# Eiropas Savienības L 302/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 302 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 19. novembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 302

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 19. novembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1890/2005 (2005. gada 14. novembris), ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu tādu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, Indonēzijā, Taivānā, Taizemē un Vjetnamā, un ar kuru pārtrauc procedūru attiecībā uz dažu Malaizijas un Filipīnu izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importu | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1891/2005 (2005. gada 14. novembris), ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 3068/92, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu par Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes kālija hlorīda importu | 14 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1892/2005 (2005. gada 14. novembris), ar ko izbeidz daļējo starpposma pārbaudi attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam | 22 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1893/2005 (2005. gada 18. novembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 24 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1894/2005 (2005. gada 17. novembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot hekus ICES Vb (EK ūdeņi), VI, VII, XII, XIV zonā | 26 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1895/2005 (2005. gada 18. novembris) par dažu epoksiatvasinājumu lietošanas ierobežojumiem materiālos un izstrādājumos, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem (
  1
  ) | 28 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1896/2005 (2005. gada 18. novembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 887/2005, ar ko uzsāk Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 30. pantā noteikto krīzes destilāciju attiecībā uz dažiem galda vīniem Grieķijā | 33 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1897/2005 (2005. gada 18. novembris), ar ko nosaka neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū | 34 |
| | * | Komisijas Direktīva 2005/79/EK (2005. gada 18. novembris), ar kuru groza Direktīvu 2002/72/EK, kas attiecas uz plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kuri paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem (
  1
  ) | 35 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1890/2005 (2005. gada 14. novembris), ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu tādu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, Indonēzijā, Taivānā, Taizemē un Vjetnamā, un ar kuru pārtrauc procedūru attiecībā uz dažu Malaizijas un Filipīnu izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importu

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1891/2005 (2005. gada 14. novembris), ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 3068/92, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu par Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes kālija hlorīda importu

14

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1892/2005 (2005. gada 14. novembris), ar ko izbeidz daļējo starpposma pārbaudi attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam

22

Komisijas Regula (EK) Nr. 1893/2005 (2005. gada 18. novembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

24

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1894/2005 (2005. gada 17. novembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot hekus ICES Vb (EK ūdeņi), VI, VII, XII, XIV zonā

ICES

26

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1895/2005 (2005. gada 18. novembris) par dažu epoksiatvasinājumu lietošanas ierobežojumiem materiālos un izstrādājumos, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem (
  1
  )

1

28

Komisijas Regula (EK) Nr. 1896/2005 (2005. gada 18. novembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 887/2005, ar ko uzsāk Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 30. pantā noteikto krīzes destilāciju attiecībā uz dažiem galda vīniem Grieķijā

33

Komisijas Regula (EK) Nr. 1897/2005 (2005. gada 18. novembris), ar ko nosaka neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū

34

*

Komisijas Direktīva 2005/79/EK (2005. gada 18. novembris), ar kuru groza Direktīvu 2002/72/EK, kas attiecas uz plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kuri paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem (
  1
  )

1

35

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | Padomes Lēmums (2005. gada 14. novembris) par 2005. gada Starptautiskā nolīguma par olīveļļu un galda olīvām noslēgšanu | 46 |
| 2005. gada starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām | 47 |
| | * | Informācija par papildprotokola stāšanos spēkā, kas noslēgts Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm no vienas puses un Čīles Republiku no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai | 68 |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2004. gada 9. decembris), ar ko koncentrāciju atzīst par nesavienojamu ar kopējo tirgu atbilstoši 8. panta 3. punktam Padomes Regulā (EEK) Nr. 4064/89 (Apvienošanās regula) (Lieta Nr. COMP/M.3440 – EDP/ENI/GDP)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4715)

   (
  1
  ) | 69 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 17. oktobris), ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz Krievijas Federācijas izcelsmes kālija hlorīda importa antidempinga procedūru | 79 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

Padomes Lēmums (2005. gada 14. novembris) par 2005. gada Starptautiskā nolīguma par olīveļļu un galda olīvām noslēgšanu

46

2005. gada starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām

47

*

Informācija par papildprotokola stāšanos spēkā, kas noslēgts Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm no vienas puses un Čīles Republiku no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

68

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2004. gada 9. decembris), ar ko koncentrāciju atzīst par nesavienojamu ar kopējo tirgu atbilstoši 8. panta 3. punktam Padomes Regulā (EEK) Nr. 4064/89 (Apvienošanās regula) (Lieta Nr. COMP/M.3440 – EDP/ENI/GDP)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4715)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4715)

1

69

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 17. oktobris), ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz Krievijas Federācijas izcelsmes kālija hlorīda importa antidempinga procedūru

79

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 19.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 302/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 302/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1890/2005

(2005. gada 14. novembris),

ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu tādu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, Indonēzijā, Taivānā, Taizemē un Vjetnamā, un ar kuru pārtrauc procedūru attiecībā uz dažu Malaizijas un Filipīnu izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju iesniedza Komisija,

tā kā:

A.   PAGAIDU PASĀKUMI

| (1) | Komisija ar Regulu (EK) Nr. 771/2005 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu dažu to Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”), Indonēzijas, Taivānas, Taizemes un Vjetnamas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu un to daļu importam, uz kurām attiecas KN kodi 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar Regulu (EK) Nr. 771/2005 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu dažu to Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”), Indonēzijas, Taivānas, Taizemes un Vjetnamas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu un to daļu importam, uz kurām attiecas KN kodi 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70.

| (2) | Jāatgādina, ka dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2003. gada 1. jūlija līdz 2004. gada 30. jūnijam (“IP”). Tendenču pārbaude saistībā ar kaitējuma novērtējumu aptvēra laikposmu no 2001. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 30. jūnijam (“attiecīgais laikposms”). |
| --- | --- |

(2)

Jāatgādina, ka dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2003. gada 1. jūlija līdz 2004. gada 30. jūnijam (“IP”). Tendenču pārbaude saistībā ar kaitējuma novērtējumu aptvēra laikposmu no 2001. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 30. jūnijam (“attiecīgais laikposms”).

B.   TURPMĀKĀ PROCEDŪRA

| (3) | Pēc pagaidu antidempinga pasākumu piemērošanas dažas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus komentārus. |
| --- | --- |

(3)

Pēc pagaidu antidempinga pasākumu piemērošanas dažas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus komentārus.

| (4) | Komisija uzklausīja visas ieinteresētās personas, kuras vēlējās, lai tās uzklausītu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija uzklausīja visas ieinteresētās personas, kuras vēlējās, lai tās uzklausītu.

| (5) | Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu veikšanai. |
| --- | --- |

(5)

Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu veikšanai.

| (6) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts izvirzīt ieteikumu noteikt galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasēt summas, kas bija nodrošinātas, iemaksājot pagaidu maksājumu. Tika atvēlēts arī laiks, lai tās varētu formulēt savus apsvērumus pēc šā paziņojuma izdarīšanas. |
| --- | --- |

(6)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts izvirzīt ieteikumu noteikt galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasēt summas, kas bija nodrošinātas, iemaksājot pagaidu maksājumu. Tika atvēlēts arī laiks, lai tās varētu formulēt savus apsvērumus pēc šā paziņojuma izdarīšanas.

| (7) | Izskatīja mutiskos un rakstiskos apsvērumus un vajadzības gadījumā tos ņēma vērā, izdarot galīgos konstatējumus. |
| --- | --- |

(7)

Izskatīja mutiskos un rakstiskos apsvērumus un vajadzības gadījumā tos ņēma vērā, izdarot galīgos konstatējumus.

| (8) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas viens importētājs un viņa asociācija apšaubīja Kopienas ražošanas nozares reprezentativitāti, kā tas norādīts pagaidu regulas 113. apsvērumā, pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmē. Tomēr šī sūdzība netika pamatota ar pierādījumiem. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka uz Kopienas ražošanas nozari attiecināmi aptuveni 54 % Kopienas produkcijas izmeklēšanas periodā, un tas atbilst pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmei. |
| --- | --- |

(8)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas viens importētājs un viņa asociācija apšaubīja Kopienas ražošanas nozares reprezentativitāti, kā tas norādīts pagaidu regulas 113. apsvērumā, pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmē. Tomēr šī sūdzība netika pamatota ar pierādījumiem. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka uz Kopienas ražošanas nozari attiecināmi aptuveni 54 % Kopienas produkcijas izmeklēšanas periodā, un tas atbilst pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmei.

| (9) | Pēc informācijas atklāšanas Taizemes ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka atklātās Kopienas ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem nebija pietiekoši detalizētas un nebija aizpildītas saskaņā ar pamatregulas 19. pantu. Izskanēja apgalvojums, ka neizsmeļošās atbildes uz anketas jautājumiem eksportētājiem, kas sadarbojās, liedza iespēju aizstāvēt savas intereses un šajā procedūrā nostādīja neizdevīgā stāvoklī salīdzinājumā ar citām ieinteresētajām personām, proti, Kopienas ražošanas nozari. Tomēr informācija par kaitējumu, kā norādīts pagaidu regulas E iedaļā, visām ieinteresētajām pusēm apkopotā veidā sniedz pārbaudītus datus. Tādējādi tām ir pietiekami precīzs faktu atspoguļojums attiecībā uz kaitējumu un cēloņsakarību, lai varētu aizstāvēt savas intereses. Pret visām ieinteresētajām personām izturas līdzīgi, un nav nekādu atšķirību informācijas sniegšanā dažādām ieinteresētajām personām. Turklāt ar nekonfidenciālām atbildēm uz anketas jautājumiem un pagaidu regulā ietverto informāciju tika aizsargātas visu ieinteresēto personu aizstāvības tiesības. Tālab šo argumentu noraidīja. |
| --- | --- |

(9)

Pēc informācijas atklāšanas Taizemes ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka atklātās Kopienas ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem nebija pietiekoši detalizētas un nebija aizpildītas saskaņā ar pamatregulas 19. pantu. Izskanēja apgalvojums, ka neizsmeļošās atbildes uz anketas jautājumiem eksportētājiem, kas sadarbojās, liedza iespēju aizstāvēt savas intereses un šajā procedūrā nostādīja neizdevīgā stāvoklī salīdzinājumā ar citām ieinteresētajām personām, proti, Kopienas ražošanas nozari. Tomēr informācija par kaitējumu, kā norādīts pagaidu regulas E iedaļā, visām ieinteresētajām pusēm apkopotā veidā sniedz pārbaudītus datus. Tādējādi tām ir pietiekami precīzs faktu atspoguļojums attiecībā uz kaitējumu un cēloņsakarību, lai varētu aizstāvēt savas intereses. Pret visām ieinteresētajām personām izturas līdzīgi, un nav nekādu atšķirību informācijas sniegšanā dažādām ieinteresētajām personām. Turklāt ar nekonfidenciālām atbildēm uz anketas jautājumiem un pagaidu regulā ietverto informāciju tika aizsargātas visu ieinteresēto personu aizstāvības tiesības. Tālab šo argumentu noraidīja.

C.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (10) | Jāatgādina, ka pagaidu izmeklēšanā radās šaubas par to, vai uzgriežņus var uzskatīt par vienu ražojumu kopā ar citiem nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidiem un to daļām (“NTSS”). Šajā sakarā bija jāizpēta sīkāk vairāki aspekti, piemēram, vai un kādā mērā bultskrūves un uzgriežņus realizē kā vienas sistēmas divas sastāvdaļas, kādā mērā šos veidus kopīgi izstrādā utt. Sīkāk bija jāizpēta arī tas, kādā mērā Kopienas ražotāji var piedāvāt šīs sistēmas. Tālab nolūkā izdarīt sākotnējos konstatējumus pagaidām nolēma neiekļaut produktu definīcijā uzgriežņus, ko parasti deklarē ar KN kodu 7318 16 30. |
| --- | --- |

(10)

Jāatgādina, ka pagaidu izmeklēšanā radās šaubas par to, vai uzgriežņus var uzskatīt par vienu ražojumu kopā ar citiem nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidiem un to daļām (“NTSS”). Šajā sakarā bija jāizpēta sīkāk vairāki aspekti, piemēram, vai un kādā mērā bultskrūves un uzgriežņus realizē kā vienas sistēmas divas sastāvdaļas, kādā mērā šos veidus kopīgi izstrādā utt. Sīkāk bija jāizpēta arī tas, kādā mērā Kopienas ražotāji var piedāvāt šīs sistēmas. Tālab nolūkā izdarīt sākotnējos konstatējumus pagaidām nolēma neiekļaut produktu definīcijā uzgriežņus, ko parasti deklarē ar KN kodu 7318 16 30.

| (11) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Kopienas ražotāji un importētāji sniedza pierādījumus par to, ka uzgriežņus un bultskrūves kopā neizstrādā un nerealizē. Lai gan uzgriežņus parasti izmanto kopā ar bultskrūvēm, parasti tos nepārdod komplektā. Bez tam bultskrūves var izmantot ierīču savienošanai, neizmantojot uzgriežņus, kas nozīmē, ka bultskrūvēm un uzgriežņiem var būt dažāds izmantojums. To apstiprina imports, ko veic daži ražotāji attiecīgajās valstīs, kuri ražo un pārdod vai nu uzgriežņus, vai bultskrūves, kā arī tas, ka izraudzītie Kopienas ražotāji izgatavo skrūves un bultskrūves, taču ne uzgriežņus. Īpaši skaidrs tas ir Filipīnu gadījumā, no kurienes faktiski ir importēti tikai uzgriežņi, un nav ievestas bultskrūves. Turklāt, kā minēts iepriekš, bultskrūves ne vienmēr savieno ar uzgriežņiem un paplāksnēm. Tas arī izriet no HS koda 7318 15 apraksta: “citādas skrūves un bultskrūves ar saviem uzgriežņiem un paplāksnēm vai bez tiem”. Bez tam jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozarei nav vajadzīgās iekārtas uzgriežņu izgatavošanai un ka tā nākotnē neplāno ražot uzgriežņus. |
| --- | --- |

(11)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Kopienas ražotāji un importētāji sniedza pierādījumus par to, ka uzgriežņus un bultskrūves kopā neizstrādā un nerealizē. Lai gan uzgriežņus parasti izmanto kopā ar bultskrūvēm, parasti tos nepārdod komplektā. Bez tam bultskrūves var izmantot ierīču savienošanai, neizmantojot uzgriežņus, kas nozīmē, ka bultskrūvēm un uzgriežņiem var būt dažāds izmantojums. To apstiprina imports, ko veic daži ražotāji attiecīgajās valstīs, kuri ražo un pārdod vai nu uzgriežņus, vai bultskrūves, kā arī tas, ka izraudzītie Kopienas ražotāji izgatavo skrūves un bultskrūves, taču ne uzgriežņus. Īpaši skaidrs tas ir Filipīnu gadījumā, no kurienes faktiski ir importēti tikai uzgriežņi, un nav ievestas bultskrūves. Turklāt, kā minēts iepriekš, bultskrūves ne vienmēr savieno ar uzgriežņiem un paplāksnēm. Tas arī izriet no HS koda 7318 15 apraksta: “citādas skrūves un bultskrūves ar saviem uzgriežņiem un paplāksnēm vai bez tiem”. Bez tam jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozarei nav vajadzīgās iekārtas uzgriežņu izgatavošanai un ka tā nākotnē neplāno ražot uzgriežņus.

| (12) | Tādēļ apstiprina pagaidu regulas 13. apsvērumā noteiktos konstatējumus neiekļaut uzgriežņus, kas importēti kā komplekta sastāvdaļa kopā ar skrūvēm un bultskrūvēm, ražojuma jēdzieniskajā saturā. Tādēļ saskaņā ar pagaidu regulas 14. un 105. apsvērumā izdarītajiem secinājumiem procedūra jāpārtrauc attiecībā uz Filipīnām. |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ apstiprina pagaidu regulas 13. apsvērumā noteiktos konstatējumus neiekļaut uzgriežņus, kas importēti kā komplekta sastāvdaļa kopā ar skrūvēm un bultskrūvēm, ražojuma jēdzieniskajā saturā. Tādēļ saskaņā ar pagaidu regulas 14. un 105. apsvērumā izdarītajiem secinājumiem procedūra jāpārtrauc attiecībā uz Filipīnām.

| (13) | Pēc pagaidu pasākumu piemērošanas Taizemes ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka parasti uzgriežņus un bultskrūves realizē un izstrādā kopā un tādēļ, ja uzgriežņus neiekļautu ražojuma jēdzieniskajā saturā, no procedūras darbības jomas būtu jāizņem arī bultskrūves. Tomēr viņi nepamatoja šo apgalvojumu. Tādēļ, ņemot vērā 11. un 12. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, ka uzgriežņus nerealizē un neizstrādā kopā ar bultskrūvēm, sūdzību noraidīja, un no procedūras darbības jomas izņēma tikai uzgriežņus. |
| --- | --- |

(13)

Pēc pagaidu pasākumu piemērošanas Taizemes ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka parasti uzgriežņus un bultskrūves realizē un izstrādā kopā un tādēļ, ja uzgriežņus neiekļautu ražojuma jēdzieniskajā saturā, no procedūras darbības jomas būtu jāizņem arī bultskrūves. Tomēr viņi nepamatoja šo apgalvojumu. Tādēļ, ņemot vērā 11. un 12. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, ka uzgriežņus nerealizē un neizstrādā kopā ar bultskrūvēm, sūdzību noraidīja, un no procedūras darbības jomas izņēma tikai uzgriežņus.

| (14) | Turklāt vairāki importētāji un viņu asociācijas atkārtoti iesniedza sūdzību par izmeklēšanas ierobežošanu līdz diviem KN kodiem, proti, 7318 15 61 (sešstūrainas gremdgalvas skrūves no nerūsējošā tērauda) un 7318 15 70 (skrūves ar sešstūrainām galvām no nerūsējošā tērauda). Šim nolūkam viņi atsaucās uz iespējamu visu pārējo Kopienas ražošanas nozares izgatavoto skrūvju un stiprinājumu veidu trūkumu, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, proti, nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidi, ko parasti deklarē ar KN kodiem 7318 12 10 (citādas kokskrūves no nerūsējošā tērauda), 7318 14 10 (pašvītņgriezes skrūves no nerūsējošā tērauda), 7318 15 30 (skrūves un bultskrūves bez nerūsējošā tērauda galviņām) un 7318 15 51 (skrūves ar rievām un krustiņu no nerūsējošā tērauda). Šajā sakarā viņi par pierādījumu iesniedza atsevišķus pasūtījumus, kurus Kopienas ražotāji nevarēja izpildīt. Bez tam tika apgalvots, ka bultskrūves un skrūves izgatavo uz atšķirīgām iekārtām. |
| --- | --- |

(14)

Turklāt vairāki importētāji un viņu asociācijas atkārtoti iesniedza sūdzību par izmeklēšanas ierobežošanu līdz diviem KN kodiem, proti, 7318 15 61 (sešstūrainas gremdgalvas skrūves no nerūsējošā tērauda) un 7318 15 70 (skrūves ar sešstūrainām galvām no nerūsējošā tērauda). Šim nolūkam viņi atsaucās uz iespējamu visu pārējo Kopienas ražošanas nozares izgatavoto skrūvju un stiprinājumu veidu trūkumu, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, proti, nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidi, ko parasti deklarē ar KN kodiem 7318 12 10 (citādas kokskrūves no nerūsējošā tērauda), 7318 14 10 (pašvītņgriezes skrūves no nerūsējošā tērauda), 7318 15 30 (skrūves un bultskrūves bez nerūsējošā tērauda galviņām) un 7318 15 51 (skrūves ar rievām un krustiņu no nerūsējošā tērauda). Šajā sakarā viņi par pierādījumu iesniedza atsevišķus pasūtījumus, kurus Kopienas ražotāji nevarēja izpildīt. Bez tam tika apgalvots, ka bultskrūves un skrūves izgatavo uz atšķirīgām iekārtām.

| (15) | Kā minēts pagaidu regulas 15. apsvērumā, jāatgādina, ka izmeklēšanā apstiprinājās, ka Kopienā ražo nerūsējošā tērauda savienotājelementus ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30 un 7318 15 51. Tādēļ izraudzītajiem Kopienas ražotājiem i) ir iekārtas šādu pārējo nerūsējošā tērauda savienotājelementu veidu ražošanai, un ii) attiecībā uz šiem veidiem tie konkurē ar attiecīgo ražojumu par dempinga cenām. Informācija par dažiem pasūtījumiem, kurus Kopienas ražošanas nozare nevarēja izpildīt, attiecas uz laikposmu ārpus izmeklēšanas perioda, ko parasti neņem vērā atbilstoši pamatregulas 6. panta 1. punktam. Katrā ziņā tas neliecina par to, ka Kopienas ražošanas nozare šos ražojumus neražo. Turklāt izmeklēšanā noskaidrojās, ka nepastāvot negodīgai attiecīgo valstu izcelsmes dempinga importa konkurencei, Kopienas ražošanas nozare spēj palielināt ražošanu, lai apmierinātu pieprasījumu pēc šādām precēm. Šajā sakarā jāņem vērā, ka Kopienas ražošanas nozarei ir ievērojama neizmantota jauda (skatīt pagaidu regulas 127. apsvērumā ievietoto tabulu). Tādēļ importētāju sūdzību nevarēja pieņemt. |
| --- | --- |

(15)

Kā minēts pagaidu regulas 15. apsvērumā, jāatgādina, ka izmeklēšanā apstiprinājās, ka Kopienā ražo nerūsējošā tērauda savienotājelementus ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30 un 7318 15 51. Tādēļ izraudzītajiem Kopienas ražotājiem i) ir iekārtas šādu pārējo nerūsējošā tērauda savienotājelementu veidu ražošanai, un ii) attiecībā uz šiem veidiem tie konkurē ar attiecīgo ražojumu par dempinga cenām. Informācija par dažiem pasūtījumiem, kurus Kopienas ražošanas nozare nevarēja izpildīt, attiecas uz laikposmu ārpus izmeklēšanas perioda, ko parasti neņem vērā atbilstoši pamatregulas 6. panta 1. punktam. Katrā ziņā tas neliecina par to, ka Kopienas ražošanas nozare šos ražojumus neražo. Turklāt izmeklēšanā noskaidrojās, ka nepastāvot negodīgai attiecīgo valstu izcelsmes dempinga importa konkurencei, Kopienas ražošanas nozare spēj palielināt ražošanu, lai apmierinātu pieprasījumu pēc šādām precēm. Šajā sakarā jāņem vērā, ka Kopienas ražošanas nozarei ir ievērojama neizmantota jauda (skatīt pagaidu regulas 127. apsvērumā ievietoto tabulu). Tādēļ importētāju sūdzību nevarēja pieņemt.

| (16) | Taizemes ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, prasīja ierobežot ražojuma saturu līdz KN kodam 7318 12 10 (citādas kokskrūves no nerūsējošā tērauda), 7318 15 30 (bezgalvas skrūves no nerūsējošā tērauda) un 7318 15 61 (sešstūrainas gremdgalvas skrūves no nerūsējošā tērauda). Tālab tie apgalvoja, ka ne bultskrūves (KN kods 7318 15 70), ne pašvītņgriezes skrūves no nerūsējošā tērauda, skrūves ar rievām un krustiņu no nerūsējošā tērauda (KN kodi 7318 14 10 un 7318 15 51) izmeklēšanā nav jāuzskata par vienas kategorijas ražojumu kopā ar pārējām skrūvēm un stiprinājumiem to iespējamo i) atšķirīgo fizisko īpašību, būtības un kvalitātes, ii) atšķirīgā izlietojuma, iii) atšķirīgās patērētāju gaumes un ieradumu, kā arī iv) atšķirīgo KN kodu dēļ, kas, viņuprāt, nozīmētu to, ka bultskrūves un skrūves nav vienas kategorijas ražojums. |
| --- | --- |

(16)

Taizemes ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, prasīja ierobežot ražojuma saturu līdz KN kodam 7318 12 10 (citādas kokskrūves no nerūsējošā tērauda), 7318 15 30 (bezgalvas skrūves no nerūsējošā tērauda) un 7318 15 61 (sešstūrainas gremdgalvas skrūves no nerūsējošā tērauda). Tālab tie apgalvoja, ka ne bultskrūves (KN kods 7318 15 70), ne pašvītņgriezes skrūves no nerūsējošā tērauda, skrūves ar rievām un krustiņu no nerūsējošā tērauda (KN kodi 7318 14 10 un 7318 15 51) izmeklēšanā nav jāuzskata par vienas kategorijas ražojumu kopā ar pārējām skrūvēm un stiprinājumiem to iespējamo i) atšķirīgo fizisko īpašību, būtības un kvalitātes, ii) atšķirīgā izlietojuma, iii) atšķirīgās patērētāju gaumes un ieradumu, kā arī iv) atšķirīgo KN kodu dēļ, kas, viņuprāt, nozīmētu to, ka bultskrūves un skrūves nav vienas kategorijas ražojums.

| (17) | Šajā gadījumā izmeklēšanā ir noskaidrojies, ka visiem apskatāmajiem skrūvju un stiprinājumu veidiem no lietotāju viedokļa ir līdzīgas pamata fiziskās un tehniskās īpašības un lietojums, t. i., tās ir vītņotas nerūsējošā tērauda metāla tapskrūves, ko, griežot aizdares, izmanto priekšmetu savienošanai. Tādējādi uz šiem skrūvju un stiprinājumu veidiem attiecas tās pašas kombinētās nomenklatūras četrciparu pozīcijas. Tādēļ sūdzība par ražojuma jēdzieniskā satura turpmāku sašaurināšanu ir noraidāma. |
| --- | --- |

(17)

Šajā gadījumā izmeklēšanā ir noskaidrojies, ka visiem apskatāmajiem skrūvju un stiprinājumu veidiem no lietotāju viedokļa ir līdzīgas pamata fiziskās un tehniskās īpašības un lietojums, t. i., tās ir vītņotas nerūsējošā tērauda metāla tapskrūves, ko, griežot aizdares, izmanto priekšmetu savienošanai. Tādējādi uz šiem skrūvju un stiprinājumu veidiem attiecas tās pašas kombinētās nomenklatūras četrciparu pozīcijas. Tādēļ sūdzība par ražojuma jēdzieniskā satura turpmāku sašaurināšanu ir noraidāma.

| (18) | Tā kā nav saņemtas citas atsauksmes, ar šo apstiprina konstatējumus par attiecīgo ražojumu un līdzīgu ražojumu, kas izklāstīti pagaidu regulas 10. līdz 18. apsvērumā. |
| --- | --- |

(18)

Tā kā nav saņemtas citas atsauksmes, ar šo apstiprina konstatējumus par attiecīgo ražojumu un līdzīgu ražojumu, kas izklāstīti pagaidu regulas 10. līdz 18. apsvērumā.

D.   PĀRBAUDE IZLASES VEIDĀ

| (19) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Taivānas ražotāji eksportētāji, kā arī Kopienas ražotāji un importētāji neiesniedza atsauksmes par pārbaudi izlases veidā. Ar šo apstiprina konstatējumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 19. līdz 32. apsvērumā. |
| --- | --- |

(19)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Taivānas ražotāji eksportētāji, kā arī Kopienas ražotāji un importētāji neiesniedza atsauksmes par pārbaudi izlases veidā. Ar šo apstiprina konstatējumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 19. līdz 32. apsvērumā.

E.   DEMPINGS

1.   Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

| (20) | Netika iesniegtas jaunas atsauksmes par TER pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Ar šo apstiprina konstatējumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 33. līdz 54. apsvērumā. |
| --- | --- |

(20)

Netika iesniegtas jaunas atsauksmes par TER pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Ar šo apstiprina konstatējumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 33. līdz 54. apsvērumā.

2.   Atsevišķs režīms (“AR”)

| (21) | Viens Vjetnamas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pauda nožēlu par pieprasījuma piešķirt atsevišķu režīmu noraidīšanu, lai gan viņš izmeklēšanā sadarbojās. Tāpat tas norādīja, ka viņa un divu citu Vjetnamas eksportētāju pieprasījuma piešķirt atsevišķu režīmu noraidīšanas dēļ visu Vjetnamas ražotāju eksportētāju importam piemēroja vienu un to pašu pagaidu antidempinga maksājumu.
  Kā noteikts pagaidu regulas 60. apsvērumā, attiecīgais uzņēmums nevarēja apliecināt, ka tas atbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta AR piešķiršanas nosacījumiem. Turklāt nebija iesniegti ne iebildumi, ne pierādījumi, kas mainītu šo konstatējumu, tādēļ attiecībā uz Vjetnamu bija pilnībā jāpiemēro pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkts. Tas nozīmē, ka viens un tas pats pasākums attiecas uz visiem Vjetnamas ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(21)

Viens Vjetnamas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pauda nožēlu par pieprasījuma piešķirt atsevišķu režīmu noraidīšanu, lai gan viņš izmeklēšanā sadarbojās. Tāpat tas norādīja, ka viņa un divu citu Vjetnamas eksportētāju pieprasījuma piešķirt atsevišķu režīmu noraidīšanas dēļ visu Vjetnamas ražotāju eksportētāju importam piemēroja vienu un to pašu pagaidu antidempinga maksājumu.

Kā noteikts pagaidu regulas 60. apsvērumā, attiecīgais uzņēmums nevarēja apliecināt, ka tas atbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta AR piešķiršanas nosacījumiem. Turklāt nebija iesniegti ne iebildumi, ne pierādījumi, kas mainītu šo konstatējumu, tādēļ attiecībā uz Vjetnamu bija pilnībā jāpiemēro pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkts. Tas nozīmē, ka viens un tas pats pasākums attiecas uz visiem Vjetnamas ražotājiem eksportētājiem.

| (22) | Ņemot vērā, ka nav saņemtas citas atsauksmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 55. līdz 61. apsvērumā izklāstītos konstatējumus par atsevišķu režīmu. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā, ka nav saņemtas citas atsauksmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 55. līdz 61. apsvērumā izklāstītos konstatējumus par atsevišķu režīmu.

3.   Normālā vērtība

3.1.   Analogā valsts

| (23) | Provizoriski Taivāna ir izraudzīta kā analogā trešā tirgus ekonomikas valsts, lai noteiktu normālo vērtību tiem ražotājiem eksportētājiem, kam nepiešķīra TER. Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas neviena ieinteresētā persona neizteica iebildumus par normālās vērtības noteikšanu analogajā valstī. Tālab ar šo apstiprina konstatējumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 62. līdz 64. apsvērumā. |
| --- | --- |

(23)

Provizoriski Taivāna ir izraudzīta kā analogā trešā tirgus ekonomikas valsts, lai noteiktu normālo vērtību tiem ražotājiem eksportētājiem, kam nepiešķīra TER. Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas neviena ieinteresētā persona neizteica iebildumus par normālās vērtības noteikšanu analogajā valstī. Tālab ar šo apstiprina konstatējumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 62. līdz 64. apsvērumā.

3.2.   Normālās vērtības noteikšanā izmantotā metodika

| (24) | Četri Taivānas ražotāji eksportētāji iebilda, ka pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un gūto peļņu no pārdošanas apjomiem citas valsts vietējā tirgū, šajā gadījumā Taivānā, nevar izmantot viņu normālās vērtības aprēķināšanai. Tomēr, kā noteikts pagaidu regulas 80. apsvērumā, šie ražotāji eksportētāji neveica līdzīgā ražojuma vai citu tās pašas vispārējās kategorijas ražojumu reprezentatīvu tirdzniecību parastā tirdzniecības apritē. Tādēļ bija jāpaļaujas uz citu pamatotu metodiku, lai aprēķinātu PVA izmaksas un peļņu, kā tas noteikts pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktā. Šajā sakarā uzskatīja, ka Taivānas PVA izmaksu un peļņas izmantošana ir samērīgāka metode i) reprezentatīvā vietējā tirgus dēļ apjoma un cenu konkurences ziņā attiecībā uz Taivānas līdzīgo ražojumu; un ii) Taivānas nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu ražošanas nozare kontrolē lielāko daļu minēto ražojumu ražotāju visās valstīs, uz kurām attiecas izmeklēšana, ieskaitot dažus Taizemes ražotājus (skatīt pagaidu regulas 71. apsvērumu). Netika sniegta informācija, lai parādītu, ka šādi izmantota peļņa pārsniegtu peļņu, ko parasti gūst citi eksportētāji vai ražotāji, pārdodot tajā pašā vispārīgajā kategorijā ietilpstošos ražojumus Taizemē. |
| --- | --- |

(24)

Četri Taivānas ražotāji eksportētāji iebilda, ka pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un gūto peļņu no pārdošanas apjomiem citas valsts vietējā tirgū, šajā gadījumā Taivānā, nevar izmantot viņu normālās vērtības aprēķināšanai. Tomēr, kā noteikts pagaidu regulas 80. apsvērumā, šie ražotāji eksportētāji neveica līdzīgā ražojuma vai citu tās pašas vispārējās kategorijas ražojumu reprezentatīvu tirdzniecību parastā tirdzniecības apritē. Tādēļ bija jāpaļaujas uz citu pamatotu metodiku, lai aprēķinātu PVA izmaksas un peļņu, kā tas noteikts pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktā. Šajā sakarā uzskatīja, ka Taivānas PVA izmaksu un peļņas izmantošana ir samērīgāka metode i) reprezentatīvā vietējā tirgus dēļ apjoma un cenu konkurences ziņā attiecībā uz Taivānas līdzīgo ražojumu; un ii) Taivānas nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu ražošanas nozare kontrolē lielāko daļu minēto ražojumu ražotāju visās valstīs, uz kurām attiecas izmeklēšana, ieskaitot dažus Taizemes ražotājus (skatīt pagaidu regulas 71. apsvērumu). Netika sniegta informācija, lai parādītu, ka šādi izmantota peļņa pārsniegtu peļņu, ko parasti gūst citi eksportētāji vai ražotāji, pārdodot tajā pašā vispārīgajā kategorijā ietilpstošos ražojumus Taizemē.

| (25) | Nav izteiktas nekādas citas atsauksmes attiecībā uz metodiku, kāda izmantota normālās vērtības noteikšanai, tāpēc ar šo apstiprina metodiku, kas noteikta pagaidu regulas 65. līdz 72. apsvērumā. |
| --- | --- |

(25)

Nav izteiktas nekādas citas atsauksmes attiecībā uz metodiku, kāda izmantota normālās vērtības noteikšanai, tāpēc ar šo apstiprina metodiku, kas noteikta pagaidu regulas 65. līdz 72. apsvērumā.

3.3.   Normālās vērtības noteikšana

a)   Ķīnas Tautas Republika

| (26) | Ņemot vērā, ka nav saņemti citi apsvērumi, ar šo apstiprina konstatējumus, kas noteikti pagaidu regulas 73. apsvērumā. |
| --- | --- |

(26)

Ņemot vērā, ka nav saņemti citi apsvērumi, ar šo apstiprina konstatējumus, kas noteikti pagaidu regulas 73. apsvērumā.

b)   Indonēzija

| (27) | Ņemot vērā, ka nav saņemti citi apsvērumi, ar šo apstiprina konstatējumus, kas noteikti pagaidu regulas 74. apsvērumā. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā, ka nav saņemti citi apsvērumi, ar šo apstiprina konstatējumus, kas noteikti pagaidu regulas 74. apsvērumā.

c)   Malaizija

| (28) | Ņemot vērā, ka nav saņemti citi apsvērumi, ar šo apstiprina konstatējumus, kas noteikti pagaidu regulas 76. apsvērumā. |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā, ka nav saņemti citi apsvērumi, ar šo apstiprina konstatējumus, kas noteikti pagaidu regulas 76. apsvērumā.

d)   Taivāna

| (29) | Viens Taivānas ražotājs eksportētājs iebilda pret izmantoto metodiku normālās vērtības noteikšanai, kā noteikts pagaidu regulas 79. apsvērumā. Uzņēmums apgalvoja, ka tas neklasificēja atšķirīgos attiecīgā ražojuma veidus atbilstīgi Komisijas sniegtajām specifikācijām, jo daži no šiem skrūvju un stiprinājumu veidiem bija speciālie skrūvju un stiprinājumu veidi. Tas turklāt apgalvoja, ka pārbaudē uz vietas uzņēmums, izmantojot rasējumus, preču paraugus un pārdošanas dokumentus, demonstrēja uz Kopienu eksportēto speciālo skrūvju un stiprinājumu veidu unikālās ražojuma īpašības. |
| --- | --- |

(29)

Viens Taivānas ražotājs eksportētājs iebilda pret izmantoto metodiku normālās vērtības noteikšanai, kā noteikts pagaidu regulas 79. apsvērumā. Uzņēmums apgalvoja, ka tas neklasificēja atšķirīgos attiecīgā ražojuma veidus atbilstīgi Komisijas sniegtajām specifikācijām, jo daži no šiem skrūvju un stiprinājumu veidiem bija speciālie skrūvju un stiprinājumu veidi. Tas turklāt apgalvoja, ka pārbaudē uz vietas uzņēmums, izmantojot rasējumus, preču paraugus un pārdošanas dokumentus, demonstrēja uz Kopienu eksportēto speciālo skrūvju un stiprinājumu veidu unikālās ražojuma īpašības.

| (30) | Patiesībā pārbaudes apmeklējumā savāktie pierādījumi norāda uz to, ka uz šiem ražojumiem neattiecas KN kodi, par kuriem notiek izmeklēšana. Šādos apstākļos uzskatīja par piemērotu šīs izmeklēšanas nolūkā neņemt vērā šo ražojumu eksportu. Par pamatu konstatējumiem attiecībā uz šo uzņēmumu, ieskaitot konstatējumus par normālo vērtību, kā tas noteikts pagaidu regulas 79. apsvērumā, ir pārējais eksports, kas atbilda attiecīgā ražojuma aprakstam. |
| --- | --- |

(30)

Patiesībā pārbaudes apmeklējumā savāktie pierādījumi norāda uz to, ka uz šiem ražojumiem neattiecas KN kodi, par kuriem notiek izmeklēšana. Šādos apstākļos uzskatīja par piemērotu šīs izmeklēšanas nolūkā neņemt vērā šo ražojumu eksportu. Par pamatu konstatējumiem attiecībā uz šo uzņēmumu, ieskaitot konstatējumus par normālo vērtību, kā tas noteikts pagaidu regulas 79. apsvērumā, ir pārējais eksports, kas atbilda attiecīgā ražojuma aprakstam.

| (31) | Par pārējā eksporta normālo vērtību uzņēmums ierosināja pielāgot dažas ražošanas izmaksas, kas izmantotas tās provizoriskai normālās vērtības noteikšanai (skatīt pagaidu regulas 79. apsvērumu). |
| --- | --- |

(31)

Par pārējā eksporta normālo vērtību uzņēmums ierosināja pielāgot dažas ražošanas izmaksas, kas izmantotas tās provizoriskai normālās vērtības noteikšanai (skatīt pagaidu regulas 79. apsvērumu).

| (32) | Tomēr šīs korekcijas pamatā ir dati, kurus neiesniedza ne kopā ar atbildēm uz anketas jautājumiem, ne arī pārbaudes apmeklējumos, tādēļ tie nebija pārbaudāmi. Turklāt pieejamā informācija nesniedza pierādījumus šīs korekcijas pamatotībai. Tādēļ šī sūdzība attiecībā uz ražošanas izmaksām jānoraida. |
| --- | --- |

(32)

Tomēr šīs korekcijas pamatā ir dati, kurus neiesniedza ne kopā ar atbildēm uz anketas jautājumiem, ne arī pārbaudes apmeklējumos, tādēļ tie nebija pārbaudāmi. Turklāt pieejamā informācija nesniedza pierādījumus šīs korekcijas pamatotībai. Tādēļ šī sūdzība attiecībā uz ražošanas izmaksām jānoraida.

| (33) | Cits Taivānas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka daži normālās vērtības noteikšanai piemērotie ražošanas izmaksu un PVA izmaksu posteņi tika skaitīti divkārši. Ražotājs apgalvoja, ka ražotāja aizpildītajā anketā peļņas un ieņēmumu tabulā norādītā PVA izmaksu attiecība nebija pareiza un ka tā vietā jāizmanto PVA izmaksu attiecība, kas sniegta pārbaudes apmeklējuma laikā. |
| --- | --- |

(33)

Cits Taivānas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka daži normālās vērtības noteikšanai piemērotie ražošanas izmaksu un PVA izmaksu posteņi tika skaitīti divkārši. Ražotājs apgalvoja, ka ražotāja aizpildītajā anketā peļņas un ieņēmumu tabulā norādītā PVA izmaksu attiecība nebija pareiza un ka tā vietā jāizmanto PVA izmaksu attiecība, kas sniegta pārbaudes apmeklējuma laikā.

| (34) | Šajā sakarā jānorāda, ka uzņēmums nekoriģēja savu peļņas un zaudējumu tabulu pirms pārbaudes apmeklējuma. Uzņēmums iesniedza ievērojami labotu PVA izmaksu tabulu pārbaudes pašās beigās, kad bija par vēlu, lai to pārbaudītu. Tādēļ un tā kā pārbaudītās PVA izmaksas nebija saistītas ar citu pieejamo pārbaudīto informāciju, sūdzību noraidīja un no peļņas un zaudējumu tabulas, kas sniegta atbildē uz anketas jautājumiem, gūtos datus saglabāja dempinga aprēķinā atbilstoši pamatregulas 6. panta 8. punktam. |
| --- | --- |

(34)

Šajā sakarā jānorāda, ka uzņēmums nekoriģēja savu peļņas un zaudējumu tabulu pirms pārbaudes apmeklējuma. Uzņēmums iesniedza ievērojami labotu PVA izmaksu tabulu pārbaudes pašās beigās, kad bija par vēlu, lai to pārbaudītu. Tādēļ un tā kā pārbaudītās PVA izmaksas nebija saistītas ar citu pieejamo pārbaudīto informāciju, sūdzību noraidīja un no peļņas un zaudējumu tabulas, kas sniegta atbildē uz anketas jautājumiem, gūtos datus saglabāja dempinga aprēķinā atbilstoši pamatregulas 6. panta 8. punktam.

| (35) | Tie paši Taivānas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka no izejvielu izmaksām jāatskaita metāllūžņu izmaksas. Uzņēmums apgalvoja, ka, tā kā metāllūžņus iegūst pārstrādes procesā, ieņēmumus no pārdošanas jāļauj izlīdzināt ar ražošanas izmaksām. Tomēr tas nav ziņojis par visu šāda veida ieņēmumu apmēru. Katrā ziņā visi ieņēmumi no citiem ražojumiem vai blakusproduktiem nav svarīgi līdzīga produkta ražošanas izmaksu aprēķinam, jo līdz šim uzņēmums to nav ņēmis vērā, sadalot izmaksas. Tādēļ uzņēmuma sūdzība jānoraida un jāapstiprina pagaidu konstatējumi. |
| --- | --- |

(35)

Tie paši Taivānas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka no izejvielu izmaksām jāatskaita metāllūžņu izmaksas. Uzņēmums apgalvoja, ka, tā kā metāllūžņus iegūst pārstrādes procesā, ieņēmumus no pārdošanas jāļauj izlīdzināt ar ražošanas izmaksām. Tomēr tas nav ziņojis par visu šāda veida ieņēmumu apmēru. Katrā ziņā visi ieņēmumi no citiem ražojumiem vai blakusproduktiem nav svarīgi līdzīga produkta ražošanas izmaksu aprēķinam, jo līdz šim uzņēmums to nav ņēmis vērā, sadalot izmaksas. Tādēļ uzņēmuma sūdzība jānoraida un jāapstiprina pagaidu konstatējumi.

| (36) | Nav iesniegtas nekādas citas atsauksmes, tālab ar šo apstiprina konstatējumus, kas noteikti pagaidu regulas 77. līdz 79. apsvērumā. |
| --- | --- |

(36)

Nav iesniegtas nekādas citas atsauksmes, tālab ar šo apstiprina konstatējumus, kas noteikti pagaidu regulas 77. līdz 79. apsvērumā.

e)   Taizeme

| (37) | Viens Taizemes ražotājs eksportētājs, kuram ir pārdošanas apjomi vietējā tirgū, izvirzīja vairākas sūdzības saistībā ar ražošanas un PVA izmaksu aprēķinu, kas izmantots normālās vērtības noteikšanai. Turklāt tas apgalvoja, ka gadījumā, ja sūdzības pieņemtu, tā pārdošanas apjomi vietējā tirgū parastā tirdzniecības apritē būtu reprezentatīvi un tos varētu izmantot, lai noteiktu normālo vērtību Taizemē. |
| --- | --- |

(37)

Viens Taizemes ražotājs eksportētājs, kuram ir pārdošanas apjomi vietējā tirgū, izvirzīja vairākas sūdzības saistībā ar ražošanas un PVA izmaksu aprēķinu, kas izmantots normālās vērtības noteikšanai. Turklāt tas apgalvoja, ka gadījumā, ja sūdzības pieņemtu, tā pārdošanas apjomi vietējā tirgū parastā tirdzniecības apritē būtu reprezentatīvi un tos varētu izmantot, lai noteiktu normālo vērtību Taizemē.

| (38) | Jānorāda, ka šis uzņēmums iesniedza vairākas labotas atbildes uz anketas jautājumiem pārbaudes apmeklējuma laikā, tādēļ izmeklēšana tika būtiski aizkavēta, jo nebija iespējams rast atbilstību starp kādu no dažādajām versijām un uzņēmuma rēķiniem. Tomēr šo visu informāciju pārbaudīja, cik vien iespējams ievērojot pamatregulas 6. panta 8. punkta noteikumus. Ir norādīts, ka ražošanas izmaksas virknei ražojuma veidu, jo īpaši izejvielu ražošanas izmaksas, kā ziņoja uzņēmums, bija nepietiekami novērtētas, tādējādi ražošanas izmaksas koriģēja dempinga pagaidu aprēķinu nolūkā laboja. Tā kā uzņēmums nesniedza nekādu pamatotu informāciju par ražošanas izmaksām, kādēļ būtu jāmaina dempinga aprēķins, tā sūdzība par ražošanas izmaksu aprēķinu jānoraida. |
| --- | --- |

(38)

Jānorāda, ka šis uzņēmums iesniedza vairākas labotas atbildes uz anketas jautājumiem pārbaudes apmeklējuma laikā, tādēļ izmeklēšana tika būtiski aizkavēta, jo nebija iespējams rast atbilstību starp kādu no dažādajām versijām un uzņēmuma rēķiniem. Tomēr šo visu informāciju pārbaudīja, cik vien iespējams ievērojot pamatregulas 6. panta 8. punkta noteikumus. Ir norādīts, ka ražošanas izmaksas virknei ražojuma veidu, jo īpaši izejvielu ražošanas izmaksas, kā ziņoja uzņēmums, bija nepietiekami novērtētas, tādējādi ražošanas izmaksas koriģēja dempinga pagaidu aprēķinu nolūkā laboja. Tā kā uzņēmums nesniedza nekādu pamatotu informāciju par ražošanas izmaksām, kādēļ būtu jāmaina dempinga aprēķins, tā sūdzība par ražošanas izmaksu aprēķinu jānoraida.

| (39) | Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka ieņēmumi no metāllūžņu realizācijas jāatskaita no izejvielu izmaksām līdzīga ražojuma ražošanas izmaksu gadījumā. Tomēr uzņēmuma peļņas un zaudējuma tabulā nav norādīti ieņēmumi no metāllūžņu realizācijas. Katrā ziņā visi ieņēmumi no citiem ražojumiem vai blakusproduktiem nav svarīgi līdzīga produkta ražošanas izmaksu aprēķināšanā, jo līdz šim uzņēmums tos nav ņēmis vērā, sadalot izmaksas. |
| --- | --- |

(39)

Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka ieņēmumi no metāllūžņu realizācijas jāatskaita no izejvielu izmaksām līdzīga ražojuma ražošanas izmaksu gadījumā. Tomēr uzņēmuma peļņas un zaudējuma tabulā nav norādīti ieņēmumi no metāllūžņu realizācijas. Katrā ziņā visi ieņēmumi no citiem ražojumiem vai blakusproduktiem nav svarīgi līdzīga produkta ražošanas izmaksu aprēķināšanā, jo līdz šim uzņēmums tos nav ņēmis vērā, sadalot izmaksas.

| (40) | Attiecībā uz ražotāja eksportētāja sūdzību izmantot atšķirīgu PVA izmaksu līmeni konstatēja, ka, pat ja sūdzību pieņemtu, tas radītu situāciju, kurā uzņēmuma pārdošanas apjomus vietējā tirgū nevarētu izmantot par pamatu normālās vērtības noteikšanai, jo tie nebūtu iegūti parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(40)

Attiecībā uz ražotāja eksportētāja sūdzību izmantot atšķirīgu PVA izmaksu līmeni konstatēja, ka, pat ja sūdzību pieņemtu, tas radītu situāciju, kurā uzņēmuma pārdošanas apjomus vietējā tirgū nevarētu izmantot par pamatu normālās vērtības noteikšanai, jo tie nebūtu iegūti parastā tirdzniecības apritē.

| (41) | Tādēļ šīs sūdzības par metāllūžņiem un PVA izmaksām jānoraida, un ar šo pagaidu regulas 80. apsvērumā noteiktie konstatējumi ir apstiprināti. |
| --- | --- |

(41)

Tādēļ šīs sūdzības par metāllūžņiem un PVA izmaksām jānoraida, un ar šo pagaidu regulas 80. apsvērumā noteiktie konstatējumi ir apstiprināti.

f)   Vjetnama

| (42) | Ņemot vērā, ka nav saņemtas citas atsauksmes, ar šo apstiprina konstatējumus, kas noteikti pagaidu regulas 81. apsvērumā. |
| --- | --- |

(42)

Ņemot vērā, ka nav saņemtas citas atsauksmes, ar šo apstiprina konstatējumus, kas noteikti pagaidu regulas 81. apsvērumā.

