производителността, инвестициите и растежа, като същевременно се отчита свързаното разпределение на въздействието. Увеличеното използване на екологично данъчно облагане и/или други форми на ценообразуване на външните фактори може да допринесе за устойчив растеж чрез стимулиране на по-екологосъобразно поведение. Мерките за борба с агресивното данъчно планиране и избягването на данъци както в международен план, така и в Съюза, могат да направят данъчните системи по-ефективни и по-справедливи. Освен това глобализацията наложи адаптиране на данъчната рамка, така че тя да съответства на една модерна и все по-цифровизирана икономика както на равнище на Съюза, така и на световно равнище. Продължава работата в рамките на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) за постигане на глобално консенсусно решение за справяне с данъчните предизвикателства, произтичащи от цифровизацията на икономиката. |
| --- | --- |

(9)

Кризата във връзка с COVID-19 засилва значението на реформите за по-ефикасни и по-справедливи системи за публични приходи. Тъй като данъчната тежест върху труда в повечето държави членки от еврозоната остава висока, тези реформи включват изместване на данъчната тежест към данъчни основи, които са по-малко неблагоприятни за търсенето и предлагането на работна ръка, производителността, инвестициите и растежа, като същевременно се отчита свързаното разпределение на въздействието. Увеличеното използване на екологично данъчно облагане и/или други форми на ценообразуване на външните фактори може да допринесе за устойчив растеж чрез стимулиране на по-екологосъобразно поведение. Мерките за борба с агресивното данъчно планиране и избягването на данъци както в международен план, така и в Съюза, могат да направят данъчните системи по-ефективни и по-справедливи. Освен това глобализацията наложи адаптиране на данъчната рамка, така че тя да съответства на една модерна и все по-цифровизирана икономика както на равнище на Съюза, така и на световно равнище. Продължава работата в рамките на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) за постигане на глобално консенсусно решение за справяне с данъчните предизвикателства, произтичащи от цифровизацията на икономиката.

| (10) | Ускоряването на реформите, целящи преодоляване на пречките пред инвестициите и ограниченията в предлагането, е от особено значение, като се има предвид високото равнище на несигурност, породено от кризата във връзка с COVID-19 и отрицателното му въздействие върху инвестициите. Мерките, които ускоряват усвояването на средствата на Съюза и ефективното и ефикасно използване на ресурсите, са от съществено значение, по-специално в държавите членки, които изостават в тези области и където със средства от Съюза се финансира значителен дял от инвестициите. Реформите, които намаляват административната тежест за предприятията като например цифровизацията на публичните администрации, включително електронната идентификация, реформите на съдебната система и предотвратяват злоупотребата със средства като например корупция, измами и борба с изпирането на пари, могат да подобрят бизнес средата и да спомогнат за стимулиране на частните инвестиции и създаването на работни места и предприятия. |
| --- | --- |

(10)

Ускоряването на реформите, целящи преодоляване на пречките пред инвестициите и ограниченията в предлагането, е от особено значение, като се има предвид високото равнище на несигурност, породено от кризата във връзка с COVID-19 и отрицателното му въздействие върху инвестициите. Мерките, които ускоряват усвояването на средствата на Съюза и ефективното и ефикасно използване на ресурсите, са от съществено значение, по-специално в държавите членки, които изостават в тези области и където със средства от Съюза се финансира значителен дял от инвестициите. Реформите, които намаляват административната тежест за предприятията като например цифровизацията на публичните администрации, включително електронната идентификация, реформите на съдебната система и предотвратяват злоупотребата със средства като например корупция, измами и борба с изпирането на пари, могат да подобрят бизнес средата и да спомогнат за стимулиране на частните инвестиции и създаването на работни места и предприятия.

| (11) | Кризата във връзка с COVID-19 доведе до значителни загуби на приходи за много дружества и създава рискове за корпоративната платежоспособност в еврозоната. Ефективната нормативна уредба в областта на несъстоятелността играе решаваща роля за подпомагането на жизнеспособни предприятия, изправени пред временни проблеми, и за осигуряването на организирано оттегляне на нежизнеспособните предприятия. Подобряването на нормативната уредба в областта на несъстоятелността може също така да спомогне за справяне с вероятното увеличение на необслужваните кредити и за запазване на кредитите за икономиката чрез улесняване на изчистването на счетоводните баланси на банките и стимулиране на трансграничните инвестиции в дългосрочен план. В този контекст беше приета Директива (ЕС) 2019/1023 на Европейския парламент и на Съвета (9), за да се въведат минимални стандарти в националното законодателство на всички държави членки в областта на платежоспособността, за да се гарантира, че за длъжниците с финансови затруднения съществуват рамки за превантивно преструктуриране, да се предвидят процедури, водещи до опрощаване на дългове, поети от свръхзадлъжнели предприемачи, и да се повиши ефективността на всички видове производства по несъстоятелност. Важно е да се пристъпи към транспонирането и прилагането на Директива (ЕС) 2019/1023. В плана за действие за съюза на капиталовите пазари, определен в съобщението на Комисията от 24 септември 2020 г. със заглавие „Съюз на капиталовите пазари за хората и предприятията – нов план за действие“, Комисията обяви също така, че работи за минимална хармонизация или по-голямо сближаване в целеви области на уредбата на несъстоятелността при небанковите дружества. Освен това има възможност държавите членки да направят допълнителна оценка на ефикасността и ефективността на своите нормативни уредби в областта на несъстоятелността в съответствие с най-добрите международни практики и да отстранят оставащите недостатъци. |
| --- | --- |

(11)

Кризата във връзка с COVID-19 доведе до значителни загуби на приходи за много дружества и създава рискове за корпоративната платежоспособност в еврозоната. Ефективната нормативна уредба в областта на несъстоятелността играе решаваща роля за подпомагането на жизнеспособни предприятия, изправени пред временни проблеми, и за осигуряването на организирано оттегляне на нежизнеспособните предприятия. Подобряването на нормативната уредба в областта на несъстоятелността може също така да спомогне за справяне с вероятното увеличение на необслужваните кредити и за запазване на кредитите за икономиката чрез улесняване на изчистването на счетоводните баланси на банките и стимулиране на трансграничните инвестиции в дългосрочен план. В този контекст беше приета Директива (ЕС) 2019/1023 на Европейския парламент и на Съвета (9), за да се въведат минимални стандарти в националното законодателство на всички държави членки в областта на платежоспособността, за да се гарантира, че за длъжниците с финансови затруднения съществуват рамки за превантивно преструктуриране, да се предвидят процедури, водещи до опрощаване на дългове, поети от свръхзадлъжнели предприемачи, и да се повиши ефективността на всички видове производства по несъстоятелност. Важно е да се пристъпи към транспонирането и прилагането на Директива (ЕС) 2019/1023. В плана за действие за съюза на капиталовите пазари, определен в съобщението на Комисията от 24 септември 2020 г. със заглавие „Съюз на капиталовите пазари за хората и предприятията – нов план за действие“, Комисията обяви също така, че работи за минимална хармонизация или по-голямо сближаване в целеви области на уредбата на несъстоятелността при небанковите дружества. Освен това има възможност държавите членки да направят допълнителна оценка на ефикасността и ефективността на своите нормативни уредби в областта на несъстоятелността в съответствие с най-добрите международни практики и да отстранят оставащите недостатъци.

| (12) | По-нататъшното задълбочаване на единния пазар на стоки и услуги и адаптирането на еврозоната към цифровата ера могат да бъдат основен двигател на растежа, сближаването и устойчивостта. Общата валута и единният пазар работят заедно за създаването на по-добри условия за икономическа стабилизация и дългосрочен растеж. Кризата във връзка с COVID-19 засили използването на цифрови инструменти, подчерта значението на цифровия единен пазар и ускори използването на цифрови и безналични методи на плащане. Единният пазар обаче остава незавършен, особено в областта на услугите, и по-специално търговията на дребно и професионалните услуги. Единният пазар има потенциала да ограничи нееластичността на цените, като по този начин облагодетелства трансмисионния механизъм на паричната политика и икономическата устойчивост. Единният пазар спомага и за мобилността на производствените фактори, което позволява на секторите, регионите и държавите членки да сведат до минимум икономическите разходи, като напр. безработицата, в отговор на сътресения. За да се постигне по-нататъшна интеграция на единния пазар на стоки и услуги, е необходимо да се премахнат всички оставащи ненужни ограничения, да се засилят механизмите за надзор на пазара и да се предприемат мерки за гарантиране на необходимия административен капацитет за постигане на тези цели. |
| --- | --- |

(12)

По-нататъшното задълбочаване на единния пазар на стоки и услуги и адаптирането на еврозоната към цифровата ера могат да бъдат основен двигател на растежа, сближаването и устойчивостта. Общата валута и единният пазар работят заедно за създаването на по-добри условия за икономическа стабилизация и дългосрочен растеж. Кризата във връзка с COVID-19 засили използването на цифрови инструменти, подчерта значението на цифровия единен пазар и ускори използването на цифрови и безналични методи на плащане. Единният пазар обаче остава незавършен, особено в областта на услугите, и по-специално търговията на дребно и професионалните услуги. Единният пазар има потенциала да ограничи нееластичността на цените, като по този начин облагодетелства трансмисионния механизъм на паричната политика и икономическата устойчивост. Единният пазар спомага и за мобилността на производствените фактори, което позволява на секторите, регионите и държавите членки да сведат до минимум икономическите разходи, като напр. безработицата, в отговор на сътресения. За да се постигне по-нататъшна интеграция на единния пазар на стоки и услуги, е необходимо да се премахнат всички оставащи ненужни ограничения, да се засилят механизмите за надзор на пазара и да се предприемат мерки за гарантиране на необходимия административен капацитет за постигане на тези цели.

| (13) | Реформите и инвестициите, които подобряват интеграцията и преходите на пазара на труда, с особено внимание на цифровите и „зелените“ работни места, са от съществено значение за повишаване на икономическата и социалната устойчивост и за подпомагане на възстановяването. Непосредствено предприетите мерки във връзка с кризата на национално равнище и на равнището на Съюза ограничават отрицателното икономическо и социално въздействие върху работниците. В същото време редица дългогодишни реформи сега станаха още по-належащи: ефективни активни политики по заетостта, включително индивидуализирана подкрепа; подобряване на качеството и приобщаващия характер на системите за образование и обучение с цел повишаване на образователните резултати от ранна възраст; силни мерки за преквалификация и повишаване на квалификацията и инвестиции в образование и обучение за възрастни и в онлайн платформи за обучение; преодоляване на недостига на умения; иувеличаване на перспективите за заетост на най-уязвимите сегменти от работещото население, включително младите хора и трайно безработните, както и преодоляване на неравнопоставеността между половете. Насърчаването на създаването на качествени работни места и подобряването на условията на труд, по-специално чрез осигуряване на адекватни минимални заплати и преодоляване на сегментацията на пазара на труда и пречките пред трудовата мобилност, са от ключово значение за подпомагане на устойчивото и приобщаващо възстановяване. Социалният диалог и колективното договаряне играят важна роля за успешното разработване и прилагане на политиките. |
| --- | --- |

(13)

Реформите и инвестициите, които подобряват интеграцията и преходите на пазара на труда, с особено внимание на цифровите и „зелените“ работни места, са от съществено значение за повишаване на икономическата и социалната устойчивост и за подпомагане на възстановяването. Непосредствено предприетите мерки във връзка с кризата на национално равнище и на равнището на Съюза ограничават отрицателното икономическо и социално въздействие върху работниците. В същото време редица дългогодишни реформи сега станаха още по-належащи: ефективни активни политики по заетостта, включително индивидуализирана подкрепа; подобряване на качеството и приобщаващия характер на системите за образование и обучение с цел повишаване на образователните резултати от ранна възраст; силни мерки за преквалификация и повишаване на квалификацията и инвестиции в образование и обучение за възрастни и в онлайн платформи за обучение; преодоляване на недостига на умения; иувеличаване на перспективите за заетост на най-уязвимите сегменти от работещото население, включително младите хора и трайно безработните, както и преодоляване на неравнопоставеността между половете. Насърчаването на създаването на качествени работни места и подобряването на условията на труд, по-специално чрез осигуряване на адекватни минимални заплати и преодоляване на сегментацията на пазара на труда и пречките пред трудовата мобилност, са от ключово значение за подпомагане на устойчивото и приобщаващо възстановяване. Социалният диалог и колективното договаряне играят важна роля за успешното разработване и прилагане на политиките.