4.   Eksporta cena

| (43) | Tā kā atsauksmes netika saņemtas, ar šo apstiprina pagaidu regulas 82. līdz 91. apsvērumā minētos konstatējumus par eksporta cenas noteikšanu visām attiecīgajām valstīm atbilstoši pamatregulas 2. panta 8. punktam. |
| --- | --- |

(43)

Tā kā atsauksmes netika saņemtas, ar šo apstiprina pagaidu regulas 82. līdz 91. apsvērumā minētos konstatējumus par eksporta cenas noteikšanu visām attiecīgajām valstīm atbilstoši pamatregulas 2. panta 8. punktam.

5.   Salīdzinājums

| (44) | Tā kā atsauksmes netika saņemtas, ar šo apstiprina metodiku un konstatējumus, kas noteikti pagaidu regulas 92. un 93. apsvērumā, saistībā ar normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu. |
| --- | --- |

(44)

Tā kā atsauksmes netika saņemtas, ar šo apstiprina metodiku un konstatējumus, kas noteikti pagaidu regulas 92. un 93. apsvērumā, saistībā ar normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu.

6.   Dempinga starpība

6.1.   Vispārīgā metodika

| (45) | Tā kā netika saņemtas atsauksmes par dempinga starpības noteikšanu, ar šo apstiprina metodiku, kas noteikta pagaidu regulas 94. līdz 100. apsvērumā. |
| --- | --- |

(45)

Tā kā netika saņemtas atsauksmes par dempinga starpības noteikšanu, ar šo apstiprina metodiku, kas noteikta pagaidu regulas 94. līdz 100. apsvērumā.

6.2.   Dempinga starpība

a)   Ķīnas Tautas Republika

| (46) | Tā kā nav nekādu atsauksmju, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.







  — | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City | 21,5 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang | 12,2 % |
| — | Visi pārējie uzņēmumi | 27,4 %. |

(46)

Tā kā nav nekādu atsauksmju, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

—

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City

21,5 %

—

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang

12,2 %

—

Visi pārējie uzņēmumi

27,4 %.

b)   Indonēzija

| (47) | Tā kā atsauksmes netika saņemtas, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.







  — | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam | 9,8 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Visi pārējie uzņēmumi | 24,6 %. |

(47)

Tā kā atsauksmes netika saņemtas, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

—

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam

9,8 %

—

Visi pārējie uzņēmumi

24,6 %.

c)   Malaizija

| (48) | Tā kā netika saņemtas atsauksmes par pagaidu dempinga starpības aprēķinu diviem Malaizijas ražotajiem eksportētajiem, kas sadarbojās, ar šo apstiprina konstatējumus, kas noteikti pagaidu regulas 104. apsvērumā. Tādēļ, tā kā nevienam Malaizijas ražotajam eksportētajam nekonstatēja dempingu, procedūra attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no Malaizijas ir jāpārtrauc. |
| --- | --- |

(48)

Tā kā netika saņemtas atsauksmes par pagaidu dempinga starpības aprēķinu diviem Malaizijas ražotajiem eksportētajiem, kas sadarbojās, ar šo apstiprina konstatējumus, kas noteikti pagaidu regulas 104. apsvērumā. Tādēļ, tā kā nevienam Malaizijas ražotajam eksportētajam nekonstatēja dempingu, procedūra attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no Malaizijas ir jāpārtrauc.

d)   Filipīnas

| (49) | Tā kā netika saņemtas atsauksmes par Filipīnas gadījumu, dempinga starpību nenoteica. Tādēļ, kā minēts 12. apsvērumā, procedūra attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no Filipīnām ir jāpārtrauc. |
| --- | --- |

(49)

Tā kā netika saņemtas atsauksmes par Filipīnas gadījumu, dempinga starpību nenoteica. Tādēļ, kā minēts 12. apsvērumā, procedūra attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no Filipīnām ir jāpārtrauc.

e)   Taivāna

| (50) | Tā kā netika saņemtas atsauksmes par pagaidu dempinga starpību aprēķināšanu Taivānai, kā noteikts pagaidu regulas 106. līdz 108. apsvērumā, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.







  — | Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei | 15,2 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan | 18,8 % |
| — | Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung | 16,1 % |
| — | Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung | 16,1 % |
| — | Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan | 11,4 % |
| — | Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kas nav iekļauti izlasē | 15,8 % |
| — | Visi pārējie uzņēmumi | 23,6 %. |

(50)

Tā kā netika saņemtas atsauksmes par pagaidu dempinga starpību aprēķināšanu Taivānai, kā noteikts pagaidu regulas 106. līdz 108. apsvērumā, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

—

Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei

15,2 %

—

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

18,8 %

—

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

16,1 %

—

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung

16,1 %

—

Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan

11,4 %

—

Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kas nav iekļauti izlasē

15,8 %

—

Visi pārējie uzņēmumi

23,6 %.

f)   Taizeme

| (51) | Viens Taizemes ražotājs eksportētājs apstrīdēja atsevišķās dempinga starpības aprēķinu savam uzņēmumam attiecībā uz ražojuma veidu klasifikāciju, produkcijas apjomu un dažādas kvalitātes nerūsējošo tēraudu. |
| --- | --- |

(51)

Viens Taizemes ražotājs eksportētājs apstrīdēja atsevišķās dempinga starpības aprēķinu savam uzņēmumam attiecībā uz ražojuma veidu klasifikāciju, produkcijas apjomu un dažādas kvalitātes nerūsējošo tēraudu.

| (52) | Sūdzības pārbaudīja, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, un veica dažas atbilstošas korekcijas, kā rezultātā šim ražotājam eksportētājam noteica labotu individuālu dempinga starpību. Tā kā dempinga starpības noteikšanas pamatā visiem Taizemes eksportētajiem, kas nesadarbojās, izmantoja lielākās dempinga starpības līmeni, kas konstatēts Taizemes eksportētājam, kas sadarbojās, atlikušo dempinga starpību attiecīgi laboja. |
| --- | --- |

(52)

Sūdzības pārbaudīja, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, un veica dažas atbilstošas korekcijas, kā rezultātā šim ražotājam eksportētājam noteica labotu individuālu dempinga starpību. Tā kā dempinga starpības noteikšanas pamatā visiem Taizemes eksportētajiem, kas nesadarbojās, izmantoja lielākās dempinga starpības līmeni, kas konstatēts Taizemes eksportētājam, kas sadarbojās, atlikušo dempinga starpību attiecīgi laboja.

| (53) | Tādējādi dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:







  — | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya | 11,1 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn | 10,8 % |
| — | Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn | 14,6 % |
| — | Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn | 11,0 % |
| — | Visi pārējie uzņēmumi | 14,6 %. |

(53)

Tādējādi dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

—

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya

11,1 %

—

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

10,8 %

—

Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn

14,6 %

—

Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn

11,0 %

—

Visi pārējie uzņēmumi

14,6 %.

g)   Vjetnama

| (54) | Tā kā netika saņemti sīkāki komentāri par pagaidu dempinga starpības aprēķināšanu Vjetnamai, kā noteikts pagaidu regulas 110. apsvērumā, galīgās dempinga starpības visiem Vjetnamas uzņēmumiem, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir 7,7 %. |
| --- | --- |

(54)

Tā kā netika saņemti sīkāki komentāri par pagaidu dempinga starpības aprēķināšanu Vjetnamai, kā noteikts pagaidu regulas 110. apsvērumā, galīgās dempinga starpības visiem Vjetnamas uzņēmumiem, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir 7,7 %.

F.   KAITĒJUMS

1.   Kopienas produkcija un Kopienas ražošanas nozare

| (55) | Taizemes ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, apstrīdēja pagaidu regulas 114. apsvērumā noteikto analīzes metodiku, t. i., ka daži dati tika noteikti tikai par izraudzītajiem Kopienas ražotājiem (darījumu cenas, ieguldījums un ienākums no ieguldījumiem, algas, rentabilitāte, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu), turpretim attiecībā uz citiem rādītājiem (tirgus daļa, produkcija, jauda un jaudas izmantojums, pārdevumi, pieaugums, krājumi, nodarbinātība un produktivitāte) ņēma vērā papildu datus par citiem Kopienas ražotājiem, kuri kopā ar izraudzītajiem ražotājiem veido Kopienas ražošanas nozari. Viņi apgalvoja, ka šāda pieeja i) nav objektīva pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē un ka ii) pamatregulas 17. panta 4. punkts, iespējams, nepieļauj šādu pieeju. |
| --- | --- |

(55)

Taizemes ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, apstrīdēja pagaidu regulas 114. apsvērumā noteikto analīzes metodiku, t. i., ka daži dati tika noteikti tikai par izraudzītajiem Kopienas ražotājiem (darījumu cenas, ieguldījums un ienākums no ieguldījumiem, algas, rentabilitāte, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu), turpretim attiecībā uz citiem rādītājiem (tirgus daļa, produkcija, jauda un jaudas izmantojums, pārdevumi, pieaugums, krājumi, nodarbinātība un produktivitāte) ņēma vērā papildu datus par citiem Kopienas ražotājiem, kuri kopā ar izraudzītajiem ražotājiem veido Kopienas ražošanas nozari. Viņi apgalvoja, ka šāda pieeja i) nav objektīva pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē un ka ii) pamatregulas 17. panta 4. punkts, iespējams, nepieļauj šādu pieeju.

| (56) | Antidempinga procedūrās parasti analizē ar kaitējumu saistītos faktorus visai Kopienas ražošanas nozarei. Tomēr gadījumos, kad ražošanas nozari veido liels skaits ražotāju, tiek veikta atkārtota izlase. Tās mērķis ir nodrošināt, lai atvēlētajā laikā var savākt un pārbaudīt detalizētus datus no ierobežota skaita ražotāju. Šie dati attiecas uz tādiem faktoriem kā cenas, algas, ieguldījumi, pelņa, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu, gadījumos, kad atvēlētajā laikā nav iespējams pārbaudīt datus par visu ražošanas nozari. Dati par citiem faktoriem, tādiem kā tirgus daļa, pārdošanas apjoms un produkcija, parasti ir viegli pieejami par visu ražošanas nozari. Pamatojot zaudējumu analīzi tikai ar datiem no atlasītajiem ražotājiem, tiktu ignorēti izmantojamie dati no citiem ražotājiem, tādējādi novērtējums nebūtu pilnīgs. Tādēļ, lai šajā gadījumā atvēlētajā laikā gūtu cik iespējams pilnīgu novērtējumu, datus par tendencēm, kas attiecas uz visiem ar kaitējumu saistītajiem faktoriem, ko saņēma no izraudzītajiem ražotājiem un pārbaudīja, papildināja ar informāciju, kas attiecās uz visu ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(56)

Antidempinga procedūrās parasti analizē ar kaitējumu saistītos faktorus visai Kopienas ražošanas nozarei. Tomēr gadījumos, kad ražošanas nozari veido liels skaits ražotāju, tiek veikta atkārtota izlase. Tās mērķis ir nodrošināt, lai atvēlētajā laikā var savākt un pārbaudīt detalizētus datus no ierobežota skaita ražotāju. Šie dati attiecas uz tādiem faktoriem kā cenas, algas, ieguldījumi, pelņa, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu, gadījumos, kad atvēlētajā laikā nav iespējams pārbaudīt datus par visu ražošanas nozari. Dati par citiem faktoriem, tādiem kā tirgus daļa, pārdošanas apjoms un produkcija, parasti ir viegli pieejami par visu ražošanas nozari. Pamatojot zaudējumu analīzi tikai ar datiem no atlasītajiem ražotājiem, tiktu ignorēti izmantojamie dati no citiem ražotājiem, tādējādi novērtējums nebūtu pilnīgs. Tādēļ, lai šajā gadījumā atvēlētajā laikā gūtu cik iespējams pilnīgu novērtējumu, datus par tendencēm, kas attiecas uz visiem ar kaitējumu saistītajiem faktoriem, ko saņēma no izraudzītajiem ražotājiem un pārbaudīja, papildināja ar informāciju, kas attiecās uz visu ražošanas nozari.

| (57) | Nav iesniegtas nekādas citas atsauksmes saistībā ar Kopienas produkciju un Kopienas ražošanas nozares definīciju, tādēļ ar šo apstiprina konstatētos faktus, kas noteikti pagaidu regulas 111. līdz 114. apsvērumā. |
| --- | --- |

(57)

Nav iesniegtas nekādas citas atsauksmes saistībā ar Kopienas produkciju un Kopienas ražošanas nozares definīciju, tādēļ ar šo apstiprina konstatētos faktus, kas noteikti pagaidu regulas 111. līdz 114. apsvērumā.

2.   Kopienas patēriņš, imports un to novērtējums kopumā

| (58) | Taizemes ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Taizemes izcelsmes imports un nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu dempinga imports ar izcelsmi ĶTR, Indonēzijā, Taivānā un Vjetnamā nebija jānovērtē kopumā, jo apjoma, vidējo cenu un tirgus daļas ziņā tie, iespējams, nekonkurē ar importu no iepriekšminētajām valstīm Viņi norādīja, ka 2002. gadā Taizemes importa apjoms un tirgus daļa samazinājās attiecīgi par 29 % un 35 %, turpretim jau 2002. gadā varēja konstatēt pieaugumu attiecībā uz pārējām attiecīgajām valstīm. Turklāt ražotāji norādīja, ka kopš 2003. gada vidējās Taizemes importa cenas palielinājās par 2 %. |
| --- | --- |

(58)

Taizemes ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Taizemes izcelsmes imports un nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu dempinga imports ar izcelsmi ĶTR, Indonēzijā, Taivānā un Vjetnamā nebija jānovērtē kopumā, jo apjoma, vidējo cenu un tirgus daļas ziņā tie, iespējams, nekonkurē ar importu no iepriekšminētajām valstīm Viņi norādīja, ka 2002. gadā Taizemes importa apjoms un tirgus daļa samazinājās attiecīgi par 29 % un 35 %, turpretim jau 2002. gadā varēja konstatēt pieaugumu attiecībā uz pārējām attiecīgajām valstīm. Turklāt ražotāji norādīja, ka kopš 2003. gada vidējās Taizemes importa cenas palielinājās par 2 %.

| (59) | Jāatgādina, ka dempinga starpība, kas noteikta attiecībā uz importu no katras attiecīgās valsts, ir lielāka par de minimus, kā tas noteikts pamatregulas 9. panta 3. punktā, proti, 2 %, un imports no katras attiecīgās valsts pārsniedz pamatregulas 5. panta 7. punktā noteikto tirgus daļas 1 % robežu. Bez tam jānorāda, ka jāanalizē ne tikai 2002. gads atsevišķi, bet gan stāvoklis kopumā attiecīgajā laikposmā, proti, no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam. Taizemes importa apjoms un tirgus daļa kopumā patiešām ir ievērojami palielinājusies, turpretim cenas ir ievērojami samazinājušās. Tādēļ kopumā Taizemes importa modelis atbilst tendencēm, kas noteiktas visām attiecīgajām valstīm. Turklāt jāatgādina, ka no attiecīgajām valstīm importētie nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidi visos aspektos ir līdzīgi, tie ir savstarpēji aizvietojami, tos realizē Kopienā pa salīdzināmiem pārdošanas kanāliem un ar līdzīgiem tirdzniecības noteikumiem, un tie konkurē ar Kopienā ražotajiem nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidiem. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu tiek apstiprināts, ka attiecīgā ražojuma dempinga importa ietekmes novērtējums kopumā ir lietderīgs. |
| --- | --- |

(59)

Jāatgādina, ka dempinga starpība, kas noteikta attiecībā uz importu no katras attiecīgās valsts, ir lielāka par de minimus, kā tas noteikts pamatregulas 9. panta 3. punktā, proti, 2 %, un imports no katras attiecīgās valsts pārsniedz pamatregulas 5. panta 7. punktā noteikto tirgus daļas 1 % robežu. Bez tam jānorāda, ka jāanalizē ne tikai 2002. gads atsevišķi, bet gan stāvoklis kopumā attiecīgajā laikposmā, proti, no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam. Taizemes importa apjoms un tirgus daļa kopumā patiešām ir ievērojami palielinājusies, turpretim cenas ir ievērojami samazinājušās. Tādēļ kopumā Taizemes importa modelis atbilst tendencēm, kas noteiktas visām attiecīgajām valstīm. Turklāt jāatgādina, ka no attiecīgajām valstīm importētie nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidi visos aspektos ir līdzīgi, tie ir savstarpēji aizvietojami, tos realizē Kopienā pa salīdzināmiem pārdošanas kanāliem un ar līdzīgiem tirdzniecības noteikumiem, un tie konkurē ar Kopienā ražotajiem nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidiem. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu tiek apstiprināts, ka attiecīgā ražojuma dempinga importa ietekmes novērtējums kopumā ir lietderīgs.

| (60) | Nav iesniegtas citas atsauksmes saistībā ar stāvokļa analīzi Kopienas tirgū, tādēļ ar šo apstiprina konstatētos faktus, kas noteikti pagaidu regulas 115. līdz 126. apsvērumā. |
| --- | --- |

(60)

Nav iesniegtas citas atsauksmes saistībā ar stāvokļa analīzi Kopienas tirgū, tādēļ ar šo apstiprina konstatētos faktus, kas noteikti pagaidu regulas 115. līdz 126. apsvērumā.

3.   Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

| (61) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas netika iesniegtas atsauksmes par produkciju, jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, pārdošanas cenu, tirgus daļu, tirgus daļas pieaugumu, krājumiem, nodarbinātību, produktivitāti, dempinga apmēru un Kopienas ražošanas nozares atgūšanos no iepriekšējā dempinga. Tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 127. līdz 133., 137., 142., 143., 145. un 146. apsvērumā izklāstītos konstatējumus. |
| --- | --- |

(61)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas netika iesniegtas atsauksmes par produkciju, jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, pārdošanas cenu, tirgus daļu, tirgus daļas pieaugumu, krājumiem, nodarbinātību, produktivitāti, dempinga apmēru un Kopienas ražošanas nozares atgūšanos no iepriekšējā dempinga. Tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 127. līdz 133., 137., 142., 143., 145. un 146. apsvērumā izklāstītos konstatējumus.

3.1.   Rentabilitāte

| (62) | Taizemes ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, apšaubīja, ka izraudzīto Kopienas ražotāju rentabilitāte ir uzlabojusies un neatspoguļo nekādu kaitējumu. Bez tam viņi apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozare nav sasniegusi minimālo 5 % peļņas normu, ko uzskata par atbilstošu un sasniedzamu, ja nav dempinga, pateicoties izraudzīto Kopienas ražotāju veiktajiem ieguldījumiem 2002. un 2003. gadā. Viņi arī iebilda tam, ka neņem vērā faktu par to, ka Kopienas ražošanas nozare ir guvusi labumu no nerūsējošā tērauda par zemām cenām izmantošanas, jo tas jāuzskata par parastu tirgus stāvokli, kas ir bijis labvēlīgs visiem tirgus dalībniekiem. |
| --- | --- |

(62)

Taizemes ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, apšaubīja, ka izraudzīto Kopienas ražotāju rentabilitāte ir uzlabojusies un neatspoguļo nekādu kaitējumu. Bez tam viņi apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozare nav sasniegusi minimālo 5 % peļņas normu, ko uzskata par atbilstošu un sasniedzamu, ja nav dempinga, pateicoties izraudzīto Kopienas ražotāju veiktajiem ieguldījumiem 2002. un 2003. gadā. Viņi arī iebilda tam, ka neņem vērā faktu par to, ka Kopienas ražošanas nozare ir guvusi labumu no nerūsējošā tērauda par zemām cenām izmantošanas, jo tas jāuzskata par parastu tirgus stāvokli, kas ir bijis labvēlīgs visiem tirgus dalībniekiem.

| (63) | Kā noteikts pagaidu regulas 149. un 150. apsvērumā, jāatgādina, ka rentabilitāte nebija nedz vienīgais, nedz galvenais faktors, kas šai gadījumā norāda uz kaitējumu. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu nedz viens, nedz vairāki kaitējuma faktori, kas noteikti šajā pantā, nepavisam nav izšķiroši attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli. Konkurētspējai bija vajadzīgi ieguldījumi, kā tas noteikts pagaidu regulas 138. apsvērumā; tādējādi nevar apgalvot, ka šāds ieguldījums negatīvi ietekmējis rentabilitāti. Bez tam, kā norādīts pagaidu regulas 136. apsvērumā, pieaugošajai nerūsējošā tērauda cenu pozitīvajai ietekmei uz izraudzīto Kopienas ražotāju rentabilitāti izmeklēšanas periodā bija tikai pagaidu raksturs, un tas bija faktors, kuru īslaicīgi varēja izmantot citi tirgus dalībnieki. |
| --- | --- |

(63)

Kā noteikts pagaidu regulas 149. un 150. apsvērumā, jāatgādina, ka rentabilitāte nebija nedz vienīgais, nedz galvenais faktors, kas šai gadījumā norāda uz kaitējumu. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu nedz viens, nedz vairāki kaitējuma faktori, kas noteikti šajā pantā, nepavisam nav izšķiroši attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli. Konkurētspējai bija vajadzīgi ieguldījumi, kā tas noteikts pagaidu regulas 138. apsvērumā; tādējādi nevar apgalvot, ka šāds ieguldījums negatīvi ietekmējis rentabilitāti. Bez tam, kā norādīts pagaidu regulas 136. apsvērumā, pieaugošajai nerūsējošā tērauda cenu pozitīvajai ietekmei uz izraudzīto Kopienas ražotāju rentabilitāti izmeklēšanas periodā bija tikai pagaidu raksturs, un tas bija faktors, kuru īslaicīgi varēja izmantot citi tirgus dalībnieki.

| (64) | Tādējādi jānoraida apgalvojums, ka rentabilitāte neatspoguļo kaitējumu, un jāapstiprina konstatējumi, kas noteikti pagaidu regulas 134. līdz 136. apsvērumam. |
| --- | --- |

(64)

Tādējādi jānoraida apgalvojums, ka rentabilitāte neatspoguļo kaitējumu, un jāapstiprina konstatējumi, kas noteikti pagaidu regulas 134. līdz 136. apsvērumam.

3.2.   Ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

| (65) | Taizemes ražotāji eksportētāji norādīja, ka pieaugošais ieguldījumu apjoms, ienākumi no ieguldījumiem, naudas plūsma, kā arī spēja piesaistīt kapitālu neliecina par kaitējumu. |
| --- | --- |

(65)

Taizemes ražotāji eksportētāji norādīja, ka pieaugošais ieguldījumu apjoms, ienākumi no ieguldījumiem, naudas plūsma, kā arī spēja piesaistīt kapitālu neliecina par kaitējumu.

| (66) | Kā minēts pagaidu regulas 147. apsvērumā, jāatgādina, ka “ieguldījumu” faktors un “spējas piesaistīt kapitālu” faktors netika uzskatīts par tādu, kas liecinātu par kaitējumu attiecīgajā laikposmā. |
| --- | --- |

(66)

Kā minēts pagaidu regulas 147. apsvērumā, jāatgādina, ka “ieguldījumu” faktors un “spējas piesaistīt kapitālu” faktors netika uzskatīts par tādu, kas liecinātu par kaitējumu attiecīgajā laikposmā.

| (67) | Tomēr, ņemot vērā ienākumus no ieguldījumiem, vispārējā stāvokļa uzlabošanās attiecīgajā laikposmā jāskata saistībā ar i) izmeklēšanas periodā izraudzīto Kopienas ražotāju rentabilitāti, kas bija pārejoša un izveidojās izņēmuma kārtā, kā tas minēts pagaidu regulas 136. un 139. apsvērumā, un ar ii) aizvien biežāku nomātu iekārtu izmantošanu, kas netika uzskatītas par ieguldījumiem. Nomātas kapitālieguldījumu preces neuzskatīja par ieguldījumiem, tomēr to pieaugošā izmantošana veicināja gūto peļņu. Šie divi iemesli izskaidro mākslīgi augsto ieguvumu pieaugumu no ieguldījumiem izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(67)

Tomēr, ņemot vērā ienākumus no ieguldījumiem, vispārējā stāvokļa uzlabošanās attiecīgajā laikposmā jāskata saistībā ar i) izmeklēšanas periodā izraudzīto Kopienas ražotāju rentabilitāti, kas bija pārejoša un izveidojās izņēmuma kārtā, kā tas minēts pagaidu regulas 136. un 139. apsvērumā, un ar ii) aizvien biežāku nomātu iekārtu izmantošanu, kas netika uzskatītas par ieguldījumiem. Nomātas kapitālieguldījumu preces neuzskatīja par ieguldījumiem, tomēr to pieaugošā izmantošana veicināja gūto peļņu. Šie divi iemesli izskaidro mākslīgi augsto ieguvumu pieaugumu no ieguldījumiem izmeklēšanas periodā.

| (68) | Attiecībā uz naudas plūsmu attiecīgajā laikposmā tās attīstība neapšaubāmi samazinājās par 36 %, un tas skaidri norāda uz kaitējumu minētajā periodā. Tādēļ ar šo jāapstiprina konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 138. līdz 141. apsvērumā. |
| --- | --- |

(68)

Attiecībā uz naudas plūsmu attiecīgajā laikposmā tās attīstība neapšaubāmi samazinājās par 36 %, un tas skaidri norāda uz kaitējumu minētajā periodā. Tādēļ ar šo jāapstiprina konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 138. līdz 141. apsvērumā.

3.3.   Algas

| (69) | Taizemes ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, turklāt uzskatīja, ka 10 % darbaspēka izmaksu pieaugums uz vienu darbinieki attiecīgajā laikposmā šajā gadījumā neliecina par kaitējumu. |
| --- | --- |

(69)

Taizemes ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, turklāt uzskatīja, ka 10 % darbaspēka izmaksu pieaugums uz vienu darbinieki attiecīgajā laikposmā šajā gadījumā neliecina par kaitējumu.

| (70) | Jāatgādina, ka pagaidu secinājumos par kaitējumu attiecībā uz algām tika apstiprināts, ka algu pieaugums radies, pateicoties labākai rentabilitātei un inflācijas kompensācijām. Tomēr nemainīgs ir fakts, ka attiecīgajā laikposmā nodarbinātība ir samazinājusies par 5 %, kas tiek uzskatīts par kaitējuma pazīmi. Tādēļ jāapstiprina konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 144. apsvērumā. |
| --- | --- |

(70)

Jāatgādina, ka pagaidu secinājumos par kaitējumu attiecībā uz algām tika apstiprināts, ka algu pieaugums radies, pateicoties labākai rentabilitātei un inflācijas kompensācijām. Tomēr nemainīgs ir fakts, ka attiecīgajā laikposmā nodarbinātība ir samazinājusies par 5 %, kas tiek uzskatīts par kaitējuma pazīmi. Tādēļ jāapstiprina konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 144. apsvērumā.

3.4.   Secinājums par kaitējumu

| (71) | Kopumā pagaidu regulas 147. līdz 150. apsvērumā noteiktie secinājumi ir apstiprināti. Būtībā negatīvas attīstības rādītāji (ievērojami tirgus daļas zaudējumi, pieaugums, nodarbinātības samazināšanās, neapmierinoša rentabilitātes un ienākumu no ieguldījumiem uzlabošanās un naudas plūsma) ievērojami nomāc pozitīvo attīstību (neliels produktivitātes un pārdošanas apjoma pieaugums, krājumu samazināšanās, nepārtraukti ieguldījumi, darbaspēka izmaksu samazināšanās absolūtā izteiksmē un spēja piesaistīt kapitālu). |
| --- | --- |

(71)

Kopumā pagaidu regulas 147. līdz 150. apsvērumā noteiktie secinājumi ir apstiprināti. Būtībā negatīvas attīstības rādītāji (ievērojami tirgus daļas zaudējumi, pieaugums, nodarbinātības samazināšanās, neapmierinoša rentabilitātes un ienākumu no ieguldījumiem uzlabošanās un naudas plūsma) ievērojami nomāc pozitīvo attīstību (neliels produktivitātes un pārdošanas apjoma pieaugums, krājumu samazināšanās, nepārtraukti ieguldījumi, darbaspēka izmaksu samazināšanās absolūtā izteiksmē un spēja piesaistīt kapitālu).

G.   CĒLOŅSAKARĪBA

| (72) | Taizemes ražotāji eksportētāji un importētāju asociācija iesniedza atsauksmes par pagaidu cēloņsakarības analīzi attiecībā uz dažiem faktoriem, kas minēti turpmāk. Tā kā nav nekādu citu atsauksmju, ar šo apstiprina konstatējumus, kas noteikti pagaidu regulā saistībā ar dempinga importa ietekmi (pagaidu regulas 152. apsvērums), trešo valstu izcelsmes importa ietekmi (pagaidu regulas 153. līdz 159. apsvērums) un saistībā ar Kopienas tirgus patēriņa attīstību (pagaidu regulas 160. apsvērums). |
| --- | --- |

(72)

Taizemes ražotāji eksportētāji un importētāju asociācija iesniedza atsauksmes par pagaidu cēloņsakarības analīzi attiecībā uz dažiem faktoriem, kas minēti turpmāk. Tā kā nav nekādu citu atsauksmju, ar šo apstiprina konstatējumus, kas noteikti pagaidu regulā saistībā ar dempinga importa ietekmi (pagaidu regulas 152. apsvērums), trešo valstu izcelsmes importa ietekmi (pagaidu regulas 153. līdz 159. apsvērums) un saistībā ar Kopienas tirgus patēriņa attīstību (pagaidu regulas 160. apsvērums).

1.   Valūtas maiņas kursu ietekme

| (73) | Taizemes ražotāji eksportētāji un kāds importētājs un viņa asociācija koncentrējās uz Amerikas Savienoto Valstu dolāra vērtības samazināšanos pret euro īpaši 2003. gadā, kas, iespējams, labvēlīgi ietekmēja Ķīnas un Taizemes eksportu uz Kopienu. Tādējādi viņi apgalvoja, ka cenas samazināšanās un no tā izrietošais kaitējums Kopienas ražošanas nozarei vismaz daļēji nav skaidrojams ar ĶTR un Taizemes eksportētāju dempinga darbībām, bet gan ar šādu valūtas maiņas likmes attīstību (ĶTR gadījumā jo īpaši ar juaņa piesaistīšanu ASV dolāram). |
| --- | --- |

(73)

Taizemes ražotāji eksportētāji un kāds importētājs un viņa asociācija koncentrējās uz Amerikas Savienoto Valstu dolāra vērtības samazināšanos pret euro īpaši 2003. gadā, kas, iespējams, labvēlīgi ietekmēja Ķīnas un Taizemes eksportu uz Kopienu. Tādējādi viņi apgalvoja, ka cenas samazināšanās un no tā izrietošais kaitējums Kopienas ražošanas nozarei vismaz daļēji nav skaidrojams ar ĶTR un Taizemes eksportētāju dempinga darbībām, bet gan ar šādu valūtas maiņas likmes attīstību (ĶTR gadījumā jo īpaši ar juaņa piesaistīšanu ASV dolāram).

| (74) | Pirmkārt, ir norādīts, ka nav zināma faktūrrēķinu valūta visiem eksporta darījumiem no attiecīgajām valstīm. Tādēļ nevar aprēķināt visu valūtas kursu svārstību ietekmi. Turklāt attiecībā uz kaitējumu neatkarīgi no tā, vai zemās importa cenas zināmā mērā ir skaidrojamas arī ar valūtas kursa svārstībām, faktiskās importa cenas IP tika izmantotas, lai noteiktu dempinga līmeni un turpmāko ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari. Konstatēja, ka cenu pazeminājuma starpības ir ievērojamas (skatīt pagaidu regulas 125. un 126. apsvērumu). |
| --- | --- |

(74)

Pirmkārt, ir norādīts, ka nav zināma faktūrrēķinu valūta visiem eksporta darījumiem no attiecīgajām valstīm. Tādēļ nevar aprēķināt visu valūtas kursu svārstību ietekmi. Turklāt attiecībā uz kaitējumu neatkarīgi no tā, vai zemās importa cenas zināmā mērā ir skaidrojamas arī ar valūtas kursa svārstībām, faktiskās importa cenas IP tika izmantotas, lai noteiktu dempinga līmeni un turpmāko ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari. Konstatēja, ka cenu pazeminājuma starpības ir ievērojamas (skatīt pagaidu regulas 125. un 126. apsvērumu).

| (75) | Ņemot vērā iepriekš minēto, arguments par iespējamām valūtas maiņas kursa svārstībām ir jānoraida. |
| --- | --- |

(75)

Ņemot vērā iepriekš minēto, arguments par iespējamām valūtas maiņas kursa svārstībām ir jānoraida.

2.   Kopienas ražošanas nozares konkurētspēja

| (76) | Taizemes ražotāji eksportētāji turklāt apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarītais kaitējums liecina par konkurētspējas trūkumu sakarā ar, iespējams, novecojušajām ražošanas iekārtām. |
| --- | --- |

(76)

Taizemes ražotāji eksportētāji turklāt apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarītais kaitējums liecina par konkurētspējas trūkumu sakarā ar, iespējams, novecojušajām ražošanas iekārtām.

| (77) | Tomēr jāatgādina, ka Kopienas ražošanas nozare nepārtraukti ir veikusi ieguldījumus, aizstājot novecojušās iekārtas un saglabājot “jaunāko laiku” ražošanas iekārtas. Tādējādi nav novecojušas, konkurētnespējīgas ražošanas tehnikas, kuras dēļ būtu pārrauta cēloņsakarība starp dempinga importu no attiecīgajām valstīm un kaitīgo ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari. Tādēļ šis apgalvojums jānoraida; un pagaidu regulas 161. apsvērumā noteiktie konstatējumi saistībā ar Kopienas ražošanas nozares konkurētspēju ir apstiprināti. |
| --- | --- |

(77)

Tomēr jāatgādina, ka Kopienas ražošanas nozare nepārtraukti ir veikusi ieguldījumus, aizstājot novecojušās iekārtas un saglabājot “jaunāko laiku” ražošanas iekārtas. Tādējādi nav novecojušas, konkurētnespējīgas ražošanas tehnikas, kuras dēļ būtu pārrauta cēloņsakarība starp dempinga importu no attiecīgajām valstīm un kaitīgo ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari. Tādēļ šis apgalvojums jānoraida; un pagaidu regulas 161. apsvērumā noteiktie konstatējumi saistībā ar Kopienas ražošanas nozares konkurētspēju ir apstiprināti.

3.   Kopienas tirgus nosacījumi

| (78) | Taizemes ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, arī apšaubīja, ka kaitējumu varēja izraisīt nestabilie tirgus nosacījumi. Šai sakarā viņi atsaucās uz pagaidu tērauda cenas pieaugumu un lielo klientu vērā ņemamajām sarunu vadīšanas spējām. |
| --- | --- |

(78)

Taizemes ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, arī apšaubīja, ka kaitējumu varēja izraisīt nestabilie tirgus nosacījumi. Šai sakarā viņi atsaucās uz pagaidu tērauda cenas pieaugumu un lielo klientu vērā ņemamajām sarunu vadīšanas spējām.

| (79) | Norādīts, ka tomēr pagaidu tērauda cenu pieaugums nav nodarījis nekādu kaitējumu izraudzītajiem Kopienas ražotājiem. Tieši otrādi – tas bija tiem labvēlīgs, jo uz laiku palielinājās rentabilitāte. Attiecībā uz lielo klientu ietekmi jānorāda, ka negodīga konkurence dempinga importa veidā būtiski uzlabo viņu sarunu vadīšanas spējas. Tādēļ var konstatēt tiešu saikni starp attiecīgo valstu importam un importētāju/izplatītāju darbībām. Tādēļ kopumā Kopienas tirgus nosacījumi nav pārrāvuši cēloņsakarību starp dempinga importam un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(79)

Norādīts, ka tomēr pagaidu tērauda cenu pieaugums nav nodarījis nekādu kaitējumu izraudzītajiem Kopienas ražotājiem. Tieši otrādi – tas bija tiem labvēlīgs, jo uz laiku palielinājās rentabilitāte. Attiecībā uz lielo klientu ietekmi jānorāda, ka negodīga konkurence dempinga importa veidā būtiski uzlabo viņu sarunu vadīšanas spējas. Tādēļ var konstatēt tiešu saikni starp attiecīgo valstu importam un importētāju/izplatītāju darbībām. Tādēļ kopumā Kopienas tirgus nosacījumi nav pārrāvuši cēloņsakarību starp dempinga importam un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (80) | Kopumā, novērtējot iepriekšminētos viedokļus par cēloņsakarību, kā arī pagaidu regulas 151. līdz 162. apsvērumā noteikto iemeslu dēļ, ir apstiprināts, ka nav neviena cita faktora, kura dēļ būtu pārtraukta cēloņsakarība starp importu no piecām attiecīgajām valstīm kopumā un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(80)

Kopumā, novērtējot iepriekšminētos viedokļus par cēloņsakarību, kā arī pagaidu regulas 151. līdz 162. apsvērumā noteikto iemeslu dēļ, ir apstiprināts, ka nav neviena cita faktora, kura dēļ būtu pārtraukta cēloņsakarība starp importu no piecām attiecīgajām valstīm kopumā un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

H.   KOPIENAS INTERESES

| (81) | Vairāki importētāji/izplatītāji un Taizemes ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka pasākumi var nebūt Kopienas interesēs. |
| --- | --- |

(81)

Vairāki importētāji/izplatītāji un Taizemes ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka pasākumi var nebūt Kopienas interesēs.

1.   Pasākumu ietekme uz importētājiem un lietotājiem

| (82) | Importētāji/izplatītāji norādīja, ka pasākumi tieši ietekmētu viņu peļņas normu, jo tie nevarētu segt pasākumu izmaksas, nosakot pircējiem augstākas cenas. |
| --- | --- |

(82)

Importētāji/izplatītāji norādīja, ka pasākumi tieši ietekmētu viņu peļņas normu, jo tie nevarētu segt pasākumu izmaksas, nosakot pircējiem augstākas cenas.

| (83) | Pirmkārt, ieinteresētās personas nepamatoja šos pieņēmumus. Bez tam, kā jau minēts pagaidu regulā, nav norādes, ka antidempinga pasākumi apdraudētu importētāju/izplatītāju ekonomisko dzīvotspēju. Turklāt to peļņas norma attiecīgajā laikposmā būtu krietni virs Kopienas ražošanas nozares rentabilitātes līmeņa. Tādēļ ir apstiprināts, ka visas importētāju/izplatītāju priekšrocības, kas var rasties, nepiemērojot antidempinga pasākumus, atsver Kopienas ražošanas nozares intereses novērst negodīgas un kaitējošas attiecīgo valstu tirdzniecības darbības. Tāpēc jāapstiprina konstatējumi, kas noteikti pagaidu regulas 164. līdz 170. apsvērumā. |
| --- | --- |

(83)

Pirmkārt, ieinteresētās personas nepamatoja šos pieņēmumus. Bez tam, kā jau minēts pagaidu regulā, nav norādes, ka antidempinga pasākumi apdraudētu importētāju/izplatītāju ekonomisko dzīvotspēju. Turklāt to peļņas norma attiecīgajā laikposmā būtu krietni virs Kopienas ražošanas nozares rentabilitātes līmeņa. Tādēļ ir apstiprināts, ka visas importētāju/izplatītāju priekšrocības, kas var rasties, nepiemērojot antidempinga pasākumus, atsver Kopienas ražošanas nozares intereses novērst negodīgas un kaitējošas attiecīgo valstu tirdzniecības darbības. Tāpēc jāapstiprina konstatējumi, kas noteikti pagaidu regulas 164. līdz 170. apsvērumā.

| (84) | Taizemes ražotāji eksportētāji pauda viedokli, ka pasākumu noteikšana palielinātu izmaksas Eiropas autorūpniecības nozarē, un tas būtu pret Kopienas interesēm. Tomēr viņi nepamatoja šo pieņēmumu par ietekmi uz lietotājiem. Uz pieejamās informācijas pamata, t. i., viena lietotāja atbilžu pamata, kurš ražo ritošā sastāva transportlīdzekļus, pasākumu ietekme uz pakārtotajiem lietotājiem būtu niecīga. Tādēļ jāapstiprina konstatējumi, kas noteikti pagaidu regulas 173. un 174. apsvērumā, saistībā ar lietotāju un patērētāju interesēm. |
| --- | --- |

(84)

Taizemes ražotāji eksportētāji pauda viedokli, ka pasākumu noteikšana palielinātu izmaksas Eiropas autorūpniecības nozarē, un tas būtu pret Kopienas interesēm. Tomēr viņi nepamatoja šo pieņēmumu par ietekmi uz lietotājiem. Uz pieejamās informācijas pamata, t. i., viena lietotāja atbilžu pamata, kurš ražo ritošā sastāva transportlīdzekļus, pasākumu ietekme uz pakārtotajiem lietotājiem būtu niecīga. Tādēļ jāapstiprina konstatējumi, kas noteikti pagaidu regulas 173. un 174. apsvērumā, saistībā ar lietotāju un patērētāju interesēm.

2.   Secinājums

| (85) | Pārbaudot dažādās iesaistītās intereses, ir apstiprināts, ka, ņemot vērā Kopienas intereses kopumā, pagaidu regulas 163. līdz 175. apsvērumā minēto iemeslu dēļ nekādas intereses neatsver Kopienas ražošanas nozares intereses par antidempinga pasākumu noteikšanu, lai novērstu tirdzniecību izkropļojošo ietekmi, kāda ir dempinga importam. |
| --- | --- |

(85)

Pārbaudot dažādās iesaistītās intereses, ir apstiprināts, ka, ņemot vērā Kopienas intereses kopumā, pagaidu regulas 163. līdz 175. apsvērumā minēto iemeslu dēļ nekādas intereses neatsver Kopienas ražošanas nozares intereses par antidempinga pasākumu noteikšanu, lai novērstu tirdzniecību izkropļojošo ietekmi, kāda ir dempinga importam.

I.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (86) | Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, uzskata, ka jāpiemēro galīgie antidempinga pasākumi, lai nepieļautu to, ka dempinga imports nodara turpmāku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Lai noteiktu šādu pasākumu līmeni, ņēma vērā izmeklēšanas periodā konstatēto dempinga starpību un tādu maksājuma summu, kas vajadzīga, lai novērstu Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(86)

Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, uzskata, ka jāpiemēro galīgie antidempinga pasākumi, lai nepieļautu to, ka dempinga imports nodara turpmāku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Lai noteiktu šādu pasākumu līmeni, ņēma vērā izmeklēšanas periodā konstatēto dempinga starpību un tādu maksājuma summu, kas vajadzīga, lai novērstu Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

1.   Kaitējuma likvidēšanas līmenis

| (87) | Lai novērstu kaitējumu, nepieciešamo cenas paaugstinājumu noteica par katru uzņēmumu, salīdzinot vidējo svērto attiecīgā ražojuma importa cenu ar līdzīga ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu, kuru Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Šo starpību izsaka procentos no CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(87)

Lai novērstu kaitējumu, nepieciešamo cenas paaugstinājumu noteica par katru uzņēmumu, salīdzinot vidējo svērto attiecīgā ražojuma importa cenu ar līdzīga ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu, kuru Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Šo starpību izsaka procentos no CIF importa vērtības.

| (88) | Cena, kas nerada kaitējumu, aprēķināta, summējot Kopienas produkcijas svērtās izmaksas un peļņas normu 5 %. Tā kā nav atsauksmju, apstiprina, ka šī peļņas norma ir norma, ko Kopienas ražošanas nozare varēja sasniegt, ja nebūtu dempinga importa. Tas atspoguļo iespējamo peļņas normu līdzīgām Kopienas ražošanas nozares ražojumu grupām, kurās nav negodīgas konkurences, piemēram, skrūvju un stiprinājumu veidiem, uz kuriem neattiecas pašreizējā izmeklēšanā esošo ražojumu KN kodi. |
| --- | --- |

(88)

Cena, kas nerada kaitējumu, aprēķināta, summējot Kopienas produkcijas svērtās izmaksas un peļņas normu 5 %. Tā kā nav atsauksmju, apstiprina, ka šī peļņas norma ir norma, ko Kopienas ražošanas nozare varēja sasniegt, ja nebūtu dempinga importa. Tas atspoguļo iespējamo peļņas normu līdzīgām Kopienas ražošanas nozares ražojumu grupām, kurās nav negodīgas konkurences, piemēram, skrūvju un stiprinājumu veidiem, uz kuriem neattiecas pašreizējā izmeklēšanā esošo ražojumu KN kodi.

2.   Maksājuma veids un līmenis

| (89) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, uzskata, ka saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu galīgais antidempinga maksājums jānosaka nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu importam no Ķīnas Tautas Republikas, Indonēzijas, Taivānas, Taizemes un Vjetnamas. |
| --- | --- |

(89)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, uzskata, ka saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu galīgais antidempinga maksājums jānosaka nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu importam no Ķīnas Tautas Republikas, Indonēzijas, Taivānas, Taizemes un Vjetnamas.

| (90) | Attiecībā uz maksājuma līmeni diviem (viens Taivānas un viens ĶTR) ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, konstatēja, ka kaitējuma novēršanas pakāpe ir zemāka par dempinga starpību. Šādos gadījumos maksājuma līmenis jāierobežo līdz kaitējuma novēršanas pakāpei. Visos pārējos gadījumos maksājums jānosaka konstatētās dempinga starpības apmērā atbilstoši pamatregulas 9. panta 4. punktam. |
| --- | --- |

(90)

Attiecībā uz maksājuma līmeni diviem (viens Taivānas un viens ĶTR) ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, konstatēja, ka kaitējuma novēršanas pakāpe ir zemāka par dempinga starpību. Šādos gadījumos maksājuma līmenis jāierobežo līdz kaitējuma novēršanas pakāpei. Visos pārējos gadījumos maksājums jānosaka konstatētās dempinga starpības apmērā atbilstoši pamatregulas 9. panta 4. punktam.

| (91) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, galīgā maksājuma likmēm vajadzētu būt šādām.







  Valsts | Ražotājs eksportētājs | Antidempinga maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City | 11,4 % |
| Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang | 12,2 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 27,4 % |
| Indonēzija | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam | 9,8 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 24,6 % |
| Taivāna | Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei | 15,2 % |
| Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan | 8,8 % |
| Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung | 16,1 % |
| Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung | 16,1 % |
| Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan | 11,4 % |
| Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kas nav iekļauti izlasē | 15,8 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 23,6 % |
| Taizeme | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya | 11,1 % |
| Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn | 10,8 % |
| Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn | 14,6 % |
| Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn | 11,0 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 14,6 % |
| Vjetnama | Visi uzņēmumi | 7,7 % |

(91)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, galīgā maksājuma likmēm vajadzētu būt šādām.

Valsts

Ražotājs eksportētājs

Antidempinga maksājuma likme

ĶTR

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City

11,4 %

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang

12,2 %

Visi pārējie uzņēmumi

27,4 %

Indonēzija

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam

9,8 %

Visi pārējie uzņēmumi

24,6 %

Taivāna

Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei

15,2 %

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

8,8 %

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

16,1 %

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung

16,1 %

Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan

11,4 %

Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kas nav iekļauti izlasē

15,8 %

Visi pārējie uzņēmumi

23,6 %

Taizeme

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya

11,1 %

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

10,8 %

Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn

14,6 %

Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn

11,0 %

Visi pārējie uzņēmumi

14,6 %

Vjetnama

Visi uzņēmumi

7,7 %

| (92) | Taizemes ražotāji eksportētāji vērsa uzmanību uz PTO Antidempinga nolīguma 15. pantu, kas paredz īpašu vērību pievērst jaunattīstības valstu īpašajam stāvoklim, apsverot antidempinga pasākumu noteikšanu. Tomēr netika pierādīts, ka šī lieta ietekmē svarīgas Taizemes intereses, kā noteikts ar šo noteikumu. Šādos apstākļos par atbilstošu jāuzskata antidempinga maksājuma piemērošana importam no Taizemes saskaņā ar iepriekšminētajām likmēm. |
| --- | --- |

(92)

Taizemes ražotāji eksportētāji vērsa uzmanību uz PTO Antidempinga nolīguma 15. pantu, kas paredz īpašu vērību pievērst jaunattīstības valstu īpašajam stāvoklim, apsverot antidempinga pasākumu noteikšanu. Tomēr netika pierādīts, ka šī lieta ietekmē svarīgas Taizemes intereses, kā noteikts ar šo noteikumu. Šādos apstākļos par atbilstošu jāuzskata antidempinga maksājuma piemērošana importam no Taizemes saskaņā ar iepriekšminētajām likmēm.

| (93) | Šajā regulā minētās antidempinga maksājumu likmes atsevišķiem uzņēmumiem noteica, pamatojoties uz notiekošās izmeklēšanas konstatējumiem. Tādēļ tās atspoguļo šajā izmeklēšanā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) piemērojamas vienīgi to attiecīgo valstu izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi konkrētas minētās juridiskās personas. Ievestie ražojumi, ko ražo jebkurš cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā ar tā nosaukumu, ieskaitot uzņēmumus, kas saistīti ar šiem konkrēti minētajiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(93)

Šajā regulā minētās antidempinga maksājumu likmes atsevišķiem uzņēmumiem noteica, pamatojoties uz notiekošās izmeklēšanas konstatējumiem. Tādēļ tās atspoguļo šajā izmeklēšanā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) piemērojamas vienīgi to attiecīgo valstu izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi konkrētas minētās juridiskās personas. Ievestie ražojumi, ko ražo jebkurš cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā ar tā nosaukumu, ieskaitot uzņēmumus, kas saistīti ar šiem konkrēti minētajiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (94) | Jebkura prasība piemērot šīs atsevišķiem uzņēmumiem noteiktās antidempinga maksājumu likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu izveides) nekavējoties jānosūta Komisijai (3), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pašmāju un eksporta pārdošanu, kas saistīta, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai ražošanas un pārdošanas uzņēmumu izmaiņām. Attiecīgā gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgie grozījumi, precizējot to uzņēmumu sarakstu, kas gūst labumu no individuāli noteiktām maksājumu likmēm. |
| --- | --- |

(94)

Jebkura prasība piemērot šīs atsevišķiem uzņēmumiem noteiktās antidempinga maksājumu likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu izveides) nekavējoties jānosūta Komisijai (3), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pašmāju un eksporta pārdošanu, kas saistīta, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai ražošanas un pārdošanas uzņēmumu izmaiņām. Attiecīgā gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgie grozījumi, precizējot to uzņēmumu sarakstu, kas gūst labumu no individuāli noteiktām maksājumu likmēm.

3.   Pagaidu maksājuma iekasēšana

| (95) | Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu, kā arī Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apjomu, uzskata, ka summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulas, t. i., Regulas (EK) Nr. 771/2005 noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, galīgi jāiekasē ar šo regulu noteiktā galīgā maksājuma apmērā. Ražotājiem eksportētājiem, kuriem galīgā maksājuma likme ir zemāka par pagaidu maksājuma likmi, pagaidām nodrošināto summu, kas pārsniedz galīgo maksājumu, būtu jāatbrīvo, |
| --- | --- |

(95)

Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu, kā arī Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apjomu, uzskata, ka summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulas, t. i., Regulas (EK) Nr. 771/2005 noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, galīgi jāiekasē ar šo regulu noteiktā galīgā maksājuma apmērā. Ražotājiem eksportētājiem, kuriem galīgā maksājuma likme ir zemāka par pagaidu maksājuma likmi, pagaidām nodrošināto summu, kas pārsniedz galīgo maksājumu, būtu jāatbrīvo,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Galīgo antidempinga maksājumu nosaka dažu to nerūsējošā tērauda skrūvju un to stiprinājumu un to daļu importam, uz kurām attiecas KN kodi 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70 un kuru izcelsmes valstis ir Ķīnas Tautas Republika, Indonēzija, Taivāna, Taizeme un Vjetnama.

2.   Ražojumiem, ko ražojuši pielikumā uzskaitītie Taivānas ražotāji eksportētāji, galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, ir 15,8 % (Taric papildu kods A649).

3.   Ražojumiem, ko ražojuši turpmāk minētie uzņēmumi, galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

| Valsts | Ražotājs eksportētājs | Antidempinga maksājuma likme (%) | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City | 11,4 | A650 |
| Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang | 12,2 | A651 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 27,4 | A999 |
| Indonēzija | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam | 9,8 | A652 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 24,6 | A999 |
| Taivāna | Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei | 15,2 | A653 |
| Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan | 8,8 | A654 |
| Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung | 16,1 | A655 |
| Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung | 16,1 | A656 |
| Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan | 11,4 | A657 |
| Visi uzņēmumi, izņemot, tos kuri minēti iepriekš un iekļauti pielikumā | 23,6 | A999 |
| Taizeme | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya | 11,1 | A658 |
| Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn | 10,8 | A659 |
| Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn | 14,6 | A660 |
| Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn | 11,0 | A661 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 14,6 | A999 |
| Vjetnama | Visi uzņēmumi | 7,7 | — |

Valsts

Ražotājs eksportētājs

Antidempinga maksājuma likme (%)

TARIC papildu kods

Ķīnas Tautas Republika

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City

11,4

A650

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang

12,2

A651

Visi pārējie uzņēmumi

27,4

A999

Indonēzija

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam

9,8

A652

Visi pārējie uzņēmumi

24,6

A999

Taivāna

Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei

15,2

A653

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

8,8

A654

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

16,1

A655

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung

16,1

A656

Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan

11,4

A657

Visi uzņēmumi, izņemot, tos kuri minēti iepriekš un iekļauti pielikumā

23,6

A999

Taizeme

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya

11,1

A658

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

10,8

A659

Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn

14,6

A660

Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn

11,0

A661

Visi pārējie uzņēmumi

14,6

A999

Vjetnama

Visi uzņēmumi

7,7

—

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstoši Komisijas Regulai (EK) Nr. 771/2005, ar kuru nosaka antidempinga maksājumu dažu to Ķīnas Tautas Republikas, Indonēzijas, Taivānas, Taizemes un Vjetnamas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam, uz kuriem attiecas KN kodi 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70, galīgi iekasē saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem noteikumiem. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgās antidempinga maksājuma likmes, atbrīvo.

3. pants

Procedūra attiecībā uz dažu to nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam, kuru izcelsmes valstis ir Malaizija un Filipīnas, ir pārtraukta.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 14. novembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

T. JOWELL

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 128, 21.5.2005., 19. lpp.

2

(3)  Eiropas Komisija, Tirdzniecības ģenerāldirektorāts, B direktorāts, J-79 5/17, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels.

3

---

PIELIKUMS

(TARIC papildu kods A649)

A-STAINLESS INTERNATIONAL CO LTD, TaipeiBOLTUN CORPORATION, TainanCHAEN WEI CORPORATION, TaipeiCHIAN SHYANG ENT CO LTD, Chung-Li CityCHONG CHENG FASTENER CORP., TainanDIING SEN FASTENERS & INDUSTRIAL CO LTD, TaipeiDRAGON IRON FACTORY CO LTD, KaohsiungEXTEND FORMING INDUSTRIAL CORP. LTD, Lu ChuFORTUNE BRIGHT INDUSTRIAL CO LTD, Lung Tan HsiangFWU KUANG ENTERPRISES CO LTD, TainanHSIN YU SCREW ENTERPRISE CO LTD, Taipin CityHU PAO INDUSTRIES CO LTD, TainanJ C GRAND CORPORATION, TaipeiJAU YEOU INDUSTRY CO LTD, KangshanJOHN CHEN SCREW IND CO LTD, TaipeiKUOLIEN SCREW INDUSTRIAL CO LTD, KwanmiaoKWANTEX RESEARCH INC, TaipeiLIH LIN ENTERPRISES & INDUSTRIAL CO LTD, TaipeiLIH TA SCREW CO LTD, KweishanLU CHU SHIN YEE WORKS CO LTD, KaohsiungM & W FASTENER CO LTD, KaoshsiungMULTI-TEK FASTENERS & PARTS MANIFACTURER CORP., TainanNATIONAL AEROSPACE FASTENERS CORP., Ping Jen CityQST INTERNATIONAL CORP., TainanSEN CHANG INDUSTRIAL CO LTD, Ta-YuanSPEC PRODUCTS CORP., TainanSUMEEKO INDUSTRIES CO LTD, KaoshiungTAIWAN SHAN YIN INTERNATIONAL CO LTD, KaohsiungVIM INTERNATIONAL ENTERPRISE CO LTD, TaichungYEA-JANN INDUSTRIAL CO LTD, KaohsiungZONBIX ENTERPRISE CO LTD, KaohsiungZYH YIN ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung

---

| 19.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 302/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 302/14

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1891/2005

(2005. gada 14. novembris),

ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 3068/92, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu par Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes kālija hlorīda importu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”) un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

| (1) | Pēc izmeklēšanas (“iepriekšējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 969/2000 (2) grozīja pasākumus, ko sākotnēji piemēroja ar Regulu (EEK) Nr. 3068/92 (3), kas, cita starpā, attiecas uz Krievijas izcelsmes kālija hlorīda importu (“spēkā esošie pasākumi”). |
| --- | --- |

(1)

Pēc izmeklēšanas (“iepriekšējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 969/2000 (2) grozīja pasākumus, ko sākotnēji piemēroja ar Regulu (EEK) Nr. 3068/92 (3), kas, cita starpā, attiecas uz Krievijas izcelsmes kālija hlorīda importu (“spēkā esošie pasākumi”).

| (2) | Komisija 2004. gada martā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4), pēc savas ierosmes uzsāka spēkā esošo pasākumu daļēju starpposma pārskatīšanu, cita starpā, ar nolūku pārbaudīt, vai tie jāgroza, lai ņemtu vērā Eiropas Savienības paplašināšanos līdz 25 valstīm 2004. gada 1. maijā (“paplašināšanās”). |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2004. gada martā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4), pēc savas ierosmes uzsāka spēkā esošo pasākumu daļēju starpposma pārskatīšanu, cita starpā, ar nolūku pārbaudīt, vai tie jāgroza, lai ņemtu vērā Eiropas Savienības paplašināšanos līdz 25 valstīm 2004. gada 1. maijā (“paplašināšanās”).

| (3) | Daļējās starpposma pārskatīšanas rezultāti liecināja, ka Kopienas interesēs ir pagaidām pielāgot spēkā esošos pasākumus, tādējādi izvairoties no pēkšņas un pārlieku negatīvas ietekmes tūlīt pēc paplašināšanās uz importētajiem un lietotājiem desmit jaunajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(3)

Daļējās starpposma pārskatīšanas rezultāti liecināja, ka Kopienas interesēs ir pagaidām pielāgot spēkā esošos pasākumus, tādējādi izvairoties no pēkšņas un pārlieku negatīvas ietekmes tūlīt pēc paplašināšanās uz importētajiem un lietotājiem desmit jaunajās dalībvalstīs.

| (4) | Tālab Komisija 2004. gada maijā ar Regulu (EK) Nr. 1002/2004 (5) uz vienu gadu pieņēma divu Krievijas ražotāju eksportētāju, proti, “JSC Silvinit” un “JSC Uralkali”, piedāvātos cenu labojumus. Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 858/2005 (6) 2005. gada jūnijā pieņēma jaunus abu Krievijas ražotāju eksportētāju cenu labojumus, kas ir spēkā līdz 2006. gada 13. aprīlim. Turklāt, lai paredzētu izņēmumu no antidempinga maksājumiem, ko piemēro ar Regulu (EEK) Nr. 3068/92 par importu, ko veic saskaņā ar cenu labojumu noteikumiem, ar Regulu (EK) Nr. 992/2004 (7) grozīja Regulu (EEK) Nr. 3068/92. |
| --- | --- |

(4)

Tālab Komisija 2004. gada maijā ar Regulu (EK) Nr. 1002/2004 (5) uz vienu gadu pieņēma divu Krievijas ražotāju eksportētāju, proti, “JSC Silvinit” un “JSC Uralkali”, piedāvātos cenu labojumus. Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 858/2005 (6) 2005. gada jūnijā pieņēma jaunus abu Krievijas ražotāju eksportētāju cenu labojumus, kas ir spēkā līdz 2006. gada 13. aprīlim. Turklāt, lai paredzētu izņēmumu no antidempinga maksājumiem, ko piemēro ar Regulu (EEK) Nr. 3068/92 par importu, ko veic saskaņā ar cenu labojumu noteikumiem, ar Regulu (EK) Nr. 992/2004 (7) grozīja Regulu (EEK) Nr. 3068/92.

| (5) | Jānorāda arī, ka visas norādes uz “Kopienu” vai “15 dalībvalstu Kopienu” minētajā regulā jāuzskata par norādēm uz Kopienu tieši pirms paplašināšanās, ja vien nav norādīts citādi. |
| --- | --- |

(5)

Jānorāda arī, ka visas norādes uz “Kopienu” vai “15 dalībvalstu Kopienu” minētajā regulā jāuzskata par norādēm uz Kopienu tieši pirms paplašināšanās, ja vien nav norādīts citādi.

2.   Pašreizējās pārskatīšanas pamatojums

| (6) | No uzņēmumiem “JSC Silvinit” un “JSC Uralkali” (“pieprasījuma iesniedzēji”) 2004. gada janvārī tika saņemti atsevišķi pieprasījumi veikt spēkā esošo pasākumu atsevišķu daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(6)

No uzņēmumiem “JSC Silvinit” un “JSC Uralkali” (“pieprasījuma iesniedzēji”) 2004. gada janvārī tika saņemti atsevišķi pieprasījumi veikt spēkā esošo pasākumu atsevišķu daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu.

| (7) | Pieprasījuma iesniedzēji apgalvoja, ka normālās vērtības (kuras pamatā ir pašu izmaksas/iekšzemes cenas) un cenas eksportam uz Kopienu salīdzinājums liecinātu par dempinga neesību, kā arī sniedza pietiekamus sākumā šķietami pamatotus pierādījumus. Tāpēc, lai neitralizētu dempingu, līdzšinējā apmērā vairs nav jāturpina piemērot spēkā esošos pasākumus, kas bija pamatoti ar iepriekš noteiktajiem dempinga līmeņiem. |
| --- | --- |

(7)

Pieprasījuma iesniedzēji apgalvoja, ka normālās vērtības (kuras pamatā ir pašu izmaksas/iekšzemes cenas) un cenas eksportam uz Kopienu salīdzinājums liecinātu par dempinga neesību, kā arī sniedza pietiekamus sākumā šķietami pamatotus pierādījumus. Tāpēc, lai neitralizētu dempingu, līdzšinējā apmērā vairs nav jāturpina piemērot spēkā esošos pasākumus, kas bija pamatoti ar iepriekš noteiktajiem dempinga līmeņiem.

| (8) | Komisija, apspriedusies ar padomdevēju komiteju, konstatēja, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai uzsāktu daļēju starpposma pārskatīšanu, un tā publicēja paziņojumus par uzsākšanu un uzsāka izmeklēšanu (8). |
| --- | --- |

(8)

Komisija, apspriedusies ar padomdevēju komiteju, konstatēja, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai uzsāktu daļēju starpposma pārskatīšanu, un tā publicēja paziņojumus par uzsākšanu un uzsāka izmeklēšanu (8).

3.   Izmeklēšanas laikposms

| (9) | Izmeklēšana attiecās uz dempingu un aptvēra laikposmu no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 30. martam (“izmeklēšanas laikposms” jeb “IPP”). |
| --- | --- |

(9)

Izmeklēšana attiecās uz dempingu un aptvēra laikposmu no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 30. martam (“izmeklēšanas laikposms” jeb “IPP”).

4.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (10) | Komisija eksportētājvalstu pārstāvjiem, pieprasījuma iesniedzējam un Kopienas ražošanas nozarei oficiāli paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu un visām tieši ieinteresētajām personām deva iespēju rakstiski darīt zināmu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Komisija pieprasījumu iesniedzējiem nosūtīja arī anketas. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieprasījuma iesniedzējiem un no Krievijas eksportētāja, kas saistīts ar vienu uzņēmumu, kurš iesniedza pieprasījumu. |
| --- | --- |

(10)

Komisija eksportētājvalstu pārstāvjiem, pieprasījuma iesniedzējam un Kopienas ražošanas nozarei oficiāli paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu un visām tieši ieinteresētajām personām deva iespēju rakstiski darīt zināmu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Komisija pieprasījumu iesniedzējiem nosūtīja arī anketas. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieprasījuma iesniedzējiem un no Krievijas eksportētāja, kas saistīts ar vienu uzņēmumu, kurš iesniedza pieprasījumu.

| (11) | Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, un pārbaudīja atbildes uz anketas jautājumiem turpmāk minēto uzņēmumu telpās.






  a) | Ražotāji eksportētāji Krievijā: | “JSC Silvinit”, Soļikamska, Permas apgabals, Krievija, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, un pārbaudīja atbildes uz anketas jautājumiem turpmāk minēto uzņēmumu telpās.

a)

Ražotāji eksportētāji Krievijā:

“JSC Silvinit”, Soļikamska, Permas apgabals, Krievija,

| | “JSC Uralkali”, Berezņiki, Permas apgabals, Krievija. |
| --- | --- |

“JSC Uralkali”, Berezņiki, Permas apgabals, Krievija.

| b) | “JSC Silvinit” saistītais eksportētājs: | “International Potash Company”, Maskava, Krievija. |
| --- | --- | --- |

b)

“JSC Silvinit” saistītais eksportētājs:

“International Potash Company”, Maskava, Krievija.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (12) | Ražojums ir tas pats, uz kuru attiecās iepriekšējā izmeklēšana, t. i., kālija hlorīds jeb KCl, un to tieši, sajauktu ar citiem mēslošanas līdzekļiem vai pārveidotu par komplekso mēslojumu, ko pazīst ar nosaukumu NPK (slāpeklis, fosfors, kālijs), parasti izmanto par mēslošanas līdzekli lauksaimniecībā. Kālija saturs ir atšķirīgs, un to izsaka procentos no kālija oksīda (K2O) svara sausā bezūdens vielā. To izmanto arī par izejmateriālu dažu rūpniecības un farmaceitisko produktu ražošanā. |
| --- | --- |

(12)

Ražojums ir tas pats, uz kuru attiecās iepriekšējā izmeklēšana, t. i., kālija hlorīds jeb KCl, un to tieši, sajauktu ar citiem mēslošanas līdzekļiem vai pārveidotu par komplekso mēslojumu, ko pazīst ar nosaukumu NPK (slāpeklis, fosfors, kālijs), parasti izmanto par mēslošanas līdzekli lauksaimniecībā. Kālija saturs ir atšķirīgs, un to izsaka procentos no kālija oksīda (K2O) svara sausā bezūdens vielā. To izmanto arī par izejmateriālu dažu rūpniecības un farmaceitisko produktu ražošanā.

| (13) | Kālija hlorīdu parasti laiž tirgū vai nu standarta/pulvera veidā (“standarta kālija hlorīds”), vai arī veidā, kas nav standarta veids, t. i., granulās (“granulētais kālija hlorīds”), taču ne tikai tādā. Ražojumu parasti iedala trijās pamatkategorijās atkarībā no K2O satura, proti:






  — | kālija saturs nepārsniedz 40 % K2O – uz to attiecas kombinētās nomenklatūras (“KN”) kods 3104 20 10, |
| --- | --- | --- |

(13)

Kālija hlorīdu parasti laiž tirgū vai nu standarta/pulvera veidā (“standarta kālija hlorīds”), vai arī veidā, kas nav standarta veids, t. i., granulās (“granulētais kālija hlorīds”), taču ne tikai tādā. Ražojumu parasti iedala trijās pamatkategorijās atkarībā no K2O satura, proti:

—

kālija saturs nepārsniedz 40 % K2O – uz to attiecas kombinētās nomenklatūras (“KN”) kods 3104 20 10,

| — | kālija saturs pārsniedz 40 % K2O, taču nepārsniedz 62 %, – uz to attiecas KN kods 3104 20 50, |
| --- | --- |

—

kālija saturs pārsniedz 40 % K2O, taču nepārsniedz 62 %, – uz to attiecas KN kods 3104 20 50,

| — | kālija saturs pārsniedz 62 % K2O – uz to attiecas KN kods 3104 20 90. |
| --- | --- |

—

kālija saturs pārsniedz 62 % K2O – uz to attiecas KN kods 3104 20 90.

| (14) | Jāatgādina iepriekšējā izmeklēšanā konstatētais, ka par attiecīgo ražojumu ir uzskatāmi daži importēti īpaši maisījumi ar neparasti lielu kālija hlorīda saturu, uz kuriem neattiecas iepriekš norādītie KN kodi kālija hlorīdam. To secināja tādēļ, ka šādiem maisījumiem piemīt tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un tiem ir tāds pats lietojums kā iepriekš minētajām pamatkategorijām. Tādējādi uz šiem maisījumiem, uz kuriem attiecas KN kodi ex 3105 20 10, ex 3105 20 90, ex 3105 60 90, ex 3105 90 91 un ex 3105 90 99, arī attiecināja pašreizējo izmeklēšanu, un arī tie uzskatāmi par attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(14)

Jāatgādina iepriekšējā izmeklēšanā konstatētais, ka par attiecīgo ražojumu ir uzskatāmi daži importēti īpaši maisījumi ar neparasti lielu kālija hlorīda saturu, uz kuriem neattiecas iepriekš norādītie KN kodi kālija hlorīdam. To secināja tādēļ, ka šādiem maisījumiem piemīt tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un tiem ir tāds pats lietojums kā iepriekš minētajām pamatkategorijām. Tādējādi uz šiem maisījumiem, uz kuriem attiecas KN kodi ex 3105 20 10, ex 3105 20 90, ex 3105 60 90, ex 3105 90 91 un ex 3105 90 99, arī attiecināja pašreizējo izmeklēšanu, un arī tie uzskatāmi par attiecīgo ražojumu.

2.   Līdzīgais ražojums

| (15) | Ņemot vērā faktu, ka ražojumam, ko eksportē no Krievijas uz Kopienu, un ražojumam, ko ražo Krievijā un pārdod Krievijas iekšzemes tirgū, fizikālās un ķīmiskās īpašības neatšķiras, tos uzskatīja par līdzīgiem produktiem pašreizējās izmeklēšanas vajadzībām. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā faktu, ka ražojumam, ko eksportē no Krievijas uz Kopienu, un ražojumam, ko ražo Krievijā un pārdod Krievijas iekšzemes tirgū, fizikālās un ķīmiskās īpašības neatšķiras, tos uzskatīja par līdzīgiem produktiem pašreizējās izmeklēšanas vajadzībām.

C.   DEMPINGS ATTIECĪBĀ PRET PIEPRASĪJUMA IESNIEDZĒJIEM

1.   Normālā vērtība

| (16) | Attiecībā uz normālās vērtības noteikšanu vispirms noteica, vai katra pieprasījuma iesniedzēja kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs, salīdzinot ar tā kopējiem līdzīgo ražojumu pārdošanas apjomiem eksportam uz Kopienu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par reprezentatīvu, ja katra pieprasījuma iesniedzēja līdzīgā produkta pārdošanas apjoms izmeklēšanas laikposmā iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no attiecīgā kopējā pārdošanas apjoma eksportam uz Kopienu. Pamatojoties uz to, konstatēja, ka abiem pieprasījuma iesniedzējiem attiecīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū izmeklēšanas laikposmā bijis reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz normālās vērtības noteikšanu vispirms noteica, vai katra pieprasījuma iesniedzēja kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs, salīdzinot ar tā kopējiem līdzīgo ražojumu pārdošanas apjomiem eksportam uz Kopienu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par reprezentatīvu, ja katra pieprasījuma iesniedzēja līdzīgā produkta pārdošanas apjoms izmeklēšanas laikposmā iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no attiecīgā kopējā pārdošanas apjoma eksportam uz Kopienu. Pamatojoties uz to, konstatēja, ka abiem pieprasījuma iesniedzējiem attiecīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū izmeklēšanas laikposmā bijis reprezentatīvs.

| (17) | Pēc tam, nosakot ražojumu veidus saskaņā ar TARIC kodiem, ar ko ražojumu klasificē (t. i., standarta kvalitāte vai kvalitāte, kas nav standarta kvalitāte, ieskaitot granulētos ražojumus), un pēc iesaiņojuma vai formas, kādā to pārvadā (t. i., bez taras, maisos vai konteineros), veica analīzi, vai katra veida ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs. Konkrētā veida ražojuma pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu tad, ja kopējais šā veida ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū izmeklēšanas laikposmā bija vismaz 5 % no salīdzināmā veida ražojuma kopējā pārdošanas apjoma, to eksportējot uz Kopienu. |
| --- | --- |

(17)

Pēc tam, nosakot ražojumu veidus saskaņā ar TARIC kodiem, ar ko ražojumu klasificē (t. i., standarta kvalitāte vai kvalitāte, kas nav standarta kvalitāte, ieskaitot granulētos ražojumus), un pēc iesaiņojuma vai formas, kādā to pārvadā (t. i., bez taras, maisos vai konteineros), veica analīzi, vai katra veida ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs. Konkrētā veida ražojuma pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu tad, ja kopējais šā veida ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū izmeklēšanas laikposmā bija vismaz 5 % no salīdzināmā veida ražojuma kopējā pārdošanas apjoma, to eksportējot uz Kopienu.

| (18) | Veicot analīzi, konstatēja, ka viens ražotājs eksportētājs, proti, “JSC Silvinit”, tikai viena veida eksportēto ražojumu iekšzemes tirgū ir pārdevis reprezentatīvos daudzumos. Par pārējiem ražotājiem eksportētājiem konstatēja, ka “JSC Uralkali” visu veidu eksportētos ražojumus iekšzemes tirgū ir pārdevis reprezentatīvos daudzumos. |
| --- | --- |

(18)

Veicot analīzi, konstatēja, ka viens ražotājs eksportētājs, proti, “JSC Silvinit”, tikai viena veida eksportēto ražojumu iekšzemes tirgū ir pārdevis reprezentatīvos daudzumos. Par pārējiem ražotājiem eksportētājiem konstatēja, ka “JSC Uralkali” visu veidu eksportētos ražojumus iekšzemes tirgū ir pārdevis reprezentatīvos daudzumos.

| (19) | Tika pārbaudīts, vai katra veida ražojumu pārdošanu iekšzemes tirgū var uzskatīt par parastu tirdzniecības apriti, nosakot to, cik liela daļa no kopējā konkrētā veida ražojuma pārdošanas apjoma bijuši rentabli pārdevumi neatkarīgiem klientiem. |
| --- | --- |

(19)

Tika pārbaudīts, vai katra veida ražojumu pārdošanu iekšzemes tirgū var uzskatīt par parastu tirdzniecības apriti, nosakot to, cik liela daļa no kopējā konkrētā veida ražojuma pārdošanas apjoma bijuši rentabli pārdevumi neatkarīgiem klientiem.

| (20) | Šajā sakarā konstatēja, ka “JSC Uralkali” visvairāk pārdotajam uz Kopienu eksportētajam ražojumu veidam (“visvairāk pārdotais eksportētais ražojums”), kura eksporta apjoms bija vairāk nekā 99 % no šāda eksporta, izmeklēšanas laikposmā pārdošanas cenām iekšzemes tirgū bijušas neparastas tendences. Konstatēja, ka izmeklēšanas laikposmā 77 % no visvairāk pārdotā eksportētā ražojuma pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū ir pārdots vienam klientam Krievijā un ka pārdošanas cena šim konkrētajam klientam viena mēneša laikā izmeklēšanas laikposma vidū palielinājās vairāk nekā divas reizes. Šā paša citiem iekšzemes klientiem pārdotā veida ražojuma cena tajā pašā laika arī palielinājās, bet tikai par aptuveni 40 %. Pārbaudot citu veidu iekšzemes tirgū pārdotā kālija hlorīda cenu, atklāja, ka izmeklēšanas laikposmā bijis līdzīgs cenu palielinājums par aptuveni 40 %. |
| --- | --- |

(20)

Šajā sakarā konstatēja, ka “JSC Uralkali” visvairāk pārdotajam uz Kopienu eksportētajam ražojumu veidam (“visvairāk pārdotais eksportētais ražojums”), kura eksporta apjoms bija vairāk nekā 99 % no šāda eksporta, izmeklēšanas laikposmā pārdošanas cenām iekšzemes tirgū bijušas neparastas tendences. Konstatēja, ka izmeklēšanas laikposmā 77 % no visvairāk pārdotā eksportētā ražojuma pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū ir pārdots vienam klientam Krievijā un ka pārdošanas cena šim konkrētajam klientam viena mēneša laikā izmeklēšanas laikposma vidū palielinājās vairāk nekā divas reizes. Šā paša citiem iekšzemes klientiem pārdotā veida ražojuma cena tajā pašā laika arī palielinājās, bet tikai par aptuveni 40 %. Pārbaudot citu veidu iekšzemes tirgū pārdotā kālija hlorīda cenu, atklāja, ka izmeklēšanas laikposmā bijis līdzīgs cenu palielinājums par aptuveni 40 %.

| (21) | Ņemot vērā šo konkrēto tirgus situāciju attiecībā uz cenu svārstībām, kas bija raksturīgas tā veida ražojumiem, kas galvenokārt izmantoti dempinga starpības aprēķiniem, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu tiek uzskatīts, ka šādus pārdošanas apjomus nav iespējams pienācīgi salīdzināt. Ņemot vērā, cik liela nozīme šādai pārdošanai ir konkrētā veida ražojumu pārdošanas apjomā iekšzemes tirgū un cik svarīgi šā veida ražojumi ir kopējā kālija hlorīda apjomā, ko attiecīgais uzņēmums eksportē uz Kopienu, tiek uzskatīts, ka nav pamatoti neņemt vērā šo konkrēto pārdošanu konkrētajam klientam. Konstatēja, ka atlikušais konkrētā veida ražojumu pārdošanas apjoms citiem klientiem ir par 5 % mazāks nekā slieksnis, ko uzskata par vajadzīgu, lai pārdošanas apjomu atzītu par reprezentatīvu. Tādējādi šā veida ražojumu normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz attiecīgā ražotāja eksportētāja ražošanas izmaksām, kam pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un ražošanas izmaksas un peļņa samērīgā apmērā. Pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas apmēri pamatoti ar faktiskajiem datiem par parastā tirdzniecības apritē notikušu līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, ko veicis ražotājs eksportētājs, uz kuru saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu attiecas izmeklēšana. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā šo konkrēto tirgus situāciju attiecībā uz cenu svārstībām, kas bija raksturīgas tā veida ražojumiem, kas galvenokārt izmantoti dempinga starpības aprēķiniem, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu tiek uzskatīts, ka šādus pārdošanas apjomus nav iespējams pienācīgi salīdzināt. Ņemot vērā, cik liela nozīme šādai pārdošanai ir konkrētā veida ražojumu pārdošanas apjomā iekšzemes tirgū un cik svarīgi šā veida ražojumi ir kopējā kālija hlorīda apjomā, ko attiecīgais uzņēmums eksportē uz Kopienu, tiek uzskatīts, ka nav pamatoti neņemt vērā šo konkrēto pārdošanu konkrētajam klientam. Konstatēja, ka atlikušais konkrētā veida ražojumu pārdošanas apjoms citiem klientiem ir par 5 % mazāks nekā slieksnis, ko uzskata par vajadzīgu, lai pārdošanas apjomu atzītu par reprezentatīvu. Tādējādi šā veida ražojumu normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz attiecīgā ražotāja eksportētāja ražošanas izmaksām, kam pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un ražošanas izmaksas un peļņa samērīgā apmērā. Pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas apmēri pamatoti ar faktiskajiem datiem par parastā tirdzniecības apritē notikušu līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, ko veicis ražotājs eksportētājs, uz kuru saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu attiecas izmeklēšana.

| (22) | Uzņēmums “Uralkali” norādīja, ka pamatregulas 2. panta 3. punktā paredzētā “konkrētā tirgus situācija” nav attiecināma uz attiecīgā ražojuma pārdošanu konkrētajam klientam un tādēļ, lai noteiktu normālo vērtību, jāizmanto attiecīgā veida ražojuma iekšzemes cenas. Šajā ziņā tika apgalvots, ka i) pamatregulas 2. panta 3. punkta noteikumi nebūtu piemērojami “mākslīgi paaugstinātām cenām” un ii) īpašu nosacījumu piemērošana vienam konkrētam klientam nebūtu uzskatāma par visa Krievijas iekšzemes tirgus “konkrēto tirgus situāciju”. Turklāt tika apgalvots, ka konkrētās cenas radījuši “tirgus spēki” un ka tās atbilst “faktiskajai tirgus situācijai”. |
| --- | --- |

(22)

Uzņēmums “Uralkali” norādīja, ka pamatregulas 2. panta 3. punktā paredzētā “konkrētā tirgus situācija” nav attiecināma uz attiecīgā ražojuma pārdošanu konkrētajam klientam un tādēļ, lai noteiktu normālo vērtību, jāizmanto attiecīgā veida ražojuma iekšzemes cenas. Šajā ziņā tika apgalvots, ka i) pamatregulas 2. panta 3. punkta noteikumi nebūtu piemērojami “mākslīgi paaugstinātām cenām” un ii) īpašu nosacījumu piemērošana vienam konkrētam klientam nebūtu uzskatāma par visa Krievijas iekšzemes tirgus “konkrēto tirgus situāciju”. Turklāt tika apgalvots, ka konkrētās cenas radījuši “tirgus spēki” un ka tās atbilst “faktiskajai tirgus situācijai”.

| (23) | Attiecībā uz iepriekšminēto jānorāda, ka pamatregulas 2. panta 3. punktā minētās konkrētās tirgus situācijas nav attiecināmas uz visiem gadījumiem un ka konkrētais tirgus, cita starpā, jānovērtē, ņemot vērā cenu atšķirības un tendences, nevis tikai cenu absolūto līmeni. Šajā gadījumā gan darījumi, kas saistīti ar mazām cenām, gan darījumi, kuri saistīti ar lielām cenām, aprēķinos netika ņemti vērā, jo tie neatbilst cenu līmenim ilgā laikā un nešķiet, ka šīs cenas noteikuši tirgus spēki, tāpēc ka šādas tendences netika konstatētas neviena cita veida ražojumam un nevienam citam “Uralkali” klientam. Otrkārt, pamatregulas 2. panta 3. punktā paredzēts, ka normālo vērtību var aprēķināt situācijās, kad “...konkrētā tirgus situācija neļauj veikt pienācīgu salīdzināšanu...”. Tātad – un tas attiecas uz konkrēto gadījumu – nosakot normālo vērtību, nepārprotami ir atļauts neņemt vērā pārdošanas apjomus klientiem, ko uzskata par tādiem, kuru dēļ nevar veikt pienācīgu salīdzināšanu. Šis secinājums neattiecas uz visu Krievijas tirgu, bet pārsvarā uz minēto pārdošanu, ko veicis uzņēmums “Uralkali”. |
| --- | --- |

(23)

Attiecībā uz iepriekšminēto jānorāda, ka pamatregulas 2. panta 3. punktā minētās konkrētās tirgus situācijas nav attiecināmas uz visiem gadījumiem un ka konkrētais tirgus, cita starpā, jānovērtē, ņemot vērā cenu atšķirības un tendences, nevis tikai cenu absolūto līmeni. Šajā gadījumā gan darījumi, kas saistīti ar mazām cenām, gan darījumi, kuri saistīti ar lielām cenām, aprēķinos netika ņemti vērā, jo tie neatbilst cenu līmenim ilgā laikā un nešķiet, ka šīs cenas noteikuši tirgus spēki, tāpēc ka šādas tendences netika konstatētas neviena cita veida ražojumam un nevienam citam “Uralkali” klientam. Otrkārt, pamatregulas 2. panta 3. punktā paredzēts, ka normālo vērtību var aprēķināt situācijās, kad “...konkrētā tirgus situācija neļauj veikt pienācīgu salīdzināšanu...”. Tātad – un tas attiecas uz konkrēto gadījumu – nosakot normālo vērtību, nepārprotami ir atļauts neņemt vērā pārdošanas apjomus klientiem, ko uzskata par tādiem, kuru dēļ nevar veikt pienācīgu salīdzināšanu. Šis secinājums neattiecas uz visu Krievijas tirgu, bet pārsvarā uz minēto pārdošanu, ko veicis uzņēmums “Uralkali”.

| (24) | Attiecībā uz uzņēmumu “JSC Silvinit” gadījumā, ja tāda veida ražojumu pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura ir vienāda ar vai lielāka par vienības izmaksām, pārsniedzis 80 % no minētā veida ražojumu kopējā pārdošanas apjoma un ja minētā veida ražojumu vidēja svērtā cena bijusi vienāda ar var lielāka par koriģētajām vienības izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktiskajām iekšzemes cenām, ko aprēķināja kā visu minēto ražojumu vidējo svērto pārdošanas cenu iekšzemes tirgū izmeklēšanas laikposmā, neatkarīgi no tā, vai minētā pārdošana bijusi rentabla vai ne. |
| --- | --- |

(24)

Attiecībā uz uzņēmumu “JSC Silvinit” gadījumā, ja tāda veida ražojumu pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura ir vienāda ar vai lielāka par vienības izmaksām, pārsniedzis 80 % no minētā veida ražojumu kopējā pārdošanas apjoma un ja minētā veida ražojumu vidēja svērtā cena bijusi vienāda ar var lielāka par koriģētajām vienības izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktiskajām iekšzemes cenām, ko aprēķināja kā visu minēto ražojumu vidējo svērto pārdošanas cenu iekšzemes tirgū izmeklēšanas laikposmā, neatkarīgi no tā, vai minētā pārdošana bijusi rentabla vai ne.

| (25) | Uzņēmuma “JSC Silvinit” pārējo veidu ražojumiem, ko par iekšzemes cenām pārdeva daudzumos, kas nebija pietiekami, lai nodrošinātu pienācīgu pamatu normālās vērtības noteikšanai, piemērojama citāda metode. Šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu izmantoja salikto normālo vērtību. Normālo vērtību aprēķināja, pieskaitot koriģētu eksportēto ražojumu veidu vienības izmaksas, pārdošanas, vispārējo un administratīvo izdevumu samērīgu procentuālo attiecību un samērīgu peļņas normu, pamatojoties uz faktiskajiem datiem par parastā tirdzniecības apritē notikušu līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, ko veicis ražotājs eksportētājs, uz kuru saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu attiecas izmeklēšana. |
| --- | --- |

(25)

Uzņēmuma “JSC Silvinit” pārējo veidu ražojumiem, ko par iekšzemes cenām pārdeva daudzumos, kas nebija pietiekami, lai nodrošinātu pienācīgu pamatu normālās vērtības noteikšanai, piemērojama citāda metode. Šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu izmantoja salikto normālo vērtību. Normālo vērtību aprēķināja, pieskaitot koriģētu eksportēto ražojumu veidu vienības izmaksas, pārdošanas, vispārējo un administratīvo izdevumu samērīgu procentuālo attiecību un samērīgu peļņas normu, pamatojoties uz faktiskajiem datiem par parastā tirdzniecības apritē notikušu līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, ko veicis ražotājs eksportētājs, uz kuru saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu attiecas izmeklēšana.