| (14) | Достъпът до адекватни, приобщаващи и устойчиви системи за здравеопазване и социална закрила, които функционират като автоматични стабилизатори по време на кризата във връзка с COVID-19, е важен за икономическата и социалната устойчивост. Достъпът до тези системи спомага за поддържането на социално сближаване, достоен стандарт на живот и добро здраве на населението, което е от основно значение за продуктивната икономика на труда през целия икономически цикъл, както и за усилията за справяне с бедността и социалното изключване. Инвестициите в подкрепа на здравните реформи и устойчивите здравни системи трябва да останат приоритет за държавите членки. Прилагането на Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията през 2017 г., е от ключово значение за направляването на политиките. В контекста на кризата във връзка с COVID-19 необходимостта да се гарантира адекватна социална закрила за всички както по отношение на качеството на здравеопазването и дългосрочните грижи, така и по отношение на заместването на доходите за всички работници, включително тези с нетипични договори и самостоятелно заетите лица, придоби още по-голямо значение. Много държави членки предприеха временни мерки за подпомагане на доходите и социално подпомагане в полза на уязвимите групи с много ниски доходи и работниците, които нямат право на обезщетения за безработица. Бяха предприети мерки по отношение на обезщетенията, условията за допустимост и допълнителните услуги в натура. Укрепването на адекватността и обхвата на системите за социална закрила трябва да се извършва по начин, който гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси и справедливостта между поколенията. |
| --- | --- |

(14)

Достъпът до адекватни, приобщаващи и устойчиви системи за здравеопазване и социална закрила, които функционират като автоматични стабилизатори по време на кризата във връзка с COVID-19, е важен за икономическата и социалната устойчивост. Достъпът до тези системи спомага за поддържането на социално сближаване, достоен стандарт на живот и добро здраве на населението, което е от основно значение за продуктивната икономика на труда през целия икономически цикъл, както и за усилията за справяне с бедността и социалното изключване. Инвестициите в подкрепа на здравните реформи и устойчивите здравни системи трябва да останат приоритет за държавите членки. Прилагането на Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията през 2017 г., е от ключово значение за направляването на политиките. В контекста на кризата във връзка с COVID-19 необходимостта да се гарантира адекватна социална закрила за всички както по отношение на качеството на здравеопазването и дългосрочните грижи, така и по отношение на заместването на доходите за всички работници, включително тези с нетипични договори и самостоятелно заетите лица, придоби още по-голямо значение. Много държави членки предприеха временни мерки за подпомагане на доходите и социално подпомагане в полза на уязвимите групи с много ниски доходи и работниците, които нямат право на обезщетения за безработица. Бяха предприети мерки по отношение на обезщетенията, условията за допустимост и допълнителните услуги в натура. Укрепването на адекватността и обхвата на системите за социална закрила трябва да се извършва по начин, който гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси и справедливостта между поколенията.

| (15) | През последните години бе постигнат значителен напредък, но икономическите последици от кризата във връзка с COVID-19 оказаха нов натиск върху финансовия сектор. Банките от еврозоната навлязоха в настоящата криза с по-голям капацитет за поемане на загуби в сравнение с преди началото на световната финансова криза. В съчетание с мерките на паричната и фискалната политика по този начин се избягва затягането на условията за пазарно финансиране след първоначалната фаза на кризата и се гарантира непрекъснатото предоставяне на кредити на частния сектор. Кризата вероятно ще окаже допълнителен натиск върху вече ниските равнища на рентабилност на банките и съотношенията на необслужваните заеми. Този развой би могъл да възпрепятства предоставянето на кредити за икономиката, което е от съществено значение за възстановяването. Развитието на вторични пазари за необслужвани заеми, ефективното разгръщане на национални дружества за управление на активи, когато е целесъобразно, и реформирането на нормативните уредби в областта на несъстоятелността са особено важни за постигането на напредък в тази област, наред с преодоляването на структурните проблеми, свързани с ниска рентабилност. Бързите и значителни интервенции на политиката засилиха доверието и спомогнаха за запазването на макрофинансовата стабилност. Държавните схеми за гарантиране на заеми спомагат за поддържането на кредитирането на икономиката, защитата на дружествата и отслабване на порочния цикъл с банковия сектор, но също така представляват условни пасиви за бюджетите на държавите членки. Удължаването на мораториумите върху несъстоятелността и въздържането от действия по отношение на необслужваните заеми наложиха необходимост от постигането на деликатен баланс между осигуряването на постоянна подкрепа за жизнеспособните предприятия и излагането на риск от неправилно разпределение на средствата, увеличиха загубите при възможна несъстоятелност и намалиха яснотата по отношение на базисното кредитно качество. |
| --- | --- |

(15)

През последните години бе постигнат значителен напредък, но икономическите последици от кризата във връзка с COVID-19 оказаха нов натиск върху финансовия сектор. Банките от еврозоната навлязоха в настоящата криза с по-голям капацитет за поемане на загуби в сравнение с преди началото на световната финансова криза. В съчетание с мерките на паричната и фискалната политика по този начин се избягва затягането на условията за пазарно финансиране след първоначалната фаза на кризата и се гарантира непрекъснатото предоставяне на кредити на частния сектор. Кризата вероятно ще окаже допълнителен натиск върху вече ниските равнища на рентабилност на банките и съотношенията на необслужваните заеми. Този развой би могъл да възпрепятства предоставянето на кредити за икономиката, което е от съществено значение за възстановяването. Развитието на вторични пазари за необслужвани заеми, ефективното разгръщане на национални дружества за управление на активи, когато е целесъобразно, и реформирането на нормативните уредби в областта на несъстоятелността са особено важни за постигането на напредък в тази област, наред с преодоляването на структурните проблеми, свързани с ниска рентабилност. Бързите и значителни интервенции на политиката засилиха доверието и спомогнаха за запазването на макрофинансовата стабилност. Държавните схеми за гарантиране на заеми спомагат за поддържането на кредитирането на икономиката, защитата на дружествата и отслабване на порочния цикъл с банковия сектор, но също така представляват условни пасиви за бюджетите на държавите членки. Удължаването на мораториумите върху несъстоятелността и въздържането от действия по отношение на необслужваните заеми наложиха необходимост от постигането на деликатен баланс между осигуряването на постоянна подкрепа за жизнеспособните предприятия и излагането на риск от неправилно разпределение на средствата, увеличиха загубите при възможна несъстоятелност и намалиха яснотата по отношение на базисното кредитно качество.

| (16) | Завършването на структурата на ИПС продължава да бъде от съществено значение. Запълването на оставащите пропуски би могло допълнително да повиши стабилността и устойчивостта на еврозоната и вследствие на това да засили международната роля на еврото, което остана като цяло стабилно през последните години. По-нататъшните стъпки следва да вземат предвид поуките, извлечени от всеобхватния отговор на икономическата политика на Европа на кризата във връзка с COVID-19. Освен краткосрочния си стабилизиращ ефект и ролята си в подкрепа на възстановяването, Next Generation EU има потенциала да окаже въздействие върху ИПС в дългосрочен план чрез насърчаване на стимулиращи растежа инвестиции и структурни реформи и повишаване на устойчивостта на еврозоната на бъдещи сътресения. Значителното емитиране на деноминирани в евро дългови инструменти, включително „зелени“ и социални облигации, ще увеличи дълбочината и ликвидността на пазара за висококачествени дългови ценни книжа, деноминирани в евро, и може да допринесе за укрепването на международната роля на еврото. Въпреки това в ИПС все още липсват важни елементи, например завършен банков съюз и задълбочен съюз на капиталовите пазари. Укрепването на банковия съюз продължава да бъде от решаващо значение. Това налага продължаване на работата, без забавяне и със същото ниво на амбиция, по всички елементи, включително обсъжданите в Работната група на високо равнище за европейска схема за застраховане на депозитите (ЕСЗД), на основата на консенсус. Пристъпването към пакета от реформи за Европейския надзорен механизъм и, предвид постигнатия напредък по отношение на намаляването на риска и допълнителните мерки, очертани в изявлението на Еврогрупата от 30 ноември 2020 г., придвижването на работата по влизането в сила на общия механизъм за подкрепа за Единния фонд за преструктуриране, създаден с Регламент (ЕС) No 806/2014 на Европейския парламент и на Съвета (10) до началото на 2022 г. бележат още една важна стъпка към завършването на банковия съюз и укрепването на ИПС. Следва да се осъществи допълнителна работа по решения за преодоляване на ограниченията на настоящия механизъм за осигуряване на ликвидност при преструктуриране. Задълбочаването на съюза на капиталовите пазари е ключов приоритет, както се вижда от новия план за действие от септември 2020 г. Силният и устойчив ИПС ще бъде важен и за укрепване на международната роля на еврото и за гарантиране на икономическата и финансовата автономност на Съюза, както е посочено в съобщението на Комисията от 19 януари 2021 г., озаглавено „Европейската икономическа и финансова система: насърчаване на откритостта, силата и устойчивостта“, като се зачита в пълна степен вътрешният пазар на Съюза и се действа по открит и прозрачен начин спрямо държавите членки извън еврозоната. |
| --- | --- |

(16)

Завършването на структурата на ИПС продължава да бъде от съществено значение. Запълването на оставащите пропуски би могло допълнително да повиши стабилността и устойчивостта на еврозоната и вследствие на това да засили международната роля на еврото, което остана като цяло стабилно през последните години. По-нататъшните стъпки следва да вземат предвид поуките, извлечени от всеобхватния отговор на икономическата политика на Европа на кризата във връзка с COVID-19. Освен краткосрочния си стабилизиращ ефект и ролята си в подкрепа на възстановяването, Next Generation EU има потенциала да окаже въздействие върху ИПС в дългосрочен план чрез насърчаване на стимулиращи растежа инвестиции и структурни реформи и повишаване на устойчивостта на еврозоната на бъдещи сътресения. Значителното емитиране на деноминирани в евро дългови инструменти, включително „зелени“ и социални облигации, ще увеличи дълбочината и ликвидността на пазара за висококачествени дългови ценни книжа, деноминирани в евро, и може да допринесе за укрепването на международната роля на еврото. Въпреки това в ИПС все още липсват важни елементи, например завършен банков съюз и задълбочен съюз на капиталовите пазари. Укрепването на банковия съюз продължава да бъде от решаващо значение. Това налага продължаване на работата, без забавяне и със същото ниво на амбиция, по всички елементи, включително обсъжданите в Работната група на високо равнище за европейска схема за застраховане на депозитите (ЕСЗД), на основата на консенсус. Пристъпването към пакета от реформи за Европейския надзорен механизъм и, предвид постигнатия напредък по отношение на намаляването на риска и допълнителните мерки, очертани в изявлението на Еврогрупата от 30 ноември 2020 г., придвижването на работата по влизането в сила на общия механизъм за подкрепа за Единния фонд за преструктуриране, създаден с Регламент (ЕС) No 806/2014 на Европейския парламент и на Съвета (10) до началото на 2022 г. бележат още една важна стъпка към завършването на банковия съюз и укрепването на ИПС. Следва да се осъществи допълнителна работа по решения за преодоляване на ограниченията на настоящия механизъм за осигуряване на ликвидност при преструктуриране. Задълбочаването на съюза на капиталовите пазари е ключов приоритет, както се вижда от новия план за действие от септември 2020 г. Силният и устойчив ИПС ще бъде важен и за укрепване на международната роля на еврото и за гарантиране на икономическата и финансовата автономност на Съюза, както е посочено в съобщението на Комисията от 19 януари 2021 г., озаглавено „Европейската икономическа и финансова система: насърчаване на откритостта, силата и устойчивостта“, като се зачита в пълна степен вътрешният пазар на Съюза и се действа по открит и прозрачен начин спрямо държавите членки извън еврозоната.