| (26) | Uzņēmums “Uralkali” apgalvoja, ka peļņas normā, kas izmantota normālās vērtības aprēķiniem, nav pienācīgi ņemtas vērā gāzes izmaksu korekcijas, jo dati par peļņu, ko izmantoja normālās vērtības aprēķiniem, gūti no uzņēmuma uzskaites dokumentiem pirms korekciju izdarīšanas. Tomēr šis apgalvojums nav pieņemams, jo saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta ievaddaļu normālās vērtības aprēķiniem jāizmanto faktiskā peļņas summa, ko uzņēmums guvis iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(26)

Uzņēmums “Uralkali” apgalvoja, ka peļņas normā, kas izmantota normālās vērtības aprēķiniem, nav pienācīgi ņemtas vērā gāzes izmaksu korekcijas, jo dati par peļņu, ko izmantoja normālās vērtības aprēķiniem, gūti no uzņēmuma uzskaites dokumentiem pirms korekciju izdarīšanas. Tomēr šis apgalvojums nav pieņemams, jo saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta ievaddaļu normālās vērtības aprēķiniem jāizmanto faktiskā peļņas summa, ko uzņēmums guvis iekšzemes tirgū.

| (27) | Attiecībā uz enerģijas izmaksām, piemēram, elektrības un gāzes izmaksām, ko izmanto ieguves rūpniecībā un attiecīgā ražojuma ražošanā, izmeklēšanā noteica, ka tās procentuāli ir ievērojama daļa no kopējām kālija hlorīda ražošanas izmaksām ne tikai Krievijā, bet arī citās ražotājvalstīs. Šajā ziņā Kopienas ražošanas nozare norādīja, ka tās enerģijas izmaksas uz vienu elektrības un gāzes vienību, ko maksājuši Krievijas uzņēmumi elektrības un gāzes piegādātājiem, saprātīgi spriežot, neatbilst pirktās elektrības un gāzes faktiskajām ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(27)

Attiecībā uz enerģijas izmaksām, piemēram, elektrības un gāzes izmaksām, ko izmanto ieguves rūpniecībā un attiecīgā ražojuma ražošanā, izmeklēšanā noteica, ka tās procentuāli ir ievērojama daļa no kopējām kālija hlorīda ražošanas izmaksām ne tikai Krievijā, bet arī citās ražotājvalstīs. Šajā ziņā Kopienas ražošanas nozare norādīja, ka tās enerģijas izmaksas uz vienu elektrības un gāzes vienību, ko maksājuši Krievijas uzņēmumi elektrības un gāzes piegādātājiem, saprātīgi spriežot, neatbilst pirktās elektrības un gāzes faktiskajām ražošanas izmaksām.

| (28) | Ņemot vērā šos apgalvojumus, tika uzskatīts, ka šajā gadījumā ir lietderīgi salīdzināt arī pieprasījuma iesniedzēju pirktās enerģijas izmaksas uz vienību ar attiecīgajām izmaksām, kas rodas citam lielam kālija hlorīda ražotājam, kas izmanto līdzīgas ražošanas metodes, kam ir līdzīgs noiets un līdzīgas dabiskās priekšrocības. Krievijā nav citu kālija hlorīda ražotāju, tādēļ šādu informāciju meklēja un ieguva no liela kālija hlorīda ražotāja Kanādā. |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā šos apgalvojumus, tika uzskatīts, ka šajā gadījumā ir lietderīgi salīdzināt arī pieprasījuma iesniedzēju pirktās enerģijas izmaksas uz vienību ar attiecīgajām izmaksām, kas rodas citam lielam kālija hlorīda ražotājam, kas izmanto līdzīgas ražošanas metodes, kam ir līdzīgs noiets un līdzīgas dabiskās priekšrocības. Krievijā nav citu kālija hlorīda ražotāju, tādēļ šādu informāciju meklēja un ieguva no liela kālija hlorīda ražotāja Kanādā.

| (29) | Sniegtie dati liecināja, ka Kanādas ražotāja enerģijas pieprasījums ir līdzīgs pieprasījuma iesniedzēju Krievijas ražotāju pieprasījumam un ka elektrību un gāzi, ko pērk šis uzņēmums, iegūst no vietējās hidroelektrostaciju elektroenerģijas un lielām gāzes atradnēm – tāpat kā elektrību un gāzi, ko izmanto Krievijas uzņēmumi. Salīdzinājumā atklāja, ka elektrības vienības izmaksas, ko maksā Kanādas ražotājs, nav sevišķi līdzīgas Krievijas ražotāju maksātajām. |
| --- | --- |

(29)

Sniegtie dati liecināja, ka Kanādas ražotāja enerģijas pieprasījums ir līdzīgs pieprasījuma iesniedzēju Krievijas ražotāju pieprasījumam un ka elektrību un gāzi, ko pērk šis uzņēmums, iegūst no vietējās hidroelektrostaciju elektroenerģijas un lielām gāzes atradnēm – tāpat kā elektrību un gāzi, ko izmanto Krievijas uzņēmumi. Salīdzinājumā atklāja, ka elektrības vienības izmaksas, ko maksā Kanādas ražotājs, nav sevišķi līdzīgas Krievijas ražotāju maksātajām.

| (30) | Attiecībā uz gāzes piegādi, pamatojoties uz datiem, kas iekļauti publicētajā Krievijas gāzes piegādātāja “OAO Gazprom” (kura reģionālais izplatītājs piegādāja gāzi arī attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem) gada ziņojuma par 2003. gadu, konstatēja, ka gāzes iekšzemes cenas, ko maksājuši abi Krievijas ražotāji, atbildušas aptuveni vienai piektajai daļai no Krievijas eksporta cenas. Tajā pašā ziņojumā skaidri norādīts, ka ““OAO Gazprom” iekšzemes tirgū nav guvis peļņu”. Kaut arī nav oficiālas informācijas par Krievijas iekšzemes gāzes cenu rentabilitāti, citāti no Krievijas valdības avotiem presē kopā ar datiem, kas gūti no specializētiem tirgus informācijas avotiem un valdības tīmekļa vietnēm noteikti liecina par to, ka gāzes cenas, ko maksā iekšzemes klienti, nebūt nav tādas, kas sedz izmaksas. Turklāt gāzes cena, ko maksāja abi Krievijas ražotāji, bija ievērojami mazāka nekā gāzes cena, kuru maksāja Kanādas ražotāji. |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz gāzes piegādi, pamatojoties uz datiem, kas iekļauti publicētajā Krievijas gāzes piegādātāja “OAO Gazprom” (kura reģionālais izplatītājs piegādāja gāzi arī attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem) gada ziņojuma par 2003. gadu, konstatēja, ka gāzes iekšzemes cenas, ko maksājuši abi Krievijas ražotāji, atbildušas aptuveni vienai piektajai daļai no Krievijas eksporta cenas. Tajā pašā ziņojumā skaidri norādīts, ka ““OAO Gazprom” iekšzemes tirgū nav guvis peļņu”. Kaut arī nav oficiālas informācijas par Krievijas iekšzemes gāzes cenu rentabilitāti, citāti no Krievijas valdības avotiem presē kopā ar datiem, kas gūti no specializētiem tirgus informācijas avotiem un valdības tīmekļa vietnēm noteikti liecina par to, ka gāzes cenas, ko maksā iekšzemes klienti, nebūt nav tādas, kas sedz izmaksas. Turklāt gāzes cena, ko maksāja abi Krievijas ražotāji, bija ievērojami mazāka nekā gāzes cena, kuru maksāja Kanādas ražotāji.

| (31) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tika uzskatīts, ka cenas, ko izmeklēšanas laikposmā Krievijas reģionālais gāzes piegādātājs prasīja no Krievijas kālija hlorīda ražotājiem, nevarētu pienācīgi atbilst izmaksām, kas saistītas ar gāzes ražošanu, salīdzinājumā ar Krievijas gāzes eksporta cenām un ar Kanādas gāzes piegādātāja cenām, ko maksā Kanādas lielākie rūpnieciskie lietotāji. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu attiecībā uz katru pieprasījuma iesniedzēju tika izdarīta ražošanas izmaksu korekcija. Šo korekciju izdarīja, izmantojot informāciju par eksporta gāzes cenu, transporta neto izmaksas, muitas izvešanas nodokli, pievienotās vērtības nodokli un akcīzes nodokli, jo nebija cita atbilstīga pamata. |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tika uzskatīts, ka cenas, ko izmeklēšanas laikposmā Krievijas reģionālais gāzes piegādātājs prasīja no Krievijas kālija hlorīda ražotājiem, nevarētu pienācīgi atbilst izmaksām, kas saistītas ar gāzes ražošanu, salīdzinājumā ar Krievijas gāzes eksporta cenām un ar Kanādas gāzes piegādātāja cenām, ko maksā Kanādas lielākie rūpnieciskie lietotāji. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu attiecībā uz katru pieprasījuma iesniedzēju tika izdarīta ražošanas izmaksu korekcija. Šo korekciju izdarīja, izmantojot informāciju par eksporta gāzes cenu, transporta neto izmaksas, muitas izvešanas nodokli, pievienotās vērtības nodokli un akcīzes nodokli, jo nebija cita atbilstīga pamata.

| (32) | Par to viens pieteikuma iesniedzējs norādīja, ka ar gāzi saistītie maksājumi ir pienācīgi atspoguļoti uzskaites dokumentos, tādēļ korekcija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu nav vajadzīga. Atbildot uz šo argumentu, runa nav par to, vai uzņēmums pareizi iegrāmatojis samaksātās rēķinos prasītās cenas, bet par to, vai korekciju pamato fakts, ka pirktās gāzes cena nav samērīga ar gāzes ražošanas un izplatīšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(32)

Par to viens pieteikuma iesniedzējs norādīja, ka ar gāzi saistītie maksājumi ir pienācīgi atspoguļoti uzskaites dokumentos, tādēļ korekcija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu nav vajadzīga. Atbildot uz šo argumentu, runa nav par to, vai uzņēmums pareizi iegrāmatojis samaksātās rēķinos prasītās cenas, bet par to, vai korekciju pamato fakts, ka pirktās gāzes cena nav samērīga ar gāzes ražošanas un izplatīšanas izmaksām.

| (33) | Par gāzes izmaksu korekciju Krievijas iestādes arī norādīja, ka Komisija nav ņēmusi vērā atšķirīgās transportēšanas izmaksas iekšzemes tirgū rūpnieciskām vajadzībām pārdotajai gāzei un eksportam pārdotajai gāzei. Jāatgādina (sk. 31. apsvērumu), ka salīdzinājums, kura dēļ izdarīta korekcija, attiecās uz uzņēmumu faktiski samaksātajām gāzes cenām un Krievijas gāzes piegādātāja “OAO Gazprom” iekasētajām eksporta cenām eksportam no Krievijas, transporta neto izmaksām, muitas izvešanas nodokli, pievienotās vērtības nodokli un akcīzes nodokli. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(33)

Par gāzes izmaksu korekciju Krievijas iestādes arī norādīja, ka Komisija nav ņēmusi vērā atšķirīgās transportēšanas izmaksas iekšzemes tirgū rūpnieciskām vajadzībām pārdotajai gāzei un eksportam pārdotajai gāzei. Jāatgādina (sk. 31. apsvērumu), ka salīdzinājums, kura dēļ izdarīta korekcija, attiecās uz uzņēmumu faktiski samaksātajām gāzes cenām un Krievijas gāzes piegādātāja “OAO Gazprom” iekasētajām eksporta cenām eksportam no Krievijas, transporta neto izmaksām, muitas izvešanas nodokli, pievienotās vērtības nodokli un akcīzes nodokli. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja.

| (34) | Viens pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka tam 2004. gada pirmajā ceturksnī (t. i., izmeklēšanas laikposma pēdējā ceturksnī) bijušas ievērojami mazākas vienības ražošanas izmaksas, jo bijusi lielāka efektivitāte un mazākas apkopes izmaksas, un ka šīs mazākās vienības izmaksas uzskatāmas par pamatu ražošanas izmaksu noteikšanai visam izmeklēšanas laikposmam. Šis pieprasījums netika apmierināts, jo šādas izmaksas nosakāmas visam izmeklēšanas laikposmam, nevis tikai ņemot vērā izmaksas kādā īsākā izņēmuma laikposmā. |
| --- | --- |

(34)

Viens pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka tam 2004. gada pirmajā ceturksnī (t. i., izmeklēšanas laikposma pēdējā ceturksnī) bijušas ievērojami mazākas vienības ražošanas izmaksas, jo bijusi lielāka efektivitāte un mazākas apkopes izmaksas, un ka šīs mazākās vienības izmaksas uzskatāmas par pamatu ražošanas izmaksu noteikšanai visam izmeklēšanas laikposmam. Šis pieprasījums netika apmierināts, jo šādas izmaksas nosakāmas visam izmeklēšanas laikposmam, nevis tikai ņemot vērā izmaksas kādā īsākā izņēmuma laikposmā.

| (35) | Par ražošanas izmaksām Kopienas ražošanas nozare norādīja, ka pieprasījuma iesniedzēju ražošanas izmaksu noteikšanai pamatlīdzekļu nolietojums jāpamato ar pamatlīdzekļu aizstāšanas izmaksām (piem., jaunas šahtas un mašīnas u. c.) Šajā ziņā tika apgalvots, ka nolietojums, ko saskaņā ar ierasto praksi pamatotu ar pamatlīdzekļu iegādes (vēsturisko) vērtību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu pienācīgi neatbilstu izmaksām, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma ražošanu. Tādēļ tika norādīts, ka vajadzīga Krievijas ražotāju izmaksu pozitīva korekcija. |
| --- | --- |

(35)

Par ražošanas izmaksām Kopienas ražošanas nozare norādīja, ka pieprasījuma iesniedzēju ražošanas izmaksu noteikšanai pamatlīdzekļu nolietojums jāpamato ar pamatlīdzekļu aizstāšanas izmaksām (piem., jaunas šahtas un mašīnas u. c.) Šajā ziņā tika apgalvots, ka nolietojums, ko saskaņā ar ierasto praksi pamatotu ar pamatlīdzekļu iegādes (vēsturisko) vērtību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu pienācīgi neatbilstu izmaksām, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma ražošanu. Tādēļ tika norādīts, ka vajadzīga Krievijas ražotāju izmaksu pozitīva korekcija.

| (36) | Attiecībā uz šo norādi tika apgalvots, ka nolietojums, kas pamatots ar pamatlīdzekļu iegādes vērtību un atlikušo lietojuma vērtību, šķiet, atbilst uzskaites praksei ieguves rūpniecībā. Tādēļ, lai noteiktu, vai nolietojums, kas ņemts vērā datos par ražošanas izmaksām, pienācīgi atspoguļo izmaksas, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma ražošanu, izmeklēšana vērsa uzmanību uz veidu, ka noteikta pamatlīdzekļu vēsturiskā vērtība. |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz šo norādi tika apgalvots, ka nolietojums, kas pamatots ar pamatlīdzekļu iegādes vērtību un atlikušo lietojuma vērtību, šķiet, atbilst uzskaites praksei ieguves rūpniecībā. Tādēļ, lai noteiktu, vai nolietojums, kas ņemts vērā datos par ražošanas izmaksām, pienācīgi atspoguļo izmaksas, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma ražošanu, izmeklēšana vērsa uzmanību uz veidu, ka noteikta pamatlīdzekļu vēsturiskā vērtība.

| (37) | Šajā ziņā pārbaudes apmeklējumos Krievijā uz vietas atklāja, ka to pamatlīdzekļu sākotnējā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz novērtēšanu, kuru veica 1993. gada privatizācijas procesā. Šo pamatlīdzekļu vērtību pēc tam pārskatīja 1993.–1997. gadā, piemērojot “pārvērtēšanas koeficientus”, ko noteikusi Krievijas valdība, lai cīnītos pret hiperinflāciju. Ievērojot Krievijas valdības dekrētu, 1997. gadā neatkarīgi vērtētāji veica pamatlīdzekļu neatkarīgu novērtēšanu. Nosakot šo pamatlīdzekļu vērtību, pieņēma trīs pamatkritērijus, no tiem viens bija pamatlīdzekļu aizstājējvērtība. Šo neatkarīgo novērtējumu rezultāts atspoguļots pieprasījuma iesniedzēju 1998. gada sākuma bilancē. |
| --- | --- |

(37)

Šajā ziņā pārbaudes apmeklējumos Krievijā uz vietas atklāja, ka to pamatlīdzekļu sākotnējā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz novērtēšanu, kuru veica 1993. gada privatizācijas procesā. Šo pamatlīdzekļu vērtību pēc tam pārskatīja 1993.–1997. gadā, piemērojot “pārvērtēšanas koeficientus”, ko noteikusi Krievijas valdība, lai cīnītos pret hiperinflāciju. Ievērojot Krievijas valdības dekrētu, 1997. gadā neatkarīgi vērtētāji veica pamatlīdzekļu neatkarīgu novērtēšanu. Nosakot šo pamatlīdzekļu vērtību, pieņēma trīs pamatkritērijus, no tiem viens bija pamatlīdzekļu aizstājējvērtība. Šo neatkarīgo novērtējumu rezultāts atspoguļots pieprasījuma iesniedzēju 1998. gada sākuma bilancē.

| (38) | Tomēr, kaut arī tika veikta sākotnējo vērtību pozitīva novērtēšana, tika norādīts, ka pieprasījuma iesniedzēju pamatlīdzekļu vērtības, izteiktas kā produkcijas un pamatlīdzekļu vērtības attiecība, joprojām ir ievērojami mazāka nekā pamatlīdzekļu vērtība tajos uzņēmumos, kas veido Kopienas ražošanas nozari, un lielam Kanādas ražotājam ar līdzīgu ieguves un ražošanas jaudu. Novērtējumā tomēr nav ņemta vērā novecošana un tas, ka Krievijas ražotāju pamatlīdzekļu tehnoloģiskais līmenis bijis zemāks pirms privatizācijas 1993. gadā. |
| --- | --- |

(38)

Tomēr, kaut arī tika veikta sākotnējo vērtību pozitīva novērtēšana, tika norādīts, ka pieprasījuma iesniedzēju pamatlīdzekļu vērtības, izteiktas kā produkcijas un pamatlīdzekļu vērtības attiecība, joprojām ir ievērojami mazāka nekā pamatlīdzekļu vērtība tajos uzņēmumos, kas veido Kopienas ražošanas nozari, un lielam Kanādas ražotājam ar līdzīgu ieguves un ražošanas jaudu. Novērtējumā tomēr nav ņemta vērā novecošana un tas, ka Krievijas ražotāju pamatlīdzekļu tehnoloģiskais līmenis bijis zemāks pirms privatizācijas 1993. gadā.

| (39) | Tāpēc netiek uzskatīts par iespējamu, ka pašlaik varētu izdarīt nolietojuma izmaksu korekciju datos par ražošanu, kas izmantoti, lai pieprasījuma iesniedzējiem noteiktu normālo vērtību, jo nav bijis pamatotu pierādījumu, kas liecinātu, ka nolietojums nav pareizi atspoguļots ražotāju eksportētāju uzskaites dokumentos. |
| --- | --- |

(39)

Tāpēc netiek uzskatīts par iespējamu, ka pašlaik varētu izdarīt nolietojuma izmaksu korekciju datos par ražošanu, kas izmantoti, lai pieprasījuma iesniedzējiem noteiktu normālo vērtību, jo nav bijis pamatotu pierādījumu, kas liecinātu, ka nolietojums nav pareizi atspoguļots ražotāju eksportētāju uzskaites dokumentos.

| (40) | Arī Kopienas ražošanas nozare norādīja, ka ražošanas izmaksu aprēķinos jāņem vērā dabas aizsardzības izmaksas, salīdzinot tās ar šādām izmaksām, kas radušās Kopienas ražotājiem. Tomēr tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējiem radušās šādas izmaksas un ka tās ir ņemtas viņu ražošanas izmaksu aprēķinos. Attiecībā uz to, vai šādām izmaksām jābūt līdzīgā samērā vai lielumā kā Kopienas ražotāju izmaksām, tiek uzskatīts, ka korekcijas nav vajadzīgas, ja vien pieprasījuma iesniedzēji nodrošina dabas aizsardzības līmeni, ko noteikušas Krievijas iestādes, un ja izmaksas, kas radušās, lai panāktu šādu līmeni, ir pareizi atspoguļotas grāmatvedības uzskaitē. Tika konstatēts, ka abi pieprasījuma iesniedzēji tam atbilst, tādēļ attiecībā uz vides izmaksām korekcijas nebija vajadzīgas. |
| --- | --- |

(40)

Arī Kopienas ražošanas nozare norādīja, ka ražošanas izmaksu aprēķinos jāņem vērā dabas aizsardzības izmaksas, salīdzinot tās ar šādām izmaksām, kas radušās Kopienas ražotājiem. Tomēr tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējiem radušās šādas izmaksas un ka tās ir ņemtas viņu ražošanas izmaksu aprēķinos. Attiecībā uz to, vai šādām izmaksām jābūt līdzīgā samērā vai lielumā kā Kopienas ražotāju izmaksām, tiek uzskatīts, ka korekcijas nav vajadzīgas, ja vien pieprasījuma iesniedzēji nodrošina dabas aizsardzības līmeni, ko noteikušas Krievijas iestādes, un ja izmaksas, kas radušās, lai panāktu šādu līmeni, ir pareizi atspoguļotas grāmatvedības uzskaitē. Tika konstatēts, ka abi pieprasījuma iesniedzēji tam atbilst, tādēļ attiecībā uz vides izmaksām korekcijas nebija vajadzīgas.

2.   Eksporta cena

| (41) | Attiecībā uz “Silvinit” tika konstatēts, ka izmeklēšanas laikposmā lielākā daļa uzņēmuma kālija hlorīda pārdošanas darījumu uz Kopienu tika izdarīti nesaistītam Šveices tirdzniecības uzņēmumam. Pašreizējās izmeklēšanas vajadzībām un ievērojot pamatregulas 2. panta 8. punktu, eksporta cenas aprēķināšanai ņēma vērā cenas, ko šis tirdzniecības uzņēmums faktiski samaksājis vai kas tam jāmaksā uzņēmumam “Silvinit”. |
| --- | --- |

(41)

Attiecībā uz “Silvinit” tika konstatēts, ka izmeklēšanas laikposmā lielākā daļa uzņēmuma kālija hlorīda pārdošanas darījumu uz Kopienu tika izdarīti nesaistītam Šveices tirdzniecības uzņēmumam. Pašreizējās izmeklēšanas vajadzībām un ievērojot pamatregulas 2. panta 8. punktu, eksporta cenas aprēķināšanai ņēma vērā cenas, ko šis tirdzniecības uzņēmums faktiski samaksājis vai kas tam jāmaksā uzņēmumam “Silvinit”.

| (42) | Tomēr tika konstatēts, ka divi darījumi veikti ar “Silvinit” saistītā Krievijas tirdzniecības uzņēmuma “International Potash Company” (“IPC”) starpniecību saistītam uzņēmumam Beļģijā, proti, “Ferchimex AS” (“Ferchimex”), kas pārstrādāja importēto kālija hlorīdu ražojumā, uz kuru neattiecas izmeklēšana. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu cenas, ko “IPC” iekasēja no “Ferchimex”, var neņemt vērā, ja tās uzskata par neuzticamām. Tika norādīts, ka abos darījumos pārdošanas cena uzņēmumam “Ferchimex” bija lielā mērā līdzīga cenai par tā paša veida ražojumiem, ko pārdod neatkarīgiem klientiem Kopienā. Turklāt abi darījumi attiecās tikai uz nelieliem daudzumiem. Tādēļ tos abus ņēma vērā kopējā eksporta cenas noteikšanā |
| --- | --- |

(42)

Tomēr tika konstatēts, ka divi darījumi veikti ar “Silvinit” saistītā Krievijas tirdzniecības uzņēmuma “International Potash Company” (“IPC”) starpniecību saistītam uzņēmumam Beļģijā, proti, “Ferchimex AS” (“Ferchimex”), kas pārstrādāja importēto kālija hlorīdu ražojumā, uz kuru neattiecas izmeklēšana. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu cenas, ko “IPC” iekasēja no “Ferchimex”, var neņemt vērā, ja tās uzskata par neuzticamām. Tika norādīts, ka abos darījumos pārdošanas cena uzņēmumam “Ferchimex” bija lielā mērā līdzīga cenai par tā paša veida ražojumiem, ko pārdod neatkarīgiem klientiem Kopienā. Turklāt abi darījumi attiecās tikai uz nelieliem daudzumiem. Tādēļ tos abus ņēma vērā kopējā eksporta cenas noteikšanā

| (43) | Attiecībā uz “Uralkali” tika konstatēts, ka izmeklēšanas laikposmā visi uzņēmuma kālija hlorīda pārdošanas darījumi uz Kopienu tika izdarīti tieši vairumtirgotājam Kiprā, proti, “Fertexim Ltd”, kas bija “Uralkali” ekskluzīvais izplatītājs. Šiem pārdevumiem eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, t. i., pamatojoties uz cenām, ko faktiski samaksājis “Fertexim” vai kas tam jāmaksā. |
| --- | --- |

(43)

Attiecībā uz “Uralkali” tika konstatēts, ka izmeklēšanas laikposmā visi uzņēmuma kālija hlorīda pārdošanas darījumi uz Kopienu tika izdarīti tieši vairumtirgotājam Kiprā, proti, “Fertexim Ltd”, kas bija “Uralkali” ekskluzīvais izplatītājs. Šiem pārdevumiem eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, t. i., pamatojoties uz cenām, ko faktiski samaksājis “Fertexim” vai kas tam jāmaksā.

3.   Salīdzinājums

| (44) | Abiem pieprasījuma iesniedzējiem normālo vērtību salīdzināja ar eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, tika ņemtas vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. |
| --- | --- |

(44)

Abiem pieprasījuma iesniedzējiem normālo vērtību salīdzināja ar eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, tika ņemtas vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu.

| (45) | Tādējādi attiecīgā gadījumā un ja to pamatoja pierādījumi, tika izdarīti atšķirību pielāgojumi attiecībā uz atlaidēm, transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, kraušanas un papildu izmaksām, kā arī iepakošanas un kredīta izmaksām. |
| --- | --- |

(45)

Tādējādi attiecīgā gadījumā un ja to pamatoja pierādījumi, tika izdarīti atšķirību pielāgojumi attiecībā uz atlaidēm, transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, kraušanas un papildu izmaksām, kā arī iepakošanas un kredīta izmaksām.

4.   Dempinga starpība

| (46) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu katram ražotājam eksportētājam koriģētā vidējā svērtā normālā vērtība pēc ražojumu veida tika salīdzināta ar koriģēto vidējo svērto eksporta cenu katram uz Kopienu pārdotajam attiecīgā ražojuma veidam. |
| --- | --- |

(46)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu katram ražotājam eksportētājam koriģētā vidējā svērtā normālā vērtība pēc ražojumu veida tika salīdzināta ar koriģēto vidējo svērto eksporta cenu katram uz Kopienu pārdotajam attiecīgā ražojuma veidam.

| (47) | Salīdzinājumā abiem attiecīgajiem uzņēmumiem konstatēja dempingu, tomēr ievērojami mazākā mērā, nekā konstatēts iepriekš. Visu uz Kopienu eksportēto ražojumu vidējā svērtā vērtība, izteikta procentos no kopējās CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu samaksas, tādēļ konstatētā dempinga starpība bija šāda.






  Ražotāji eksportētāji | % dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| “JSC Silvinit” | 23,0 % |
| “JSC Uralkali” | 12,3 % |

(47)

Salīdzinājumā abiem attiecīgajiem uzņēmumiem konstatēja dempingu, tomēr ievērojami mazākā mērā, nekā konstatēts iepriekš. Visu uz Kopienu eksportēto ražojumu vidējā svērtā vērtība, izteikta procentos no kopējās CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu samaksas, tādēļ konstatētā dempinga starpība bija šāda.

Ražotāji eksportētāji

% dempinga starpība

“JSC Silvinit”

23,0 %

“JSC Uralkali”

12,3 %

D.   ILGLAICĪGA APSTĀKĻU MAIŅA

| (48) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika veikta analīze par to, vai apstākļi attiecībā uz dempingu ir ievērojami mainījušies un vai to maiņa uzskatāma par ilgstošu. Šajā ziņā tika konstatēts, ka dempinga starpības mainījās tādēļ, ka samazinājās pieprasījuma iesniedzēju normālā vērtība. |
| --- | --- |

(48)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika veikta analīze par to, vai apstākļi attiecībā uz dempingu ir ievērojami mainījušies un vai to maiņa uzskatāma par ilgstošu. Šajā ziņā tika konstatēts, ka dempinga starpības mainījās tādēļ, ka samazinājās pieprasījuma iesniedzēju normālā vērtība.

| (49) | Šajā ziņā jānorāda, ka pašreizējā izmeklēšanā normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēju izmaksām un cenām. Turklāt pretēji iepriekšējās izmeklēšanas konstatējumiem pēdējos divos gados kālija patēriņš pēdējos nedaudzajos gados ir nepārprotami palielinājies, un kopumā pārdošanas cenas iekšzemes tirgū abiem Krievijas ražotājiem ir rentablas. |
| --- | --- |

(49)

Šajā ziņā jānorāda, ka pašreizējā izmeklēšanā normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēju izmaksām un cenām. Turklāt pretēji iepriekšējās izmeklēšanas konstatējumiem pēdējos divos gados kālija patēriņš pēdējos nedaudzajos gados ir nepārprotami palielinājies, un kopumā pārdošanas cenas iekšzemes tirgū abiem Krievijas ražotājiem ir rentablas.

| (50) | Attiecībā uz eksporta pārdošanas cenu noturīgumu ārpuskopienas tirgos neviens pieprasījuma iesniedzējs nespēja sniegt detalizētus datus par katra ražotāja katru darījumu. Tomēr tika sniegti apkopoti dati, kas iedalīti pēc galamērķa valsts un ražojumu veida. Uzskatīja, ka pašreizējai daļējai starpposma pārskatīšanai ar to pietiek, jo pārdošanas cenas minētajos tirgos precīzi noteikt nav obligāti. Komisija nespēja precīzi noteikt pārdošanas cenas katrai valstij, jo nebija detalizētu datu un ņemot vērā i) pārdošanas vajadzībām veiktās piegādes dažādību (piem., CIF, FOB, FCA u. c.), ii) atšķirīgos loģistikas paņēmienus un kombinācijas (piem., dzelzceļa + jūras pārvadājumi, tikai dzelzceļa pārvadājumi utt.), iii) attālumu, transporta un apstrādes izmaksu atšķirības uz dažādiem galamērķiem Āzijā un Dienvidamerikā. Tomēr bija norādes par to, ka pārdošanas cenas ārpuskopienas tirgos, neņemot vērā transporta izmaksas, ir tādā pašā līmenī kā pārdošanas cenas Kopienā. |
| --- | --- |

(50)

Attiecībā uz eksporta pārdošanas cenu noturīgumu ārpuskopienas tirgos neviens pieprasījuma iesniedzējs nespēja sniegt detalizētus datus par katra ražotāja katru darījumu. Tomēr tika sniegti apkopoti dati, kas iedalīti pēc galamērķa valsts un ražojumu veida. Uzskatīja, ka pašreizējai daļējai starpposma pārskatīšanai ar to pietiek, jo pārdošanas cenas minētajos tirgos precīzi noteikt nav obligāti. Komisija nespēja precīzi noteikt pārdošanas cenas katrai valstij, jo nebija detalizētu datu un ņemot vērā i) pārdošanas vajadzībām veiktās piegādes dažādību (piem., CIF, FOB, FCA u. c.), ii) atšķirīgos loģistikas paņēmienus un kombinācijas (piem., dzelzceļa + jūras pārvadājumi, tikai dzelzceļa pārvadājumi utt.), iii) attālumu, transporta un apstrādes izmaksu atšķirības uz dažādiem galamērķiem Āzijā un Dienvidamerikā. Tomēr bija norādes par to, ka pārdošanas cenas ārpuskopienas tirgos, neņemot vērā transporta izmaksas, ir tādā pašā līmenī kā pārdošanas cenas Kopienā.

| (51) | Ņemot vērā visus šos faktorus, tiek uzskatīts, ka ir lietderīgi grozīt spēkā esošos pasākumus, ciktāl tie attiecas uz pieprasījuma iesniedzējiem, samazinot dempinga starpību līdz līmenim, kas konstatēts pašreizējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(51)

Ņemot vērā visus šos faktorus, tiek uzskatīts, ka ir lietderīgi grozīt spēkā esošos pasākumus, ciktāl tie attiecas uz pieprasījuma iesniedzējiem, samazinot dempinga starpību līdz līmenim, kas konstatēts pašreizējā izmeklēšanā.

| (52) | Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu antidempinga maksājumu summa nedrīkst pārsniegt konstatēto dempinga starpību, bet tai jābūt mazākai nekā minētajai starpībai, ja šādi mazāki maksājumi būtu pienācīgi, lai likvidētu Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Pašreizējie maksājumi pieprasījumi ir aprēķināti, pamatojoties uz dempinga starpību, un jaunās dempinga starpības ir mazākas nekā iepriekš aprēķinātās, tādēļ maksājumi jāpielāgo mazākajai izmeklēšanā konstatētajai dempinga starpībai, proti, 23 % “JSC Silvinit” un 12,3 % “JSC Uralkali”. |
| --- | --- |

(52)

Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu antidempinga maksājumu summa nedrīkst pārsniegt konstatēto dempinga starpību, bet tai jābūt mazākai nekā minētajai starpībai, ja šādi mazāki maksājumi būtu pienācīgi, lai likvidētu Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Pašreizējie maksājumi pieprasījumi ir aprēķināti, pamatojoties uz dempinga starpību, un jaunās dempinga starpības ir mazākas nekā iepriekš aprēķinātās, tādēļ maksājumi jāpielāgo mazākajai izmeklēšanā konstatētajai dempinga starpībai, proti, 23 % “JSC Silvinit” un 12,3 % “JSC Uralkali”.

| (53) | Ieinteresētās personas tika informētas par svarīgākajiem faktiem un apsvērumiem, kas bija pamatā ieteikumam grozīt sākotnēji ar Regulu (EEK) Nr. 3068/92 piemērotos antidempinga maksājumus. Tām tika dota iespēja izteikt komentārus un pieprasīt uzklausīšanu. Attiecīgā gadījumā tika ņemti vērā visi saņemtie komentāri. |
| --- | --- |

(53)

Ieinteresētās personas tika informētas par svarīgākajiem faktiem un apsvērumiem, kas bija pamatā ieteikumam grozīt sākotnēji ar Regulu (EEK) Nr. 3068/92 piemērotos antidempinga maksājumus. Tām tika dota iespēja izteikt komentārus un pieprasīt uzklausīšanu. Attiecīgā gadījumā tika ņemti vērā visi saņemtie komentāri.

E.   CENU LABOJUMI

| (54) | Pēc svarīgāko faktu un apsvērumu konstatēšanas, kas bija pamatā ieteikumam grozīt sākotnēji ar Regulu (EEK) Nr. 3068/92 piemērotos antidempinga maksājumus, abi pieprasījuma iesniedzēji saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu piedāvāja cenu labojumus. |
| --- | --- |

(54)

Pēc svarīgāko faktu un apsvērumu konstatēšanas, kas bija pamatā ieteikumam grozīt sākotnēji ar Regulu (EEK) Nr. 3068/92 piemērotos antidempinga maksājumus, abi pieprasījuma iesniedzēji saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu piedāvāja cenu labojumus.

| (55) | Ar Lēmumu 2005/802/EK (9) Komisija pieņēma pieprasījuma iesniedzēju piedāvātās cenas. Iemesli cenu labojumu pieņemšanai ir izklāstīti minētajā lēmumā. |
| --- | --- |

(55)

Ar Lēmumu 2005/802/EK (9) Komisija pieņēma pieprasījuma iesniedzēju piedāvātās cenas. Iemesli cenu labojumu pieņemšanai ir izklāstīti minētajā lēmumā.

F.   PASĀKUMU FORMA ATTIECĪBĀ PRET PIEPRASĪJUMA IESNIEDZĒJIEM

| (56) | Spēkā esošie pasākumi ir piemērojami precēm, uz kurām attiecas astoņi KN kodi, un tie ir saistīti ar fiksētām summām no EUR 19,61 par tonnu līdz EUR 40,63 par tonnu atkarībā no ražojumu veida. Pašreizējās izmeklēšanas laikposmā tomēr tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzēji uz Kopienu eksportējuši tikai tāda veida ražojumus, uz kuriem attiecas viens KN kods. |
| --- | --- |

(56)

Spēkā esošie pasākumi ir piemērojami precēm, uz kurām attiecas astoņi KN kodi, un tie ir saistīti ar fiksētām summām no EUR 19,61 par tonnu līdz EUR 40,63 par tonnu atkarībā no ražojumu veida. Pašreizējās izmeklēšanas laikposmā tomēr tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzēji uz Kopienu eksportējuši tikai tāda veida ražojumus, uz kuriem attiecas viens KN kods.

| (57) | Tādējādi, ņemot vērā, ka nav informācijas par citiem ražojumu veidiem un ka konkrētais attiecīgā veida kālija hlorīds pašlaik šķiet visvairāk tirdzniecībā laistais, par vissamērīgāko pieeju, kā īstenot grozītos maksājumus, uzskata visu fiksēto summu aizstāšanu ar vienotu procentuālo maksājumu visu veidu kālija hlorīdam, ko ražo pieprasījuma iesniedzēji, |
| --- | --- |

(57)

Tādējādi, ņemot vērā, ka nav informācijas par citiem ražojumu veidiem un ka konkrētais attiecīgā veida kālija hlorīds pašlaik šķiet visvairāk tirdzniecībā laistais, par vissamērīgāko pieeju, kā īstenot grozītos maksājumus, uzskata visu fiksēto summu aizstāšanu ar vienotu procentuālo maksājumu visu veidu kālija hlorīdam, ko ražo pieprasījuma iesniedzēji,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EEK) Nr. 3068/92 groza šādi:

| 1) | regulas 1. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “1.   Ar šo tāda Baltkrievijas un Krievijas izcelsmes kālija hlorīda importam, uz kuru attiecas KN kodi 3104 20 10, 3104 20 50, 3104 20 90, un tādu īpašu Baltkrievijas un Krievijas izcelsmes maisījumu importam, uz kuriem attiecas KN kodi ex 3105 20 10 (TARIC kodi 3105201010 un 3105201020), ex 3105 20 90 (TARIC kodi 3105209010 un 3105209020), ex 3105 60 90 (TARIC kodi 3105609010 un 3105609020), ex 3105 90 91 (TARIC kodi 3105909110 un 3105909120), ex 3105 90 99 (TARIC kodi 3105909910 un 3105909920), piemēro galīgu antidempinga maksājumu.”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 1. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Ar šo tāda Baltkrievijas un Krievijas izcelsmes kālija hlorīda importam, uz kuru attiecas KN kodi 3104 20 10, 3104 20 50, 3104 20 90, un tādu īpašu Baltkrievijas un Krievijas izcelsmes maisījumu importam, uz kuriem attiecas KN kodi ex 3105 20 10 (TARIC kodi 3105201010 un 3105201020), ex 3105 20 90 (TARIC kodi 3105209010 un 3105209020), ex 3105 60 90 (TARIC kodi 3105609010 un 3105609020), ex 3105 90 91 (TARIC kodi 3105909110 un 3105909120), ex 3105 90 99 (TARIC kodi 3105909910 un 3105909920), piemēro galīgu antidempinga maksājumu.”;

| b) | panta 3. punktā pozīciju tabulā, kas attiecas uz Krieviju, aizstāj ar šādu tekstu:
  “Krievija (visi uzņēmumi, izņemot “JSC Silvinit” un “JSC Uralkali” – TARIC papildkods A999)”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktā pozīciju tabulā, kas attiecas uz Krieviju, aizstāj ar šādu tekstu:

“Krievija (visi uzņēmumi, izņemot “JSC Silvinit” un “JSC Uralkali” – TARIC papildkods A999)”;

| c) | pievieno šādu punktu:
  “3.a   Attiecībā uz importu, ko veikuši iepriekš minētie ražotāji eksportētāji, antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama neto Kopienas brīvas robežpiegādes cenai pirms nodokļu nomaksas 1. punktā aprakstītajiem ražojumiem ir šāda:







  Uzņēmums | Maksājuma likme | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- | --- |
| “JSC Silvinit”, Soļikamska, Krievija | 23,0 % | A665 |
| “JSC Uralkali”, Berezņiki, Krievija | 12,3 % | A666” |

c)

pievieno šādu punktu:

“3.a   Attiecībā uz importu, ko veikuši iepriekš minētie ražotāji eksportētāji, antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama neto Kopienas brīvas robežpiegādes cenai pirms nodokļu nomaksas 1. punktā aprakstītajiem ražojumiem ir šāda:

Uzņēmums

Maksājuma likme

TARIC papildkods

“JSC Silvinit”, Soļikamska, Krievija

23,0 %

A665

“JSC Uralkali”, Berezņiki, Krievija

12,3 %

A666”

| 2) | regulas 1.a panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “1.   Importētos ražojumus, kas deklarēti laišanai brīvā apgrozībā, atbrīvo no antidempinga maksājumiem, kurus piemēro saskaņā ar 1. pantu, ja vien tos ražojuši uzņēmumi, no kuriem Komisija pieņēmusi cenu labojumus un kuru nosaukumi norādīti Komisijas Regulā (EK) Nr. 858/2005 un Komisijas Lēmumā Nr. 2005/802/EK, kas palaikam grozīti, un ja tie importēti atbilstīgi šo pašu Kopienas aktu noteikumiem.” |
| --- | --- |

2)

regulas 1.a panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Importētos ražojumus, kas deklarēti laišanai brīvā apgrozībā, atbrīvo no antidempinga maksājumiem, kurus piemēro saskaņā ar 1. pantu, ja vien tos ražojuši uzņēmumi, no kuriem Komisija pieņēmusi cenu labojumus un kuru nosaukumi norādīti Komisijas Regulā (EK) Nr. 858/2005 un Komisijas Lēmumā Nr. 2005/802/EK, kas palaikam grozīti, un ja tie importēti atbilstīgi šo pašu Kopienas aktu noteikumiem.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 14. novembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

T. JOWELL

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 112, 11.5.2000., 4. lpp.

2

(3)  OV L 308, 24.10.1992., 41. lpp.

3

(4)  OV C 70, 20.3.2004., 15. lpp.

4

(5)  OV L 183, 20.5.2004., 16. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 588/2005 (OV L 98, 16.4.2005., 11. lpp.).

5

(6)  OV L 143, 7.6.2005., 11. lpp.

6

(7)  OV L 182, 19.5.2004., 23. lpp.

7

(8)  OV C 93, 17.4.2004., 2. lpp. un 3. lpp.

8

(9)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 79. lpp.

9

---

| 19.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 302/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 302/22

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1892/2005

(2005. gada 14. novembris),

ar ko izbeidz daļējo starpposma pārbaudi attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome 1993. gada 9. septembrī ar Regulu (EEK) Nr. 2474/93 (2) Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes velosipēdu importam piemēroja galīgo antidempinga maksājumu 30,6 % apmērā (“sākotnējie pasākumi”). Pēc tam, kad tika veikta izmeklēšana attiecībā uz apiešanu, 1997. gada 18. janvārī ar Padomes Regulu (EK) Nr. 71/97 šo maksājumu attiecināja arī uz noteiktu ĶTR izcelsmes velosipēdu daļu importu. |
| --- | --- |

(1)

Padome 1993. gada 9. septembrī ar Regulu (EEK) Nr. 2474/93 (2) Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes velosipēdu importam piemēroja galīgo antidempinga maksājumu 30,6 % apmērā (“sākotnējie pasākumi”). Pēc tam, kad tika veikta izmeklēšana attiecībā uz apiešanu, 1997. gada 18. janvārī ar Padomes Regulu (EK) Nr. 71/97 šo maksājumu attiecināja arī uz noteiktu ĶTR izcelsmes velosipēdu daļu importu.

| (2) | Pēc termiņa beigu pārskata saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Padome 2000. gada 14. jūlijā ar Regulu (EK) Nr. 1524/2000 (3) nolēma, ka iepriekšminētos pasākumus jāsaglabā. |
| --- | --- |

(2)

Pēc termiņa beigu pārskata saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Padome 2000. gada 14. jūlijā ar Regulu (EK) Nr. 1524/2000 (3) nolēma, ka iepriekšminētos pasākumus jāsaglabā.

| (3) | Pēc starpposma pārbaudes saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu (“iepriekšējā izmeklēšana”) Padome 2005. gada 14. jūlijā ar Regulu (EK) Nr. 1095/2005 grozīja galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz ĶTR izcelsmes velosipēdu importu. Grozītā maksājuma likme, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas attiecībā uz ĶTR izcelsmes velosipēdu importu ir 48,5 %. |
| --- | --- |

(3)

Pēc starpposma pārbaudes saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu (“iepriekšējā izmeklēšana”) Padome 2005. gada 14. jūlijā ar Regulu (EK) Nr. 1095/2005 grozīja galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz ĶTR izcelsmes velosipēdu importu. Grozītā maksājuma likme, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas attiecībā uz ĶTR izcelsmes velosipēdu importu ir 48,5 %.

2.   Pašreizējā izmeklēšana

| (4) | Komisija saņēma pieprasījumu, ko iesniedza Giant China Co., Ltd. – (“pieprasījuma iesniedzējs”), par daļējās starpposma pārbaudes veikšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

(4)

Komisija saņēma pieprasījumu, ko iesniedza Giant China Co., Ltd. – (“pieprasījuma iesniedzējs”), par daļējās starpposma pārbaudes veikšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam.

| (5) | Pieprasījuma pamatā bija iesniedzēja sniegtie prima facie pierādījumi tam, ka ir mainījušies apstākļi, pamatojoties uz kuriem tika noteikti pasākumi, un ka tās ir ilgstoša rakstura izmaiņas. Pieprasījuma iesniedzējs, inter alia, apgalvoja, ka ir būtiski mainījušies apstākļi attiecībā uz tirgus ekonomikas statusu (“TES”). Pieprasījuma iesniedzējs jo īpaši apgalvoja, ka tagad atbilstot prasībām TES piešķiršanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs sniedza pierādījumus, kas apliecina, ka salīdzinot normālo vērtību, kas balstīta uz pašizmaksu/cenu vietējā tirgū un tās eksporta cenu uz paplašināto ES, tiktu radīta būtiska dempinga starpība, kas būtu ievērojami zem spēkā esošo pasākumu nodrošinātā līmeņa. Tādējādi pieprasījuma iesniedzējs izvirzīja apgalvojumu, ka pasākuma turpmāka piemērošana, lai neitralizētu dempingu, pašreizējā līmenī vairs nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(5)

Pieprasījuma pamatā bija iesniedzēja sniegtie prima facie pierādījumi tam, ka ir mainījušies apstākļi, pamatojoties uz kuriem tika noteikti pasākumi, un ka tās ir ilgstoša rakstura izmaiņas. Pieprasījuma iesniedzējs, inter alia, apgalvoja, ka ir būtiski mainījušies apstākļi attiecībā uz tirgus ekonomikas statusu (“TES”). Pieprasījuma iesniedzējs jo īpaši apgalvoja, ka tagad atbilstot prasībām TES piešķiršanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs sniedza pierādījumus, kas apliecina, ka salīdzinot normālo vērtību, kas balstīta uz pašizmaksu/cenu vietējā tirgū un tās eksporta cenu uz paplašināto ES, tiktu radīta būtiska dempinga starpība, kas būtu ievērojami zem spēkā esošo pasākumu nodrošinātā līmeņa. Tādējādi pieprasījuma iesniedzējs izvirzīja apgalvojumu, ka pasākuma turpmāka piemērošana, lai neitralizētu dempingu, pašreizējā līmenī vairs nav nepieciešama.

| (6) | Komisija pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, 2005. gada 19. februārī publicējot paziņojumu (4), sāka daļējo starpposma pārbaudi, attiecinot to tikai uz pārbaudi, vai pieprasītājs darbojies tirgus ekonomikas apstākļos, kā noteikts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā, vai arī izpildījis prasību par individuālās maksājuma likmes piemērošanu saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, 2005. gada 19. februārī publicējot paziņojumu (4), sāka daļējo starpposma pārbaudi, attiecinot to tikai uz pārbaudi, vai pieprasītājs darbojies tirgus ekonomikas apstākļos, kā noteikts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā, vai arī izpildījis prasību par individuālās maksājuma likmes piemērošanu saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu.

| (7) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam anketu un TES pieprasījuma veidlapu. |
| --- | --- |

(7)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam anketu un TES pieprasījuma veidlapu.

| (8) | Izmeklēšanas laikposms ilga no 2004. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 31. decembrim (turpmāk tekstā “izmeklēšanas laikposms” vai “IP”). |
| --- | --- |

(8)

Izmeklēšanas laikposms ilga no 2004. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 31. decembrim (turpmāk tekstā “izmeklēšanas laikposms” vai “IP”).

3.   Personas, ko skar izmeklēšana

| (9) | Komisija oficiāli paziņoja ražotājam eksportētājam, eksportētājvalsts pārstāvjiem un Kopienas ražotājiem par to, ka tiek sākta pārbaude. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski paust savus apsvērumus, iesniegt informāciju, sniegt papildu pierādījumus un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas norādīts paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu. Visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa, tika uzklausītas. |
| --- | --- |

(9)

Komisija oficiāli paziņoja ražotājam eksportētājam, eksportētājvalsts pārstāvjiem un Kopienas ražotājiem par to, ka tiek sākta pārbaude. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski paust savus apsvērumus, iesniegt informāciju, sniegt papildu pierādījumus un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas norādīts paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu. Visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa, tika uzklausītas.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS

| (10) | Attiecīgais ražojums ir tas pats, uz ko attiecas sākotnējā un iepriekšējā izmeklēšana, t. i., divriteņi un pārējie velosipēdi (tostarp kravas trīsriteņi) bez motora, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 8712 00 10, 8712 00 30 un 8712 00 80 (“attiecīgais ražojums”). Netika atrasti pierādījumi tam, ka apstākļi attiecībā uz attiecīgo ražojumu kopš pasākumu noteikšanas būtu būtiski mainījušies. |
| --- | --- |

(10)

Attiecīgais ražojums ir tas pats, uz ko attiecas sākotnējā un iepriekšējā izmeklēšana, t. i., divriteņi un pārējie velosipēdi (tostarp kravas trīsriteņi) bez motora, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 8712 00 10, 8712 00 30 un 8712 00 80 (“attiecīgais ražojums”). Netika atrasti pierādījumi tam, ka apstākļi attiecībā uz attiecīgo ražojumu kopš pasākumu noteikšanas būtu būtiski mainījušies.

C.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTS

1.   Tirgus ekonomikas statuss (“TES”)

| (11) | Ar Regulu 1095/2005 veiktās izmeklēšanas gaitā konstatēja, ka neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas iesnieguši TES pieteikumus, neatbilda pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem minētās regulas 31., 32. un 33. apsvērumā norādīto iemeslu dēļ. Pieprasījuma iesniedzējs bija to uzņēmumu starpā, kam pēc minētās izmeklēšanas atteica TES piešķiršanu. |
| --- | --- |

(11)

Ar Regulu 1095/2005 veiktās izmeklēšanas gaitā konstatēja, ka neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas iesnieguši TES pieteikumus, neatbilda pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem minētās regulas 31., 32. un 33. apsvērumā norādīto iemeslu dēļ. Pieprasījuma iesniedzējs bija to uzņēmumu starpā, kam pēc minētās izmeklēšanas atteica TES piešķiršanu.

| (12) | Ņemot vērā to, ka iepriekšējās izmeklēšanas atzinumi par TES pieprasījumiem paliek spēkā arī 2004. gadā, t. i., pašreizējā IP, pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju tika nolemts pieprasījuma iesniedzējam TES nepiešķirt, jo tas neatbilda pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā to, ka iepriekšējās izmeklēšanas atzinumi par TES pieprasījumiem paliek spēkā arī 2004. gadā, t. i., pašreizējā IP, pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju tika nolemts pieprasījuma iesniedzējam TES nepiešķirt, jo tas neatbilda pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.

2.   Atsevišķs režīms (AR)

| (13) | Iepriekšējās izmeklēšanas gaitā arī konstatēja, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas pieprasījuši AR piešķiršanu, neatbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām atsevišķa režīma piešķiršanai nepieciešamajām prasībām Regulas 1095/2005 45., 46. un 47. apsvērumā norādīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(13)

Iepriekšējās izmeklēšanas gaitā arī konstatēja, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas pieprasījuši AR piešķiršanu, neatbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām atsevišķa režīma piešķiršanai nepieciešamajām prasībām Regulas 1095/2005 45., 46. un 47. apsvērumā norādīto iemeslu dēļ.

| (14) | Pieprasījuma iesniedzējs bija to uzņēmumu starpā, kas saskaņā ar iepriekšējo izmeklēšanu neatbilda atsevišķa režīma piešķiršanai nepieciešamajām prasībām. Minētās izmeklēšanas atzinumi paliek spēkā arī attiecībā uz pašreizējās izmeklēšanas IP. Šajā sakarā tika atzīts, ka visus ĶTR ražotājus eksportētājus skar būtiska valsts ietekme attiecībā uz attiecīgā ražojuma eksporta cenām un daudzumiem, kā paskaidrots 13. apsvērumā. Tādēļ tika secināts, ka saskaņā ar pašreizējo izmeklēšanu pieprasījuma iesniedzējs neatbilst individuālā režīma piešķiršanai nepieciešamajām prasībām. |
| --- | --- |

(14)

Pieprasījuma iesniedzējs bija to uzņēmumu starpā, kas saskaņā ar iepriekšējo izmeklēšanu neatbilda atsevišķa režīma piešķiršanai nepieciešamajām prasībām. Minētās izmeklēšanas atzinumi paliek spēkā arī attiecībā uz pašreizējās izmeklēšanas IP. Šajā sakarā tika atzīts, ka visus ĶTR ražotājus eksportētājus skar būtiska valsts ietekme attiecībā uz attiecīgā ražojuma eksporta cenām un daudzumiem, kā paskaidrots 13. apsvērumā. Tādēļ tika secināts, ka saskaņā ar pašreizējo izmeklēšanu pieprasījuma iesniedzējs neatbilst individuālā režīma piešķiršanai nepieciešamajām prasībām.

3.   Slēdziens

| (15) | Ņemot vērā iepriekš minēto, pieprasījuma iesniedzējam nevarēja piešķirt ne TES, ne AR. Pamatojoties uz šo, tiek uzskatīts, ka pieprasījuma iesniedzēja gadījumā apstākļi attiecībā uz dempingu nav būtiski mainījušies salīdzinājumā ar situāciju tās izmeklēšanas laikā, pēc kuras grozīja pasākumus. Tādēļ tiek secināts, ka antidempinga pasākumu daļējā starpposma pārbaude attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importu Kopienā jāizbeidz, negrozot spēkā esošos pasākumus, |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā iepriekš minēto, pieprasījuma iesniedzējam nevarēja piešķirt ne TES, ne AR. Pamatojoties uz šo, tiek uzskatīts, ka pieprasījuma iesniedzēja gadījumā apstākļi attiecībā uz dempingu nav būtiski mainījušies salīdzinājumā ar situāciju tās izmeklēšanas laikā, pēc kuras grozīja pasākumus. Tādēļ tiek secināts, ka antidempinga pasākumu daļējā starpposma pārbaude attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importu Kopienā jāizbeidz, negrozot spēkā esošos pasākumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo izbeidz daļējo starpposma pārbaudi attiecībā uz antidempinga maksājumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam.

2.   Galīgais antidempinga maksājums, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 1524/2000, paliek spēkā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 14. novembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

T. JOWELL

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 228, 9.9.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 71/1997 (OV L 16, 18.1.1997., 55. lpp.).

2

(3)  OV L 175, 14.7.2000., 39. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1095/2005 (OV L 183, 14.7.2005., 1. lpp.).

3

(4)  OV C 44, 19.2.2005., 24. lpp.

4

---

| 19.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 302/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 302/24

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1893/2005

(2005. gada 18. novembris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 19. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 18. novembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 18. novembra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 56,5 |
| 204 | 39,1 |
| 999 | 47,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 124,0 |
| 204 | 30,3 |
| 999 | 77,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 108,7 |
| 204 | 76,2 |
| 999 | 92,5 |
| 0805 20 10 | 204 | 74,4 |
| 388 | 85,5 |
| 999 | 80,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 67,6 |
| 624 | 113,6 |
| 999 | 90,6 |
| 0805 50 10 | 052 | 67,2 |
| 388 | 74,2 |
| 999 | 70,7 |
| 0806 10 10 | 052 | 110,8 |
| 400 | 241,9 |
| 508 | 275,3 |
| 720 | 86,9 |
| 999 | 178,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 69,3 |
| 400 | 102,0 |
| 404 | 101,3 |
| 512 | 132,0 |
| 720 | 42,6 |
| 800 | 141,8 |
| 999 | 98,2 |
| 0808 20 50 | 052 | 95,1 |
| 720 | 67,8 |
| 999 | 81,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

56,5

204

39,1

999

47,8

0707 00 05

052

124,0

204

30,3

999

77,2

0709 90 70

052

108,7

204

76,2

999

92,5

0805 20 10

204

74,4

388

85,5

999

80,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

67,6

624

113,6

999

90,6

0805 50 10

052

67,2

388

74,2

999

70,7

0806 10 10

052

110,8

400

241,9

508

275,3

720

86,9

999

178,7

0808 10 80

388

69,3

400

102,0

404

101,3

512

132,0

720

42,6

800

141,8

999

98,2

0808 20 50

052

95,1

720

67,8

999

81,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 19.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 302/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 302/26

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1894/2005

(2005. gada 17. novembris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot hekus ICES Vb (EK ūdeņi), VI, VII, XII, XIV zonā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1), un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar ko izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2004. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 27/2005, ar ko 2005. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2005. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2004. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 27/2005, ar ko 2005. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2005. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā norādīto krājumu nozvejas rezultātā ir izsmelta 2005. gadam iedalītā attiecīgā kvota kuģiem, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai kas ir reģistrēti šajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā norādīto krājumu nozvejas rezultātā ir izsmelta 2005. gadam iedalītā attiecīgā kvota kuģiem, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai kas ir reģistrēti šajā dalībvalstī.

| (3) | Tādēļ jāaizliedz šo krājumu zvejošana, paturēšana uz kuģa, pārkraušana un izkraušana krastā, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ jāaizliedz šo krājumu zvejošana, paturēšana uz kuģa, pārkraušana un izkraušana krastā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas izsmelšana

Šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīto turpat norādīto krājumu nozvejas kvotu 2005. gadam uzskata par izsmeltu no minētajā pielikumā norādītās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Šīs regulas pielikumā minēto krājumu zvejošanu kuģiem, kas peld ar turpat norādītās dalībvalsts karogu vai kas ir reģistrēti šajā dalībvalstī, aizliedz no minētajā pielikumā norādītās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut vai izkraut krastā šādus krājumus, ko nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 17. novembrī

Komisijas vārdā —

Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektors

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 768/2005 (OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 12, 14.1.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1300/2005 (OV L 207, 10.8.2005., 1. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Dalībvalsts | Spānija |
| --- | --- |
| Krājumi | HKE/571214 |
| Suga(s) | Heks (Merluccius merluccius) |
| Zona | Vb (EC ūdeņi), VI, VII, XII, XIV |
| Datums | 2005. gada 4. novembris |

Dalībvalsts

Spānija

Krājumi

HKE/571214

Suga(s)

Heks (Merluccius merluccius)

Zona

Vb (EC ūdeņi), VI, VII, XII, XIV

Datums

2005. gada 4. novembris

---

| 19.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 302/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 302/28

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1895/2005

(2005. gada 18. novembris)

par dažu epoksiatvasinājumu lietošanas ierobežojumiem materiālos un izstrādājumos, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulu (EK) Nr. 1935/2004 par materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem, un ar ko atceļ Direktīvas 80/590/EEK un 89/109/EEK (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu,

apspriedusies ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi,

tā kā:

| (1) | Lai izvairītos no cilvēku veselības apdraudējuma un šķēršļiem brīvai preču apritei, ar Komisijas 2002. gada 20. februāra Direktīvu 2002/16/EK par dažu epoksiatvasinājumu izmantošanu materiālos un izstrādājumos, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem (2), nosaka īpatnējās migrācijas robežu attiecībā uz (2,2-bis(4-hidroksifenil)propān-bis(2,3-epoksipropil)ēteri, (“BADGE”, t.i., bisfenol-A diglicidilēteri), bis(hidroksifenil)metān-bis(2,3-epoksipropil)ēteriem “BFDGE”, t.i., bisfenol-F diglicidilēteri) un novolaka glicidilēteru (NOGE) un dažiem to atvasinājumiem. |
| --- | --- |

(1)

Lai izvairītos no cilvēku veselības apdraudējuma un šķēršļiem brīvai preču apritei, ar Komisijas 2002. gada 20. februāra Direktīvu 2002/16/EK par dažu epoksiatvasinājumu izmantošanu materiālos un izstrādājumos, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem (2), nosaka īpatnējās migrācijas robežu attiecībā uz (2,2-bis(4-hidroksifenil)propān-bis(2,3-epoksipropil)ēteri, (“BADGE”, t.i., bisfenol-A diglicidilēteri), bis(hidroksifenil)metān-bis(2,3-epoksipropil)ēteriem “BFDGE”, t.i., bisfenol-F diglicidilēteri) un novolaka glicidilēteru (NOGE) un dažiem to atvasinājumiem.

| (2) | Direktīva 2002/16/EK nosaka, ka BFDGE un NOGE lietošana atļauta tikai līdz 2004. gada 31. decembrim. Attiecībā uz BADGE pārejas periods tika pagarināts līdz 2005. gada 31. decembrim, gaidot paredzēto jaunu toksikoloģijas datu iesniegšanu un to novērtējumu Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādē (turpmāk – “iestāde”). |
| --- | --- |

(2)

Direktīva 2002/16/EK nosaka, ka BFDGE un NOGE lietošana atļauta tikai līdz 2004. gada 31. decembrim. Attiecībā uz BADGE pārejas periods tika pagarināts līdz 2005. gada 31. decembrim, gaidot paredzēto jaunu toksikoloģijas datu iesniegšanu un to novērtējumu Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādē (turpmāk – “iestāde”).

| (3) | Nepieciešamie BADGE toksikoloģijas dati ir iesniegti. Iestāde secinājusi, ka BADGE, BADGE.H2O un BADGE.2H2O nerada bažas par to kancerogenitāti un genotoksicitāti in vivo un ka attiecībā uz BADGE, BADGE.H2O un BADGE.2H2O var noteikt pieļaujamo dienas devu 0,15 mg/kg ķermeņa masas. Tādēļ attiecībā uz BADGE BADGE.H2O un BADGE.2H2O var noteikt augstāku īpatnējās migrācijas robežu SML(T). Attiecībā uz BADGE hlorhidrīniem, ņemot vērā, ka nav genotoksicitātes datu in vivo, iestāde uzskata, ka pašreizējā īpatnējās migrācijas robeža 1 mg/kg pārtikai vai pārtikas aizstājējiem joprojām ir piemērota. |
| --- | --- |

(3)

Nepieciešamie BADGE toksikoloģijas dati ir iesniegti. Iestāde secinājusi, ka BADGE, BADGE.H2O un BADGE.2H2O nerada bažas par to kancerogenitāti un genotoksicitāti in vivo un ka attiecībā uz BADGE, BADGE.H2O un BADGE.2H2O var noteikt pieļaujamo dienas devu 0,15 mg/kg ķermeņa masas. Tādēļ attiecībā uz BADGE BADGE.H2O un BADGE.2H2O var noteikt augstāku īpatnējās migrācijas robežu SML(T). Attiecībā uz BADGE hlorhidrīniem, ņemot vērā, ka nav genotoksicitātes datu in vivo, iestāde uzskata, ka pašreizējā īpatnējās migrācijas robeža 1 mg/kg pārtikai vai pārtikas aizstājējiem joprojām ir piemērota.

| (4) | Tādēļ saskaņā ar šo regulu Kopienā no 2006. gada 1. janvāra atļauts pārdot un lietot tādus materiālus un izstrādājumus, kas satur BADGE. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ saskaņā ar šo regulu Kopienā no 2006. gada 1. janvāra atļauts pārdot un lietot tādus materiālus un izstrādājumus, kas satur BADGE.

| (5) | Nepieciešamie toksikoloģijas dati par NOGE un BFDGE nav savlaicīgi iesniegti, lai iestāde tos varētu novērtēt un atļaut turpināt to lietošanu. Tādēļ saskaņā ar Direktīvu 2002/16/EK no 2005. gada 1. janvāraBFDGE un NOGE lietošana un/vai klātbūtne nav atļauta. Tomēr ir jāatļauj izlietot esošos krājumus. |
| --- | --- |

(5)

Nepieciešamie toksikoloģijas dati par NOGE un BFDGE nav savlaicīgi iesniegti, lai iestāde tos varētu novērtēt un atļaut turpināt to lietošanu. Tādēļ saskaņā ar Direktīvu 2002/16/EK no 2005. gada 1. janvāraBFDGE un NOGE lietošana un/vai klātbūtne nav atļauta. Tomēr ir jāatļauj izlietot esošos krājumus.

| (6) | Attiecībā uz lieliem konteineriem BADGE, NOGE un BFDGE lietošana un/vai klātbūtne ir atļauta. Lielā tilpuma/virsmas laukuma attiecība, ilgā ekspluatācija, kas samazina migrāciju un tas, ka saskare ar pārtikas produktiem notiek apkārtējās vides temperatūrā, rosina uzskatīt, ka nav vajadzības noteikt migrācijas robežu attiecībā uz BADGE, NOGE un BFDGE šādos konteineros. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz lieliem konteineriem BADGE, NOGE un BFDGE lietošana un/vai klātbūtne ir atļauta. Lielā tilpuma/virsmas laukuma attiecība, ilgā ekspluatācija, kas samazina migrāciju un tas, ka saskare ar pārtikas produktiem notiek apkārtējās vides temperatūrā, rosina uzskatīt, ka nav vajadzības noteikt migrācijas robežu attiecībā uz BADGE, NOGE un BFDGE šādos konteineros.

| (7) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1935/2004 16. pantu attiecībā uz materiāliem un izstrādājumiem, uz kuriem attiecas īpaši pasākumi, jābūt rakstiskam paziņojumam, kurā norādīts, ka tie atbilst noteikumiem, kas piemērojami šiem materiāliem un izstrādājumiem. Līdz šim Direktīvā 2002/16/EK šāda prasība nav bijusi iekļauta. Tādēļ šāds pienākums ir jāievieš un jānosaka pārejas periods. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1935/2004 16. pantu attiecībā uz materiāliem un izstrādājumiem, uz kuriem attiecas īpaši pasākumi, jābūt rakstiskam paziņojumam, kurā norādīts, ka tie atbilst noteikumiem, kas piemērojami šiem materiāliem un izstrādājumiem. Līdz šim Direktīvā 2002/16/EK šāda prasība nav bijusi iekļauta. Tādēļ šāds pienākums ir jāievieš un jānosaka pārejas periods.

| (8) | Ņemot vērā nepieciešamos grozījumus un, lai uzlabotu precizitāti, Direktīva 2002/16/EK ir jāaizstāj ar jaunu regulu. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā nepieciešamos grozījumus un, lai uzlabotu precizitāti, Direktīva 2002/16/EK ir jāaizstāj ar jaunu regulu.

| (9) | Direktīvā 2002/16/EK paredzēts, ka prasības attiecībā uz BADGE, BFDGE un NOGE neattiecas uz materiāliem un izstrādājumiem, kas nonākuši saskarē ar pārtikas produktiem līdz 2003. gada 1. martam. Šos materiālus un izstrādājumus joprojām var laist tirgū, ja uz tiem norādīts iepildīšanas datums. Minēto datumu var aizstāt ar norādi “Derīgs līdz...”, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvā 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (3) vai cita veida norādi, piemēram, partijas numuru, kas nepieciešams saskaņā ar Padomes 1989. gada 14. jūnija Direktīvu 89/396/EEK par norādēm vai zīmēm, kas identificē pārtikas produkta partiju (4), attiecībā uz pārtiku, kas iepakota šādā materiālā un izstrādājumos, ja pastāv saikne starp minēto norādi un iepildīšanas datumu, lai iepildīšanas datumu vienmēr varētu noteikt. |
| --- | --- |

(9)

Direktīvā 2002/16/EK paredzēts, ka prasības attiecībā uz BADGE, BFDGE un NOGE neattiecas uz materiāliem un izstrādājumiem, kas nonākuši saskarē ar pārtikas produktiem līdz 2003. gada 1. martam. Šos materiālus un izstrādājumus joprojām var laist tirgū, ja uz tiem norādīts iepildīšanas datums. Minēto datumu var aizstāt ar norādi “Derīgs līdz...”, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvā 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (3) vai cita veida norādi, piemēram, partijas numuru, kas nepieciešams saskaņā ar Padomes 1989. gada 14. jūnija Direktīvu 89/396/EEK par norādēm vai zīmēm, kas identificē pārtikas produkta partiju (4), attiecībā uz pārtiku, kas iepakota šādā materiālā un izstrādājumos, ja pastāv saikne starp minēto norādi un iepildīšanas datumu, lai iepildīšanas datumu vienmēr varētu noteikt.

| (10) | Tādēļ Direktīva 2002/16/EK ir jāatceļ. |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ Direktīva 2002/16/EK ir jāatceļ.

| (11) | Regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

1.   Kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1935/2004 1. panta 2. punktā, šī regula attiecas uz materiāliem un izstrādājumiem, tostarp aktīvajiem un viedajiem pārtikas saskares materiāliem un izstrādājumiem, kas tiek ražoti vai kuru sastāvā ir viena vai vairākas šādas vielas:

| a) | 2,2-bis(4-hidroksifenil)propān-bis(2,3-epoksipropil)ēteris, turpmāk, BADGE (CAS Nr. 001675-54-3),un daži tā atvasinājumi; |
| --- | --- |

a)

2,2-bis(4-hidroksifenil)propān-bis(2,3-epoksipropil)ēteris, turpmāk, BADGE (CAS Nr. 001675-54-3),un daži tā atvasinājumi;

| b) | bis(hidroksifenil)metān bis(2,3-epoksipropil)ēteri, turpmāk – BFDGE (CAS Nr. 039817-09-9); |
| --- | --- |

b)

bis(hidroksifenil)metān bis(2,3-epoksipropil)ēteri, turpmāk – BFDGE (CAS Nr. 039817-09-9);

| c) | citi novolaka glicidilēteri, turpmāk – NOGE. |
| --- | --- |

c)

citi novolaka glicidilēteri, turpmāk – NOGE.

2.   Šīs Regulas izpratnē “materiāli un izstrādājumi” ir:

| a) | materiāli un izstrādājumi, kas izgatavoti no jebkura veida plastmasas; |
| --- | --- |

a)

materiāli un izstrādājumi, kas izgatavoti no jebkura veida plastmasas;

| b) | materiāli un izstrādājumi, kas pārklāti ar virsmas pārklājumiem; |
| --- | --- |

b)

materiāli un izstrādājumi, kas pārklāti ar virsmas pārklājumiem;

| c) | un adhezīvi. |
| --- | --- |

c)

un adhezīvi.

3.   Šī regula neattiecas uz konteineriem vai glabāšanas tvertnēm, kuru tilpums pārsniedz 10 000 litru, uz to cauruļvadiem vai ar tām savienotiem cauruļvadiem, un kuri pārklāti ar speciāliem “īpaši izturīgiem pārklājumiem”.

2. pants

BADGE

No materiāliem un izstrādājumiem nedrīkst izdalīties I pielikumā uzskaitītās vielas tādā daudzumā, kas pārsniedz tajā pašā pielikumā noteikto daudzumu.

3. pants

BFDGE

BFDGE lietošana un/vai klātbūtne materiālu un izstrādājumu ražošanā ir aizliegta.

4. pants

NOGE

NOGE lietošana un/vai klātbūtne materiālu un izstrādājumu ražošanā ir aizliegta.

5. pants

Rakstisks paziņojums

Tirdzniecības posmos, kas nav mazumtirdzniecības posmi, materiāliem un izstrādājumiem, kuru sastāvā ir BADGE un tā atvasinājumi, jābūt rakstiskam paziņojumam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1935/2004 16. pantu.

Lai pierādītu atbilstību, ir jābūt pieejamai attiecīgajai dokumentācijai. Dokumentācija pēc pieprasījuma jāuzrāda kompetentai iestādei.

6. pants

Pārejas noteikumi

1.   Prasības, kas minētas 2., 3. un 4. pantā neattiecas uz materiāliem un izstrādājumiem, kas minēti 1. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā, un kas nonāk saskarē ar pārtikas produktiem līdz 2003. gada 1. martam.

2.   Prasības, kas minētas 3. un 4. pantā neattiecas uz materiāliem un izstrādājumiem, kas atbilst Direktīvas 2002/16/EK prasībām un kas nonāk saskarē ar pārtikas produktiem līdz 2005. gada 1. janvārim.

3.   Prasības, kas minētas 5. pantā, neattiecas uz materiāliem un izstrādājumiem, kas minēti 1. panta 2. punkta a) b) un c) apakšpunktā un kas nonāk saskarē ar pārtikas produktiem līdz 2007. gada 1. janvārim.

4.   Materiālus un izstrādājumus, kas minēti 1., 2. un 3. punktā, var turpināt laist tirgū, ja uz materiāliem un izstrādājumiem norādīts iepildīšanas datums. Iepildīšanas datumu var aizstāt ar citu norādi, ja vien pēc tās var noteikt iepildīšanas datumu. Pēc pieprasījuma ziņas par iepildīšanas datumu jāsniedz visām iestādēm un personām, kas nodrošina šīs direktīvas prasību ievērošanu.

5.   Prasības, kas minētas 1. līdz 4. punktā, piemēro, neskarot Direktīvas 2000/13/EK prasības.

7. pants

Atcelšana

Direktīvu 2002/16/EK atceļ.

Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar II pielikumā esošo atbilstības tabulu.

8. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2006. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 18. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 338, 13.11.2004., 4. lpp.

1

(2)  OV L 51, 22.2.2002., 27. lpp. Regula ir grozīta ar Direktīvu 2004/13/EK (OV L 27, 30.1.2004., 46. lpp.).

2

(3)  OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/89/EK (OV L 308, 25.11.2003., 15. lpp.).

3

(4)  OV L 186, 30.6.1989., 21. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 92/11/EEK (OV L 65, 11.3.1992., 32. lpp.).

4

---

I. PIELIKUMS

BADGE un dažu tā atvasinājumu īpatnējās migrācijas robeža

1.   Šādu vielu migrācijas summa:

| a) | BADGE [= 2,2-bis(4-hidroksifenil)propān-bis(2,3-epoksipropil)ēteris] (CAS Nr. = 001675-54-3); |
| --- | --- |

a)

BADGE [= 2,2-bis(4-hidroksifenil)propān-bis(2,3-epoksipropil)ēteris] (CAS Nr. = 001675-54-3);

| b) | BADGE.H2O (CAS Nr. = 076002-91-0); |
| --- | --- |

b)

BADGE.H2O (CAS Nr. = 076002-91-0);

| c) | BADGE.2H2O (CAS Nr. = 005581-32-8), |
| --- | --- |

c)

BADGE.2H2O (CAS Nr. = 005581-32-8),

migrācijas robežu summa nepārsniedz šādas robežas:

| — | 9 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai |
| --- | --- |

—

9 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai

| — | 9 mg/6 dm2 saskaņā ar Komisijas Direktīvas 2002/72/EK (1) 7. pantā paredzētajiem gadījumiem. |
| --- | --- |

—

9 mg/6 dm2 saskaņā ar Komisijas Direktīvas 2002/72/EK (1) 7. pantā paredzētajiem gadījumiem.

2.   Šādu vielu migrācijas summa:

| a) | BADGE.HCl (CAS Nr. = 013836-48-1); |
| --- | --- |

a)

BADGE.HCl (CAS Nr. = 013836-48-1);

| b) | BADGE.2HCl (CAS Nr. = 004809-35-2); |
| --- | --- |

b)

BADGE.2HCl (CAS Nr. = 004809-35-2);

| c) | BADGE.H2O.HCl (CAS Nr. = 227947-06-0), |
| --- | --- |

c)

BADGE.H2O.HCl (CAS Nr. = 227947-06-0),

migrācijas robežu summa nepārsniedz šādas robežas:

| — | 1 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai |
| --- | --- |

—

1 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai

| — | 1 mg/6 dm2 saskaņā ar Komisijas Direktīvas 2002/72/EK 7. pantā paredzētajiem gadījumiem. |
| --- | --- |

—

1 mg/6 dm2 saskaņā ar Komisijas Direktīvas 2002/72/EK 7. pantā paredzētajiem gadījumiem.

3.   Migrāciju pārbauda saskaņā ar Padomes Direktīvas 82/711/EEK (2) un Direktīvas 2002/72/EK noteikumiem.

---

(1)  OV L 39, 13.2.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 297, 23.10.1982., 26. lpp.

---

II PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Direktīva 2002/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/13/EK | Šīs regulas |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. pants | 2. pants |
| 3. pants | 3. pants |
| 4. pants | 4. pants |
| — | 5. pants |
| 5. pants | 6. pants |
| 6. pants | 7. pants |
| 7. pants | 8. pants |
| 8. pants | 8. pants |
| 9. pants | — |
| I pielikums | I pielikums |
| II pielikums | — |
| III pielikums | II pielikums |

Direktīva 2002/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/13/EK

Šīs regulas

1. pants

1. pants

2. pants

2. pants

3. pants

3. pants

4. pants

4. pants

—

5. pants

5. pants

6. pants

6. pants

7. pants

7. pants

8. pants

8. pants

8. pants

9. pants

—

I pielikums

I pielikums

II pielikums

—

III pielikums

II pielikums

---

| 19.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 302/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 302/33

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1896/2005

(2005. gada 18. novembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 887/2005, ar ko uzsāk Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 30. pantā noteikto krīzes destilāciju attiecībā uz dažiem galda vīniem Grieķijā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 1. punkta f) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 887/2005 (2) uzsāka Regulas (EK) Nr. 1493/1999 30. pantā noteikto krīzes destilāciju attiecībā uz dažiem Grieķijā ražotajiem vīniem. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 887/2005 (2) uzsāka Regulas (EK) Nr. 1493/1999 30. pantā noteikto krīzes destilāciju attiecībā uz dažiem Grieķijā ražotajiem vīniem.

| (2) | Šī ir pirmā reize, kad krīzes destilāciju piemēro Grieķijā, tādēļ sistēmas palaišanā tika konstatētas dažas praktiska rakstura grūtības. Daži ražotāji, kas vēlas veikt destilāciju, var nepaspēt noteiktajā termiņā piegādāt vīnu destilācijai. Lai nodrošinātu pasākuma efektivitāti, Regulā (EK) Nr. 887/2005 noteiktais vīna piegādes termiņš destilācijas rūpnīcai attiecīgi jāpagarina līdz 2006. gada 31. janvārim. |
| --- | --- |

(2)

Šī ir pirmā reize, kad krīzes destilāciju piemēro Grieķijā, tādēļ sistēmas palaišanā tika konstatētas dažas praktiska rakstura grūtības. Daži ražotāji, kas vēlas veikt destilāciju, var nepaspēt noteiktajā termiņā piegādāt vīnu destilācijai. Lai nodrošinātu pasākuma efektivitāti, Regulā (EK) Nr. 887/2005 noteiktais vīna piegādes termiņš destilācijas rūpnīcai attiecīgi jāpagarina līdz 2006. gada 31. janvārim.

| (3) | Tādēļ ir jāgroza Regula (EK) Nr. 887/2005. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ ir jāgroza Regula (EK) Nr. 887/2005.

| (4) | Lai nodrošinātu pasākuma nepārtrauktību, šī regula jāpiemēro no 2005. gada 15. novembra. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu pasākuma nepārtrauktību, šī regula jāpiemēro no 2005. gada 15. novembra.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 887/2005 4. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Vīna daudzumi, uz kuriem attiecas apstiprinātie līgumi, destilācijas rūpnīcai jāpiegādā līdz 2006. gada 31. janvārim. Destilācijas rezultātā iegūtais alkohols jāpiegādā intervences aģentūrai saskaņā ar 6. panta 1. punktu līdz 2006. gada 15. martam.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2005. gada 15. novembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 18. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās Aktu.

1

(2)  OV L 148, 11.6.2005., 34. lpp.

2

---

| 19.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 302/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 302/34

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1897/2005

(2005. gada 18. novembris),

ar ko nosaka neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā 4. protokolu par kokvilnu, kas ir pievienots Grieķijas pievienošanās aktam, kura jaunākie grozījumi ir izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1050/2001 (1),

ņemot vērā Padomes 2001. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 1051/2001 par palīdzību kokvilnas ražošanai (2), un jo īpaši tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1051/2001 4. pantu neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū nosaka periodiski, atbilstīgi pasaules tirgū reģistrētajām attīrītās kokvilnas cenām un ņemot vērā vēsturisko attiecību starp neattīrītas kokvilnas reģistrēto cenu un attīrītās kokvilnas aprēķināto cenu. Šo vēsturisko attiecību nosaka 2. panta 2. punkts Komisijas 2001. gada 2. augusta Regulā (EK) Nr. 1591/2001 (3), ar ko grozījumus kokvilnas atbalsta shēmas piemērošanā. Gadījumos, kad cenu pasaules tirgū nav iespējams noteikt šādi, cenu nosaka, pamatojoties uz pēdējo noteikto cenu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1051/2001 4. pantu neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū nosaka periodiski, atbilstīgi pasaules tirgū reģistrētajām attīrītās kokvilnas cenām un ņemot vērā vēsturisko attiecību starp neattīrītas kokvilnas reģistrēto cenu un attīrītās kokvilnas aprēķināto cenu. Šo vēsturisko attiecību nosaka 2. panta 2. punkts Komisijas 2001. gada 2. augusta Regulā (EK) Nr. 1591/2001 (3), ar ko grozījumus kokvilnas atbalsta shēmas piemērošanā. Gadījumos, kad cenu pasaules tirgū nav iespējams noteikt šādi, cenu nosaka, pamatojoties uz pēdējo noteikto cenu.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1051/2001 5. pantu neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū nosaka ražojumam ar noteiktām īpašībām un ņemot vērā visizdevīgākos piedāvājumus un kotācijas pasaules tirgū no tā, ko uzskata par raksturīgu reālajām tirgus tendencēm. Šādā nolūkā ir jāaprēķina vienā vai vairākās Eiropas biržās reģistrētais vidējais piedāvājums un kotācija produktam, kas ir piegādāts CIF Kopienas ostā un nāk no dažādām piegādātājvalstīm, kuras uzskata par svarīgākajām starptautiskajā tirdzniecībā. Tomēr ir paredzēta iespēja mainīt kritērijus attīrītās kokvilnas cenas noteikšanai pasaules tirgū, lai atspoguļotu atšķirības, ko rada piegādātā ražojuma kvalitāte un attiecīgie piedāvājumi un kotācijas. Šī iespēja ir izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1591/2001 3. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1051/2001 5. pantu neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū nosaka ražojumam ar noteiktām īpašībām un ņemot vērā visizdevīgākos piedāvājumus un kotācijas pasaules tirgū no tā, ko uzskata par raksturīgu reālajām tirgus tendencēm. Šādā nolūkā ir jāaprēķina vienā vai vairākās Eiropas biržās reģistrētais vidējais piedāvājums un kotācija produktam, kas ir piegādāts CIF Kopienas ostā un nāk no dažādām piegādātājvalstīm, kuras uzskata par svarīgākajām starptautiskajā tirdzniecībā. Tomēr ir paredzēta iespēja mainīt kritērijus attīrītās kokvilnas cenas noteikšanai pasaules tirgū, lai atspoguļotu atšķirības, ko rada piegādātā ražojuma kvalitāte un attiecīgie piedāvājumi un kotācijas. Šī iespēja ir izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1591/2001 3. panta 2. punktā.

| (3) | Iepriekšminēto kritēriju pielietošana ļauj noteikt neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū atbilstīgi zemāk norādītajam līmenim, |
| --- | --- |

(3)

Iepriekšminēto kritēriju pielietošana ļauj noteikt neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū atbilstīgi zemāk norādītajam līmenim,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1051/2001 4. pantā minētās neattīrītas kokvilnas cena pasaules tirgū tiek noteikta 22,102 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 19. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 18. novembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 148, 1.6.2001., 1. lpp.

1

(2)  OV L 148, 1.6.2001., 3. lpp.

2

(3)  OV L 210, 3.8.2001., 10. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1486/2002 (OV L 223, 20.8.2002., 3. lpp.).

3

---

| 19.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 302/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 302/35

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2005/79/EK

(2005. gada 18. novembris),

ar kuru groza Direktīvu 2002/72/EK, kas attiecas uz plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kuri paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulu (EK) Nr. 1935/2004 par materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem, un par Direktīvu 80/590/EEK un 89/109/EEK atcelšanu (1), un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

apspriedusies ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Direktīvu 2002/72/EK (2) nosaka monomēru un citu izejvielu sarakstu, kuras atļauts lietot plastmasas materiālu un priekšmetu ražošanā. Ņemot vērā jauno informāciju par šādu vielu riska novērtējumu, daži monomēri, ko pagaidām valstī atļauts lietot, kā arī daži jauni monomēri ir jāiekļauj Kopienas atļauto vielu sarakstā, kas noteikts ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Direktīvu 2002/72/EK (2) nosaka monomēru un citu izejvielu sarakstu, kuras atļauts lietot plastmasas materiālu un priekšmetu ražošanā. Ņemot vērā jauno informāciju par šādu vielu riska novērtējumu, daži monomēri, ko pagaidām valstī atļauts lietot, kā arī daži jauni monomēri ir jāiekļauj Kopienas atļauto vielu sarakstā, kas noteikts ar šo direktīvu.

| (2) | Direktīvā 2002/72/EK ir iekļauts arī daļējs piedevu saraksts, kuras var izmantot plastmasas materiālu un priekšmetu ražošanā. Šis saraksts ir jāgroza, un tajā jāiekļauj citas piedevas, kuras ir novērtējusi Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“iestāde”). |
| --- | --- |

(2)

Direktīvā 2002/72/EK ir iekļauts arī daļējs piedevu saraksts, kuras var izmantot plastmasas materiālu un priekšmetu ražošanā. Šis saraksts ir jāgroza, un tajā jāiekļauj citas piedevas, kuras ir novērtējusi Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“iestāde”).

| (3) | Attiecībā uz dažām vielām ir jāgroza Kopienas līmenī jau noteiktie ierobežojumi, ņemot vērā jaunāko informāciju. Jo īpaši attiecībā uz epoksidētu sojaspupu eļļu (ESBO) iestāde ieteikusi samazināt tās īpatnējo migrācijas robežu (SML) PVH vāku blīvēm, kas satur minēto vielu un ko izmanto, lai aiztaisītu stikla burkas, kurās ir zīdaiņu pārtika un pārtika zīdaiņu piebarošanai vai kurās ir apstrādāta graudaugu pārtika un pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem. Faktiski iestāde norādījusi, ka zīdaiņi, kas šādu pārtiku regulāri lieto, tiek pakļauti minētās vielas iedarbībai un tādējādi var tikt pārsniegta pieļaujamā diennakts deva. Tādēļ SML attiecībā uz ESBO tieši minētajiem lietojumiem ir samazināts no 60 uz 30 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēja, vienlaikus nemainot daudzumu visiem citiem lietojumiem. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz dažām vielām ir jāgroza Kopienas līmenī jau noteiktie ierobežojumi, ņemot vērā jaunāko informāciju. Jo īpaši attiecībā uz epoksidētu sojaspupu eļļu (ESBO) iestāde ieteikusi samazināt tās īpatnējo migrācijas robežu (SML) PVH vāku blīvēm, kas satur minēto vielu un ko izmanto, lai aiztaisītu stikla burkas, kurās ir zīdaiņu pārtika un pārtika zīdaiņu piebarošanai vai kurās ir apstrādāta graudaugu pārtika un pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem. Faktiski iestāde norādījusi, ka zīdaiņi, kas šādu pārtiku regulāri lieto, tiek pakļauti minētās vielas iedarbībai un tādējādi var tikt pārsniegta pieļaujamā diennakts deva. Tādēļ SML attiecībā uz ESBO tieši minētajiem lietojumiem ir samazināts no 60 uz 30 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēja, vienlaikus nemainot daudzumu visiem citiem lietojumiem.

| (4) | Ir jāparedz pārejas periods attiecībā uz tām PVH vāku blīvēm, kuru sastāvā ir epoksidēta sojaspupu eļļa, ko lieto stikla burku aizvākošanai un kas nonāk saskarē ar pārtiku pirms 2006. gada 19. novembra. |
| --- | --- |

(4)

Ir jāparedz pārejas periods attiecībā uz tām PVH vāku blīvēm, kuru sastāvā ir epoksidēta sojaspupu eļļa, ko lieto stikla burku aizvākošanai un kas nonāk saskarē ar pārtiku pirms 2006. gada 19. novembra.

| (5) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 2002/72/EK. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 2002/72/EK.

| (6) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2002/72/EK II, III, V un VI pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas I līdz IV pielikumu.

2. pants

PVH vāku blīves, kas satur epoksidētu sojaspupu eļļu ar atsauces numuru 88640 Direktīvas 2002/72/EK III pielikuma A sadaļā, ko izmanto tādu stikla burku aizvākošanai, kurās ir zīdaiņu pārtika vai pārtika zīdaiņu piebarošanai atbilstoši Komisijas Direktīvai 91/321/EEK (3) vai kurās ir apstrādāta graudaugu pārtika un pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem atbilstoši Komisijas Direktīvai 96/5/EK (4), un kuras iepildītas pirms 2006. gada 19. novembra un kas ir saskaņā ar ierobežojumiem un/vai īpašām norādēm, kas paredzētas Direktīvas 2002/72/EK III pielikuma A daļā, kas grozīta ar Direktīvu 2004/19/EK, var turpināt laist tirgū, ja vien iepildīšanas datums tiek norādīts uz attiecīgajiem materiāliem un izstrādājumiem.

Iepildīšanas datumu var aizstāt ar citu norādi, ja pēc tās var noteikt iepildīšanas datumu. Pēc pieprasījuma ziņas par iepildīšanas datumu jāsniedz visām kompetentām iestādēm un personām, kas nodrošina šīs direktīvas prasību ievērošanu.

Pirmais un otrais apakšpunkts jāpiemēro, neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK (5) prasības.

3. pants

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2006. gada 19. novembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas nepieciešami, lai ievērotu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmus minēto tiesību aktu noteikumus un minēto aktu un šīs direktīvas korelācijas tabulu.