ПРЕПОРЪЧВА на държавите членки от еврозоната да предприемат следните действия в периода 2021–2022 г. поотделно, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, и колективно в рамките на Еврогрупата:

| 1) | Осигуряване на политическа позиция, подкрепяща възстановяването от кризата във връзка с COVID-19.Тъй като извънредната ситуация в областта на здравеопазването продължава, приемане на фискални политики, които да продължават да оказват подкрепа във всички държави членки от еврозоната през цялата 2021 г. Приемане на мерки на политиката, които да са съобразени със специфичните за всяка държава обстоятелства и да бъдат своевременни, целенасочени и с временен характер. Продължаване на координирането на действията за ефективно справяне с пандемията от COVID-19, поддържане на икономиката и подпомагане на устойчивото възстановяване. Когато епидемичните и икономическите условия го позволяват, постепенно премахване на спешните мерки, като същевременно се води борба с въздействието на кризата върху социалната сфера и пазара на труда. Провеждане на фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивост на дълга, като същевременно се увеличават инвестициите. Провеждане на реформи, които укрепват обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички. Да се обърне особено внимание на качеството на бюджетните мерки. Подобряване на нормативните уредби за обществените поръчки и управлението на публичните финанси, включително по-специално инвестиционните рамки и използването на инструменти за екологосъобразно бюджетиране. Използване на прегледите на разходите за по-добро насочване на публичните разходи към нуждите на възстановяването и устойчивостта. |
| --- | --- |

1)

Осигуряване на политическа позиция, подкрепяща възстановяването от кризата във връзка с COVID-19.Тъй като извънредната ситуация в областта на здравеопазването продължава, приемане на фискални политики, които да продължават да оказват подкрепа във всички държави членки от еврозоната през цялата 2021 г. Приемане на мерки на политиката, които да са съобразени със специфичните за всяка държава обстоятелства и да бъдат своевременни, целенасочени и с временен характер. Продължаване на координирането на действията за ефективно справяне с пандемията от COVID-19, поддържане на икономиката и подпомагане на устойчивото възстановяване. Когато епидемичните и икономическите условия го позволяват, постепенно премахване на спешните мерки, като същевременно се води борба с въздействието на кризата върху социалната сфера и пазара на труда. Провеждане на фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивост на дълга, като същевременно се увеличават инвестициите. Провеждане на реформи, които укрепват обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички. Да се обърне особено внимание на качеството на бюджетните мерки. Подобряване на нормативните уредби за обществените поръчки и управлението на публичните финанси, включително по-специално инвестиционните рамки и използването на инструменти за екологосъобразно бюджетиране. Използване на прегледите на разходите за по-добро насочване на публичните разходи към нуждите на възстановяването и устойчивостта.

| 2) | По-нататъшно подобряване на сближаването, устойчивостта и устойчивия и приобщаващ растеж. Смекчаване на риска от по-нататъшни различия и повишаване на икономическата и социалната устойчивост в еврозоната чрез продължаване на борбата със структурните предизвикателства и чрез провеждане на реформи, които укрепват производителността и заетостта, осигуряват гладко преразпределение на ресурсите и подобряват функционирането на пазарите и публичната администрация, както и чрез увеличаване на равнището на публичните инвестиции и стимулиране на частните инвестиции в подкрепа на справедливото и приобщаващо възстановяване в съответствие с екологичния и цифровия преход. По-нататъшно интегриране на единния пазар за стоки и услуги, включително цифровия единен пазар, чрез премахване на ненужните ограничения, засилване на пазарния надзор и гарантиране на достатъчен административен капацитет. Осигуряване на ефективни активни политики по заетостта и подкрепа за професионалния преход, а именно към екологична и цифрова икономика. Насърчаване на справедливи условия на труд, преодоляване на сегментацията на пазара на труда и укрепване на приобщаването. Гарантиране на ефективното участие на социалните партньори в изготвянето на политиките, засилване на социалния диалог и колективното договаряне. Укрепване на приобщаващите системи за образование и обучение и инвестициите в умения, като се преодолява недостигът на умения. Продължаване на работата в Съвета по намирането на глобално консенсусно решение за справяне с данъчните предизвикателства, произтичащи от цифровизацията на икономиката, в контекста на приобщаващата рамка на ОИСР относно свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби, с очакването, че в рамките на този форум ще бъде постигнато споразумение до средата на 2021 г. Участие в съответната подготвителна работа по бъдещите действия с цел справяне с тези данъчни предизвикателства на цифровата икономика, включително при липсата на международен консенсус до средата на 2021 г. Постигане на по-нататъшен напредък в борбата с агресивното данъчно планиране, намаляване на данъчната тежест и подкрепа за пренасочването към ценообразуването на въглеродните емисии и данъчното облагане, свързано с околната среда. |
| --- | --- |

2)

По-нататъшно подобряване на сближаването, устойчивостта и устойчивия и приобщаващ растеж. Смекчаване на риска от по-нататъшни различия и повишаване на икономическата и социалната устойчивост в еврозоната чрез продължаване на борбата със структурните предизвикателства и чрез провеждане на реформи, които укрепват производителността и заетостта, осигуряват гладко преразпределение на ресурсите и подобряват функционирането на пазарите и публичната администрация, както и чрез увеличаване на равнището на публичните инвестиции и стимулиране на частните инвестиции в подкрепа на справедливото и приобщаващо възстановяване в съответствие с екологичния и цифровия преход. По-нататъшно интегриране на единния пазар за стоки и услуги, включително цифровия единен пазар, чрез премахване на ненужните ограничения, засилване на пазарния надзор и гарантиране на достатъчен административен капацитет. Осигуряване на ефективни активни политики по заетостта и подкрепа за професионалния преход, а именно към екологична и цифрова икономика. Насърчаване на справедливи условия на труд, преодоляване на сегментацията на пазара на труда и укрепване на приобщаването. Гарантиране на ефективното участие на социалните партньори в изготвянето на политиките, засилване на социалния диалог и колективното договаряне. Укрепване на приобщаващите системи за образование и обучение и инвестициите в умения, като се преодолява недостигът на умения. Продължаване на работата в Съвета по намирането на глобално консенсусно решение за справяне с данъчните предизвикателства, произтичащи от цифровизацията на икономиката, в контекста на приобщаващата рамка на ОИСР относно свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби, с очакването, че в рамките на този форум ще бъде постигнато споразумение до средата на 2021 г. Участие в съответната подготвителна работа по бъдещите действия с цел справяне с тези данъчни предизвикателства на цифровата икономика, включително при липсата на международен консенсус до средата на 2021 г. Постигане на по-нататъшен напредък в борбата с агресивното данъчно планиране, намаляване на данъчната тежест и подкрепа за пренасочването към ценообразуването на въглеродните емисии и данъчното облагане, свързано с околната среда.

| 3) | Укрепване на националните институционални рамки.Продължаване и ускоряване на реформите за преодоляване на пречките пред инвестициите и гарантиране на ефективното и навременно използване на средствата на Съюза, включително на Механизма за възстановяване и устойчивост. Укрепване на ефективността и цифровизацията на публичната администрация, включително на правосъдието и здравеопазването, както и на публичните служби по заетостта. Намаляване на административната тежест за предприятията и подобряване на бизнес средата. Продължаване на подобряването на рамките за борба с измамите, корупцията и за предотвратяване на изпирането на пари и финансирането на тероризма.Насърчаване на конкретни действия за повишаване на ефикасността, ефективността и пропорционалността на нормативните уредби в областта на несъстоятелността за премахване на необслужваните експозиции и за гарантиране на ефикасно разпределение на капитала. |
| --- | --- |

3)

Укрепване на националните институционални рамки.Продължаване и ускоряване на реформите за преодоляване на пречките пред инвестициите и гарантиране на ефективното и навременно използване на средствата на Съюза, включително на Механизма за възстановяване и устойчивост. Укрепване на ефективността и цифровизацията на публичната администрация, включително на правосъдието и здравеопазването, както и на публичните служби по заетостта. Намаляване на административната тежест за предприятията и подобряване на бизнес средата. Продължаване на подобряването на рамките за борба с измамите, корупцията и за предотвратяване на изпирането на пари и финансирането на тероризма.Насърчаване на конкретни действия за повишаване на ефикасността, ефективността и пропорционалността на нормативните уредби в областта на несъстоятелността за премахване на необслужваните експозиции и за гарантиране на ефикасно разпределение на капитала.

| 4) | Осигуряване на макрофинансова стабилност.Поддържане на каналите за кредитиране на икономиката и мерките за подкрепа на жизнеспособните дружества толкова дълго, колкото е необходимо, по време на извънредната ситуация на безпрецедентната криза във връзка с COVID-19.Поддържане на стабилни баланси на банковия сектор, включително чрез продължаване на мерките по отношение на необслужваните заеми, наред с другото чрез развитието на вторични пазари за необслужвани заеми. |
| --- | --- |

4)

Осигуряване на макрофинансова стабилност.Поддържане на каналите за кредитиране на икономиката и мерките за подкрепа на жизнеспособните дружества толкова дълго, колкото е необходимо, по време на извънредната ситуация на безпрецедентната криза във връзка с COVID-19.Поддържане на стабилни баланси на банковия сектор, включително чрез продължаване на мерките по отношение на необслужваните заеми, наред с другото чрез развитието на вторични пазари за необслужвани заеми.

| 5) | Завършване на ИПС и укрепване на международната роля на еврото. Постигане на напредък в задълбочаването на ИПС с цел повишаване на устойчивостта на еврозоната чрез завършване на банковия съюз, чрез продължаване на работата – без забавяне и със същото ниво на амбиция – по всички елементи, включително обсъжданите в Работната група на високо равнище за европейска схема за застраховане на депозитите, и чрез задълбочаване на съюза на капиталовите пазари, както и чрез подкрепа за инициативи за прилагане на политики в областта на цифровите финанси, финансирането на дребно и устойчивите финанси. Продължаване на работата по решения за преодоляване на ограниченията в настоящата уредба за осигуряване на ликвидност при преструктуриране и за укрепване на регулаторната и надзорната рамка на Съюза, включително чрез осигуряване на съгласуван и ефективен надзор и прилагане на правила за борба с изпирането на пари. |
| --- | --- |

5)

Завършване на ИПС и укрепване на международната роля на еврото. Постигане на напредък в задълбочаването на ИПС с цел повишаване на устойчивостта на еврозоната чрез завършване на банковия съюз, чрез продължаване на работата – без забавяне и със същото ниво на амбиция – по всички елементи, включително обсъжданите в Работната група на високо равнище за европейска схема за застраховане на депозитите, и чрез задълбочаване на съюза на капиталовите пазари, както и чрез подкрепа за инициативи за прилагане на политики в областта на цифровите финанси, финансирането на дребно и устойчивите финанси. Продължаване на работата по решения за преодоляване на ограниченията в настоящата уредба за осигуряване на ликвидност при преструктуриране и за укрепване на регулаторната и надзорната рамка на Съюза, включително чрез осигуряване на съгласуван и ефективен надзор и прилагане на правила за борба с изпирането на пари.