Minētos noteikumus piemēro tā, lai:

| a) | no 2006. gada 19. novembra varētu notikt to plastmasas materiālu un priekšmetu tirdzniecība un lietošana, kas var nonākt saskarē ar pārtikas produktiem un kas atbilst šai direktīvai; |
| --- | --- |

a)

no 2006. gada 19. novembra varētu notikt to plastmasas materiālu un priekšmetu tirdzniecība un lietošana, kas var nonākt saskarē ar pārtikas produktiem un kas atbilst šai direktīvai;

| b) | no 2007. gada 19. novembra Kopienā tiktu aizliegta to plastmasas materiālu un priekšmetu ražošana un imports, kas var nonākt saskarē ar pārtikas produktiem un kas neatbilst šai direktīvai. |
| --- | --- |

b)

no 2007. gada 19. novembra Kopienā tiktu aizliegta to plastmasas materiālu un priekšmetu ražošana un imports, kas var nonākt saskarē ar pārtikas produktiem un kas neatbilst šai direktīvai.

Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus valsts tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

4. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 18. novembrī.

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 338, 13.11.2004., 4. lpp.

1

(2)  OV L 220, 15.8.2002., 18. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/19/EK (OV L 71, 10.3.2004., 8. lpp.).

2

(3)  OV L 175, 4.7.1991., 35. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/14/EK (OV L 41, 14.2.2003., 37. lpp.).

3

(4)  OV L 49, 28.2.1996., 17. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/13/EK (OV L 41, 14.2.2003., 33. lpp.).

4

(5)  OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti Direktīvu 2003/89/EK (OV L 308, 25.11.2003., 15. lpp.).

5

---

I PIELIKUMS

Direktīvas 2002/72/EK II pielikumu groza šādi:

| 1) | Vispārīgā ievada 2. punkts tiek aizstāts ar šādu tekstu:






  “2. | Šīs vielas nav iekļautas, pat ja tās lieto apzināti un ja tās ir atļautas:






  a) | atļauto skābju alumīnija, amonija, kalcija, dzelzs, magnija, kālija un nātrija sāļi (tajā skaitā dubultsāļi un skābie sāļi), fenoli vai spirti. Tomēr nosaukumi ar vārdiem “... skābe(-es), sāļi” ir iekļauti sarakstos, ja attiecīgā(-ās) brīvā(-ās) skābe(-es) nav minēta(-as); |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Vispārīgā ievada 2. punkts tiek aizstāts ar šādu tekstu:

“2.

Šīs vielas nav iekļautas, pat ja tās lieto apzināti un ja tās ir atļautas:

a)

atļauto skābju alumīnija, amonija, kalcija, dzelzs, magnija, kālija un nātrija sāļi (tajā skaitā dubultsāļi un skābie sāļi), fenoli vai spirti. Tomēr nosaukumi ar vārdiem “... skābe(-es), sāļi” ir iekļauti sarakstos, ja attiecīgā(-ās) brīvā(-ās) skābe(-es) nav minēta(-as);

| b) | atļauto skābju cinka sāļi (tajā skaitā dubultsāļi un skābes sāļi), fenoli vai spirti. Šīm sāļu grupām piemēro SML = 25 mg/kg (ko izsaka kā Zn) grupu. Tas pats Zn ierobežojums attiecas uz:






  i) | vielām, kuru nosaukumā ir vārdi “... skābe(-es), sāļi”, kas ir sarakstos, ja attiecīgā(-ās) brīvā(-ās) skābe(-es) nav minēta(-as); |
| --- | --- | --- |

b)

atļauto skābju cinka sāļi (tajā skaitā dubultsāļi un skābes sāļi), fenoli vai spirti. Šīm sāļu grupām piemēro SML = 25 mg/kg (ko izsaka kā Zn) grupu. Tas pats Zn ierobežojums attiecas uz:

i)

vielām, kuru nosaukumā ir vārdi “... skābe(-es), sāļi”, kas ir sarakstos, ja attiecīgā(-ās) brīvā(-ās) skābe(-es) nav minēta(-as);

| ii) | vielām, kas minētas VI pielikuma 38. piezīmē.” |
| --- | --- |

ii)

vielām, kas minētas VI pielikuma 38. piezīmē.”

| 2) | A daļu groza šādi:






  a) | šādas rindas iekļauj tabulā numurētā secībā:








  Atsauces Nr. | CAS Nr. | Nosaukums | Ierobežojumi un/vai specifikācijas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “11005 | 012542-30-2 | akrilskābe, diciklopentenilesteris | QMA = 0,05 mg/6 dm2 |
| 11500 | 000103-11-7 | akrilskābe, 2-etilheksilesteris | SML = 0,05 mg/kg |
| 12786 | 000919-30-2 | 3-aminopropiltrietoksisilāns | 3-aminopropiltrietoksisilāna ekstrahējamo atlieku saturam jābūt zemākam nekā 3 mg/kg pildvielas. Lietošanai tikai neorganisku pildvielu reaģējošas virsmas apstrādei |
| 13317 | 132459-54-2 | N,N′-Bis[4-(etoksikarbonil)fenil]-1,4,5,8-naftalīntetrakarboksidiimīds | SML = 0,05 mg/kg. Tīrība > 98,1 % (w/w). Tikai komonomērlietošanai (maks. 4 %) poliesteriem (PET, PBT) |
| 14260 | 000502-44-3 | kaprolaktons | SML = 0,05 mg/kg (izteikts kā kaprolaktona un 6-hidroksiheksānskābes summa) |
| 16955 | 000096-49-1 | etilēna karbonāts | Atlieku saturs = 5 mg/kg hidrogela proporcijā 1 kg pārtikas uz maksimāli 10 g hidrogela. Hidrolizāts satur etilēnglikolu ar SML = 30 mg/kg |
| 21370 | 010595-80-9 | metakrilskābe, 2-sulfoetilesteris | QMA = ND (DL = 0,02 mg/6 dm2) |
| 22210 | 000098-83-9 | alfa-metilstirols | SML = 0,05 mg/kg |
| 22932 | 001187-93-5 | perfluorometil-perfluorovinilēteris | SML = 0,05 mg/kg. Tikai lietošanai pretsalipes pārklājumos |
| 24903 | 068425-17-2 | sīrupi, hidrolizētā ciete, hidrogenēti | Atbilstoši V pielikuma specifikācijām |
| 25540 | 000528-44-9 | trimelītskābe | SML(T) = 5 mg/kg (35) |
| 25550 | 000552-30-7 | trimelītanhidrīds | SML(T) = 5 mg/kg (35) (izteikts kā trimelītskābe)” |

2)

A daļu groza šādi:

a)

šādas rindas iekļauj tabulā numurētā secībā:

Atsauces Nr.

CAS Nr.

Nosaukums

Ierobežojumi un/vai specifikācijas

(1)

(2)

(3)

(4)

“11005

012542-30-2

akrilskābe, diciklopentenilesteris

QMA = 0,05 mg/6 dm2

11500

000103-11-7

akrilskābe, 2-etilheksilesteris

SML = 0,05 mg/kg

12786

000919-30-2

3-aminopropiltrietoksisilāns

3-aminopropiltrietoksisilāna ekstrahējamo atlieku saturam jābūt zemākam nekā 3 mg/kg pildvielas. Lietošanai tikai neorganisku pildvielu reaģējošas virsmas apstrādei

13317

132459-54-2

N,N′-Bis[4-(etoksikarbonil)fenil]-1,4,5,8-naftalīntetrakarboksidiimīds

SML = 0,05 mg/kg. Tīrība > 98,1 % (w/w). Tikai komonomērlietošanai (maks. 4 %) poliesteriem (PET, PBT)

14260

000502-44-3

kaprolaktons

SML = 0,05 mg/kg (izteikts kā kaprolaktona un 6-hidroksiheksānskābes summa)

16955

000096-49-1

etilēna karbonāts

Atlieku saturs = 5 mg/kg hidrogela proporcijā 1 kg pārtikas uz maksimāli 10 g hidrogela. Hidrolizāts satur etilēnglikolu ar SML = 30 mg/kg

21370

010595-80-9

metakrilskābe, 2-sulfoetilesteris

QMA = ND (DL = 0,02 mg/6 dm2)

22210

000098-83-9

alfa-metilstirols

SML = 0,05 mg/kg

22932

001187-93-5

perfluorometil-perfluorovinilēteris

SML = 0,05 mg/kg. Tikai lietošanai pretsalipes pārklājumos

24903

068425-17-2

sīrupi, hidrolizētā ciete, hidrogenēti

Atbilstoši V pielikuma specifikācijām

25540

000528-44-9

trimelītskābe

SML(T) = 5 mg/kg (35)

25550

000552-30-7

trimelītanhidrīds

SML(T) = 5 mg/kg (35) (izteikts kā trimelītskābe)”

| b) | turpmākajās rindās sleju “CAS Nr.” vai “Ierobežojumi un/vai specifikācijas” aizstāj ar šādu:








  Atsauces Nr. | CAS Nr. | Nosaukums | Ierobežojumi un/vai specifikācijas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “10690 | 000079-10-7 | akrilskābe | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 10750 | 002495-35-4 | akrilskābe, benzilesteris | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 10780 | 000141-32-2 | akrilskābe, n-butilesteris | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 10810 | 002998-08-5 | akrilskābe, sek-butilesteris | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 10840 | 001663-39-4 | akrilskābe, terc-butilesteris | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11470 | 000140-88-5 | akrilskābe, etilesteris | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11590 | 000106-63-8 | akrilskābe, izobutilesteris | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11680 | 000689-12-3 | akrilskābe, izopropilesteris | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11710 | 000096-33-3 | akrilskābe, metilesteris | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11830 | 000818-61-1 | akrilskābe, monoesteris ar etilēnglikolu | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11890 | 002499-59-4 | akrilskābe, n-oktilesteris | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11980 | 000925-60-0 | akrilskābe, propilesteris | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 13720 | 000110-63-4 | 1,4-butāndiols | SML(T) = 5 mg/kg (24) |
| 20020 | 000079-41-4 | metakrilskābe | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20080 | 002495-37-6 | metakrilskābe, benzilesteris | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20110 | 000097-88-1 | metakrilskābe, butilesteris | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20140 | 002998-18-7 | metakrilskābe, sek-butilesteris | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20170 | 000585-07-9 | metakrilskābe, terc-butilesteris | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20890 | 000097-63-2 | metakrilskābe, etilesteris | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21010 | 000097-86-9 | metakrilskābe, izobutilesteris | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21100 | 004655-34-9 | metakrilskābe, izopropilesteris | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21130 | 000080-62-6 | metakrilskābe, metilesteris | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21190 | 000868-77-9 | metakrilskābe, monoesteris ar etilēnglikolu | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21280 | 002177-70-0 | metakrilskābe, fenilesteris | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21340 | 002210-28-8 | metakrilskābe, propilesteris | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21460 | 000760-93-0 | metakrilskābes anhidrīds | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 24190 | 008050-09-7 | kolofonijkoksne | Skatīt “kolofonijs” (atsauces Nr. 24100)” |

b)

turpmākajās rindās sleju “CAS Nr.” vai “Ierobežojumi un/vai specifikācijas” aizstāj ar šādu:

Atsauces Nr.

CAS Nr.

Nosaukums

Ierobežojumi un/vai specifikācijas

(1)

(2)

(3)

(4)

“10690

000079-10-7

akrilskābe

SML(T) = 6 mg/kg (36)

10750

002495-35-4

akrilskābe, benzilesteris

SML(T) = 6 mg/kg (36)

10780

000141-32-2

akrilskābe, n-butilesteris

SML(T) = 6 mg/kg (36)

10810

002998-08-5

akrilskābe, sek-butilesteris

SML(T) = 6 mg/kg (36)

10840

001663-39-4

akrilskābe, terc-butilesteris

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11470

000140-88-5

akrilskābe, etilesteris

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11590

000106-63-8

akrilskābe, izobutilesteris

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11680

000689-12-3

akrilskābe, izopropilesteris

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11710

000096-33-3

akrilskābe, metilesteris

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11830

000818-61-1

akrilskābe, monoesteris ar etilēnglikolu

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11890

002499-59-4

akrilskābe, n-oktilesteris

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11980

000925-60-0

akrilskābe, propilesteris

SML(T) = 6 mg/kg (36)

13720

000110-63-4

1,4-butāndiols

SML(T) = 5 mg/kg (24)

20020

000079-41-4

metakrilskābe

SML(T) = 6 mg/kg (37)

20080

002495-37-6

metakrilskābe, benzilesteris

SML(T) = 6 mg/kg (37)

20110

000097-88-1

metakrilskābe, butilesteris

SML(T) = 6 mg/kg (37)

20140

002998-18-7

metakrilskābe, sek-butilesteris

SML(T) = 6 mg/kg (37)

20170

000585-07-9

metakrilskābe, terc-butilesteris

SML(T) = 6 mg/kg (37)

20890

000097-63-2

metakrilskābe, etilesteris

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21010

000097-86-9

metakrilskābe, izobutilesteris

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21100

004655-34-9

metakrilskābe, izopropilesteris

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21130

000080-62-6

metakrilskābe, metilesteris

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21190

000868-77-9

metakrilskābe, monoesteris ar etilēnglikolu

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21280

002177-70-0

metakrilskābe, fenilesteris

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21340

002210-28-8

metakrilskābe, propilesteris

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21460

000760-93-0

metakrilskābes anhidrīds

SML(T) = 6 mg/kg (37)

24190

008050-09-7

kolofonijkoksne

Skatīt “kolofonijs” (atsauces Nr. 24100)”

| c) | svītro šādas rindas:








  Atsauces Nr. | CAS Nr. | Nosaukums | Ierobežojumi un/vai specifikācijas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “11000 | 050976-02-8 | akrilskābe, diciklopentadienilesteris | QMA = 0,05 mg/6 dm2” |

c)

svītro šādas rindas:

Atsauces Nr.

CAS Nr.

Nosaukums

Ierobežojumi un/vai specifikācijas

(1)

(2)

(3)

(4)

“11000

050976-02-8

akrilskābe, diciklopentadienilesteris

QMA = 0,05 mg/6 dm2”

| 3) | B daļā svītro šādas rindas:








  Atsauces Nr. | CAS Nr. | Nosaukums | Ierobežojumi un/vai specifikācijas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “11500 | 000103-11-7 | akrilskābe, 2-etilheksilesteris | |
| 14260 | 000502-44-3 | kaprolaktons | |
| 21370 | 010595-80-9 | metakrilskābe, 2-sulfoetilesteris | |
| 22210 | 000098-83-9 | alfa-metilstirols | |
| 25540 | 000528-44-9 | trimelītskābe | QM(T) = 5 mg/kg FP |
| 25550 | 000552-30-7 | trimelītanhidrīds | QM(T) = 5 mg/kg FP (izteikts kā trimelītskābe)” |

3)

B daļā svītro šādas rindas:

Atsauces Nr.

CAS Nr.

Nosaukums

Ierobežojumi un/vai specifikācijas

(1)

(2)

(3)

(4)

“11500

000103-11-7

akrilskābe, 2-etilheksilesteris

14260

000502-44-3

kaprolaktons

21370

010595-80-9

metakrilskābe, 2-sulfoetilesteris

22210

000098-83-9

alfa-metilstirols

25540

000528-44-9

trimelītskābe

QM(T) = 5 mg/kg FP

25550

000552-30-7

trimelītanhidrīds

QM(T) = 5 mg/kg FP (izteikts kā trimelītskābe)”

---

II PIELIKUMS

Direktīvas 2002/72/EK III pielikumu groza šādi:

| 1) | Tās 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:






  “2. | Šīs vielas nav iekļautas, pat ja tās lieto apzināti un ja tās ir atļautas:






  a) | atļauto skābju alumīnija, amonija, kalcija, dzelzs, magnija, kālija un nātrija sāļi (tajā skaitā dubultsāļi un skābie sāļi), fenoli vai spirti. Tomēr nosaukumi ar vārdiem “... skābe(-es), sāļi” ir iekļauti sarakstos, ja attiecīgā(-ās) brīvā(-as) skābe(-es) nav minēta(-as); |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Tās 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“2.

Šīs vielas nav iekļautas, pat ja tās lieto apzināti un ja tās ir atļautas:

a)

atļauto skābju alumīnija, amonija, kalcija, dzelzs, magnija, kālija un nātrija sāļi (tajā skaitā dubultsāļi un skābie sāļi), fenoli vai spirti. Tomēr nosaukumi ar vārdiem “... skābe(-es), sāļi” ir iekļauti sarakstos, ja attiecīgā(-ās) brīvā(-as) skābe(-es) nav minēta(-as);

| b) | atļauto skābju cinka sāļi (tai skaitā dubultsāļi un skābes sāļi), fenoli vai spirti. Šīm sāļu grupām piemēro SML = 25 mg/kg (ko izsaka kā Zn) grupu. Tas pats Zn ierobežojums attiecas uz:






  i) | vielām, kuru nosaukumā ir vārdi “... skābe(-es), sāļi”, kas parādās sarakstos, ja attiecīgā(-ās) brīvā(-ās) skābe(-es) nav minēta(-as); |
| --- | --- | --- |

b)

atļauto skābju cinka sāļi (tai skaitā dubultsāļi un skābes sāļi), fenoli vai spirti. Šīm sāļu grupām piemēro SML = 25 mg/kg (ko izsaka kā Zn) grupu. Tas pats Zn ierobežojums attiecas uz:

i)

vielām, kuru nosaukumā ir vārdi “... skābe(-es), sāļi”, kas parādās sarakstos, ja attiecīgā(-ās) brīvā(-ās) skābe(-es) nav minēta(-as);

| ii) | vielām, kas minētas VI pielikuma 38. piezīmē.” |
| --- | --- |

ii)

vielām, kas minētas VI pielikuma 38. piezīmē.”

| 2) | A daļu groza šādi:






  a) | šādas rindas iekļauj numurētā secībā:








  Atsauces Nr. | CAS Nr. | Nosaukums | Ierobežojumi un/vai specifikācijas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “30340 | 330198-91-9 | 12-(acetoksi-)stearīnskābe, 2,3-bis-(acetoksi-)propilesteris | |
| 30401 | — | acetilēti taukskābju mono- un diglicerīdi | |
| 31542 | 174254-23-0 | akrilskābe, metilesteris, telomērs ar 1-dodekanetiolu, C16–C18 alkilesteriem | QM=0,5 % (w/w) FP |
| 43480 | 064365-11-3 | aktīvētā ogle | Atbilstoši B daļas V pielikuma specifikācijām |
| 62245 | 012751-22-3 | dzelzs fosfīds | Tikai PET polimēriem un kopolimēriem |
| 64990 | 025736-61-2 | maleīnanhidrīdstirols, kopolimērs, nātrija sāls | Atbilstoši V pielikuma specifikācijām |
| 66905 | 000872-50-4 | N-metilpirolidons | |
| 66930 | 068554-70-1 | metilsilseskvioksāns | Atlieku monomērs metilsilseskvioksānā: < 1 mg metiltrimetoksilāna/kg metilsilseskvioksāna |
| 67155 | — | 4-(2-benzoksazolil)-4′-(5-metil-2-benzoksazolil) stilbēna, 4,4′-bis(2-benzoksazolil) stilbēna un 4,4′-bis(5-metil-2-benzoksazolil) stilbēna maisījums | Ne vairāk kā 0,05 % w/w (izlietotais vielas daudzums/noteiktais daudzums). Atbilstoši V pielikuma specifikācijām |
| 76415 | 019455-79-9 | pimelīnskābe, kalcija sāls | |
| 76815 | — | adipīnskābes un glicerīna vai pentaeritrīta poliesteris, pāra skaitļu nesazarotu C12–C22 taukskābju esteri | Atbilstoši V pielikuma specifikācijām |
| 76845 | 031831-53-5 | 1,4-butandiola poliesteris ar kaprolaktonu poliesteri | Atbilstoši V pielikuma specifikācijām |
| 77370 | 070142-34-6 | polietilēnglikola-30 dipolihidroksistearāts | |
| 79600 | 009046-01-9 | polietilēnglikola tridecilētera fosfāts | SML = 5 mg/kg. Tikai materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar ūdeni saturošu pārtiku. Atbilstoši V pielikuma specifikācijām |
| 80000 | 009002-88-4 | polietilēna vasks | |
| 81060 | 009003-07-0 | polipropilēna vasks” | |

2)

A daļu groza šādi:

a)

šādas rindas iekļauj numurētā secībā:

Atsauces Nr.

CAS Nr.

Nosaukums

Ierobežojumi un/vai specifikācijas

(1)

(2)

(3)

(4)

“30340

330198-91-9

12-(acetoksi-)stearīnskābe, 2,3-bis-(acetoksi-)propilesteris

30401

—

acetilēti taukskābju mono- un diglicerīdi

31542

174254-23-0

akrilskābe, metilesteris, telomērs ar 1-dodekanetiolu, C16–C18 alkilesteriem

QM=0,5 % (w/w) FP

43480

064365-11-3

aktīvētā ogle

Atbilstoši B daļas V pielikuma specifikācijām

62245

012751-22-3

dzelzs fosfīds

Tikai PET polimēriem un kopolimēriem

64990

025736-61-2

maleīnanhidrīdstirols, kopolimērs, nātrija sāls

Atbilstoši V pielikuma specifikācijām

66905

000872-50-4

N-metilpirolidons

66930

068554-70-1

metilsilseskvioksāns

Atlieku monomērs metilsilseskvioksānā: < 1 mg metiltrimetoksilāna/kg metilsilseskvioksāna

67155

—

4-(2-benzoksazolil)-4′-(5-metil-2-benzoksazolil) stilbēna, 4,4′-bis(2-benzoksazolil) stilbēna un 4,4′-bis(5-metil-2-benzoksazolil) stilbēna maisījums

Ne vairāk kā 0,05 % w/w (izlietotais vielas daudzums/noteiktais daudzums). Atbilstoši V pielikuma specifikācijām

76415

019455-79-9

pimelīnskābe, kalcija sāls

76815

—

adipīnskābes un glicerīna vai pentaeritrīta poliesteris, pāra skaitļu nesazarotu C12–C22 taukskābju esteri

Atbilstoši V pielikuma specifikācijām

76845

031831-53-5

1,4-butandiola poliesteris ar kaprolaktonu poliesteri

Atbilstoši V pielikuma specifikācijām

77370

070142-34-6

polietilēnglikola-30 dipolihidroksistearāts

79600

009046-01-9

polietilēnglikola tridecilētera fosfāts

SML = 5 mg/kg. Tikai materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar ūdeni saturošu pārtiku. Atbilstoši V pielikuma specifikācijām

80000

009002-88-4

polietilēna vasks

81060

009003-07-0

polipropilēna vasks”

| b) | turpmākajās rindās slejas “Nosaukums” un “Ierobežojumi un/vai specifikācijas” aizstāj ar šādu tekstu:








  Atsauces Nr. | CAS Nr. | Nosaukums | Ierobežojumi un/vai specifikācijas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “30080 | 004180-12-5 | etiķskābe, vara sāls | SML(T) = 5 mg/kg (7) (izteikts kā varš) |
| 35760 | 001309-64-4 | antimona trioksīds | SML = 0,04 mg/kg (39) (izteikts kā antimons) |
| 40580 | 000110-63-4 | 1,4-butāndiols | SML(T) = 5 mg/kg (24) |
| 42320 | 007492-68-4 | ogļskābe, vara sāls | SML(T) = 5 mg/kg (7) (izteikts kā varš) |
| 45195 | 007787-70-4 | vara bromīds | SML(T) = 5 mg/kg (7) (izteikts kā varš) |
| 45200 | 001335-23-5 | vara jodīts | SML(T) = 5 mg/kg (7) (izteikts kā varš) |
| 53610 | 054453-03-1 | etilēndiamīntetraetiķskābe, vara sāls | SML(T) = 5 mg/kg (7) (izteikts kā varš) |
| 81515 | 087189-25-1 | poli(cinka glicerolāts) | SML(T) = 25 mg/kg (38) (kā cinks) |
| 81760 | — | misiņa, bronzas, vara, nerūsējošā tērauda un alvas pulveri, pārslas un šķiedras un vara, alvas un dzelzs sakausējumi | SML(T) = 5 mg/kg (7) (izteikts kā varš) |
| 88640 | 008013-07-08 | sojas pupu eļļa, epoksidēta | ML = 60 mg/kg. Tomēr PVH vāku blīvēs, ko izmanto stikla burku aizvākošanai, kurās ir zīdaiņu pārtika vai pārtika zīdaiņu piebarošanai atbilstoši Komisijas Direktīvai 91/321/EEK vai kurās ir apstrādāta graudaugu pārtika un pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem atbilstoši Direktīvai 96/5/EK, SML ir samazināts līdz 30 mg/kg |
| 89200 | 007617-31-4 | stearīnskābe, vara sāls | SML(T) = 5 mg/kg (7) (izteikts kā varš) |
| 92030 | 010124-44-4 | sērskābe, vara sāls | SML(T) = 5 mg/kg (7) (izteikts kā varš) |
| 96190 | 020427-58-1 | cinka hidroksīds | SML(T) = 25 mg/kg (38) (kā cinks) |
| 96240 | 001314-13-2 | cinka oksīds | SML(T) = 25 mg/kg (38) (kā cinks) |
| 96320 | 001314-98-3 | cinka sulfīds | SML(T) = 25 mg/kg (38) (kā cinks)” |

b)

turpmākajās rindās slejas “Nosaukums” un “Ierobežojumi un/vai specifikācijas” aizstāj ar šādu tekstu:

Atsauces Nr.

CAS Nr.

Nosaukums

Ierobežojumi un/vai specifikācijas

(1)

(2)

(3)

(4)

“30080

004180-12-5

etiķskābe, vara sāls

SML(T) = 5 mg/kg (7) (izteikts kā varš)

35760

001309-64-4

antimona trioksīds

SML = 0,04 mg/kg (39) (izteikts kā antimons)

40580

000110-63-4

1,4-butāndiols

SML(T) = 5 mg/kg (24)

42320

007492-68-4

ogļskābe, vara sāls

SML(T) = 5 mg/kg (7) (izteikts kā varš)

45195

007787-70-4

vara bromīds

SML(T) = 5 mg/kg (7) (izteikts kā varš)

45200

001335-23-5

vara jodīts

SML(T) = 5 mg/kg (7) (izteikts kā varš)

53610

054453-03-1

etilēndiamīntetraetiķskābe, vara sāls

SML(T) = 5 mg/kg (7) (izteikts kā varš)

81515

087189-25-1

poli(cinka glicerolāts)

SML(T) = 25 mg/kg (38) (kā cinks)

81760

—

misiņa, bronzas, vara, nerūsējošā tērauda un alvas pulveri, pārslas un šķiedras un vara, alvas un dzelzs sakausējumi

SML(T) = 5 mg/kg (7) (izteikts kā varš)

88640

008013-07-08

sojas pupu eļļa, epoksidēta

ML = 60 mg/kg. Tomēr PVH vāku blīvēs, ko izmanto stikla burku aizvākošanai, kurās ir zīdaiņu pārtika vai pārtika zīdaiņu piebarošanai atbilstoši Komisijas Direktīvai 91/321/EEK vai kurās ir apstrādāta graudaugu pārtika un pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem atbilstoši Direktīvai 96/5/EK, SML ir samazināts līdz 30 mg/kg

89200

007617-31-4

stearīnskābe, vara sāls

SML(T) = 5 mg/kg (7) (izteikts kā varš)

92030

010124-44-4

sērskābe, vara sāls

SML(T) = 5 mg/kg (7) (izteikts kā varš)

96190

020427-58-1

cinka hidroksīds

SML(T) = 25 mg/kg (38) (kā cinks)

96240

001314-13-2

cinka oksīds

SML(T) = 25 mg/kg (38) (kā cinks)

96320

001314-98-3

cinka sulfīds

SML(T) = 25 mg/kg (38) (kā cinks)”

| c) | svītro šādas rindas:








  Atsauces Nr. | CAS Nr. | Nosaukums | Ierobežojumi un/vai specifikācijas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “30400 | — | acetilēti glicerīdi | |
| 38320 | 005242-49-9 | 4-(2-Benzoksazolil)-4′(5-metil-2-benzoksazolil)stilbēns | Atbilstoši V pielikuma specifikācijām” |

c)

svītro šādas rindas:

Atsauces Nr.

CAS Nr.

Nosaukums

Ierobežojumi un/vai specifikācijas

(1)

(2)

(3)

(4)

“30400

—

acetilēti glicerīdi

38320

005242-49-9

4-(2-Benzoksazolil)-4′(5-metil-2-benzoksazolil)stilbēns

Atbilstoši V pielikuma specifikācijām”

| 3) | B daļu groza šādi:






  a) | šādas rindas iekļauj numurētā secībā:








  Atsauces Nr. | CAS Nr. | Nosaukums | Ierobežojumi un/vai specifikācijas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “31500 | 025134-51-4 | akrilskābe, akrilskābe, 2-etilheksilesteris, kopolimērs | SML(T) = 6 mg/kg (36) (izteikts kā akrilskābe) un SML = 0,05 mg/kg (izteikts kā akrilskābe 2-etilheksilesteris) |
| 38505 | 351870-33-2 | cis-endo-biciklo[2.2.1]heptān-2,3-dikarboksilskābe, dinātrija sāls | SML = 5 mg/kg. Nelietot ar polietilēnu, kas nonāk saskarsmē ar skābi saturošu pārtiku. Tīrība ≥ 96 % |
| 38940 | 110675-26-8 | 2,4-Bis(dodeciltiometil)-6-metilfenols | SML(T) = 5 mg/kg (40) |
| 49595 | 057583-35-4 | dimetiltīna bis(etilheksilmerkaptoacetāts) | SML(T) = 0,18 mg/kg (16) (izteikts kā alva) |
| 63940 | 008062-15-5 | lignosulfonskābe | SML = 0,24 mg/kg un lietošanai tikai kā disperģētājvielu plastmasas dispersijām |
| 66350 | 085209-93-4 | 2,2′-metilēn-bis-(4,6-di-terc-butilfenil) litija fosfāts | SML = 5 mg/kg un SML(T) = 0,6 (8) (izteikts kā litijs) |
| 67515 | 057583-34-3 | monometilalvas tris(etilheksilmerkaptoacetāts) | SML(T) = 0,18 mg/kg (16) (izteikts kā alva) |
| 69160 | 014666-94-5 | oleīnskābe, kobaltsāls | SML(T) = 0,05 mg/kg (14) (izteikts kā kobalts) |
| 76681 | — | policiklopentadiēns, hidrogenēts | SML = 5 mg/kg (1) |
| 85950 | 037296-97-2 | silīcijskābe, magnija-nātrija-fluora sāls | SML = 0,15 mg/kg (izteikts kā fluorīds). Tikai lietošanai daudzslāņu materiālos, kas nenonāk tiešā saskarē ar pārtiku |
| 95265 | 227099-60-7 | 1,3,5-Tris(4-benzoilfenil) benzols | SML = 0,05 mg/kg” |

3)

B daļu groza šādi:

a)

šādas rindas iekļauj numurētā secībā:

Atsauces Nr.

CAS Nr.

Nosaukums

Ierobežojumi un/vai specifikācijas

(1)

(2)

(3)

(4)

“31500

025134-51-4

akrilskābe, akrilskābe, 2-etilheksilesteris, kopolimērs

SML(T) = 6 mg/kg (36) (izteikts kā akrilskābe) un SML = 0,05 mg/kg (izteikts kā akrilskābe 2-etilheksilesteris)

38505

351870-33-2

cis-endo-biciklo[2.2.1]heptān-2,3-dikarboksilskābe, dinātrija sāls

SML = 5 mg/kg. Nelietot ar polietilēnu, kas nonāk saskarsmē ar skābi saturošu pārtiku. Tīrība ≥ 96 %

38940

110675-26-8

2,4-Bis(dodeciltiometil)-6-metilfenols

SML(T) = 5 mg/kg (40)

49595

057583-35-4

dimetiltīna bis(etilheksilmerkaptoacetāts)

SML(T) = 0,18 mg/kg (16) (izteikts kā alva)

63940

008062-15-5

lignosulfonskābe

SML = 0,24 mg/kg un lietošanai tikai kā disperģētājvielu plastmasas dispersijām

66350

085209-93-4

2,2′-metilēn-bis-(4,6-di-terc-butilfenil) litija fosfāts

SML = 5 mg/kg un SML(T) = 0,6 (8) (izteikts kā litijs)

67515

057583-34-3

monometilalvas tris(etilheksilmerkaptoacetāts)

SML(T) = 0,18 mg/kg (16) (izteikts kā alva)

69160

014666-94-5

oleīnskābe, kobaltsāls

SML(T) = 0,05 mg/kg (14) (izteikts kā kobalts)

76681

—

policiklopentadiēns, hidrogenēts

SML = 5 mg/kg (1)

85950

037296-97-2

silīcijskābe, magnija-nātrija-fluora sāls

SML = 0,15 mg/kg (izteikts kā fluorīds). Tikai lietošanai daudzslāņu materiālos, kas nenonāk tiešā saskarē ar pārtiku

95265

227099-60-7

1,3,5-Tris(4-benzoilfenil) benzols

SML = 0,05 mg/kg”

| b) | turpmākajās rindās slejas “Nosaukums” un “Ierobežojumi un/vai specifikācijas” aizstāj ar šādu tekstu:








  Atsauces Nr. | CAS Nr. | Nosaukums | Ierobežojumi un/vai specifikācijas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “40020 | 110553-27-0 | 2,4-Bis(oktiltimetil)-6-metilfenols | SML(T) = 5 mg/kg (40) |
| 50160 | — | di-n-oktilalvas bis(n-alkil(C10–C16) merkaptoacetāts | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva) |
| 50240 | 010039-33-5 | di-n-oktilalvas bis(2-etilheksilmaleāts) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva) |
| 50320 | 015571-58-1 | di-n-oktilalvas bis(2-etilheksil merkaptoacetāts) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva) |
| 50360 | — | di-n-oktilalvas bis(etil maleāts) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva) |
| 50400 | 033568-99-9 | di-n-oktilalvas bis(izooktil maleāts) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva) |
| 50480 | 026401-97-8 | di-n-oktilalvas bis(izooktil merkaptoacetāts) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva) |
| 50560 | — | di-n-oktilalvas (1,4-butāndiol merkaptoacetāts) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva) |
| 50640 | 003648-18-8 | di-n-oktilalvas dilaurāts | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva) |
| 50720 | 015571-60-5 | di-n-oktilalvas dimaleāts | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva) |
| 50800 | — | di-n-oktilalvas dimaleāts, esterificēts | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva) |
| 50880 | — | di-n-oktilalvas dimaleāts, polimēri (n = 2–4) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva) |
| 50960 | 069226-44-4 | di-n-oktilalvas etilēnglikol bis(merkaptoacetāts) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva) |
| 51040 | 015535-79-2 | di-n-oktilalvas merkaptoacetāts | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva) |
| 51120 | — | di-n-oktilalvas tiobenzoāta 2-etilheksil merkaptoacetāts | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva) |
| 67180 | — | ftalskābes n-decil-n-oktilestera, (50 % w/w), ftalskābes di-n-decil estera (25 % w/w), ftalskābes di-n-oktil estera maisījums (25 % w/w) | SML = 5 mg/kg (1)” |

b)

turpmākajās rindās slejas “Nosaukums” un “Ierobežojumi un/vai specifikācijas” aizstāj ar šādu tekstu:

Atsauces Nr.

CAS Nr.

Nosaukums

Ierobežojumi un/vai specifikācijas

(1)

(2)

(3)

(4)

“40020

110553-27-0

2,4-Bis(oktiltimetil)-6-metilfenols

SML(T) = 5 mg/kg (40)

50160

—

di-n-oktilalvas bis(n-alkil(C10–C16) merkaptoacetāts

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva)

50240

010039-33-5

di-n-oktilalvas bis(2-etilheksilmaleāts)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva)

50320

015571-58-1

di-n-oktilalvas bis(2-etilheksil merkaptoacetāts)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva)

50360

—

di-n-oktilalvas bis(etil maleāts)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva)

50400

033568-99-9

di-n-oktilalvas bis(izooktil maleāts)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva)

50480

026401-97-8

di-n-oktilalvas bis(izooktil merkaptoacetāts)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva)

50560

—

di-n-oktilalvas (1,4-butāndiol merkaptoacetāts)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva)

50640

003648-18-8

di-n-oktilalvas dilaurāts

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva)

50720

015571-60-5

di-n-oktilalvas dimaleāts

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva)

50800

—

di-n-oktilalvas dimaleāts, esterificēts

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva)

50880

—

di-n-oktilalvas dimaleāts, polimēri (n = 2–4)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva)

50960

069226-44-4

di-n-oktilalvas etilēnglikol bis(merkaptoacetāts)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva)

51040

015535-79-2

di-n-oktilalvas merkaptoacetāts

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva)

51120

—

di-n-oktilalvas tiobenzoāta 2-etilheksil merkaptoacetāts

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (izteikts kā alva)

67180

—

ftalskābes n-decil-n-oktilestera, (50 % w/w), ftalskābes di-n-decil estera (25 % w/w), ftalskābes di-n-oktil estera maisījums (25 % w/w)

SML = 5 mg/kg (1)”

| c) | svītro šādas rindas:








  Atsauces Nr. | CAS Nr. | Nosaukums | Ierobežojumi un/vai specifikācijas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “76680 | 068132-00-3 | policiklopentadiēns, hidrogenēts | SML = 5 mg/kg (1)” |

c)

svītro šādas rindas:

Atsauces Nr.

CAS Nr.

Nosaukums

Ierobežojumi un/vai specifikācijas

(1)

(2)

(3)

(4)

“76680

068132-00-3

policiklopentadiēns, hidrogenēts

SML = 5 mg/kg (1)”

---

III PIELIKUMS

V pielikuma B daļā ievieto šādas rindas numurētā secībā:

| Atsauces Nr. | CITAS SPECIFIKĀCIJAS |
| --- | --- |
| “24903 | Sīrupi, hidrolizētā ciete, hidrogenēti
  Atbilstoši tīrības kritērijiem maltitola sīrupam E 965(ii) (Komisijas Direktīva 95/31/EK (OV L 178, 28.7.1995., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/46/EK (OV L 114, 21.4.2004., 15. lpp.)) |
| 43480 | Aktīvā ogle
  Lietošanai tikai PET ar maksimālo daudzumu 10 mg/kg polimēra. Dažas tīrības prasības ir tādas pašas kā no augiem iegūtai oglei (E 153), un tās izklāstītas Komisijas Direktīvā 95/45/EK (OV L 226, 22.9.1995., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/47/EK (OV L 113, 20.4.2004., 24. lpp.), izņemot pelnu saturu, kas atļauts līdz 10 % (w/w) |
| 64990 | Maleīnanhidrīdstirols, kopolimērs, nātrija sāls
  MW frakcija < 1 000 ir mazāk nekā 0,05 % (w/w) |
| 67155 | 4-(2-Benzoksazolil)-4′-(5-metil-2-benzoksazolil) stilbēna, 4,4′-bis(2-benzoksazolil) stilbēna un 4,4′-bis(5-metil-2-benzoksazolil) stilbēna maisījums
  Maisījumu iegūst ražošanas procesā standartattiecībā (58–62 %):(23–27 %):(13–17 %) |
| 76845 | 1,4-butāndiola poliesteri ar kaprolaktonu poliesteri
  MW frakcija < 1 000 ir mazāk nekā 0,05 % (w/w) |
| 76815 | Adipīnskābes un glicerīna vai pentaeritrīta poliesteris, pāra skaitļu nesazarotu C12–C22 taukskābju esteri
  MW frakcija < 1 000 ir mazāk nekā 5 % (w/w) |
| 79600 | Polietilēnglikola tridecilētera fosfāts
  Polietilēnglikola (EO ≤ 11) tridecilētera fosfāts (mono- un dialkilesteri) ar maksimālo 10 % polietilēnglikola tridecilētera (EO ≤ 11) tridecilētera sastāvu” |

Atsauces Nr.

CITAS SPECIFIKĀCIJAS

“24903

Sīrupi, hidrolizētā ciete, hidrogenēti

Atbilstoši tīrības kritērijiem maltitola sīrupam E 965(ii) (Komisijas Direktīva 95/31/EK (OV L 178, 28.7.1995., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/46/EK (OV L 114, 21.4.2004., 15. lpp.))

43480

Aktīvā ogle

Lietošanai tikai PET ar maksimālo daudzumu 10 mg/kg polimēra. Dažas tīrības prasības ir tādas pašas kā no augiem iegūtai oglei (E 153), un tās izklāstītas Komisijas Direktīvā 95/45/EK (OV L 226, 22.9.1995., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/47/EK (OV L 113, 20.4.2004., 24. lpp.), izņemot pelnu saturu, kas atļauts līdz 10 % (w/w)

64990

Maleīnanhidrīdstirols, kopolimērs, nātrija sāls

MW frakcija < 1 000 ir mazāk nekā 0,05 % (w/w)

67155

4-(2-Benzoksazolil)-4′-(5-metil-2-benzoksazolil) stilbēna, 4,4′-bis(2-benzoksazolil) stilbēna un 4,4′-bis(5-metil-2-benzoksazolil) stilbēna maisījums

Maisījumu iegūst ražošanas procesā standartattiecībā (58–62 %):(23–27 %):(13–17 %)

76845

1,4-butāndiola poliesteri ar kaprolaktonu poliesteri

MW frakcija < 1 000 ir mazāk nekā 0,05 % (w/w)

76815

Adipīnskābes un glicerīna vai pentaeritrīta poliesteris, pāra skaitļu nesazarotu C12–C22 taukskābju esteri

MW frakcija < 1 000 ir mazāk nekā 5 % (w/w)

79600

Polietilēnglikola tridecilētera fosfāts

Polietilēnglikola (EO ≤ 11) tridecilētera fosfāts (mono- un dialkilesteri) ar maksimālo 10 % polietilēnglikola tridecilētera (EO ≤ 11) tridecilētera sastāvu”

---

IV PIELIKUMS

Regulas VI pielikumu groza šādi:

| 1) | (8), (14) un (16) piezīmi aizstāj ar šādām:






  “(8) | SML(T) konkrētajā gadījumā nozīmē, ka ierobežojumu nepārsniedz migrācijas līmeņu summa šādām vielām, kas minētas kā atsauces Nr.: 38000, 42400, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 un 95725. |
| --- | --- | --- |

1)

(8), (14) un (16) piezīmi aizstāj ar šādām:

“(8)

SML(T) konkrētajā gadījumā nozīmē, ka ierobežojumu nepārsniedz migrācijas līmeņu summa šādām vielām, kas minētas kā atsauces Nr.: 38000, 42400, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 un 95725.

| (14) | SML(T) konkrētajā gadījumā nozīmē, ka ierobežojumu nepārsniedz migrācijas līmeņu summa šādām vielām, kas minētas kā atsauces Nr.: 44960, 68078, 69160, 82020 un 89170. |
| --- | --- |

(14)

SML(T) konkrētajā gadījumā nozīmē, ka ierobežojumu nepārsniedz migrācijas līmeņu summa šādām vielām, kas minētas kā atsauces Nr.: 44960, 68078, 69160, 82020 un 89170.

| (16) | SML(T) konkrētajā gadījumā nozīmē, ka ierobežojumu nepārsniedz migrācijas līmeņu summa šādām vielām, kas minētas kā atsauces Nr.: 49595, 49600, 67520, 67515 un 83599.”; |
| --- | --- |

(16)

SML(T) konkrētajā gadījumā nozīmē, ka ierobežojumu nepārsniedz migrācijas līmeņu summa šādām vielām, kas minētas kā atsauces Nr.: 49595, 49600, 67520, 67515 un 83599.”;

| 2) | Pievieno šādas piezīmes:






  “(35) | SML(T) konkrētajā gadījumā nozīmē, ka ierobežojumu nepārsniedz migrācijas līmeņu summa šādām vielām, kas minētas kā atsauces Nr.: 25540 un 25550. |
| --- | --- | --- |

2)

Pievieno šādas piezīmes:

“(35)

SML(T) konkrētajā gadījumā nozīmē, ka ierobežojumu nepārsniedz migrācijas līmeņu summa šādām vielām, kas minētas kā atsauces Nr.: 25540 un 25550.

| (36) | SML(T) konkrētajā gadījumā nozīmē, ka ierobežojumu nepārsniedz migrācijas līmeņu summa šādām vielām, kas minētas kā atsauces Nr.: 10690, 10750, 10780, 10810, 10840, 11470, 11590, 11680, 11710, 11830, 11890, 11980 un 31500. |
| --- | --- |

(36)

SML(T) konkrētajā gadījumā nozīmē, ka ierobežojumu nepārsniedz migrācijas līmeņu summa šādām vielām, kas minētas kā atsauces Nr.: 10690, 10750, 10780, 10810, 10840, 11470, 11590, 11680, 11710, 11830, 11890, 11980 un 31500.

| (37) | SML(T) konkrētajā gadījumā nozīmē, ka ierobežojumu nepārsniedz migrācijas līmeņu summa šādām vielām, kas minētas kā atsauces Nr.: 20020, 20080, 20110, 20140, 20170, 20890, 21010, 21100, 21130, 21190, 21280, 21340 un 21460. |
| --- | --- |

(37)

SML(T) konkrētajā gadījumā nozīmē, ka ierobežojumu nepārsniedz migrācijas līmeņu summa šādām vielām, kas minētas kā atsauces Nr.: 20020, 20080, 20110, 20140, 20170, 20890, 21010, 21100, 21130, 21190, 21280, 21340 un 21460.

| (38) | SML(T) konkrētajā gadījumā nozīmē, ka ierobežojumu nepārsniedz migrācijas līmeņu summa šādām vielām, kas minētas kā atsauces Nr.: 81515, 96190, 96240 un 96320, un arī attiecībā uz atļauto skābju cinka sāļiem (ieskaitot dubultsāļus un skābos sāļus), fenoliem vai spirtiem. Tas pats ierobežojums attiecībā uz Zn attiecas uz nosaukumiem ar vārdiem “... skābe(-es), sāļi”, kas ir sarakstos, ja attiecīgā(-ās) brīvā(ās) skābe(-es) nav minēta(-as). |
| --- | --- |

(38)

SML(T) konkrētajā gadījumā nozīmē, ka ierobežojumu nepārsniedz migrācijas līmeņu summa šādām vielām, kas minētas kā atsauces Nr.: 81515, 96190, 96240 un 96320, un arī attiecībā uz atļauto skābju cinka sāļiem (ieskaitot dubultsāļus un skābos sāļus), fenoliem vai spirtiem. Tas pats ierobežojums attiecībā uz Zn attiecas uz nosaukumiem ar vārdiem “... skābe(-es), sāļi”, kas ir sarakstos, ja attiecīgā(-ās) brīvā(ās) skābe(-es) nav minēta(-as).

| (39) | Migrācijas robeža var tikt pārsniegta, ja ir ļoti augsta temperatūra. |
| --- | --- |

(39)

Migrācijas robeža var tikt pārsniegta, ja ir ļoti augsta temperatūra.

| (40) | SML(T) konkrētajā gadījumā nozīmē, ka ierobežojumu nepārsniedz migrācijas līmeņu summa šādām vielām, kas minētas kā atsauces Nr.: 38940 un 40020.” |
| --- | --- |

(40)

SML(T) konkrētajā gadījumā nozīmē, ka ierobežojumu nepārsniedz migrācijas līmeņu summa šādām vielām, kas minētas kā atsauces Nr.: 38940 un 40020.”