По-нататъшните стъпки в задълбочаването на ИПС следва да вземат предвид поуките, извлечени от всеобхватния отговор на икономическата политика на Съюза на кризата във връзка с COVID-19. Напредъкът в задълбочаването на ИПС, осъществяван при пълно зачитане на вътрешния пазар на Съюза и по открит и прозрачен начин спрямо държавите членки извън еврозоната, ще допринесе за засилване на международната роля на еврото и за утвърждаване на икономическите интереси на Съюза в световен мащаб.

Съставено в Брюксел на 13 юли 2021 година.

За Съвета

Andrej ŠIRCELJ

Министър на финансите

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

3

(4)  Регламент (ЕС) 2020/672 на Съвета от 19 май 2020 г. за създаване на Европейски инструмент за временна подкрепа с цел смекчаване на рисковете от безработица при извънредни обстоятелства (SURE) вследствие на избухването на COVID-19 (OВ L 159, 20.5.2020 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2020/460 на Европейския парламент и на Съвета от 30 март 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) No 1301/2013, (ЕС) No 1303/2013 и (ЕС) No 508/2014 във връзка със специални мерки за мобилизиране на инвестиции в системите на здравеопазване на държавите членки и в други сектори на техните икономики в отговор на избухването на COVID-19 (Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса) (ОВ L 99, 31.3.2020 г., стр. 5).

5

(6)  Регламент (ЕС) 2020/558 на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) No 1301/2013 и (ЕС) No 1303/2013 по отношение на специалните мерки за предоставяне на изключителна гъвкавост за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове в отговор на избухването на COVID-19 (OВ L 130, 24.4.2020 г., стр. 1).

6

(7)  Решение (ЕС) 2020/440 на Европейската централна банка от 24 март 2020 г. относно временна програма за закупуване на активи в условията на извънредна ситуация, причинена от пандемия (ЕЦБ/2020/17) (OВ L 91, 25.3.2020 г., стр. 1).

7

(8)  Решение (ЕС) 2016/948 на Европейската централна банка от 1 юни 2016 г. относно изпълнението на програмата за закупуване от корпоративния сектор (ЕЦБ/2016/16) (OB L 157, 15.6.2016 г., стр. 28).

8

(9)  Директива (ЕС) 2019/1023 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2019 г. за рамките за превантивно преструктуриране, за опрощаването на задължения и забраната за осъществяване на дейност, за мерките за повишаване на ефективността на производствата по преструктуриране, несъстоятелност и опрощаване на задължения и за изменение на Директива (ЕС) 2017/1132 (Директива за преструктурирането и несъстоятелността) (ОВ L 172, 26.6.2019 г., стр. 18).

9

(10)  Регламент (ЕС) No 806/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 15 юли 2014 г. за установяването на еднообразни правила и еднообразна процедура за преструктурирането на кредитни институции и някои инвестиционни посредници в рамките на Единния механизъм за преструктуриране и Единния фонд за преструктуриране и за изменение на Регламент (ЕС) No 1093/2010 (OВ L 225 30.7.2014 г., стр. 1).

10

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 15.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 283/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 283/8

---

Обменен курс на еврото (1)

14 юли 2021 година

(2021/C 283/02)

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,1812 |
| JPY | японска йена | 130,30 |
| DKK | датска крона | 7,4376 |
| GBP | лира стерлинг | 0,85158 |
| SEK | шведска крона | 10,2050 |
| CHF | швейцарски франк | 1,0840 |
| ISK | исландска крона | 146,30 |
| NOK | норвежка крона | 10,3320 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 25,646 |
| HUF | унгарски форинт | 358,08 |
| PLN | полска злота | 4,5736 |
| RON | румънска лея | 4,9287 |
| TRY | турска лира | 10,1485 |
| AUD | австралийски долар | 1,5817 |
| CAD | канадски долар | 1,4732 |
| HKD | хонконгски долар | 9,1742 |
| NZD | новозеландски долар | 1,6819 |
| SGD | сингапурски долар | 1,5990 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 355,24 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 17,2975 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 7,6268 |
| HRK | хърватска куна | 7,4928 |
| IDR | индонезийска рупия | 17 107,91 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,9616 |
| PHP | филипинско песо | 59,365 |
| RUB | руска рубла | 87,4789 |
| THB | тайландски бат | 38,525 |
| BRL | бразилски реал | 6,0591 |
| MXN | мексиканско песо | 23,5734 |
| INR | индийска рупия | 87,9885 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,1812

JPY

японска йена

130,30

DKK

датска крона

7,4376

GBP

лира стерлинг

0,85158

SEK

шведска крона

10,2050

CHF

швейцарски франк

1,0840

ISK

исландска крона

146,30

NOK

норвежка крона

10,3320

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

25,646

HUF

унгарски форинт

358,08

PLN

полска злота

4,5736

RON

румънска лея

4,9287

TRY

турска лира

10,1485

AUD

австралийски долар

1,5817

CAD

канадски долар

1,4732

HKD

хонконгски долар

9,1742

NZD

новозеландски долар

1,6819

SGD

сингапурски долар

1,5990

KRW

южнокорейски вон

1 355,24

ZAR

южноафрикански ранд

17,2975

CNY

китайски юан рен-мин-би

7,6268

HRK

хърватска куна

7,4928

IDR

индонезийска рупия

17 107,91

MYR

малайзийски рингит

4,9616

PHP

филипинско песо

59,365

RUB

руска рубла

87,4789

THB

тайландски бат

38,525

BRL

бразилски реал

6,0591

MXN

мексиканско песо

23,5734

INR

индийска рупия

87,9885

---

(1)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

V Становища

АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ

Европейска комисия

| 15.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 283/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 283/9

---

Покани за представяне на предложения и свързани дейности по работната програма на Европейския научноизследователски съвет за 2022 г. по Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт Европа“ (2021—2027 г.)

(2021/C 283/03)

С настоящото известие се съобщава за обявяването на покани за представяне на предложения и свързани дейности по работната програма на Европейския научноизследователски съвет за 2022 г. по „Хоризонт Европа“ (Решение (ЕС) 2021/764 на Съвета от 12 май 2021 г. за създаване на специфична програма за изпълнение на Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт Европа“ (2021—2027 г.) и съгласно Решение 2021/C 234 I/03 на Комисията от 12 май 2021 г. за създаване на Европейски научноизследователски съвет за Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт Европа“ и за отмяна на Решение C(2013) 8915.

Комисията прие работната програма на ЕНС за 2022 г. с Решение C(2021) 4860 от 14 юли 2021 г.

Кандидатите се приканват да представят предложенията си по тези покани.

Работната програма на ЕНС за 2022 г., включително сроковете и бюджетите, е на разположение на уебсайта Funding & Tender opportunities, заедно с информация за условията на поканите и свързаните дейности, както и информация за кандидатите относно начина за представяне на предложенията: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/home

---

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Европейска комисия

| 15.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 283/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 283/10

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM)

Дело кандидат за опростена процедура

(текст от значение за ЕИП)

(2021/C 283/04)

1.

Настоящото уведомление засяга следните предприятия:

| — | Mirova-Eurofideme 4 („MEF 4“, Франция), под управлението на Mirova (Франция) и под крайния контрол на BPCE (Франция), |
| --- | --- |

—

Mirova-Eurofideme 4 („MEF 4“, Франция), под управлението на Mirova (Франция) и под крайния контрол на BPCE (Франция),

| — | Caisse des Dépôts et Consignations („CDC“, Франция), |
| --- | --- |

—

Caisse des Dépôts et Consignations („CDC“, Франция),

| — | 3i EOPF France Topc S.à.r.l („3i EOPF Topco“, Люксембург), под контрола на 3i Group plc („3i“, Обединеното кралство), |
| --- | --- |

—

3i EOPF France Topc S.à.r.l („3i EOPF Topco“, Люксембург), под контрола на 3i Group plc („3i“, Обединеното кралство),

| — | NeoT Green Mobility („NGM“, Франция), под контрола на Mitsubishi Corporation, EDF Pulse Growth и CDC. |
| --- | --- |

—

NeoT Green Mobility („NGM“, Франция), под контрола на Mitsubishi Corporation, EDF Pulse Growth и CDC.

Предприятия 3i EOPF Topco, MEF 4 и CDC придобиват по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) и член 3, параграф 4 от Регламента за сливанията съвместен контрол над цялото предприятие NGM.

Концентрацията се извършва посредством покупка на дялове (акции).

2.

| — | MEF 4: дружество, управлявано от Mirova — френско дружество за управление под крайния контрол на BPCE. Финансовите и инвестиционните дейности на Mirova са насочени към решения за устойчиво развитие в секторите на мобилността, енергетиката, сградите и градовете, потреблението, ресурсите, здравеопазването, информационните и комуникационните технологии и финансите. BPCE развива дейност в банковия и застрахователния сектор. |
| --- | --- |

—

MEF 4: дружество, управлявано от Mirova — френско дружество за управление под крайния контрол на BPCE. Финансовите и инвестиционните дейности на Mirova са насочени към решения за устойчиво развитие в секторите на мобилността, енергетиката, сградите и градовете, потреблението, ресурсите, здравеопазването, информационните и комуникационните технологии и финансите. BPCE развива дейност в банковия и застрахователния сектор.

| — | CDC: френска публична институция със специален правен статут, уреден в членове L. 518-2 и следващи от Паричния и финансов кодекс, която изпълнява задачи от общ интерес в подкрепа на публичните политики, провеждани от държавата и местните органи. Чрез дъщерните си дружества осъществява дейности, отворени за конкуренция, в следните области: i) околна среда и енергетика, ii) жилищно настаняване и недвижими имоти, iii) инвестиции и капиталови инвестиции и iv) услуги (превоз на пътници, инженеринг на инфраструктурата, експлоатация на ски курорти и места за отдих, пощенски услуги, банково дело и застраховане), |
| --- | --- |

—

CDC: френска публична институция със специален правен статут, уреден в членове L. 518-2 и следващи от Паричния и финансов кодекс, която изпълнява задачи от общ интерес в подкрепа на публичните политики, провеждани от държавата и местните органи. Чрез дъщерните си дружества осъществява дейности, отворени за конкуренция, в следните области: i) околна среда и енергетика, ii) жилищно настаняване и недвижими имоти, iii) инвестиции и капиталови инвестиции и iv) услуги (превоз на пътници, инженеринг на инфраструктурата, експлоатация на ски курорти и места за отдих, пощенски услуги, банково дело и застраховане),

| — | 3i EOPF Topco: люксембургско дружество под крайния контрол на 3i — предприятие за управление на инвестиции, котирано на Лондонската фондова борса (FTSE 100), специализирано в управлението на активи в областта на инфраструктурата и частните капиталови активи в Европа, Азия и Северна Америка, |
| --- | --- |

—

3i EOPF Topco: люксембургско дружество под крайния контрол на 3i — предприятие за управление на инвестиции, котирано на Лондонската фондова борса (FTSE 100), специализирано в управлението на активи в областта на инфраструктурата и частните капиталови активи в Европа, Азия и Северна Америка,

| — | NGM: френско дружество, развиващо дейност в областта на разработването, финансирането и управлението на проекти за електрическа мобилност, основно във Франция. |
| --- | --- |

—

NGM: френско дружество, развиващо дейност в областта на разработването, финансирането и управлението на проекти за електрическа мобилност, основно във Франция.

3.

В съответствие с Известието на Комисията относно опростена процедура за разглеждане на някои концентрации съгласно Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (2) следва да се отбележи, че това дело би могло да бъде разгледано по процедурата, посочена в Известието.

4.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Моля, винаги посочвайте следния референтен номер:

M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM

Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс, по електронна поща или по пощата. Моля, използвайте координатите за връзка по-долу:

Електронна поща: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Факс +32 22964301

Пощенски адрес:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1 („Регламент за сливанията“).

1

(2)  ОВ C 366, 14.12.2013 г., стр. 5.

2

---

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

| 15.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 283/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 283/12

---

Публикация на заявление за регистрация на наименование съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни

(2021/C 283/05)

Настоящата публикация предоставя право на възражение срещу заявлението в съответствие с член 51 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета (1) в срок от три месеца от датата на нейното публикуване.

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

„FERTŐD VIDÉKI SÁRGARÉPA“

ЕС No: PGI-HU-02493 – 8 март 2019

ЗНП ( ) ЗГУ (X)

1.   Наименование/наименования [на ЗНП или ЗГУ]

„Fertőd vidéki sárgarépa“

2.   Държава членка или трета държава

Унгария

3.   Описание на селскостопанския продукт или храната

3.1.   Вид продукт

Клас 1.6. Плодове, зеленчуци и зърнени храни, пресни или преработени

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието в точка 1

Защитеното географско указание „Fertőd vidéki sárgarépa“ се отнася до моркови, които се произвеждат чрез отглеждане на вида Daucus carota L. Използваните сортове са „Fertődi vörös“, както и морковите „Напа“ и „Наполи“ от тип „Нантски“.

При пускането им на пазара морковите „Fertőd vidéki sárgarépa“ са с цилиндрична/конична форма, с дължина 150—250 mm, диаметър между 15 и 40 mm и тегло между 50 и 150 g, без вторични корени или корени на върха. Тялото на корена е яркочервено, дълго и гладко, без никакви разклонения или пукнатини. Морковите „Fertőd vidéki sárgarépa“ се отличават с леко сладкия си вкус. Морковите „Fertőd vidéki sárgarépa“ се различават от другите моркови по това, че са по-червени и по-сладки, с наситен вкус, както и че са дълги, гладки и неразклонени.

Морковите „Fertőd vidéki sárgarépa“ имат следните химични показатели:

| — | съдържание на захар: най-малко 5 mg/100 g пресен продукт, |
| --- | --- |

—

съдържание на захар: най-малко 5 mg/100 g пресен продукт,

| — | съдържание на калций: най-малко 40 mg/100 g пресен продукт, |
| --- | --- |

—

съдържание на калций: най-малко 40 mg/100 g пресен продукт,

| — | съдържание на фосфор: най-малко 30 mg/100 g пресен продукт. |
| --- | --- |

—

съдържание на фосфор: най-малко 30 mg/100 g пресен продукт.

3.3.   Фуражи (само за продукти от животински произход) и суровини (само за преработени продукти)

| | — |
| --- | --- |

—

3.4.   Специфични етапи на производството, които трябва да бъдат осъществени в определения географски район

Морковите „Fertőd vidéki sárgarépa“ се отглеждат и прибират в географския район, определен в точка 4.

3.5.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др. на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

| | — |
| --- | --- |

—

3.6.   Специфични правила за етикетиране на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

| | — |
| --- | --- |

—

4.   Кратко определение на географския район

Географският район се намира в област Дьор-Мошон-Шопрон в региона Западна Трансдунавия в Унгария, в административните граници на селата Hegykő и Fertőhomok, в район на север от главния път, минаващ през селата, и на юг от езерото Fertő.

5.   Връзка с географския район

Връзката между продукта и географския район се основава на качеството на продукта.

Типът моркови, отглеждан край езерото Fertő, е добре познат и се радва на популярност от близо 200 години. Морковите „Fertőd vidéki sárgarépa“ се отличават от морковите, отглеждани в други райони на Унгария, по това, че са по-червени и по-сладки, с наситен вкус, както и че са дълги, гладки и неразклонени. Това се дължи на въздействието на почвата и на климата на езерото Fertő и на предпланините на Алпите. Откакто бяха предприети мерки за контрол на наводненията, рохкавата, дълбокослойна, свежа почва на сухото езерно дъно дава възможност на кореноплодните зеленчуци да развиват дълбоки, гладки корени без разклонения.

Покрайнините на селата Hegykő и Fertőhomok включват част от езерото Fertő; почвите в този район имат следните общи характеристики: хетерогенна, подобна на мозайка структура, почвен профил с наносни слоеве, много разнообразен механичен състав, високо съдържание на CaCO3, алкалност или в някои случаи — силна алкалност.

Почвите в басейна на езерото Fertő винаги са се образували от естествени водни движения. По-ниско разположените райони често се наводняват от водите на езерото Fertő, когато нивото на водата е високо или има постоянни северни ветрове, които донасят разтворени соли и суспендирани частици пясък, тиня и глина до наводнените райони. Поради това основните фактори, влияещи върху образуването на почвата в района, са отлагането на седименти и изравняването, образуването на ливадна почва, както и наслагването на соли и засоляването. Тези почви обикновено са със сивкав цвят и съдържат седимент и по-едър пясък, произхождащи от дъното на езерото. Те се обработват лесно и имат добър воден баланс, което ги прави подходящи за отглеждане на кореноплодни зеленчуци като морковите „Fertőd vidéki sárgarépa“.

По-високите стойности на калций и фосфор в корена на морковите са резултат от основните фактори, влияещи върху образуването на почвата в района на езерото Fertő, т.е. отлагането и изравняването на седиментите, образуването на ливадна почва, както и натрупването на соли и засоляването.

Местните климатични условия също са благоприятни за отглеждането на моркови „Fertőd vidéki sárgarépa“, тъй като този район е най-прохладната и влажна равнина в Унгария. Валежите са разпределени равномерно през целия вегетационен период, което е идеално за развитието на морковите „Fertőd vidéki sárgarépa“. Високото ниво на равномерна влажност, необходимо по време на покълването и формирането на тялото на морковите, се осигурява от годишните валежи в района, които са в количество 650—700 mm. Нивата на добив са добре балансирани благодарение на водното съдържание на почвата и на водната маса на огромното езеро Fertő, което се намира на разстояние около 1 200—1 500 m и осигурява необходимата влажност под влиянието на преобладаващите ветрове от север — северозапад.

Средната температура през януари е –2° C, през юли e +22° C, а средната годишна температура е около +10° C. По-ниските летни температури са подходящи за отглеждането на морковите „Fertőd vidéki sárgarépa“, тъй като те растат най-добре при температури около 16° C. Горещото време благоприятства растежа на листата, но пречи на образуването на корените. Освен това умерената топлина спомага за образуването на каротин, което придава на морковите „Fertőd vidéki sárgarépa“ по-червен цвят в нюанси, различими при органолептична оценка от цвета на морковите, отглеждани в други райони (Hanna Némethy Zoltánné Uzoni, 2001).

Районът се характеризира с обилно слънцегреене от пролетта до есента, с до 2 000 слънчеви часа годишно. По време на узряването големият брой слънчеви часове благоприятства образуването на захар, което придава на морковите сладкия им вкус.

Засяването се извършва според местния опит, като се правят лехи с височина 30 cm, на разстояние 75 cm една от друга. Върху лехата се засяват 25—30 посевни семена на метър и ред, на дълбочина 1—2 cm, като се използва двуредна система на засяване. Дълбочината на сеитбата оказва значително влияние върху равномерното поникване на растенията от почвата.

Техниките за засяване в лехи спомагат за образуване на гладки, неразклонени корени, както е показано от Hanna Némethy Zoltánné Uzoni в докторската ѝ дисертация (2001 г.).

Както средноплътната песъчливо-глинеста почва в района, така и неговият климат са идеални за производството на кореноплодни зеленчуци като морковите „Fertőd vidéki sárgarépa“. Техниката за засяване в лехи се предава от поколение на поколение вече около 150 години, което е ключът за успешното ѝ прилагане.

Морковите „Fertőd vidéki sárgarépa“ са добре познат, известен и търсен продукт сред потребителите. Значението им се подчертава в докторска дисертация, изготвена от Dénes Sándor в докторската програма на Университета в Печ през 2012 г., озаглавена „A gasztronómia szerepe Magyarország idegenforgalmi földrajzában“ [„Ролята на гастрономията на туристическата карта на Унгария“], в която той посочва морковите „Fertőd vidéki sárgarépa“ като една от типичните местни съставки за региона Западна Трансдунавия.

Препратка към публикуваната продуктова спецификация

(член 6, параграф 1, втора алинея от настоящия регламент)

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  OB L 343, 14.12.2012 г., стр. 1.

---

| 15.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 283/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 283/15

---

Публикуване на съобщение за одобрение на
  стандартно изменение в продуктовата спецификация на наименование в
  лозаро-винарския сектор по член 17, параграфи 2 и 3 от Делегиран регламент (ЕС) 2019/33 на Комисията

(2021/C 283/06)

Настоящото съобщение се публикува в съответствие с член 17, параграф 5 от Делегиран регламент (ЕС) 2019/33 (1) на Комисията

СЪОБЩЕНИЕ ЗА ОДОБРЕНИЕТО НА СТАНДАРТНО ИЗМЕНЕНИЕ ЗА ИЗМЕНЕНИЕ НА ЕДИННИЯ ДОКУМЕНТ

„Graves“

PDO-FR-A1012-AM02

Дата на съобщението: 7 май 2021 г.

ОПИСАНИЕ И ОСНОВАНИЯ ЗА ОДОБРЕНОТО ИЗМЕНЕНИЕ

1.   Официален географски кодекс

Списъкът на общините е актуализиран, като е взет предвид официалният географски кодекс за 2020 г.

Това е чисто редакторска промяна и географският район не е променен.

Вследствие на тази промяна са изменени точки 6 и 9 от единния документ.

2.   Обособен парцелиран район

Датата 11 февруари 2021 г. беше добавена в приложението, в което се изброяват заседанията на компетентния национален комитет, който одобри границите на обособения парцелиран район.

С изменението се цели да се добави датата, на която компетентният национален орган е одобрил изменение на обособения парцелиран район в рамките на географския район на производство. Обособяването на парцели представлява определяне — в рамките на географския район на производство — на парцели, които са подходящи за производството на разглеждания продукт със защитено наименование за произход.

Тези изменения не засягат единния документ.

3.   Позоваване на контролния орган

Формулировката на позоваването на контролния орган е преразгледана с цел хармонизирането ѝ с другите продуктови спецификации на наименования за произход. Това изменение е чисто редакционно.

Това изменение не води до изменение на единния документ.

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

1.   Наименование/наименования

Graves

2.   Вид на географското означение

ЗНП — Защитено наименование за произход

3.   Категории лозаро-винарски продукти

| 1. | Вино |
| --- | --- |

1.

Вино

4.   Описание на виното или вината

1.   Червено тихо вино

КРАТКО ТЕКСТОВО ОПИСАНИЕ

Червените вина се произвеждат от балансиран сортов състав, в който cabernet sauvignon N носи аромати и структура, а merlot N — ухание и мекота; тези сортове са допълнени от cabernet franc N, petit-verdot N, malbec N и carmenère N. Когато са млади, те често развиват аромати на червени плодове заедно с нотки на подправки и печено. Елегантни и структурирани, фини и ароматни, тези вина се променят хармонично и в техния букет може да се усетят нотки на фина опушеност. В зависимост от реколтата и произхода вината са в най-добрата си форма между 5-ата и 10-ата година.

Минималното естествено алкохолно съдържание в обемни проценти е 11 %.

След обогатяване общото алкохолно съдържание в обемни проценти е 13,5 %.

Малолактичната ферментация е задължителна за червените вина.

Съдържанието на ябълчена киселина е по-малко или равно на 0,30 g/l.

Съдържанието на ферментируеми захари е по-малко или равно на 3 g/l.