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 19.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 302/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 302/46

---

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 14. novembris)

par 2005. gada Starptautiskā nolīguma par olīveļļu un galda olīvām noslēgšanu

(2005/800/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2003. gada 25. novembrī pilnvaroja Komisiju Kopienas vārdā risināt sarunas, lai pārskatītu 1986. gada Starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām, kurā labojumi un grozījumi izdarīti 1993. gadā un kura termiņš pēdējo reizi pagarināts 2004. gadā. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2003. gada 25. novembrī pilnvaroja Komisiju Kopienas vārdā risināt sarunas, lai pārskatītu 1986. gada Starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām, kurā labojumi un grozījumi izdarīti 1993. gadā un kura termiņš pēdējo reizi pagarināts 2004. gadā.

| (2) | 2005. gada 29. aprīlī Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencē, kas bija veltīta tam, lai apspriestu nākamo starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām, tika pieņemts jaunais starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām. |
| --- | --- |

(2)

2005. gada 29. aprīlī Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencē, kas bija veltīta tam, lai apspriestu nākamo starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām, tika pieņemts jaunais starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām.

| (3) | 2005. gada Starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām sekmē starptautisku sadarbību, dod ieguldījumu attiecīgā produkta tirgus attīstībā un stabilitātē un dod ieguldījumu Kopienas komerciālās un lauksaimniecības politikas nodrošināšanā. |
| --- | --- |

(3)

2005. gada Starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām sekmē starptautisku sadarbību, dod ieguldījumu attiecīgā produkta tirgus attīstībā un stabilitātē un dod ieguldījumu Kopienas komerciālās un lauksaimniecības politikas nodrošināšanā.

| (4) | Tādēļ Kopienas interesēs ir apstiprināt 2005. gada nolīgumu, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Kopienas interesēs ir apstiprināt 2005. gada nolīgumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Eiropas Kopienas vārdā apstiprina 2005. gada starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētāju pilnvaro izraudzīties personu, kura ir tiesīga parakstīt 2005. gada Starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām, lai paustu Kopienas piekrišanu uzņemties tajā noteiktās saistības, saskaņā ar tā 39. panta 2. punkta a) apakšpunktu (1).

Briselē, 2005. gada 14. novembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

T. JOWELL

---

(1)  Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

1

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

APVIENOTO NĀCIJU ORGANIZĀCIJAS TIRDZNIECĪBAS UN ATTĪSTIBAS KONFERENCE

2005. GADA STARPTAUTISKAIS NOLĪGUMS PAR OLĪVEĻĻU UN GALDA OLĪVĀM

Image

APVIENOTO NĀCIJU ORGANIZĀCIJA

Ženēva, 2005. gads

PIEZĪME

Apvienoto Nāciju Organizācijas dokumentu simbolus veido lielie burti savienojumā ar cipariem. Ja tiek minēti šādi simboli, tas norāda atsauci uz Apvienoto Nāciju Organizācijas dokumentu.

TD/OLIVE OIL.10/6

ŠĀ NOLĪGUMA PUSES,

UZSVEROT, ka olīvu audzēšana ietekmē eksistenci un dzīves līmeni miljoniem ģimeņu, kas ir atkarīgas no veiktajiem pasākumiem, lai saglabātu un paplašinātu olīvu produktu patēriņu un visā pasaulē uzlabotu šīs nozares ekonomiku,

ATGĀDINOT, ka olīvkoks, pateicoties savai ilggadībai, ir neaizstājams augs, lai pastāvīgi saglabātu un saudzētu augsni, un ir noderīgs arī graudaugu audzēšanai neizmantojamas zemes apgūšanai, un pat apstākļos, kad netiek pielietotas intensīvās zemkopības metodes, labvēlīgi reaģē uz jebkādiem augsnes apstrādes uzlabojumiem,

ATGĀDINOT, ka olīveļļa un galda olīvas ir būtiski plaša patēriņa produkti reģionos, kur ir ieviesta olīvu audzēšana, un ka tās ir viena no galvenajām sastāvdaļām Vidusjūras valstu diētā un pēdējā laikā arī citās diētās,

ATGĀDINOT, ka olīvu raža ir nevienmērīga, kas rada īpašas grūtības, kuras var nopietni kaitēt ražotāju un patērētāju interesēm un apdraudēt vispārējo ekonomiskās paplašināšanās politiku to reģionu valstīs, kuros ir ieviesta olīvu audzēšana,

UZSVEROT šajā sakarā olīvu ražošanas lielo nozīmi daudzu valstu ekonomikā,

ATGĀDINOT, ka pasākumi, kas jāpieņem, ņemot vērā īpašās olīvu audzēšanas un produktu tirgus īpatnības, sniedzas pāri nacionālai darbības jomai un ir nepieciešama starptautiska rīcība,

UZSKATOT, ka ir svarīgi turpināt un attīstīt ar iepriekš noslēgtajiem nolīgumiem, sākot ar 1956. gada nolīgumu līdz 1986. gada nolīgumam, kas grozīts 1993. gadā, aizsākto darbu un, ņemot vērā izmaiņas nozarē, vienoties par jaunu precizētu nolīgumu olīvu nozarē,

ŅEMOT VĒRĀ Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences Sanpaulu vienpadsmitās sesijas vienošanās noteikumus,

IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.

I NODAĻA

Vispārīgi mērķi

1. pants

Vispārīgi mērķi

Šā nolīguma vispārīgie mērķi ir norādīti turpmāk.

| 1) | Attiecībā uz starptautisko tehnisko sadarbību:






  — | veicināt starptautisko sadarbību vispasaules olīvu audzēšanas saskaņotai, ilgtspējīgai attīstībai, |
| --- | --- | --- |

1)

Attiecībā uz starptautisko tehnisko sadarbību:

—

veicināt starptautisko sadarbību vispasaules olīvu audzēšanas saskaņotai, ilgtspējīgai attīstībai,

| — | veicināt olīveļļu, olīveļļu izspaidu eļļu un galda olīvu ražošanas, industrializācijas, glabāšanas un mārketinga politiku, |
| --- | --- |

—

veicināt olīveļļu, olīveļļu izspaidu eļļu un galda olīvu ražošanas, industrializācijas, glabāšanas un mārketinga politiku,

| — | sekmēt pētījumus un izstrādnes olīvu produktu nozarē un veicināt tehnoloģiju pārņemšanu un apmācību pasākumus, to skaitā nolūkā modernizēt olīvu audzēšanu, olīvu produktu nozari un uzlabot produkcijas kvalitāti, |
| --- | --- |

—

sekmēt pētījumus un izstrādnes olīvu produktu nozarē un veicināt tehnoloģiju pārņemšanu un apmācību pasākumus, to skaitā nolūkā modernizēt olīvu audzēšanu, olīvu produktu nozari un uzlabot produkcijas kvalitāti,

| — | likt pamatus starptautiskai sadarbībai starptautiskajā tirdzniecībā ar olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvām, lai šajā kontekstā saskaņā ar atbilstīgiem starptautiskiem līgumiem un nolīgumiem izveidotu ciešas sadarbības saites ar dažādu olīvu produktu nozares ieinteresēto pušu pārstāvjiem, |
| --- | --- |

—

likt pamatus starptautiskai sadarbībai starptautiskajā tirdzniecībā ar olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvām, lai šajā kontekstā saskaņā ar atbilstīgiem starptautiskiem līgumiem un nolīgumiem izveidotu ciešas sadarbības saites ar dažādu olīvu produktu nozares ieinteresēto pušu pārstāvjiem,

| — | turpināt uzsākto darbību un pasākumus, lai uzlabotu un pievērstu uzmanību produktu kvalitātei, |
| --- | --- |

—

turpināt uzsākto darbību un pasākumus, lai uzlabotu un pievērstu uzmanību produktu kvalitātei,

| — | turpināt uzsākto darbību un pasākumus, lai uzlabotu olīvu audzēšanas un vides mijiedarbību, jo īpaši dabas aizsardzības un saudzēšanas nolūkā, |
| --- | --- |

—

turpināt uzsākto darbību un pasākumus, lai uzlabotu olīvu audzēšanas un vides mijiedarbību, jo īpaši dabas aizsardzības un saudzēšanas nolūkā,

| — | izpētīt un veicināt no olīvkoka iegūto produktu pilnīgu izmantošanu, |
| --- | --- |

—

izpētīt un veicināt no olīvkoka iegūto produktu pilnīgu izmantošanu,

| — | veikt pasākumus olīvkoku ģenētiskā fonda saglabāšanai. |
| --- | --- |

—

veikt pasākumus olīvkoku ģenētiskā fonda saglabāšanai.

| 2) | Attiecībā uz olīvu produktu starptautiskās tirdzniecības standartizāciju:






  — | organizēt kopīgus pasākumus fizikāli ķīmiskās un sensoriskās testēšanas jomā, lai papildinātu zināšanas par olīvu produktu sastāvu un kvalitātes īpašībām nolūkā izveidot starptautiskus standartus, kas veicinātu:






  — | produktu kvalitātes kontroli, |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Attiecībā uz olīvu produktu starptautiskās tirdzniecības standartizāciju:

—

organizēt kopīgus pasākumus fizikāli ķīmiskās un sensoriskās testēšanas jomā, lai papildinātu zināšanas par olīvu produktu sastāvu un kvalitātes īpašībām nolūkā izveidot starptautiskus standartus, kas veicinātu:

—

produktu kvalitātes kontroli,

| — | taisnīgu starptautisko tirdzniecību, |
| --- | --- |

—

taisnīgu starptautisko tirdzniecību,

| — | patērētāju tiesību aizsardzību, |
| --- | --- |

—

patērētāju tiesību aizsardzību,

| — | krāpnieciskas prakses novēršanu, |
| --- | --- |

—

krāpnieciskas prakses novēršanu,

| — | veicināt izpēti un pasākumu piemērošanu, lai saskaņotu valstu un starptautiskos tiesību aktus, jo īpaši attiecībā uz olīveļļas un galda olīvu mārketingu, |
| --- | --- |

—

veicināt izpēti un pasākumu piemērošanu, lai saskaņotu valstu un starptautiskos tiesību aktus, jo īpaši attiecībā uz olīveļļas un galda olīvu mārketingu,

| — | sekmēt tādu kritēriju saskaņošanu to starptautiskas aizsardzības nolūkā, kurus dalībnieki izmanto, piešķirot ģeogrāfiskās norādes, |
| --- | --- |

—

sekmēt tādu kritēriju saskaņošanu to starptautiskas aizsardzības nolūkā, kurus dalībnieki izmanto, piešķirot ģeogrāfiskās norādes,

| — | likt pamatus starptautiskai sadarbībai, lai novērstu un, vajadzības gadījumā, apkarotu jebkādu krāpniecisku praksi starptautiskā tirdzniecībā ar pārtikā lietojamiem olīvu produktiem, šajā kontekstā izveidojot ciešas sadarbības saites ar dažādu olīvu produktu nozares ieinteresēto pušu pārstāvjiem. |
| --- | --- |

—

likt pamatus starptautiskai sadarbībai, lai novērstu un, vajadzības gadījumā, apkarotu jebkādu krāpniecisku praksi starptautiskā tirdzniecībā ar pārtikā lietojamiem olīvu produktiem, šajā kontekstā izveidojot ciešas sadarbības saites ar dažādu olīvu produktu nozares ieinteresēto pušu pārstāvjiem.

| 3) | Attiecībā uz olīvu produktu starptautiskās tirdzniecības paplašināšanu un olīvu produktu patēriņa veicināšanu:






  — | ar visiem Starptautiskās olīvu padomes rīcībā esošiem līdzekļiem veicināt jebkādus pasākumus saskaņotai un ilgtspējīgai olīvu produktu nozares vispasaules ekonomikas attīstībai ražošanas, patēriņa un starptautiskās tirdzniecības jomās, ņemot vērā veidu, kādā tās ir savstarpēji saistītas, |
| --- | --- | --- |

3)

Attiecībā uz olīvu produktu starptautiskās tirdzniecības paplašināšanu un olīvu produktu patēriņa veicināšanu:

—

ar visiem Starptautiskās olīvu padomes rīcībā esošiem līdzekļiem veicināt jebkādus pasākumus saskaņotai un ilgtspējīgai olīvu produktu nozares vispasaules ekonomikas attīstībai ražošanas, patēriņa un starptautiskās tirdzniecības jomās, ņemot vērā veidu, kādā tās ir savstarpēji saistītas,

| — | veicināt izpēti un pasākumu piemērošanu, lai līdzsvarotu ražošanu un patēriņu un izveidotu informācijas un konsultāciju procedūras, kas paaugstinātu tirgus pārredzamību, |
| --- | --- |

—

veicināt izpēti un pasākumu piemērošanu, lai līdzsvarotu ražošanu un patēriņu un izveidotu informācijas un konsultāciju procedūras, kas paaugstinātu tirgus pārredzamību,

| — | īstenot olīvu produktu tirdzniecības paplašināšanai paredzētus pasākumus un izmantot visus piemērotos līdzekļus, lai palielinātu olīveļļas un galda olīvu patēriņu, |
| --- | --- |

—

īstenot olīvu produktu tirdzniecības paplašināšanai paredzētus pasākumus un izmantot visus piemērotos līdzekļus, lai palielinātu olīveļļas un galda olīvu patēriņu,

| — | veikt pasākumus, lai veicinātu labāku izpratni par olīveļļas un galda olīvu uzturvērtības, ārstnieciskajām un citām īpašībām, |
| --- | --- |

—

veikt pasākumus, lai veicinātu labāku izpratni par olīveļļas un galda olīvu uzturvērtības, ārstnieciskajām un citām īpašībām,

| — | saglabāt un palielināt Starptautiskās olīvu padomes lomu, tai kalpojot par visu nozares dalībnieku tikšanās vietu un olīvkoka un tā produktu vispasaules dokumentācijas un informācijas centru. |
| --- | --- |

—

saglabāt un palielināt Starptautiskās olīvu padomes lomu, tai kalpojot par visu nozares dalībnieku tikšanās vietu un olīvkoka un tā produktu vispasaules dokumentācijas un informācijas centru.

II NODAĻA

Definīcijas

2. pants

Definīcijas

Šajā nolīgumā:

| 1) | “Starptautiskā olīvu padome” ir 3. panta 1. punktā minētā starptautiskā organizācija, kas izveidota šā nolīguma īstenošanas nolūkā; |
| --- | --- |

1)

“Starptautiskā olīvu padome” ir 3. panta 1. punktā minētā starptautiskā organizācija, kas izveidota šā nolīguma īstenošanas nolūkā;

| 2) | “Dalībnieku padome” ir Starptautiskās olīvu padomes lēmumu pieņemšanas institūcija; |
| --- | --- |

2)

“Dalībnieku padome” ir Starptautiskās olīvu padomes lēmumu pieņemšanas institūcija;

| 3) | “Dalībnieks” ir šā nolīguma līgumslēdzēja puse; |
| --- | --- |

3)

“Dalībnieks” ir šā nolīguma līgumslēdzēja puse;

| 4) | “Olīveļļas” ir eļļas, kas iegūtas tikai no olīvkoka augļiem, izslēdzot eļļas, kas iegūtas šķīdināšanas vai pāresterifikācijas procesā un jebkādus maisījumus ar cita veida eļļām; |
| --- | --- |

4)

“Olīveļļas” ir eļļas, kas iegūtas tikai no olīvkoka augļiem, izslēdzot eļļas, kas iegūtas šķīdināšanas vai pāresterifikācijas procesā un jebkādus maisījumus ar cita veida eļļām;

| 5) | “Galda olīvas” ir produkts, kas izgatavots no kultivēta olīvkoka šķirņu, kuras izraudzītas tāpēc, ka dod konservēšanai īpaši piemērotu ražu, veseliem olīvu augļiem, kas ir pienācīgi apstrādāti vai pārstrādāti un piedāvāti tirdzniecībai un galapatēriņam; |
| --- | --- |

5)

“Galda olīvas” ir produkts, kas izgatavots no kultivēta olīvkoka šķirņu, kuras izraudzītas tāpēc, ka dod konservēšanai īpaši piemērotu ražu, veseliem olīvu augļiem, kas ir pienācīgi apstrādāti vai pārstrādāti un piedāvāti tirdzniecībai un galapatēriņam;

| 6) | “Olīvu produkti” ir visi pārtikā lietojamie olīvu produkti, proti, olīveļļas, olīvu izspaidu eļļas un galda olīvas; |
| --- | --- |

6)

“Olīvu produkti” ir visi pārtikā lietojamie olīvu produkti, proti, olīveļļas, olīvu izspaidu eļļas un galda olīvas;

| 7) | “Olīvu blakusprodukti” ir produkti, kas iegūti no olīvu atzarošanas un olīvu produktu ražošanas, un produkti, kas radušies nozares produktu alternatīvas izmantošanas rezultātā; |
| --- | --- |

7)

“Olīvu blakusprodukti” ir produkti, kas iegūti no olīvu atzarošanas un olīvu produktu ražošanas, un produkti, kas radušies nozares produktu alternatīvas izmantošanas rezultātā;

| 8) | “Olīvu ražas gads” ir laikposms no katra gada 1. oktobra līdz nākamā gada 30. septembrim. |
| --- | --- |

8)

“Olīvu ražas gads” ir laikposms no katra gada 1. oktobra līdz nākamā gada 30. septembrim.

PIRMĀ DAĻA

INSTITUCIONĀLIE NOTEIKUMI

III NODAĻA

Starptautiskā olīvu padome

I Iedaļa

Izveidošana, struktūra, funkcijas, privilēģijas un imunitātes

3. pants

Starptautiskās olīvu padomes izveidošana, galvenā mītne un struktūra

1.   Starptautiskās olīvu padomes darbību īsteno:

| — | tās priekšsēdētājs, |
| --- | --- |

—

tās priekšsēdētājs,

| — | tās Dalībnieku padome un, vajadzības gadījumā, tās komitejas un apakškomitejas, |
| --- | --- |

—

tās Dalībnieku padome un, vajadzības gadījumā, tās komitejas un apakškomitejas,

| — | tās izpildsekretariāts, |
| --- | --- |

—

tās izpildsekretariāts,

saskaņā ar II līdz V iedaļā noteiktajiem noteikumiem.

2.   Starptautiskās olīvu padomes galvenā mītne ir Madridē (Spānijā), ja vien Dalībnieku padome nelemj citādi.

4. pants

Dalībnieku pārstāvniecība Starptautiskajā olīvu padomē

1.   Katrs dalībnieks Starptautiskajā olīvu padomē ieceļ savu pārstāvi.

2.   Šajā nolīgumā jebkāda atsauce uz “valdību” vai “valdībām” tiek interpretēta kā atsauce arī uz Eiropas Kopienu un visām starpvaldību organizācijām, kurām ir saistības attiecībā uz starptautisku nolīgumu, jo īpaši nolīgumu par patēriņa precēm, apspriešanu, noslēgšanu un piemērošanu. Šajā nolīgumā attiecīgi Eiropas Kopienas vai šādu starpvaldību organizāciju gadījumā jebkāda atsauce uz parakstīšanu, ratifikāciju, pieņemšanu vai apstiprināšanu, paziņojumu par īslaicīgu piemērošanu vai pievienošanos tiek interpretēta kā atsauce arī uz Eiropas Kopienas vai šādu starpvaldību organizāciju veiktu parakstīšanu, ratifikāciju, pieņemšanu vai apstiprināšanu, paziņojumu par īslaicīgu piemērošanu vai pievienošanos.

5. pants

Privilēģijas un imunitātes

1.   Starptautiskā olīvu padome ir starptautiska juridiska persona. Konkrēti, tā var slēgt līgumus, iegādāties un pārdot kustamo un nekustamo īpašumu un uzsākt tiesvedību. Tai nav tiesību aizņemties naudu.

2.   Katra dalībnieka teritorijā, ciktāl to pieļauj šā dalībnieka tiesību akti, Starptautiskajai olīvu padomei ir vajadzīgā tiesībspēja ar šo nolīgumu piešķirto funkciju veikšanai.

3.   Starptautiskās olīvu padomes pienācīgas funkcionēšanas nolūkā tās izpilddirektora, vecāko amatpersonu un cita izpildsekretariāta personāla, ekspertu un dalībnieku delegāciju statusu, privilēģijas un imunitātes Spānijas teritorijā reglamentē nolīgums par galveno mītni.

4.   Tās valsts valdība, kurā atrodas Starptautiskās olīvu padomes galvenā mītne, ciktāl to atļauj šīs valsts tiesību akti, atbrīvo Starptautiskās olīvu padomes personālam maksāto atlīdzību un tās aktīvus, ienākumus un citu Starptautiskās olīvu padomes īpašumu no aplikšanas ar nodokļiem.

5.   Starptautiskā olīvu padome ar vienu vai vairākiem dalībniekiem var noslēgt līgumus par tādām privilēģijām un imunitātēm, kādas varētu būt nepieciešamas šā nolīguma pienācīgai piemērošanai.

II Iedaļa

Dalībnieku Padome

6. pants

Sastāvs un funkcijas

1.   Dalībnieku padomes sastāvā ir pa vienam pārstāvim no katra dalībnieka. Papildus tam katrs dalībnieks savam pārstāvim var iecelt vienu vai vairākus aizvietotājus un vienu vai vairākus padomniekus.

2.   Dalībnieku padome ir Starptautiskās olīvu padomes galvenā lēmumu pieņemšanas institūcija. Tā izmanto visas tiesības un veic vai organizē darbības, lai izpildītu funkcijas, kas nepieciešamas, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus. Dalībnieku padome pieņem jebkādus ar šo nolīgumu noteiktos vai tajā paredzētos lēmumus, pieņem jebkādus ieteikumus vai ierosina jebkādus priekšlikumus, ja vien šīs tiesības vai funkcijas nav skaidri piešķirtas izpildsekretariātam vai izpilddirektoram.

Jebkādi lēmumi, ieteikumi vai priekšlikumi, kas pirms šā nolīguma pieņemti saskaņā ar iepriekšējo starptautisko nolīgumu (1) un joprojām ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā, turpina būt spēkā, ja vien tie nav pretrunā ar šo nolīgumu vai tos nav anulējusi Dalībnieku padome.

3.   Dalībnieku padome saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem pieņem:

| a) | savu reglamentu; |
| --- | --- |

a)

savu reglamentu;

| b) | nolikumu par personālu, ņemot vērā to, kas noteikts attiecībā uz līdzīgu starpvaldību organizāciju amatpersonām; |
| --- | --- |

b)

nolikumu par personālu, ņemot vērā to, kas noteikts attiecībā uz līdzīgu starpvaldību organizāciju amatpersonām;

| c) | organizatorisko struktūru. |
| --- | --- |

c)

organizatorisko struktūru.

4.   Lai spētu formulēt jebkādus ieteikumus un priekšlikumus, ko tā varētu uzskatīt par piemērotiem 1. pantā noteikto vispārīgo mērķu sasniegšanai, Dalībnieku padome uzsāk vai organizē pētījumus vai citus darbus, ietverot detalizētas informācijas apkopošanu par dažāda veida palīglīdzekļiem, kas tiek izmantoti ar olīvu audzēšanu un olīvu produktiem saistītiem pasākumiem.

Jebkādiem šāda veida pētījumiem un darbiem ir jāaptver pēc iespējas vairāk valstu vai valstu grupu, kā arī jāņem vērā attiecīgo valstu vispārīgos, sociālos un ekonomiskos apstākļus.

Dalībnieki informē Dalībnieku padomi saskaņā ar tās noteikto kārtību par secinājumiem, pie kādiem tie nonākuši, izskatot no šā nolīguma izrietošos ieteikumus un priekšlikumus.

5.   Dalībnieku padome publicē ikgadēju ziņojumu par tās darbību un šā nolīguma izpildi.

6.   Dalībnieku padome Starptautiskās olīvu padomes oficiālajās valodās noformē, sagatavo un publicē tādus ziņojumus, pētījumus un citus dokumentus, kādus tā uzskata par lietderīgiem un vajadzīgiem, kā arī uztur atbilstīgi atjaunotu tādu lietvedību, kāda nepieciešama, lai saskaņā ar nolīgumu tā pildītu savas funkcijas.

7. pants

Dalībnieku padomes sesijas

1.   Dalībnieku padome sanāk Starptautiskās olīvu padomes galvenajā mītnē, ja vien tā nenolemj citādi. Ja pēc kāda dalībnieka ielūguma Dalībnieku padome nolemj sanākt kaut kur citur, šim dalībniekam jāsedz papildu izdevumi, ko tas rada Starptautiskās olīvu padomes budžetā, neietverot tos, kas būtu jāsedz, noturot sesiju galvenajā mītnē.

2.   Dalībnieku padomei kārtējā sesija jānotur vismaz reizi gadā, rudenī.

Ikviens dalībnieks var pilnvarot cita dalībnieka pārstāvi pārstāvēt tā intereses un izmantot tā tiesības piedalīties Dalībnieku padomes lēmumu pieņemšanā vienā vai vairākās sesijās. Turklāt par šādu pilnvarojumu Dalībnieku padomei jāiesniedz pamatoti pierādījumi.

Dalībnieka pārstāvis nedrīkst pārstāvēt vairāk kā viena cita dalībnieka intereses vai izmantot vairāk kā viena dalībnieka tiesības piedalīties Dalībnieku padomes lēmumu pieņemšanā.

3.   Dalībnieku padome var tikt sasaukta jebkurā laikā pēc tās priekšsēdētāja ieskatiem. Priekšsēdētājs var arī sasaukt Dalībnieku padomi, ja to prasa vairāki dalībnieki vai viens dalībnieks, ko atbalsta vismaz divi citi dalībnieki.

4.   Izdevumus, kas saistīti ar delegāciju piedalīšanos Dalībnieku padomē, sedz attiecīgais dalībnieks.

5.   Par jebkuru no šā panta 2. punktā noteiktajām sesijām paziņo vismaz 60 dienas pirms katras šādas sesijas pirmās sēdes. Par šā panta 3. punktā noteiktajām sesijām paziņo vismaz 21 dienu pirms katras šādas sesijas pirmās sēdes.

6.   Katras Dalībnieku padomes sesijas nepieciešamo kvorumu veido to dalībnieku vairākuma pārstāvju klātbūtne, kas pārstāv vismaz 90 % no dalībniekiem piešķirtajām līdzdalības daļām.

Ja šā kvoruma nav, sesija tiek atlikta uz 24 stundām, un tai nepieciešamo kvorumu tad veido to dalībnieku pārstāvju klātbūtne, kas pārstāv vismaz 85 % no dalībniekiem piešķirtajām līdzdalības daļām.

7.   Ar iepriekšēju Dalībnieku padomes piekrišanu visas vai daļu no Dalībnieku padomes sesijām kā novērotāji var apmeklēt:

| a) | šā nolīguma 14. pantā minētās starptautiskās organizācijas un institūcijas; |
| --- | --- |

a)

šā nolīguma 14. pantā minētās starptautiskās organizācijas un institūcijas;

| b) | pēc rakstiskas konsultēšanās laikā starp datumu, kurā ir nosūtīts paziņojums par sesiju un datumu, kad sesija tiek noturēta, – jebkuras Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalsts vai novērotājas valsts valdība, vai viena no šā nolīguma 14. pantā minētajām organizācijām, kas paredzējusi kļūt par šā nolīguma pusi. |
| --- | --- |

b)

pēc rakstiskas konsultēšanās laikā starp datumu, kurā ir nosūtīts paziņojums par sesiju un datumu, kad sesija tiek noturēta, – jebkuras Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalsts vai novērotājas valsts valdība, vai viena no šā nolīguma 14. pantā minētajām organizācijām, kas paredzējusi kļūt par šā nolīguma pusi.

Novērotājiem nav tiesību vērsties pie Dalībnieku padomes, ja vien to neatļauj priekšsēdētājs.

8. pants

Līdzdalības daļas

1.   Dalībniekiem kopā ir 1 000 līdzdalības daļas.

Līdzdalības daļas tiek sadalītas starp dalībniekiem proporcionāli sākotnējai informācijai par katru dalībnieku, aprēķinot atbilstīgi šādai formulai:

q = p1 + e1 + p2 + e2

Šīs formulas lielumi ir vidējais apjoms, kas izteikts tūkstošos tonnu metriskajā sistēmā; kur jebkura daļa no 1 000 tonnām, kas pārsniedz veselu skaitli, netiek ņemta vērā. Līdzdalības daļu decimāldaļas nav paredzētas.

| q | : | sākotnējā informācija, kas izmantota, lai proporcionāli aprēķinātu līdzdalības daļas, |
| --- | --- | --- |
| p1 | : | vidējais pēdējo sešu olīvu ražas gadu olīveļļas produkcijas apjoms, |
| e1 | : | vidējais pēdējo sešu kalendāro gadu olīveļļas eksporta (muitas) apjoms, kas atbilst p1 aprēķināšanai vērā ņemtajiem pēdējiem olīvu ražas gadiem, |
| p2 | : | vidējais pēdējo sešu olīvu ražas gadu galda olīvu produkcijas apjoms, kas pārrēķināts olīveļļas ekvivalentā, izmantojot konversijas koeficientu 16 %, |
| e2 | : | vidējais pēdējo sešu kalendāro gadu galda olīvu eksporta (muitas) apjoms, kas atbilst p2 aprēķināšanai vērā ņemtajiem pēdējiem olīvu ražas gadiem un pārrēķināts olīveļļas ekvivalentā, izmantojot konversijas koeficientu 16 %. |

q

:

sākotnējā informācija, kas izmantota, lai proporcionāli aprēķinātu līdzdalības daļas,

p1

:

vidējais pēdējo sešu olīvu ražas gadu olīveļļas produkcijas apjoms,

e1

:

vidējais pēdējo sešu kalendāro gadu olīveļļas eksporta (muitas) apjoms, kas atbilst p1 aprēķināšanai vērā ņemtajiem pēdējiem olīvu ražas gadiem,

p2

:

vidējais pēdējo sešu olīvu ražas gadu galda olīvu produkcijas apjoms, kas pārrēķināts olīveļļas ekvivalentā, izmantojot konversijas koeficientu 16 %,

e2

:

vidējais pēdējo sešu kalendāro gadu galda olīvu eksporta (muitas) apjoms, kas atbilst p2 aprēķināšanai vērā ņemtajiem pēdējiem olīvu ražas gadiem un pārrēķināts olīveļļas ekvivalentā, izmantojot konversijas koeficientu 16 %.

2.   Tomēr nevienam dalībniekam nevar būt mazāk par piecām līdzdalības daļām. Šajā nolūkā, ja aprēķinu rezultātā, pamatojoties uz 1. punktā noteikto, kāds atsevišķs dalībnieks iegūtu mazāk par 5 līdzdalības daļām, šā dalībnieka līdzdalības daļu skaits tiek palielināts līdz piecām, un pārējo dalībnieku līdzdalības daļu skaits tiek proporcionāli samazināts.

3.   Dalībnieku padome saskaņā ar šo pantu aprēķinātās līdzdalības daļas apstiprina savā ikgadējā sesijā. Šāds sadalījums ir spēkā nākamajā gadā.

4.   Sākotnējās līdzdalības daļas ir ietvertas šā nolīguma A pielikumā. Tās ir noteiktas, pamatojoties uz šā panta 1. un 2. punktu, ņemot vērā vidējos datus par pēdējiem sešiem olīvu ražas gadiem un kalendārajiem gadiem, par kuriem ir pieejami galīgie dati. Katru gadu Dalībnieku padome saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu atbilstīgi izmaina līdzdalības daļas.

9. pants

Dalībnieku padomes lēmumi

1.   Ja vien šajā nolīgumā nav noteikts citādi, Dalībnieku padomes lēmumus priekšsēdētāja noteiktajā laikā dalībnieki pieņem vienprātīgi. Šis laiks nedrīkst pārsniegt tās Dalībnieku padomes sesijas ilgumu, kurā ir iesniegts lēmuma projekts.

Ja šajā laikā vienprātīgs lēmums nav pieņemts, dalībnieki balso par lēmuma pieņemšanu.

2.   Jebkurš lēmums uzskatāms par pieņemtu, ja par to balso vismaz 50 % no dalībniekiem, kuriem kopā ir 82 % no līdzdalības daļām.

3.   Dalībnieku padome var pieņemt lēmumus sarakstes ceļā starp priekšsēdētāju un dalībniekiem, nenoturot sesiju, ar noteikumu, ka neviens no dalībniekiem neiebilst pret šādu kārtību.

Šīs konsultāciju procedūras izmantošanas noteikumus Dalībnieku padome nosaka savā reglamentā.

Izpildsekretariāts, cik ātri vien iespējams, paziņo visiem dalībniekiem par jebkādiem šādā veidā pieņemtiem lēmumiem un iekļauj tos Dalībnieku padomes nākamās sesijas noslēguma ziņojumā.

III Iedaļa

Priekšsēdētājs un vicepriekšēdētājs

10. pants

Priekšsēdētājs un vicepriekšsēdētājs

1.   Dalībnieku padome no dalībnieku delegāciju vidus ievēl priekšsēdētāju. Ja priekšsēdētājs ir delegācijas vadītājs, viņa tiesības piedalīties Dalībnieku padomes lēmumu pieņemšanā izmanto cits viņa delegācijas dalībnieks.

Neskarot šajā nolīgumā vai saskaņā ar to izpilddirektoram piešķirtās tiesības vai funkcijas, priekšsēdētājs izmanto šajā nolīgumā vai saskaņā ar to noteiktās tiesības vai funkcijas, kas precizētas reglamentā. Priekšsēdētājs turklāt likumīgi pārstāv Starptautisko olīvu padomi un vada Dalībnieku padomes sesijas.

2.   Dalībnieku padome no dalībnieku delegāciju vidus ievēl arī priekšsēdētāja vietnieku. Gadījumā, ja priekšsēdētāja vietnieks ir delegācijas vadītājs, priekšsēdētāja vietniekam ir tiesības piedalīties Dalībnieku padomes lēmumu pieņemšanā, izņemot, ja viņš darbojas kā priekšsēdētājs, un šādā gadījumā viņš deleģē šīs tiesības citam savas delegācijas dalībniekam.

Priekšsēdētāja vietnieks aizvieto priekšsēdētāju viņa prombūtnes laikā.

3.   Priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks nesaņem nekādu atalgojumu.

4.   Gan priekšsēdētāja, gan priekšsēdētāja vietnieka īslaicīgas prombūtnes gadījumā vai viena vai abu pastāvīgā prombūtnē Dalībnieku padome uz laiku vai pastāvīgi pēc vajadzības ievēl jaunas amatpersonas no dalībnieku delegāciju vidus.

IV Iedaļa

Komitejas un apakškomitejas

11. pants

Finanšu komiteja

1.   Dalībnieku padome izveido Finanšu komiteju, kuras sastāvā ir pa vienam katra dalībnieka pārstāvim.

2.   Finanšu komiteja ir atbildīga par Starptautiskās olīvu padomes finanšu kontroli un par šā nolīguma IV nodaļas piemērošanas kontroli.

Šajā kontekstā tā atbild par izpildsekretariāta piedāvāto Starptautiskās olīvu padomes ikgadējo budžeta projektu analīzi un izpēti. Dalībnieku padomei apstiprināšanai tiek iesniegti tikai Finanšu komitejā izskatīti budžeta projekti.

Finanšu komiteja saskaņā ar 18. pantu ir atbildīga arī par Starptautiskās olīvu padomes finanšu pārskatu pārbaudi.

Finanšu komiteja katru gadu Dalībnieku padomei tās ikgadējā sesijā iesniedz apstiprināšanai iepriekšējā finanšu gada pārskatu kopā ar visiem citiem novērtējumiem, kas attiecas uz finanšu lietām.

3.   Sīki izstrādātu šā panta piemērošanas kārtību Dalībnieku padome nosaka un pieņem savā reglamentā.

12. pants

Citas komitejas un apakškomitejas

1.   Dalībnieku padome var izveidot tādas komitejas un apakškomitejas, kādas tā uzskata par lietderīgām, lai pildītu savas funkcijas saskaņā ar šo nolīgumu.

2.   Sīki izstrādātu šā noteikuma piemērošanas kārtību Dalībnieku padome nosaka un pieņem savā reglamentā. Šī kārtība:

| a) | nodrošina taisnīgu komiteju vadītāju vietu sadali starp dažādiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

a)

nodrošina taisnīgu komiteju vadītāju vietu sadali starp dažādiem dalībniekiem;

| b) | nosaka noteikumus, kas reglamentē novērotāju piedalīšanos tās komiteju un apakškomiteju sēdēs. |
| --- | --- |

b)

nosaka noteikumus, kas reglamentē novērotāju piedalīšanos tās komiteju un apakškomiteju sēdēs.

V Iedaļa

Izpildsekretariāts

13. pants

Izpildsekretariāts

1.   Starptautiskajai olīvu padomei ir izpildsekretariāts, ko veido izpilddirektors, augstākās amatpersonas un tāds personāls, kāds vajadzīgs, lai veiktu no šā nolīguma izrietošos uzdevumus. Izpilddirektora un augstāko amatpersonu iecelšana darbā ir noteikta Dalībnieku padomes pieņemtajā reglamentā.

2.   Dalībnieku padome ieceļ izpilddirektoru un augstākās amatpersonas, pamatojoties uz proporcionālu sadalījumu starp dalībniekiem un ģeogrāfiskās piederības līdzsvara principu.

Dalībnieku padome nosaka iecelšanas nosacījumus, ņemot vērā līdzīgās starpvaldības organizācijās atbilstīgām amatpersonām piemērojamos nosacījumus. Tie ir aprakstīti reglamentā.

3.   Izpilddirektors ir Starptautiskās olīvu padomes galvenā administratīvā amatpersona. Izpilddirektors pilda savus pienākumus un kopā ar augstākajām amatpersonām uz koleģiāliem pamatiem pieņem vadošus lēmumus.

4.   Izpilddirektors ieceļ darbiniekus saskaņā ar nolikumu par personālu.

5.   Izpilddirektors, augstākās amatpersonas un citi darbinieki nedrīkst veikt nekādu peļņu nesošu darbību nevienā no olīvu audzēšanas un olīvu produktu ražošanas dažādajām nozarēm.

6.   Izpilddirektors, augstākās amatpersonas un personāls ne no viena dalībnieka vai jebkādas ārpus Starptautiskās olīvu padomes pastāvošas iestādes nedrīkst lūgt vai saņemt norādījumus attiecībā uz viņu pienākumiem saistībā ar šo nolīgumu. Viņi atturas no jebkādas rīcības, kas varētu mest ēnu uz viņu kā starptautisku amatpersonu stāvokli, kas ir atbildīgi tikai Dalībnieku padomei. Dalībnieki respektē izpilddirektora, augstāko amatpersonu un personāla pienākumu īpašo starptautisko raksturu un izvairās tos ietekmēt sakarā ar viņu pienākumu pildīšanu.

VI Iedaļa

Sadarbība un attiecības ar citām organizācijām

14. pants

Sadarbība ar citām organizācijām

1.   Starptautiskā olīvu padome veic dažādus atbilstīgus pasākumus, lai konsultētos vai sadarbotos ar Apvienoto Nāciju organizāciju un tās institūcijām, proti, Apvienoto Nāciju organizācijas Tirdzniecības un Attīstības konferenci (UNCTAD); Apvienoto Nāciju organizācijas Attīstības programmu (UNDP), Pasaules Veselības organizāciju (WHO), Apvienoto Nāciju organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju (FAO), Apvienoto FAO/WHO Codex Alimentarius komisijas programmu, Starptautisko Darba organizāciju (ILO), Apvienoto Nāciju organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizāciju (UNESCO) un citām specializētajām Apvienoto Nāciju organizācijas aģentūrām, kā arī ar tādām starpvaldību, valdību un nevalstiskām organizācijām, kuras olīvu nozarei varētu būt noderīgas un kuras ir atsaucīgas, nodrošinot līdzekļus, lai visu dalībnieku labā atbalstītu Starptautiskās olīvu padomes pasākumus.

2.   Starptautiskā olīvu padome nodibina attiecības un vajadzības gadījumā izstrādā īpašus sadarbības nolīgumus ar starptautiskām vai reģionālām organizācijām, vai finanšu institūcijām, jo īpaši ar Kopējo izejmateriālu fondu.

Jebkurš sadarbības nolīgums, kas noslēgts starp Starptautisko olīvu padomi un iepriekšminētajām starptautiskajām organizācijām vai institūcijām, saņem iepriekšēju Dalībnieku padomes apstiprinājumu.

Attiecībā uz jebkura projekta īstenošanu saskaņā ar šo pantu Starptautiskā olīvu padome savā starptautiskas preču institūcijas statusā nedrīkst uzņemties nekādas finansiālas saistības par atsevišķu dalībnieku vai citu organizāciju izsniegtajām garantijām. Neviena dalībnieka dalība Starptautiskajā olīvu padomē nevar būt par pamatu tās atbildībai par saistībām, kas izriet no jebkura cita dalībnieka vai organizācijas naudas aizņēmuma vai aizdevuma, kas saistīti ar šādiem projektiem.

3.   Starptautiskā olīvu padome, ja nepieciešams, pastāvīgi informē UNCTAD par saviem pasākumiem un darba programmām, ņemot vērā UNCTAD īpašo lomu starptautiskajā preču tirdzniecībā.

OTRĀ DAĻA

FINANŠU NOTEIKUMI

IV NODAĻA

Starptautiskās olīvu padomes budžeti

15. pants

Starptautiskās olīvu padomes budžeti

1.   Lai sasniegtu šā nolīguma I nodaļā noteiktos vispārīgos mērķus, Dalībnieku padome pieņem šādus ikgadējos budžetus:

| — | administratīvo budžetu, |
| --- | --- |

—

administratīvo budžetu,

| — | tehniskās sadarbības budžetu, |
| --- | --- |

—

tehniskās sadarbības budžetu,

| — | veicināšanas budžetu. |
| --- | --- |

—

veicināšanas budžetu.

2.   Administratīvais budžets tiek finansēts no dalībnieku iemaksām un jebkādiem citiem līdzīgi radītiem ieņēmumiem. Katra dalībnieka ieguldījuma apjoms tiek noteikts proporcionāli tā līdzdalības daļai, kas noteikta saskaņā ar šā nolīguma 8. pantu.

3.   Tehniskās sadarbības budžets tiek finansēts no:

| a) | katra dalībnieka ieguldījuma summas, kas tiek noteikta proporcionāli tā līdzdalības daļai, kura noteikta saskaņā ar šā nolīguma 8. pantu; |
| --- | --- |

a)

katra dalībnieka ieguldījuma summas, kas tiek noteikta proporcionāli tā līdzdalības daļai, kura noteikta saskaņā ar šā nolīguma 8. pantu;

| b) | subsīdijām, dalībnieku brīvprātīgiem ziedojumiem, kas tiek pārvaldīti saskaņā ar nolīgumā starp Starptautisko olīvu padomi un dalībnieku – dāvinātāju ietvertajiem noteikumiem, un dāvinājumiem; un |
| --- | --- |

b)

subsīdijām, dalībnieku brīvprātīgiem ziedojumiem, kas tiek pārvaldīti saskaņā ar nolīgumā starp Starptautisko olīvu padomi un dalībnieku – dāvinātāju ietvertajiem noteikumiem, un dāvinājumiem; un

| c) | jebkādiem citiem saistītiem ieņēmumiem. |
| --- | --- |

c)

jebkādiem citiem saistītiem ieņēmumiem.