ОБЩИ АНАЛИТИЧНИ ХАРАКТЕРИСТИКИ

| Общи аналитични характеристики |
| --- |
| Максимално общо алкохолно съдържание (% об.): | |
| Минимално действително алкохолно съдържание (% об.): | |
| Минимална обща киселинност: | |
| Максимално съдържание на летливи киселини (meq/l): | |
| Максимално съдържание на общ серен диоксид (mg/l): | |

Общи аналитични характеристики

Максимално общо алкохолно съдържание (% об.):

Минимално действително алкохолно съдържание (% об.):

Минимална обща киселинност:

Максимално съдържание на летливи киселини (meq/l):

Максимално съдържание на общ серен диоксид (mg/l):

2.   Сухо бяло тихо вино

КРАТКО ТЕКСТОВО ОПИСАНИЕ

Белите вина са елегантни и плътни. Направени от сорта semillon B, те обикновено развиват нотки на цветя и естествена масленост, която не изключва наличието на свежест. Когато са в комбинация със сорта sauvignon B, който носи усещане за живост и изразителност, и със сорта muscadelle B, който внася леко мускусни нотки, тези вина често са с ухание на цветя и цитрусови плодове, а понякога и с екзотични или ментолови нотки. Използваното в някои случаи отлежаване в бъчви позволява постигането на богат и комплексен вкус след няколко години на стареене.

Минималното естествено алкохолно съдържание в обемни проценти е 10,5 %.

След обогатяване общото алкохолно съдържание в обемни проценти е 13 %.

Съдържанието на ферментируеми захари е по-малко или равно на 4 g/l.

ОБЩИ АНАЛИТИЧНИ ХАРАКТЕРИСТИКИ

| Общи аналитични характеристики |
| --- |
| Максимално общо алкохолно съдържание (% об.): | |
| Минимално действително алкохолно съдържание (% об.): | |
| Минимална обща киселинност: | |
| Максимално съдържание на летливи киселини (meq/l): | 13,27 |
| Максимално съдържание на общ серен диоксид (mg/l): | |

Общи аналитични характеристики

Максимално общо алкохолно съдържание (% об.):

Минимално действително алкохолно съдържание (% об.):

Минимална обща киселинност:

Максимално съдържание на летливи киселини (meq/l):

13,27

Максимално съдържание на общ серен диоксид (mg/l):

5.   Винопроизводствени практики

5.1.   
  Специфични енологични практики

1.   Гъстота и разстояние

Агротехническа практика

Лозята са с минимална гъстотата на засаждане от 5 000 растения на хектар. Междуредието не може да превишава 2 m, а разстоянието между растенията в реда е не по-малко от 0,80 m.

2.   Правила за резитба на лозите

Агротехническа практика

Резитбата се извършва най-късно на етапа на разлистване на листата (етап 9 по Lorenz). Резитбата на лозите става съобразно следните техники при максимум 12 пъпки на растение:

| — | къса резитба (плодни чепове) или дълга резитба (плодни пръчки); |
| --- | --- |

—

къса резитба (плодни чепове) или дълга резитба (плодни пръчки);

| — | къса резитба с две плодни пръчки или формировка „ветрило“ с четири рамена. |
| --- | --- |

—

къса резитба с две плодни пръчки или формировка „ветрило“ с четири рамена.

3.   Напояване

Агротехническа практика

Напояването през вегетационния период на лозите може да бъде разрешено само в случаи на продължително засушаване и когато е застрашено доброто физиологично развитие на лозите и доброто узряване на гроздето.

4.   Обогатяване

Специфична енологична практика

Техниките на обогатяване чрез извличане са разрешени за червените вина в границата на концентрация от 15 %.

След обогатяване общото алкохолно съдържание в обемни проценти на червените вина не превишава 13,5 %.

След обогатяване общото алкохолно съдържание в обемни проценти на белите вина не превишава 13 %.

5.2.   
  Максимални добиви

Червено вино

65 хектолитра от хектар

Бяло вино

68 хектолитра от хектар

6.   Определен географски район

Беритбата на гроздето, винификацията, приготвянето и отлежаването на вината се извършват на територията на следните общини от департамент Gironde въз основа на официалния географски кодекс от 26 февруари 2020 г.: Arbanats, Ayguemorte-les-Graves, Beautiran, Bègles, La Brède, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cadaujac, Canéjan, Castres-Gironde, Cérons, Cestas, Eysines, Gradignan, Guillos, Le Haillan, Illats, Isle-Saint-Georges, Landiras, Langon, Léogeats, Léognan, Martillac, Mazères, Mérignac, Pessac, Podensac, Portets, Pujols-sur-Ciron, Roaillan, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Selve, Saucats, Talence, Toulenne, Villenave-d’Ornon, Virelade и част от територията на община Coimières, съответстваща на раздел А, наричана Herrères, 1-ва страница на поземления регистър (преразгледан план за 1934 г.), сертифициран в съответствие с плана за опазване към 5 ноември 2010 г.

7.   Основни винени сортове грозде

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Carmenère N

Cot N - Malbec

Merlot N

Muscadelle B

Petit Verdot N

Sauvignon B - Sauvignon blanc

Sauvignon gris G - Fié gris

Semillon B

8.   Описание на връзката или връзките

Географският район на защитеното наименование за произход „Graves“ представлява ивица с ширина от около десет километра на левия бряг на река Гарона, който започва да се простира северно от Бордо и стига до югоизточно от Langon.

Както сочи самото наименование „Graves“ (коренът на думата се свързва с „камъчета“ ), територията е съставена от камъчета, по-големи камъни, повече или по-малко едър чакъл, пясък, премесен с тиня и глина, натрупани на места върху варовици, но обикновено върху чист пясък или втвърден хумус (слепен пясък, съдържащ желязо) или глина. Районът обхваща 43 общини в департамент Gironde.

Почвите са със сложна и продължителна геоложка история, тясно свързана с появата на река Гарона, с промените в нейното корито, с последователните ледникови периоди на кватернера. През тези периоди пиренейските ледници подкопават долините и натрупват скалисти маси, които впоследствие реките оттласкват до региона на Бордо. Останките от тези последователни наноси в наши дни са само под формата на различни по вид и размер каменисти бабуни.

Почвите, които са се образували след това, са с висока пропускливост поради богатото съдържание на чакъл и камъчета. Въпреки че това не са единствените специфични за „Graves“ почви, те представляват основната и най-благоприятна характеристика. Склоновете позволяват свободното оттичане на водата и са гарант за отлично повърхностно прочистване. Тази особеност допълнително се подсилва от голяма хидрографска мрежа от по-малки реки, притоци на река Гарона. Това са почви, където снабдяването с вода на лозята е силно регулирано.

Лозята се отглеждат при специфичен и благоприятен климат — защитени от атмосферните влияния от запад чрез борови гори, играещи важна терморегулаторна роля, от големи горещини и прекомерна влажност благодарение на проветривостта и естествената вентилация поради близостта до река Гарона. Мекият океански климат също неутрализира пролетните застудявания. Лозарските ландшафти от разглеждания сектор, характеризиращи се с каменисти полегати склонове със светли полирани камъни, които отразяват светлината върху гроздовете, се вписват между река и борови гори.

Земя, на която са се зародили висококачествени бели и червени вина от района на Бордо, районът на наименованието „Graves“ е люлка на производствените традиции, използвани и в наши дни. За винените сортове грозде, култивирани в океански климат, още от XVII и XVIII век са били необходими дървени колчета; по-късно масово навлизат кордонните подпорни конструкции и строго спазвани методи за зарязване на лозите. Всички тези способи имат за цел да осигурят добро разпределение на реколтата и достатъчна листна площ за фотосинтезата, необходима за постигането на оптимална зрялост.

В съответствие с практиката, вече вписана в декрета от 4 март 1937 г., определящ контролираното наименование за произход „Graves“, обособеният парцелиран район за реколтата от грозде дава възможност във връзка с естественото пречистване парцелите да бъдат класифицирани или според качествата на техния дренаж, или според тяхното разположение на възвишение или на склон. Изключени са географски и топографски територии, в които поради отдалечеността от Гарона или откъснатостта в горски райони (блокиране на движението на масите на студен въздух), лозите могат за измръзнат през пролетта.

Парцелите с точно определени граници позволяват оптимално изразяване на местните сортове, селекционирани с течение на времето заради техните качества във връзка със съхранението и стареенето — поради необходимостта от пренасяне на тези продукти на далечни разстояния.

Ако каменистите, топли и слабо плодородни почви представляват естествено ограничение за производството на червени вина, то те за сметка на това позволяват постигане на оптимална зрялост на сортовете cabernet-sauvignon N и merlot, която е благоприятствана и от регулацията на температурите под влияние на наблизо преминаващата река Гарона. Така получените вина имат добра структура, могат да преминат през отлежаване, необходимо за тяхното узряване и за придобиването на специфични качества преди пускането им на пазара за потребителите.

По-песъчливите почви или тези с глинена подложка са по-благоприятни за производството на бели вина с наименованието, получени предимно от сортовете sauvignon B и semillon B, като им придават свежест, свързана с техния финес и с разгръщането на плодови и цветни нюанси.

С цел да се осигури достатъчно добра реколта, без претоварване на отделните насаждения — гаранция за зрялост и оптимална концентрация на плодовете, минималната гъстота на засаждане е висока.

Съчетанието между близостта до пристанището на Бордо — град, който традиционно се е наложил като голям търговски център за продажба на вино по целия свят, и специфичните геоложко-почвени условия, е позволило на контролираното наименование за произход „Graves“ да придобие международна известност.

9.   Други основни условия (опаковане, етикетиране, други изисквания)

Област в непосредствена близост

Правна уредба:

Национално законодателство

Вид допълнително условие:

Дерогация относно производството в определения географски район

Описание на условието:

Областта в непосредствена близост, определена чрез дерогация за винификацията, приготвянето и отлежаването на вината, се състои от територията на следните общини от департамент Gironde въз основа на официалния географски кодекс към 26 февруари 2020 г.: Barsac, Béguey, Bieujac, Bommes, Cadillac, Fargues, Langoiran, Loupiac, Le Pian-sur-Garonne, Preignac, Rions, Saint-Loubert, Saint-Maixant, Saint-Pierre-d’Aurillac, Sainte-Croix-du-Mont, Sauternes и частта от община Castets et Castillon, която съответства на територията на бившата община Castets-en-Dorthe преди сливането ѝ с Castillon-de-Castets на 1 януари 2017 г.

По-голяма географска единица

Правна уредба:

Национално законодателство

Вид допълнително условие:

Допълнителни разпоредби относно етикетирането

Описание на условието:

Върху етикетите на вината с контролираното наименование за произход може да фигурира името на по-голямата географска единица „Vin de Graves“. Размерите на буквите за тази по-голяма географска единица не надвишават нито на височина, нито на ширина две трети от размерите на буквите, с които е изписано контролираното наименование за произход.

Връзка към продуктовата спецификация

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f819edf9-40af-4f73-9357-def82d1a30d2

---

(1)  ОВ L 9, 11.1.2019 г., стр. 2.

---

| 15.7.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 283/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 283/20

---

Публикуване на съобщение за одобрение на стандартно изменение в продуктовата спецификация на наименование в лозаро-винарския сектор по член 17, параграфи 2 и 3 от Делегиран регламент (ЕС) 2019/33 на Комисията

(2021/C 283/07)

Настоящото съобщение се публикува в съответствие с член 17, параграф 5 от Делегиран регламент (ЕС) 2019/33 (1) на Комисията

СЪОБЩЕНИЕ ЗА ОДОБРЕНИЕ НА СТАНДАРТНО ИЗМЕНЕНИЕ ЗА ИЗМЕНЕНИЕ НА ЕДИННИЯ ДОКУМЕНТ

„Béarn“

PDO-FR-A0597-AM02

Дата на съобщението: 7 май 2021 г.

ОПИСАНИЕ И ОСНОВАНИЯ ЗА ОДОБРЕНОТО ИЗМЕНЕНИЕ

1.   Обособен парцелиран район

Описание и основания: В раздел IV, точка 1 от продуктовата спецификация община Cannet е заменена от община Riscle (на територията на бившата община Cannet) след сливането на двете общини. Заявлението за изменение на спецификацията е възможност за коригиране на изписването на една община в географския район: Corbères-Abères.

В единния документ се изменя съответно точка 1.6 относно географския район.

2.   Сортов състав

В раздел V, точка 2 от продуктовата спецификация искането за изменение на дела в рамките на стопанството води до следното изменение на продуктовата спецификация за червените вина: „Делът на сорта tannat N може да бъде равен на 50 %.“ За вината розе се добавя следната разпоредба: „Делът на сорта tannat N е по-голям или равен на 20 %.“. Следното правило, отнасящото се за червените вина, е добавено и за вината розе: „Тези задължения не се прилагат за производителите на грозде, които не винифицират продукцията си, обработват по-малко от 1,5 ha за контролираното наименование за произход и в чието стопанство се спазва дял на основните сортове, по-голям или равен на 50 % от сортовия състав“. В дяловете в рамките на стопанството е добавен минимален дял за сорта tannat във вината розе, за да се запази съгласуваност с правилата за смесване, които изискват делът на сорта tannat да е най-малко 25 %.

Изменението не засяга единния документ.

3.   Смесване

В глава I, раздел IX, точка 1 буква б) се изменя, както следва: „За вината розе основните сортове грозде съставляват най-малко 70 % от сместа, а сортът tannat N съставлява най-малко 25 % от сместа“. Изменението се обяснява с увеличаването на другите основни сортове грозде, а именно cabernet franc и cabernet sauvignon, чийто дял в сортовия състав на контролираното наименование за произход „Béarn“ според органа за защита и управление също нараства. Те се считат за интересни сортове както по отношение на вегетативните и екологичните качества, така и по отношение на органолептичните им характеристики, от които се получават плодови и относително структурирани вина. Намаляването до 25 % на дела на сорта tannat в сместа при вината розе не води до изменение в типичните характеристики на вината розе с наименованието „Béarn“.

Изменението не засяга единния документ.

4.   Отглеждане на лозята

В раздел VI, точка 1, буква в) се добавя специална разпоредба за засадените на тераси лозя, включена в точката „Гъстота на засаждане“ от одобрената в края на 2011 г. спецификация, но се пропуска в точката „Височина на листната маса“: „За засадените на тераси лозя височината на листната маса върху кордонната конструкция е най-малко 1,55 m.“. Действително, отглеждането на тераси често води до разлики в междуредието в зависимост от топографията и в рамките на един парцел, и е доста по-голямо от това при традиционните лозя.

Изменението не засяга единния документ.

5.   Движение на вината

Продуктовата спецификация е изменена, като се съкращава с един месец периодът за отлежаване на вината розе, т.е. до 1 декември. Това води до пускане на пазара за потребителите на 15 декември. Пускането на пазара на вината розе още от 15 декември в годината на реколтата ще даде възможност на органа за защита и управление да запази търговската динамика. Заличава се „допълнителният“ месец за отлежаване. И наистина, по-ранното бутилиране (през декември) ще се отрази благоприятно на органолептичните качества на вината розе, и по-специално на свежестта при отпиване и на флоралните им нотки.

Изменението не засяга единния документ.

6.   Аналитични стандарти

В раздел IX, точка 1, буква г) се добавя следната разпоредба: „За вината розе всяка партида вино, предлагана на пазара в наливно състояние или опакована, е със съдържание на ферментируеми захари (глюкоза + фруктоза) по-малко или равно на 4 g/l. Това съдържание може да се увеличи до 5 g/l, ако общата киселинност, изразена като H2SO4, е по-голяма или равна на 81,6 meq/l (или 4 g/l H2SO4). Осезаемата киселинност на вината розе може да бъде по-уравновесена при по-добър баланс между киселинност и плодов вкус, като по този начин те стават по-меки и по-ароматни.

В единния документ се изменя съответно точка 1.4 относно изменението на съдържанието на захар във вината розе.

7.   Преходни мерки

Заличени са преходни мерки поради изтичане на срока им на действие.

Изменението не засяга единния документ.

8.   Връзка с произхода

Връзката е преразгледана по следния начин: „Червените вина, вината розе и белите вина се произвеждат основно от смеси“, за да се подчертае, че вината не се произвеждат само от смеси, каквато е била практиката още преди изменението.

Връзката е преразгледана и в частта относно описанието на вината розе. Уточнява се цветът им, за да се вземат предвид вината с по-слабо оцветяване, и са добавя информация за ароматите, както следва: „Вината розе обикновено са с цвят, вариращ от бледорозово до по-наситено розово. Тези вина, които са свежи и пивки и имат приятна структура, се характеризират с ароматни нотки на дребни червени плодове и на цитруси. “.

В единния документ се изменя съответно точка 1.8 поради добавянето на аромати, изменението на цвета и уточнението за едносортовия състав на вината.

9.   Контролен орган

Формулировката на позоваването на контролния орган е преразгледана с цел хармонизирането ѝ с другите продуктови спецификации на наименования за произход. Това изменение е чисто редакционно.

То не води до изменение на единния документ.

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

1.   Наименование/наименования

Béarn

2.   Вид на географското означение:

ЗНП — Защитено наименование за произход

3.   Категории лозаро-винарски продукти

| 1. | Вино |
| --- | --- |

1.

Вино

4.   Описание на виното или вината

1.   Червени вина

КРАТКО ТЕКСТОВО ОПИСАНИЕ

Минималното естествено алкохолно съдържание в обемни проценти на вината е 11 %.

Всяка партида готово за предлагане на пазара вино в наливно състояние или опаковано има:

| — | общо алкохолно съдържание в обемни проценти, което не превишава 13,5 % след обогатяване, |
| --- | --- |

—

общо алкохолно съдържание в обемни проценти, което не превишава 13,5 % след обогатяване,

| — | съдържание на ябълчена киселина по-малко или равно на 0,4 g/l (грама на литър); |
| --- | --- |

—

съдържание на ябълчена киселина по-малко или равно на 0,4 g/l (грама на литър);

| — | съдържание на ферментируеми захари (глюкоза + фруктоза) по-малко или равно на: |
| --- | --- |

—

съдържание на ферментируеми захари (глюкоза + фруктоза) по-малко или равно на:

3 g/l за червените вина, чието естествено алкохолно съдържание в обемни проценти е по-малко или равно на 14 %;

4 g/l за червените вина, чието естествено алкохолно съдържание в обемни проценти е по-голямо от 14 %.

Съдържанието на летливи киселини, общата киселинност и съдържанието на общ серен диоксид са определените в нормативната уредба. Червените вина може да са произведени от смеси. Следва да се подчертае, че основните използвани сортове грозде са с местен произход, които са добре приспособени към почвените и климатичните характеристики на района. Това придава на вината с това наименование част от тяхната оригиналност.

Червените вина са с добър танинов потенциал. Често преобладават плодовите аромати, които при стареенето могат да станат по-комплексни.

ОБЩИ АНАЛИТИЧНИ ХАРАКТЕРИСТИКИ

| Общи аналитични характеристики |
| --- |
| Максимално общо алкохолно съдържание (% об.) | |
| Минимално действително алкохолно съдържание (% об.) | |
| Минимална обща киселинност | |
| Максимално съдържание на летливи киселини (meq/l) | |
| Максимално съдържание на общ серен диоксид (mg/l) | |

Общи аналитични характеристики

Максимално общо алкохолно съдържание (% об.)

Минимално действително алкохолно съдържание (% об.)

Минимална обща киселинност

Максимално съдържание на летливи киселини (meq/l)

Максимално съдържание на общ серен диоксид (mg/l)

2.   Бели вина

КРАТКО ТЕКСТОВО ОПИСАНИЕ

Минималното естествено алкохолно съдържание в обемни проценти на вината е 11 %.

Всяка партида готово за предлагане на пазара вино в наливно състояние или опаковано има:

| — | общо алкохолно съдържание в обемни проценти, което не превишава 13,5 % след обогатяване, |
| --- | --- |

—

общо алкохолно съдържание в обемни проценти, което не превишава 13,5 % след обогатяване,

| — | съдържание на ферментируеми захари (глюкоза + фруктоза) по-малко или равно на 4 g/l. |
| --- | --- |

—

съдържание на ферментируеми захари (глюкоза + фруктоза) по-малко или равно на 4 g/l.

Съдържанието на летливи киселини, общата киселинност и съдържанието на общ серен диоксид са определените в нормативната уредба. Вината може да са произведени от смеси. Следва да се подчертае, че основните използвани сортове грозде са с местен произход, които са добре приспособени към почвените и климатичните характеристики на района. Това придава на вината с това наименование част от тяхната оригиналност.

При белите вина има баланс между свежест и масленост, както и известна комплексност на уханието, с преобладаващи плодови и флорални ароматни нотки.

ОБЩИ АНАЛИТИЧНИ ХАРАКТЕРИСТИКИ

| Общи аналитични характеристики |
| --- |
| Максимално общо алкохолно съдържание (% об.) | |
| Минимално действително алкохолно съдържание (% об.) | |
| Минимална обща киселинност | |
| Максимално съдържание на летливи киселини (meq/l) | |
| Максимално съдържание на общ серен диоксид (mg/l) | |

Общи аналитични характеристики

Максимално общо алкохолно съдържание (% об.)

Минимално действително алкохолно съдържание (% об.)

Минимална обща киселинност

Максимално съдържание на летливи киселини (meq/l)

Максимално съдържание на общ серен диоксид (mg/l)

3.   Вина розе

КРАТКО ТЕКСТОВО ОПИСАНИЕ

Минималното естествено алкохолно съдържание в обемни проценти на вината е 11 %.

Всяка партида готово за предлагане на пазара вино в наливно състояние или опаковано има:

| — | общо алкохолно съдържание в обемни проценти, което не превишава 13,5 % след обогатяване, |
| --- | --- |

—

общо алкохолно съдържание в обемни проценти, което не превишава 13,5 % след обогатяване,

| — | съдържание на ферментируеми захари (глюкоза + фруктоза) по-малко или равно на 4 g/l за вината розе. Това съдържание може да се увеличи до 5 g/l, ако общата киселинност, изразена като H2SO4, е по-голяма или равна на 81,6 meq/l (или 4 g/l H2SO4). |
| --- | --- |

—

съдържание на ферментируеми захари (глюкоза + фруктоза) по-малко или равно на 4 g/l за вината розе. Това съдържание може да се увеличи до 5 g/l, ако общата киселинност, изразена като H2SO4, е по-голяма или равна на 81,6 meq/l (или 4 g/l H2SO4).

Съдържанието на летливи киселини, общата киселинност и съдържанието на общ серен диоксид са определените в нормативната уредба. Вината може да са произведени от смеси. Следва да се подчертае, че основните използвани сортове грозде са с местен произход, които са добре приспособени към почвените и климатичните характеристики на района. Това придава на вината с това наименование част от тяхната оригиналност.

Вината розе обикновено са с цвят, вариращ от бледорозово до по-наситено розово. Тези вина, които са свежи и пивки и имат приятна структура, се характеризират с ароматни нотки на дребни червени плодове и на цитруси.

ОБЩИ АНАЛИТИЧНИ ХАРАКТЕРИСТИКИ

| Общи аналитични характеристики |
| --- |
| Максимално общо алкохолно съдържание (% об.) | |
| Минимално действително алкохолно съдържание (% об.) | |
| Минимална обща киселинност: | |
| Максимално съдържание на летливи киселини (meq/l) | |
| Максимално съдържание на общ серен диоксид (mg/l) | |

Общи аналитични характеристики

Максимално общо алкохолно съдържание (% об.)

Минимално действително алкохолно съдържание (% об.)

Минимална обща киселинност:

Максимално съдържание на летливи киселини (meq/l)

Максимално съдържание на общ серен диоксид (mg/l)

5.   Винопроизводствени практики

5.1.   
  Специфични енологични практики

1.   Специфична енологична практика

| — | Белите вина и вината розе се произвеждат чрез директно пресоване. |
| --- | --- |

—

Белите вина и вината розе се произвеждат чрез директно пресоване.

| — | При приготвянето на вината розе не се допуска използването на активен въглен за енологична употреба, независимо дали самостоятелно или в приготвени смеси. |
| --- | --- |

—

При приготвянето на вината розе не се допуска използването на активен въглен за енологична употреба, независимо дали самостоятелно или в приготвени смеси.

| — | Общо алкохолно съдържание в обемни проценти, което не превишава 13,5 % след обогатяване. |
| --- | --- |

—

Общо алкохолно съдържание в обемни проценти, което не превишава 13,5 % след обогатяване.

Освен горепосочените разпоредби, по отношение на енологичните практики при тези вина трябва да се спазват задълженията, определени на равнището на ЕС и в Кодекса за селското стопанство и морския риболов.

2.   Агротехническа практика

Гъстота на засаждане

Лозята са с минимална гъстотата на засаждане от 4000 растения на хектар, като междуредието е по-голямо от 2,50 m.

В лозята, предназначени за производството на червени вина и вина розе, които се намират в следните общини на департамент Pyrénées-Atlantiques: Abos, Arbus, Artiguelouve, Aubertin, Bosdarros, Cardesse, Cuqueron, Estialesq, Gan, Gelos, Haut-de-Bosdarros, Jurançon, Lacommande, Lahourcade, Laroin, Lasseube, Lasseubétat, Lucq-de-Béarn, Mazères-Lezons, Monein, Narcastet, Parbayse, Rontignon, Saint-Faust и Uzos, междуредието не може да превишава 2,80 m.

Тези разпоредби не се прилагат за лозята, засадени на тераси.

Правила за резитба

Лозите се подрязват по метода Гюйо — единична или двойна резитба — с максимален брой пъпки на растение, както следва:

16 — за сортовете tannat N, manseng N, gros manseng B, raffiat de Moncade B;

20 — за другите сортове.

Броят на плодните пръчки от съответната година на едно растение след цъфтеж (фенологичен етап 23 по Lorenz) е по-малък или равен на:

12 — за сортовете tannat N, manseng N, gros manseng B, raffiat de Moncade B;

16 — за другите сортове.

| — | Напояването може да бъде разрешено. |
| --- | --- |

—

Напояването може да бъде разрешено.

5.2.   
  Максимални добиви

| | Béarn — червени вина, вина розе и бели вина |
| --- | --- |

Béarn — червени вина, вина розе и бели вина

| | 60 хектолитра от хектар |
| --- | --- |

60 хектолитра от хектар

6.   Определен географски район

Беритбата на гроздето, винификацията, приготвянето и отлежаването на вината се извършват на територията на следните общини:

| — | Департамент Gers: Riscle (на територията на бившата община Cannet), Maumusson-Laguian, Viella; |
| --- | --- |

—

Департамент Gers: Riscle (на територията на бившата община Cannet), Maumusson-Laguian, Viella;

| — | Департамент Hautes-Pyrénées: Castelnau-Rivière-Basse, Hagedet, Lascazères, Madiran, Saint- Lanne и Soublecause; |
| --- | --- |

—

Департамент Hautes-Pyrénées: Castelnau-Rivière-Basse, Hagedet, Lascazères, Madiran, Saint- Lanne и Soublecause;

| — | Департамент Pyrénées-Atlantiques: Abos, Arbus, Arricau-Bordes, Arrosès, Artiguelouve, Au- bertin, Aubous, Aurions-Idernes, Aydie, Baigts-de-Béarn, Bellocq, Bérenx, Bétracq, Bosdarros, Bu- rosse-Mendousse, Cadillon, Cardesse, Carresse, Castagnède, Castetpugon, Castillon кантон Lem- beye), Conchez-de-Béarn, Corbère-Abères, Crouseilles, Cuqueron, Diusse, Escurès, Estialescq, Gan, Gayon, Gelos, Haut-de-Bosdarros, L’Hôpital-d’Orion, Jurançon, Lacommande, Lagor, Lahontan, Lahourcade, Laroin, Lasserre, Lasseube, Lasseubetat, Lembeye, Lespielle-Germenaud-Lannegrasse, Lucq-de-Béarn, Mascaraàs-Haron, Mazères-Lezons, Moncaup, Moncla, Monein, Monpezat, Mont- Disse, Mourenx, Narcastet, Ogenne-Camptort, Oraàs, Orthez, Parbayse, Portet, Puyoo, Ramous, Ron- tignon, Saint-Faust, Saint-Jean-Poudge, Salies-de-Béarn, Salles-Mongiscard, Sauvelade, Séméacq- Blachon, Tadon-Sadirac-Viellenave, Tadousse-Ussau, Uzos, Vialer, Vielleségure. |
| --- | --- |

—

Департамент Pyrénées-Atlantiques: Abos, Arbus, Arricau-Bordes, Arrosès, Artiguelouve, Au- bertin, Aubous, Aurions-Idernes, Aydie, Baigts-de-Béarn, Bellocq, Bérenx, Bétracq, Bosdarros, Bu- rosse-Mendousse, Cadillon, Cardesse, Carresse, Castagnède, Castetpugon, Castillon кантон Lem- beye), Conchez-de-Béarn, Corbère-Abères, Crouseilles, Cuqueron, Diusse, Escurès, Estialescq, Gan, Gayon, Gelos, Haut-de-Bosdarros, L’Hôpital-d’Orion, Jurançon, Lacommande, Lagor, Lahontan, Lahourcade, Laroin, Lasserre, Lasseube, Lasseubetat, Lembeye, Lespielle-Germenaud-Lannegrasse, Lucq-de-Béarn, Mascaraàs-Haron, Mazères-Lezons, Moncaup, Moncla, Monein, Monpezat, Mont- Disse, Mourenx, Narcastet, Ogenne-Camptort, Oraàs, Orthez, Parbayse, Portet, Puyoo, Ramous, Ron- tignon, Saint-Faust, Saint-Jean-Poudge, Salies-de-Béarn, Salles-Mongiscard, Sauvelade, Séméacq- Blachon, Tadon-Sadirac-Viellenave, Tadousse-Ussau, Uzos, Vialer, Vielleségure.

7.   Основни винени сортове грозде

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Gros Manseng B |
| --- | --- |

Gros Manseng B

| | Petit Manseng B |
| --- | --- |

Petit Manseng B

| | Raffiat de Moncade B |
| --- | --- |

Raffiat de Moncade B

| | Tannat N |
| --- | --- |

Tannat N

8.   Описание на връзката или връзките

Béarn — червени вина, вина розе и бели вина

Географският район се състои от трите основни лозарски центъра в провинция Béarn. Разположен като цяло в хълмисти участъци в подножието на Пиренеите, той предлага значителни различия по отношение на почвите и топографските и климатичните условия.

Присъствието на лозята в този ландшафт е дискретно и непостоянно. Те са част от разнообразна система на отглеждане на различни култури. Съставът на скалите, които формират релефа, е основно от седименти с континентален произход (глинести пясъчници, мергел, варовик, глина, глинести и слюдести образувания, наречени „Sables Fauves“, покритие от дребни камъчета), а понякога и от морски седименти (флиш). През кватернера релефът е покрит от глинесто-льосови еолични почви, които на места все още са се запазили.

Почвите също са много разнообразни, макар и повечето да са излужени и кисели. Виждат се и някои почви върху варовици. Каменливостта им също е различна: покритието от камъчета по върховете обогатяват склоновете, а флиш се наблюдава под формата на ръбести камъни. Отводняването се подобрява от съдържанието на пясъци и чакъл. Като цяло почвите са с добър потенциал за оттичане на водата и за затопляне, именно благодарение на каменистия си състав. Хълмовете често са асиметрични. Силно нарязаният релеф води до създаване на разнообразни изложения, и по-специално многобройни ориентирани на юг, изток или запад страни — топли и с достатъчно голям наклон за отвеждане на дъждовната вода.

Климатът е с преобладаващо океанско влияние, влажен и мек, с годишни валежи от 1 000 mm в северната част на района до 1 300 mm на запад, които са разпределени доста равномерно през цялата година, с по-сух период през лятото и в началото на есента. Точно в този период през повечето време (на всеки 1 от 3 дни) духа и топлият и сух южен вятър от типа „фьон“.

От местните кондики на манастири и архиви научаваме, че още от XIII век в част от района присъствието на лозя вече е добре застъпено.

В средата на XIV век белите и червените вина от Béarn започват да се изнасят с това наименование към Холандия. Този износ се развива до XIX век.

От XV век се открива нова възможност за излаз към пазари с Bigorre и Пиренеите. От XVI век лозята с бяло грозде включват основно сортовете Petit Manseng B, Gros Manseng B, Arrufiac B, Courbu B и Raffiat de Moncade B.

Използваните през XVIII век червени сортове грозде са малобройни: към Fer N и Bouchy (Cabernet Franc N) се добавя Tannat N, който е местен сорт със силно оцветяване и таниново съдържание.

В началото на XX век вината розе с това наименование получават голяма известност, която е свързана с редовни пазари в парижкия регион.

Наименованието за произход на качествено вино, произведено в определен район, „Béarn“ е признато през 1951 г. за вината розе и за белите вина.

През 1975 г. „Béarn“ е признато като контролирано наименование за произход за червените вина, вината розе и белите вина.

През XX век площта на лозята силно намалява. От 1980 г. те започват да се разширяват отново. Площите, за които е подадено заявление за използване на наименованието, остават около 300 ha.

Днес вината „Béarn“ отново придобиват обещаваща регионална репутация благодарение на усилията на лозарите, които се стремят да предадат и да усъвършенстват уменията си.

При ландшафта на географския район, който е с хълмист релеф, отчасти залесен, с много разнообразно изложение и почви, лозята задължително са разположени разпокъсано, като образуват своеобразна мозайка. Склоновете на хълмовете създават благоприятни топографски и климатични условия, като дават възможност за отвеждане на излишната дъждовна вода, а когато са с добро изложение осигуряват слънцегреене и температури, допринасящи за узряването на реколтата. Топлият и сух южен вятър, който духа в периода на зреене на гроздето, е оказал стимулиращо въздействие за лозарството в този като цяло влажен район.

В парцелирания район на производство на гроздето се определят с точност парцелите, които са най-подходящите, за да се даде възможност за узряване на гроздето при добри санитарни условия: с добро изложение и почви с относително добро оттичане.

Лозята с добра репутация, основани на местен сорт грозде, са се развили във връзка с пазарите, с които са разполагали. Приспособяването на местните сортове към този доста влажен климат и към късно узряване е било един от ключовите фактори за известността на тези лозя през вековете. За тези сортове са необходими специфични умения, които са се развили в географския район: овладяване на таниновия потенциал на червените сортове грозде, управление на силния алкохолен потенциал на белите сортове — чрез избора на датата за беритба и чрез смесите.

Червените вина, вината розе и белите вина се произвеждат основно от смеси. Следва да се подчертае, че основните използвани сортове грозде са с местен произход, които са добре приспособени към почвените и климатичните характеристики на района. Това придава на вината с това наименование част от тяхната оригиналност.

9.   Други основни условия (опаковане, етикетиране, други изисквания)

| | По-обширна географска единица |
| --- | --- |

По-обширна географска единица

| | Правна уредба: |
| --- | --- |

Правна уредба:

| | Национално законодателство |
| --- | --- |

Национално законодателство

| | Вид допълнително условие: |
| --- | --- |

Вид допълнително условие:

| | Допълнителни разпоредби относно етикетирането |
| --- | --- |

Допълнителни разпоредби относно етикетирането

Описание на условието:

КНП „Béarn“ може да се допълва от допълнителното географско наименование, уточняващо по-голямата географска единица „Sud-Ouest“.

Връзка към продуктовата спецификация

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b053abef-87b5-43bf-a8a5-f3afe4be0e75

---

(1)  ОВ L 9, 11.1.2019 г., стр. 2.

---