4.   Veicināšanas budžets tiek finansēts no:

| a) | katra dalībnieka ieguldījuma summas, kas tiek noteikta proporcionāli tā līdzdalības daļai, kura noteikta saskaņā ar šā nolīguma 8. pantu; |
| --- | --- |

a)

katra dalībnieka ieguldījuma summas, kas tiek noteikta proporcionāli tā līdzdalības daļai, kura noteikta saskaņā ar šā nolīguma 8. pantu;

| b) | dalībnieku brīvprātīgiem ziedojumiem, kas tiek pārvaldīti saskaņā ar nolīgumā starp Starptautisko olīvu padomi un dalībnieku – dāvinātāju ietvertajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

dalībnieku brīvprātīgiem ziedojumiem, kas tiek pārvaldīti saskaņā ar nolīgumā starp Starptautisko olīvu padomi un dalībnieku – dāvinātāju ietvertajiem noteikumiem;

| c) | ziedojumiem no valdībām un/vai citiem avotiem; |
| --- | --- |

c)

ziedojumiem no valdībām un/vai citiem avotiem;

| d) | jebkādiem citiem saistītiem ieņēmumiem. |
| --- | --- |

d)

jebkādiem citiem saistītiem ieņēmumiem.

5.   Starptautiskā olīvu padome var saņemt arī cita veida papildu ieguldījumus, ietverot pakalpojumus, zinātnisko un tehnisko aprīkojumu un/vai personālu, kas varētu būt atbilstīgs apstiprināto programmu prasībām.

Papildus Starptautiskā olīvu padome saistībā ar starptautiskās sadarbības attīstību cenšas sagādāt tādu būtisku finansiālu un/vai tehnisku palīdzību, kāda, vai nu finanšu, vai citā veidā, varētu būt iegūstama no kompetentām starptautiskām, reģionālām vai valsts organizācijām.

Iepriekšminētos ieguldījumus Dalībnieku padome piešķir vai nu tehniskās sadarbības budžetam, vai veicināšanas budžetam, vai abiem budžetiem.

6.   Administratīvā budžeta, tehniskās sadarbības budžeta un veicināšanas budžeta līdzekļus, kas nav izlietoti viena kalendāra gada laikā, var pārnest uz nākamajiem kalendārajiem gadiem kā attiecīgo budžetu avansa finansējumu, kas turklāt tiek sadalīti atbilstīgi katra dalībnieka līdzdalības daļām attiecīgajā kalendārajā gadā.

Šādus līdzekļus nekādos apstākļos nedrīkst pārcelt uz citiem budžetiem, ja vien Dalībnieku padome nav lēmusi citādi.

16. pants

Administratīvie līdzekļi

Papildus 15. pantā minētajiem budžetiem Starptautiskā olīvu padome var piešķirt līdzekļus administratīviem mērķiem, kas paredzēti tās reglamentā.

17. pants

Dalības maksas iemaksas

1.   Dalībnieku padome katru gadu savā ikgadējā sesijā nosaka iemaksu apjomu, ko nākamajā kalendārajā gadā maksā katrs dalībnieks un ko aprēķina, pamatojoties uz katram dalībniekam atbilstīgo līdzdalības daļu skaitu, kas noteikts saskaņā ar 8. pantu.

2.   Katra tāda dalībnieka sākotnējos apstākļus, kas pēc šā nolīguma stāšanās spēkā kļūst par tā pusi, novērtē Dalībnieku padome. Jaunā dalībnieka iemaksas aprēķina, pamatojoties uz dalībniekiem noteiktajām līdzdalības daļām un attiecīgā gada atlikušo daļu jaunā dalībnieka pievienošanās dienā, bet novērtējumus, kas šim kalendārajam gadam veikti attiecībā uz citiem dalībniekiem, negroza.

3.   Maksājumu termiņš 15. pantā noteiktajām iemaksām sākas tā kalendāra gada pirmajā dienā, kuram tās ir aprēķinātas. Tās tiek noteiktas euro un ir maksājamas šajā valūtā vai līdzvērtīgā apjomā jebkurā brīvi konvertējamā valūtā.

4.   Lai Starptautiskajai olīvu padomei dotu iespēju normāli darboties un ļautu īstenot attiecīgajā kalendārajā gadā plānotos pasākumus, Dalībnieku padome kalendārā gada sākumā prasa, lai dalībnieki, cik ātri iespējams, veiktu savas iemaksas.

Ja dalībnieks sešu mēnešu laikā kopš kalendārā gada sākuma neveic iemaksu, Dalībnieku padome to lūdz veikt maksājumu nākamo trīs mēnešu laikā. Ja šie divi pēdējie termiņi netiek ievēroti, kārtējā sesijā uz to tiek vērsta Dalībnieku padomes uzmanība. Dalībnieka, kurš nokavējis maksājumu, tiesības piedalīties Dalībnieku padomes lēmumu pieņemšanā un ieņemt vēlētu amatu Dalībnieku padomē, tās komitejās un apakškomitejās tiek automātiski atceltas līdz dienai, kad iemaksa ir pilnībā veikta. Pēc dalībnieka, kurš ir nokavējis maksājumu, uzklausīšanas Dalībnieku padome pieņem jebkādu citu atbilstīgu lēmumu, kas tiek piemērots.

5.   Dalībnieku padomes lēmums nevar atbrīvot dalībnieku no finansiālajām saistībām, kas izriet no šā nolīguma.

18. pants

Finanšu kontrole

1.   Starptautiskās olīvu padomes finanšu kontroli saskaņā ar 11. pantu veic Finanšu komiteja.

2.   Starptautiskās olīvu padomes finanšu pārskati par iepriekšējo kalendāro gadu, ko apstiprinājis neatkarīgs auditors, tiek iesniegti Finanšu komitejai, kas pēc pārskatu analīzes iesniedz tos Dalībnieku padomei tās ikgadējā sesijā apstiprināšanai un publicēšanai.

Dalībnieku padome ieceļ neatkarīgu auditoru, rīkojot konkursu, kurā piedalās vismaz trīs attiecīgi specializējušās firmas.

Neatkarīgais auditors nevar tikt iecelts ilgāk kā uz trim gadiem.

Firmu, kas izvēlēta, lai veiktu auditu attiecībā uz Starptautiskās olīvu padomes pārskatu, šā nolīguma spēkā esamības laikā nākamo deviņu gadu laikposmā nevar izvēlēties par auditoru atkārtoti.

3.   Dalībnieku padome turklāt savā ikgadējā sesijā pārbauda un apstiprina ziņojumu par:

| — | Starptautiskās olīvu padomes naudas līdzekļu, aktīvu un skaidras naudas pārvaldības pārbaudi, |
| --- | --- |

—

Starptautiskās olīvu padomes naudas līdzekļu, aktīvu un skaidras naudas pārvaldības pārbaudi,

| — | finanšu darījumu pareizību un to atbilstību spēkā esošajām normatīvajiem aktiem un budžeta piešķīrumiem. |
| --- | --- |

—

finanšu darījumu pareizību un to atbilstību spēkā esošajām normatīvajiem aktiem un budžeta piešķīrumiem.

19. pants

Likvidācija

1.   Dalībnieku padome, ja tā tiek atlaista, vispirms veic 47. panta 5. punktā noteiktos pasākumus.

2.   Šā nolīguma termiņam beidzoties, ja tas netiek pagarināts, paildzināts vai atjaunots, Starptautiskās olīvu padomes aktīvi un jebkādi neizmantotie 16. pantā minētie naudas līdzekļi, kā arī 15. pantā minēto budžetu neizmantotie naudas līdzekļi tiek atmaksāti dalībniekiem proporcionāli to tajā brīdī spēkā esošajam līdzdalības daļu kopskaitam. Brīvprātīgie ziedojumi, kas minēti 15. panta 4.b punktā un 15. panta 5.b punktā, un dāvinājumi, kas minēti 15. panta 5.c punktā, tiek atmaksāti attiecīgajam dalībniekiem vai dāvinātājiem.

TREŠĀ DAĻA

EKONOMISKIE UN STANDARTIZĀCIJAS NOTEIKUMI

V NODAĻA

Olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvu nosaukumi un definīcijas – Ģeogrāfiskās norādes

20. pants

Nosaukuma “olīveļļa” izmantošana

1.   Nosaukumu “olīveļļa” lieto tikai attiecībā uz eļļu, kas iegūta vienīgi no olīvām, izslēdzot eļļu, kas iegūta ar šķīdināšanas vai pāresterifikācijas procesiem un jebkādu maisījumu ar cita veida eļļām.

2.   Nosaukumu “olīveļļa” vienu pašu nekādā gadījumā nevar lietot attiecībā uz olīvu izspaidu eļļām.

3.   Dalībnieki apņemas aizliegt savā iekšējā un starptautiskajā tirdzniecībā jebkādu šim pantam neatbilstīgu nosaukuma “olīveļļa” lietošanu vienu pašu vai kombinācijā ar citiem vārdiem.

21. pants

Olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvu nosaukumi un definīcijas

1.   B pielikumā ir aprakstītas šādas dažādu kategoriju atšķirīgu olīveļļu un olīvu izspaidu eļļu definīcijas.

| I. | Olīveļļa:






  A. | neapstrādātas olīveļļas:






  a) | neapstrādātas olīveļļas, kas derīgas patērēšanai tādas, kādas tās ir:






  i) | neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

I.

Olīveļļa:

A.

neapstrādātas olīveļļas:

a)

neapstrādātas olīveļļas, kas derīgas patērēšanai tādas, kādas tās ir:

i)

neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa,

| ii) | neapstrādāta olīveļļa, |
| --- | --- |

ii)

neapstrādāta olīveļļa,

| iii) | neapstrādāta parastā olīveļļa; |
| --- | --- |

iii)

neapstrādāta parastā olīveļļa;

| b) | neapstrādātas olīveļļas, kas nav derīgas patērēšanai tādas, kādas tās ir:
  neapstrādāta lampantes olīveļļa; |
| --- | --- |

b)

neapstrādātas olīveļļas, kas nav derīgas patērēšanai tādas, kādas tās ir:

neapstrādāta lampantes olīveļļa;

| B. | rafinēta olīveļļa; |
| --- | --- |

B.

rafinēta olīveļļa;

| C. | olīveļļa. |
| --- | --- |

C.

olīveļļa.

| II. | Olīvu izspaidu eļļa:






  A. | nerafinēta olīvu izspaidu eļļa; |
| --- | --- | --- |

II.

Olīvu izspaidu eļļa:

A.

nerafinēta olīvu izspaidu eļļa;

| B. | rafinēta olīvu izspaidu eļļa; |
| --- | --- |

B.

rafinēta olīvu izspaidu eļļa;

| C. | olīvu izspaidu eļļa. |
| --- | --- |

C.

olīvu izspaidu eļļa.

2.   C pielikumā ir aprakstītas šādu galda olīvu veidu definīcijas:

| i) | zaļās olīvas; |
| --- | --- |

i)

zaļās olīvas;

| ii) | mainīgas krāsas olīvas; |
| --- | --- |

ii)

mainīgas krāsas olīvas;

| iii) | melnās olīvas. |
| --- | --- |

iii)

melnās olīvas.

3.   Dalībnieku padome šajā pantā noteiktajās eļļu kategorijās un galda olīvu veidos un B un C pielikumos noteiktajās definīcijās var veikt tādus grozījumus, kādus tā uzskata par vajadzīgiem vai lietderīgiem.

22. pants

Dalībnieku uzdevumi

1.   Starptautiskās olīvu padomes dalībnieki apņemas savā starptautiskajā tirdzniecībā lietot B un C pielikumos noteiktos nosaukumus un veicina to izmantošanu savā starptautiskajā tirdzniecībā.

2.   Dalībnieku padome saskaņā ar 25. panta 3. punktu nosaka kvalitātes kritēriju standartus, kas piemērojami dalībnieku starptautiskajā tirdzniecībā.

3.   Dalībnieki apņemas detalizēti analizēt nosaukumu un ģeogrāfisko norāžu definīcijas, kas var tos ekonomiski interesēt, kā arī minimālos valstu tiesību aktu noteikumus, kādi nepieciešami, lai nodrošinātu, vai kas nodrošina šādu norāžu aizsardzību. Šajā nolūkā Starptautiskā olīvu padome nodrošina līdzekļus, lai izveidotu šādu norāžu savstarpējas atzīšanas sistēmu.

4.   Ģeogrāfiskās norādes, ja tādas dotas, var attiecināt tikai uz neapstrādātām olīveļļām un galda olīvām, kas pieder pie augstākā labuma preču tirdzniecības kategorijas un izgatavotas saskaņā ar attiecīgiem šiem produktiem paredzētiem noteikumiem.

5.   Ģeogrāfiskās norādes var izmantot tikai saskaņā ar izcelsmes valsts tiesību aktu nosacījumiem.

6.   Dalībnieki jo īpaši apņemas izveidot sistēmu ģeogrāfisko norāžu savstarpējai atzīšanai, lai nodrošinātu ar dalībnieku valsts tiesību aktiem aizsargāto ģeogrāfisko norāžu aizsardzību ex officio, un savās teritorijās aizliegt un ierobežot tādu ģeogrāfisko norāžu un olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvu nosaukumu lietošanu starptautiskas tirdzniecības nolūkā, kas ir pretrunā ar šiem principiem.

Šīs saistības attiecas uz visiem uzrakstiem, kas izvietoti uz iepakojumiem, faktūrām, preču pavadzīmēm un tirdzniecības dokumentiem, vai izmantoti reklāmās, un ar olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvu starptautisko mārketingu saistītām preču zīmēm, reģistrētiem nosaukumiem un ilustrācijām, ciktāl šādi uzraksti var radīt maldīgus priekšstatus vai izraisīt neskaidrību par attiecīgo olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu vai galda olīvu izcelsmes vietu vai kvalitāti.

23. pants

Domstarpības un izlīgumi

1.   Domstarpības attiecībā uz ģeogrāfiskajām norādēm, kuras rodas sakarā ar šīs nodaļas noteikumu interpretāciju vai grūtībām to piemērošanā un kuras nav atrisināts tiešās sarunās, izskata Dalībnieku padome.

2.   Dalībnieku padome cenšas panākt izlīgumu pēc tam, kad ir noskaidrots konsultantu grupas viedoklis, kā tas noteikts 37. panta 1. punktā, un pēc konsultācijām ar Pasaules Intelektuālā īpašuma organizāciju, kompetentu profesionālu organizāciju un, ja nepieciešams, ar Starptautisko tirdzniecības kameru un specializētām starptautiskām analītiskās ķīmijas institūcijām. Ja tas nav devis panākumus, un pēc tam, kad Dalībnieku padome ir nolēmusi, ka ir izmantoti visi līdzekļi, lai panāktu vienošanos, strīdā iesaistītajiem dalībniekiem ir tiesības pēdējā instancē griezties pēc palīdzības Starptautiskajā tiesā.

VI NODAĻA

Olīvu produktu tirgu standartizācija

24. pants

Olīveļļas, olīvu izspaidu eļļas un galda olīvu tirgus situācijas un tā attīstības izpēte

1.   Saistībā ar 1. pantā noteiktajiem vispārīgajiem mērķiem un nolūkā dot ieguldījumu olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvu tirgus standartizācijā un lai koriģētu jebkādu ražu nevienmērības vai citu faktoru izraisītu neatbilstību starp starptautisko piedāvājumu un pieprasījumu, dalībnieki Starptautiskajai olīvu padomei dara pieejamu un sniedz visu nepieciešamo informāciju, statistikas datus un dokumentus par olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvām.

2.   Dalībnieku padome, pamatojoties uz katra dalībnieka saskaņā ar 36. pantu sniegto informāciju, jebkādu informāciju, ko Starptautiskajai olīvu padomei paziņojušas valstu, kas nav šā nolīguma puses, valdības un jebkādiem citiem Starptautiskajai olīvu padomei par šo jautājumu pieejamiem atbilstīgiem statistikas materiāliem, savā ikgadējā sesijā veic olīvu produktu uzkrājumu detalizētu izpēti un olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvu vispārējā pieprasījuma un piedāvājuma novērtējumu. Dalībnieku padome, ņemot vērā visu tai pieejamo informāciju, pēta tirgus situāciju un veic visu olīvu produktu piedāvājuma un pieprasījuma vispārīgu novērtējumu, un var ierosināt dalībniekiem veikt tādus pasākumus, kādus tā uzskata par vēlamiem.

25. pants

Olīvu produktu tirgus standartizācija

1.   Starptautiskā olīvu padome organizē pētījumus nolūkā dot ieteikumus dalībniekiem, kā sasniegt līdzsvaru starp ražošanu un patēriņu un, vispārīgāk, kā ilgtermiņā, piemērojot atbilstīgus pasākumus, standartizēt olīvu produktu tirgu.

2.   Šādas standartizācijas nolūkā Starptautiskā olīvu padome organizē arī pētījumus, lai dalībniekiem ieteiktu piemērotus problēmu, kas var rasties sakarā ar olīveļļas, olīvu izspaidu eļļas un galda olīvu starptautiskā tirgus attīstību, risinājumus, izmantojot atbilstīgus pasākumus, ņemot vērā tirgus nelīdzsvarotību, ko rada ražošanas svārstības vai citi iemesli.

3.   Starptautiskā olīvu padome pēta veidus un līdzekļus, kā nodrošināt starptautiskās tirdzniecības paplašināšanos un palielināt olīveļļas un galda olīvu patēriņu. Jo īpaši tā sniedz dalībniekiem attiecīgus ieteikumus saistībā ar:

| a) | standarta starptautisko līgumu ieviešanu un izmantošanu darījumos ar olīveļļām, olīvu izspaidu eļļām un galda olīvām; |
| --- | --- |

a)

standarta starptautisko līgumu ieviešanu un izmantošanu darījumos ar olīveļļām, olīvu izspaidu eļļām un galda olīvām;

| b) | starptautisku strīdu noregulēšanu un arbitrāžas iestāžu izveidošanu un darbību, lai risinātu jebkādus strīdus, kas attiecas uz darījumiem ar olīveļļām, olīvu izspaidu eļļām un galda olīvām; |
| --- | --- |

b)

starptautisku strīdu noregulēšanu un arbitrāžas iestāžu izveidošanu un darbību, lai risinātu jebkādus strīdus, kas attiecas uz darījumiem ar olīveļļām, olīvu izspaidu eļļām un galda olīvām;

| c) | standartu piemērošanu attiecībā uz olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvu fiziskajām, ķīmiskajām un organoleptiskajām īpašībām; |
| --- | --- |

c)

standartu piemērošanu attiecībā uz olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvu fiziskajām, ķīmiskajām un organoleptiskajām īpašībām;

| d) | vienotu analīzes metožu ieviešanu. |
| --- | --- |

d)

vienotu analīzes metožu ieviešanu.

4.   Starptautiskā olīvu padome izmanto jebkādus līdzekļus, ko tā uzskata par lietderīgiem, lai starptautiskā līmenī ierobežotu negodīgu konkurenci, tostarp tādu valstu, kas nav šā nolīguma puses, vai personu, kas ir šādu valstu pilsoņi, konkurences cīņu.

CETURTĀ DAĻA

TEHNISKIE NOTEIKUMI

VII NODAĻA

Tehniskā sadarbība olīvu nozarē

26. pants

Programmas un pasākumi

1.   Lai sasniegtu 1. pantā noteiktos vispārīgos mērķus attiecībā uz tehnisko sadarbību sakarā ar olīvām un olīvu produktiem, Starptautiskā olīvu padome ar Dalībnieku padomes starpniecību plāno, veicina un izstrādā ar šo sadarbību saistītas pasākumu programmas.

2.   Šāda tehniskā sadarbība ietver olīvu audzēšanas, olīveļļas iegūšanas un galda olīvu nozares.

3.   Lai veicinātu šādu sadarbību, Starptautiskā olīvu padome var veikt tiešus pasākumus.

4.   Lai īstenotu daļu vai visus šīs nodaļas noteikumus, Starptautiskā olīvu padome var nolemt iesaistīt sadarbībā valsts vai starptautiskas, valsts vai privātas institūcijas un/vai uzņēmumus. Budžeta robežās tā var arī piešķirt finansiālu palīdzību iepriekšminētajām institūcijām un/vai uzņēmumiem.

27. pants

Pētniecība un izstrāde

1.   Starptautiskā olīvu padome ar Dalībnieku padomes starpniecību izskata visus pētniecības un izstrādes projektu priekšlikumus, par kuriem dalībniekiem ir kopīga interese, un šajā jomā veic tādus pasākumus, kādi ir lietderīgi.

2.   Starptautiskā olīvu padome var iesaistīt sadarbībā specializētus pētniecības institūtus, laboratorijas un centrus, lai dalībnieku labā ieviestu, pārbaudītu, izmantotu un izplatītu šādu pētniecības un izstrādes programmu pētījumu rezultātus.

3.   Starptautiskā olīvu padome organizē nepieciešamos pētījumus par ekonomisko atdevi, ko var sagaidīt no pētījumu un attīstības programmu rezultātu izmantošanas.

28. pants

Apmācība un īpašie pasākumi

1.   Starptautiskā olīvu padome ar Dalībnieku padomes starpniecību veic visus nepieciešamos pasākumus, lai dažādos līmeņos organizētu kvalifikācijas celšanas un apmācību kursus olīvu nozares tehniskajiem speciālistiem, jo īpaši no dalībniekiem, kas ir jaunattīstības valstis.

2.   Starptautiskā olīvu padome veicina dalībnieku, kuriem ir augsti attīstītas olīvu audzēšanas, olīveļļas iegūšanas un galda olīvu pārstrādes metodes, tehnoloģiju nodošanu dalībniekiem, kas ir jaunattīstības valstis.

3.   Starptautiskā olīvu padome sekmē jebkādu tehnisko sadarbību, dodot iespēju dalībniekiem, kuriem vajadzīgi šādi pakalpojumi, izmantot konsultantus un ekspertus.

4.   Starptautiskā olīvu padome sekmē dalībnieku delegāciju un ekspertu piedalīšanos tās vispārīgajās vai zinātniski tehniskajās sanāksmēs.

5.   Dalībnieku padome jo īpaši:

| a) | īsteno īpašus pētījumus un pasākumus; |
| --- | --- |

a)

īsteno īpašus pētījumus un pasākumus;

| b) | sasauc starptautiskus seminārus un sanāksmes vai veicina to organizēšanu; |
| --- | --- |

b)

sasauc starptautiskus seminārus un sanāksmes vai veicina to organizēšanu;

| c) | apkopo tehnisko informāciju un izsūta to visiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

c)

apkopo tehnisko informāciju un izsūta to visiem dalībniekiem;

| d) | veicina ar tehnisko sadarbību saistīto pasākumu koordināciju starp dalībniekiem olīvu audzēšanas, olīveļļas iegūšanas un galda olīvu nozarē, ietverot rīcību, kas saistīta ar starpreģionālo vai reģionālo plānošanu; |
| --- | --- |

d)

veicina ar tehnisko sadarbību saistīto pasākumu koordināciju starp dalībniekiem olīvu audzēšanas, olīveļļas iegūšanas un galda olīvu nozarē, ietverot rīcību, kas saistīta ar starpreģionālo vai reģionālo plānošanu;

| e) | veicina tādu divpusēju vai daudzpusēju sadarbību, kas var palīdzēt Starptautiskajai olīvu padomei sasniegt šā nolīguma mērķus. |
| --- | --- |

e)

veicina tādu divpusēju vai daudzpusēju sadarbību, kas var palīdzēt Starptautiskajai olīvu padomei sasniegt šā nolīguma mērķus.

VIII NODAĻA

Citi pasākumi

29. pants

Citi pasākumi

Starptautiskā olīvu padome:

| a) | veicina un koordinē atbilstīgu izpēti un pētījumus par olīveļļas un galda olīvu bioloģisko vērtību, īpašu uzsverot to uzturvērtību un citas būtiskas īpašības; |
| --- | --- |

a)

veicina un koordinē atbilstīgu izpēti un pētījumus par olīveļļas un galda olīvu bioloģisko vērtību, īpašu uzsverot to uzturvērtību un citas būtiskas īpašības;

| b) | kopā ar speciālistu organizācijām izstrādā ar olīvām saistīto terminoloģiju, olīvu produktus aptverošus standartus un attiecīgas analīžu metodes, kā arī citus standartus, kas saistīti ar olīvu nozari; |
| --- | --- |

b)

kopā ar speciālistu organizācijām izstrādā ar olīvām saistīto terminoloģiju, olīvu produktus aptverošus standartus un attiecīgas analīžu metodes, kā arī citus standartus, kas saistīti ar olīvu nozari;

| c) | veic jebkādus piemērotus pasākumus, lai sagatavotu kopsavilkumu par taisnīgu tirdzniecības praksi olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvām starptautiskajā tirdzniecībā. |
| --- | --- |

c)

veic jebkādus piemērotus pasākumus, lai sagatavotu kopsavilkumu par taisnīgu tirdzniecības praksi olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvām starptautiskajā tirdzniecībā.

PIEKTĀ DAĻA

VEICINĀŠANAS NOTEIKUMI

IX NODAĻA

Vispasaules olīveļļas un galda olīvu patēriņa veicināšana

30. pants

Olīveļļas un galda olīvu patēriņa veicināšanas programmas

1.   Dalībnieki apņemas kopīgi veikt vispārīgus veicināšanas pasākumus, lai palielinātu olīveļļas un galda olīvu vispasaules patēriņu, izmantojot attiecīgi B un C pielikumos definēto pārtikā lietojamo olīveļļu un galda olīvu nosaukumus.

2.   Šie pasākumi notiek izglītojošu un informatīvu kampaņu veidā, kurās tiek apskatītas olīveļļu un galda olīvu organoleptiskās un ķīmiskās īpašības, kā arī to uzturvērtības, ārstnieciskās un citas īpašības.

3.   Veicināšanas kampaņas ir vērstas uz patērētāju informēšanu par olīveļļu un galda olīvu nosaukumiem, izcelsmes vietām un avotiem, nodrošinot, ka neviena īpašība, izcelsmes vieta vai avots netiek reklamēts vai izcelts kā pārāks par citiem.

4.   Par atbilstīgi šim pantam organizējamām veicināšanas programmām lemj Dalībnieku padome, ņemot vērā tai pieejamos resursus. Priekšroka tiek dota pasākumiem visvairāk patērējošās valstīs un tajās, kur olīveļļas un galda olīvu patēriņš, iespējams, pieaugs.

5.   Veicināšanas budžeta resursi tiek izmantoti, ņemot vērā šādus kritērijus:

| a) | patēriņa apjoms un pastāvošo tirgu attīstības iespējas; |
| --- | --- |

a)

patēriņa apjoms un pastāvošo tirgu attīstības iespējas;

| b) | jauna noieta radīšana olīveļļai un galda olīvām; |
| --- | --- |

b)

jauna noieta radīšana olīveļļai un galda olīvām;

| c) | no veicināšanas izdevumiem sagaidāmā atdeve. |
| --- | --- |

c)

no veicināšanas izdevumiem sagaidāmā atdeve.

6.   Dalībnieku padome pārvalda visus kopīgiem veicināšanas mērķiem piešķirtos līdzekļus. Kā pielikumu budžetam saistībā ar šo veicināšanu tā sagatavo ikgadēju prognozi par ieņēmumiem un izdevumiem.

7.   Gadījumā, ja dalībnieks, organizācija vai persona nodrošina brīvprātīgu ziedojumu veicināšanas pasākuma izpildei, Dalībnieku padome apstiprina procedūras, kas reglamentē šādu resursu izmantošanu saskaņā ar īpašu vienošanos starp Starptautisko olīvu padomi un dāvinātāju.

8.   Starptautiskā olīvu padome ir atbildīga par veicināšanas programmu tehnisko izpildi, kuru var uzticēt arī saskaņā ar reglamentu izraudzītām specializētām institūcijām.

31. pants

Starptautiskās olīvu padomes starptautisko garantiju apzīmējums

Dalībnieku padome var pieņemt noteikumus par starptautiskās kvalitātes garantijas apzīmējuma lietošanu, kas nodrošina atbilstību Starptautiskās olīvu padomes starptautiskajiem standartiem.

SESTĀ DAĻA

CITI NOTEIKUMI

X NODAĻA

Dažādas saistības

32. pants

Vispārīgās saistības

Dalībnieki apņemas nepieņemt nekādus pasākumus, kas ir pretrunā ar viņu saistībām saskaņā ar šo nolīgumu vai 1. pantā noteiktajiem vispārīgajiem mērķiem.

33. pants

Dalībnieku finansiālās saistības

Saskaņā ar vispārīgiem tiesiskiem principiem katra dalībnieka finansiālā atbildība pret Starptautisko olīvu padomi un citiem dalībniekiem aprobežojas ar tās saistībām saskaņā ar 15. pantu attiecībā uz iemaksām budžetos, kas minētas tajā pašā pantā un, vajadzības gadījumā, saskaņā ar 16. pantu attiecībā uz administratīvajiem līdzekļiem.

34. pants

Vides un ekoloģiskie aspekti

Dalībnieki visos olīvu un olīveļļas ražošanas posmos pievērš pienācīgu uzmanību vides un ekoloģiskajiem aspektiem un uzņemas ieviest tādus pasākumus, kādus Dalībnieku padome varētu uzskatīt par vajadzīgiem, lai veiktu uzlabojumus vai atrisinātu jebkādas problēmas, ar kurām jāsaskaras šajā jomā.

35. pants

Starptautiskās tirdzniecības un patēriņa veicināšana

Dalībnieki apņemas pieņemt visus atbilstīgos pasākumus, lai sekmētu tirdzniecību, veicinātu olīveļļu un galda olīvu patēriņu un nodrošinātu pienācīgu šo produktu starptautiskās tirdzniecības attīstību. Šajā nolūkā tie apņemas ievērot principus, noteikumus un pamatnostādnes, kurus tie ir apstiprinājuši pilntiesīgā starptautiskā forumā.

36. pants

Informācija

Dalībnieki apņemas darīt pieejamus un sniegt Starptautiskajai olīvu padomei visus statistikas datus, informāciju un dokumentāciju, kas tai vajadzīga, lai pildītu savas funkcijas saskaņā ar šo nolīgumu, un jo īpaši jebkādu informāciju, ko tā pieprasa, lai noteiktu olīveļļu, olīvu izspaidu eļļu un galda olīvu uzkrājumus un iegūtu zināšanas par dalībnieku valsts politiku attiecībā uz olīvu produktiem.

XI NODAĻA

Domstarpības un pretenzijas

37. pants

Domstarpības un pretenzijas

1.   Jebkuras domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu, kas nav domstarpības saskaņā ar 23. pantu un kas nav atrisinātas sarunu ceļā, pēc jebkura dalībnieka, kas ir domstarpībās iesaistītā puse, prasības tiek nodotas izskatīšanai Dalībnieku padomei, kura, attiecīgajam dalībniekam nepiedaloties, pieņem lēmumu, vajadzības gadījumā pēc tādas konsultantu grupas viedokļa noskaidrošanas, kuras struktūra un darbības kārtība tiek noteikta reglamentā.

2.   Pamatots konsultantu grupas viedoklis tiek iesniegts Dalībnieku padomei, kas pēc visu attiecīgo faktu noskaidrošanas atrisina domstarpības.

3.   Jebkādas pretenzijas par to, ka dalībnieks saskaņā ar šo nolīgumu nav izpildījusi savas saistības, pēc pretenzijas izvirzījušā dalībnieka pieprasījuma tiek nodotas izskatīšanai Dalībnieku padomei, kas pēc konsultēšanās ar ieinteresētajiem dalībniekiem un, vajadzības gadījumā, pēc šā panta 1. punktā minētās konsultantu grupas viedokļa noskaidrošanas, attiecīgajam dalībniekam nepiedaloties, pieņem lēmumu.

4.   Ja Dalībnieku padome konstatē, ka dalībnieks ir pārkāpis šo nolīgumu, tā var pret šo dalībnieku vai nu vērst sankcijas, sākot ar vienkāršu brīdinājumu un līdz dalībnieka tiesību piedalīties Dalībnieku padomes lēmumu pieņemšanā apturēšanai līdz laikam, kad tas ir izpildījis savas saistības, vai saskaņā ar 45. pantā noteikto kārtību izslēgt dalībnieku no līdzdalības nolīgumā. Attiecīgajam dalībniekam ir tiesības iesniegt prasību pēdējā instancē starptautiskajā tiesā.

XII NODAĻA

Nobeiguma noteikumi

38. pants

Depozitārijs

Ar šo Spānijas valdība tiek izraudzīta par šā nolīguma depozitāriju.

39. pants

Parakstīšana, ratificēšana, pieņemšana un apstiprināšana

1.   Šis nolīgums ir atklāts parakstīšanai valdībām, kas ielūgtas uz Apvienoto Nāciju organizācijas konferenci 1986. gada Starptautiskā nolīguma par olīveļļu un galda olīvām, kas grozīts un pagarināts 1993. gadā, pēctecīgās aizstāšanas nolīguma apspriešanai, Madridē pie Spānijas valdības no 2005. gada 15. jūnija līdz 2005. gada 31. decembrim ieskaitot.

2.   Jebkura šā panta 1. punktā minētā valdība var:

| a) | šā nolīguma parakstīšanas laikā paziņot, ka ar šādu parakstīšanu tā izsaka savu piekrišanu, ka šis nolīgums tai ir saistošs (parakstīšana bez iebildumiem); vai |
| --- | --- |

a)

šā nolīguma parakstīšanas laikā paziņot, ka ar šādu parakstīšanu tā izsaka savu piekrišanu, ka šis nolīgums tai ir saistošs (parakstīšana bez iebildumiem); vai

| b) | pēc šā nolīguma parakstīšanas to ratificēt, pieņemt vai apstiprināt, šajā nolūkā attiecīgo dokumentu deponējot depozitārijā. |
| --- | --- |

b)

pēc šā nolīguma parakstīšanas to ratificēt, pieņemt vai apstiprināt, šajā nolūkā attiecīgo dokumentu deponējot depozitārijā.

Šis nolīgums ir atklāts Eiropas Kopienai parakstīšanai, ratificēšanai, pieņemšanai vai apstiprināšanai.

3.   Dokumenti par ratificēšanu, pieņemšanu vai apstiprināšanu tiek deponēti depozitārijā.

40. pants

Pievienošanās

1.   Jebkura valsts var pievienoties šim nolīgumam saskaņā ar nosacījumiem, ko Starptautiskā olīvu padome noteikusi ar Dalībnieku padomes starpniecību un kas ietver līdzdalības daļu skaitu un pievienošanās dokumentu deponēšanas galīgo termiņu. Tomēr Dalībnieku padome var piešķirt galīgā termiņa pagarinājumu valdībām, kas nespēj pievienoties pievienošanās nosacījumos noteiktajā termiņā. Pēc pievienošanās valsts, kā tas noteikts pievienošanās nosacījumos, tiek uzskatīta par ierakstītu kopā ar tās līdzdalības daļām šā nolīguma A pielikumā.

Šā nolīguma pievienošanās procedūra ir atklāta Eiropas Kopienai.

2.   Pievienošanās tiek īstenota, deponējot pievienošanās dokumentu depozitārijā. Pievienošanās dokumentos tiek paziņots, ka valdība pieņem visus Starptautiskās olīvu padomes noteiktos nosacījumus.

41. pants

Paziņojums par pagaidu piemērošanu

1.   Parakstītāja valdība, kas paredzējusi ratificēt, pieņemt vai apstiprināt šo nolīgumu, vai valdība, kurai Dalībnieku padome ir noteikusi pievienošanās nosacījumus, bet kura vēl nav spējusi deponēt savu dokumentu, jebkurā laikā var paziņot depozitārijam, ka tā šo nolīgumu piemēros pagaidu kārtībā, kad tas saskaņā ar 42. pantu stāsies spēkā vai, ja tas jau ir stājies spēkā, no noteikta datuma.

2.   Valdība, kas saskaņā ar šā panta 1. punktu ir paziņojusi, ka tā piemēros šo nolīgumu, kad tas stāsies spēkā, vai noteiktā datumā, ja tas jau ir stājies spēkā, sākot no šīs dienas ir pagaidu dalībnieks tikmēr, kamēr tā deponē savu ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentu un līdz ar to kļūst par dalībnieku.

42. pants

Stāšanās spēkā

1.   Šis nolīgums galīgi stājas spēkā dienā, kad vismaz piecas no šā nolīguma A pielikumā minētajām valdībām, kuru daļas veido vismaz 90 % no līdzdalības daļām, ir bez iebildumiem parakstījušas šo nolīgumu, vai ir to ratificējušas, pieņēmušas, apstiprinājušas vai tam pievienojušās.

2.   Ja 2006. gada 1. janvārī šis nolīgums nav stājies spēkā saskaņā ar šā panta 1. punktu, tas stājas spēkā pagaidu kārtībā, ja līdz šim datumam piecas valdības, kas atbilst šā panta 1. punkta procentuālās attiecības prasībām, ir bez iebildumiem parakstījušas šo nolīgumu, vai ir to ratificējušas, pieņēmušas vai apstiprinājušas, vai paziņojušas depozitārijam, ka tās piemēros šo nolīgumu pagaidu kārtībā.

3.   Ja 2006. gada 1. janvārī prasības saskaņā ar šā panta 1. punktu vai 2. punktu par stāšanos spēkā nav izpildītas, depozitārijs lūdz tās valdības, kas bez iebildumiem ir parakstījušas šo nolīgumu vai ir to ratificējušas, pieņēmušas vai apstiprinājušas, vai ir paziņojušas depozitārijam, ka piemēros šo nolīgumu pagaidu kārtībā, nolemt, vai šis nolīgums starp tām stājas spēkā galīgi vai pagaidu kārtībā, pilnībā vai daļēji, datumā, kādu tās var noteikt.

4.   Jebkurai valdībai, kas saskaņā ar 41. pantu nav paziņojusi depozitārijam, ka tā piemēros šo nolīgumu pagaidu kārtībā, un kas deponē dokumentu par ratificēšanu, pieņemšanu, apstiprināšanu vai pievienošanos pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, šis nolīgums stājas spēkā šādas deponēšanas datumā.

43. pants

Grozīšana

1.   Starptautiskā olīvu padome ar Dalībnieku padomes starpniecību var ieteikt dalībniekiem šā nolīguma grozījumus.

2.   Ierosinātos grozījumus saskaņā ar šā nolīguma 9. pantu pieņem Dalībnieku padome, un tie visiem dalībniekiem stājas spēkā 90 dienu laikā pēc tam, kad depozitārijs ir saņēmis paziņojumu par Dalībnieku padomes lēmumu.

44. pants

Izstāšanās

1.   Jebkurš dalībnieks jebkurā laikā pēc šā nolīguma spēkā stāšanās var no tā izstāties, iesniedzot depozitārijam rakstisku paziņojumu par izstāšanos. Dalībnieks vienlaicīgi par šo rīcību rakstiski informē Starptautisko olīvu padomi.

2.   Izstāšanās saskaņā ar šo pantu stājas spēkā 90 dienu laikā tam, kad depozitārijs ir saņēmis paziņojumu.

45. pants

Izslēgšana

Neskarot 37. pantu, ja Dalībnieku padome nolemj, ka kāds dalībnieks nepilda savas saistības saskaņā ar šo nolīgumu, un turklāt nolemj, ka šāds pārkāpums nozīmīgi kaitē šā nolīguma darbībai, tā ar pamatotu citu dalībnieku lēmumu, attiecīgajam dalībniekam klāt neesot, izslēdz šo dalībnieku no šā nolīguma. Starptautiskā olīvu padome par šo lēmumu nekavējoties paziņo depozitārijam. Attiecīgais dalībnieks beidz būt par šā nolīguma pusi 30 dienu laikā pēc Dalībnieku padomes lēmuma pieņemšanas datuma.

46. pants

Rēķinu nomaksa

1.   Dalībnieku padome nosaka jebkādu rēķinu nomaksu, ko tā uzskata par taisnīgu, ņemot vērā visas saistības, kas rada tiesiskas sekas Starptautiskajai olīvu padomei un kas attiecas uz dalībnieku, kurš ir izstājies no šā nolīguma vai kurš ir izslēgts no Starptautiskās olīvu padomes, vai citā veidā beidzis būt šā nolīguma puse, kā arī pietiekamu tam nepieciešamo pārejas laika ilgumu, proti, laiku, kurā šādas saistības ir jāizbeidz.

Neatkarīgi no iepriekšējās daļas šādam dalībniekam ir pienākums samaksāt jebkādas summas, kas no tā pienākas Starptautiskajai olīvu padomei attiecībā uz laikposmu, kurā tas ir bijis dalībnieks.

2.   Pēc šā nolīguma izbeigšanās nevienam šā panta 1. punktā minētajam dalībniekam nav tiesību ne uz kādu likvidācijas ieņēmumu daļu vai citiem Starptautiskās olīvu padomes aktīviem, kā arī tas nevar tikt apgrūtināts ne ar kādu Starptautiskās olīvu padomes zaudējumu daļu, ja tādi ir.

47. pants

Ilgums, pagarināšana, atjaunošana un izbeigšana

1.   Šis nolīgums ir spēkā līdz 2014. gada 31. decembrim, ja vien Starptautiskā olīvu padome ar Dalībnieku padomes starpniecību nepieņem lēmumu to pagarināt, papildināt, atjaunot vai priekšlaikus izbeigt saskaņā ar šā panta noteikumiem.

2.   Starptautiskā olīvu padome ar Dalībnieku padomes starpniecību var nolemt pagarināt šo nolīgumu par ne vairāk kā diviem divu gadu laikposmiem. Jebkurš dalībnieks, kurš neatzīst šādu šā nolīguma pagarināšanu, informē Starptautisko olīvu padomi un līdz ar pagarināšanas laikposma sākumu pārstāj būt par šā nolīguma pusi.

3.   Ja pirms 2014. gada 31. decembra vai pirms šā panta 2. punktā minētā pagarinājuma laikposma beigām attiecīgi ir notikusi vienošanās par jaunu nolīgumu vai protokolu par šā nolīguma atjaunošanu, bet tas vēl nav stājies spēkā ne galīgi, ne pagaidu kārtībā, šis nolīgums paliek spēkā pēc tā izbeigšanās datuma, līdz stājas spēkā jaunais nolīgums vai protokols, ar noteikumu, ka šāda pagarinājuma laikposms nepārsniedz 12 mēnešus.

4.   Starptautiskā olīvu padome ar Dalībnieku padomes starpniecību jebkurā laikā var nolemt šo nolīgumu pārtraukt ar tādu pārtraukšanas spēkā stāšanās datumu, kādu tā nosaka.

5.   Neatkarīgi no šā nolīguma izbeigšanās Starptautiskā olīvu padome turpina pastāvēt tik ilgi, cik varētu būt nepieciešams, lai veiktu Starptautiskās olīvu padomes likvidāciju, ietverot rēķinu nomaksu, un tai šajā laikposmā ir tādas pilnvaras un funkcijas, kādas šim nolūkam varētu būt vajadzīgas.

6.   Starptautiskā olīvu padome paziņo depozitārijam par jebkuru lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu.

48. pants

Atrunas

Attiecībā uz jebkuru šā nolīguma noteikumu atrunas nav paredzētas.

TO APLIECINOT, pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu norādītajā datumā.

PIEŅEMTS Ženēvā, 2005. gada 29. aprīlī, un šā nolīguma teksti arābu, angļu, franču, itāļu un spāņu valodās ir vienlīdz autentiski.

---

(1)  1986. gada Starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām, kas grozīts un pagarināts 1993. gadā un pēdējo reizi pagarināts 2004. gadā.

A PIELIKUMS

Līdzdalības daļas organizācijas budžetā, kas noteiktas saskaņā ar 8. pantu (1)

| Alžīrija | 11 |
| --- | --- |
| Eiropas Kopiena | 801 |
| Horvātija | 5 |
| Ēģipte | 8 |
| Irānas Islāma Republika | 5 |
| Izraēla | 5 |
| Lībijas Sociālistiskā Arābu Tautas Džamahīrija | 5 |
| Jordānija | 7 |
| Libāna | 5 |
| Maroka | 25 |
| Sīrijas Arābu Republika | 45 |
| Serbija un Melnkalne | 5 |
| Tunisija | 73 |
| Kopā | 1 000 |

Alžīrija

11

Eiropas Kopiena

801

Horvātija

5

Ēģipte

8

Irānas Islāma Republika

5

Izraēla

5

Lībijas Sociālistiskā Arābu Tautas Džamahīrija

5

Jordānija

7

Libāna

5

Maroka

25

Sīrijas Arābu Republika

45

Serbija un Melnkalne

5

Tunisija

73

Kopā

1 000

---

(1)  Aprēķini ir veikti, pamatojoties uz vidējo produkciju laikā no 1997./1998. gada līdz 2002./2003. gadam un vidējo eksporta apjomu laikā no 1998. līdz 2003. gadam.

B PIELIKUMS

Olīveļļu un olīvu izspaidu eļļu nosaukumi un definīcijas

Turpmāk norādīti dažādu kategoriju olīveļļu un olīvu izspaidu eļļu nosaukumi kopā ar katra nosaukuma atbilstīgo definīciju.

| I. | Olīveļļa ir eļļa, kas iegūta tikai no olīvkoka augļiem, izslēdzot eļļas, kas iegūtas šķīdināšanas vai pāresterificēšanas procesā un jebkādu maisījumu ar cita veida eļļām. Tās nosaukumi ir šādi:
  A.   neapstrādātas olīveļļas: eļļas, kas ir iegūtas no olīvkoka augļiem tikai ar mehāniskiem vai citiem fizikāliem līdzekļiem apstākļos, jo īpaši termiskos apstākļos, kuri neizraisa eļļas pasliktināšanos, un kas nav tikuši pakļauti nekādai apstrādei, izņemot mazgāšanu, noliešanu, centrifugēšanu un filtrāciju. Neapstrādātas olīveļļas klasificē un apzīmē šādi:
  a)   neapstrādātas olīveļļas, kas derīgas patērēšanai tādas, kādas tās ir:
  i)   neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa: neapstrādāta olīveļļa, kurā nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 0,8 gramiem uz 100 gramiem, un kuras citas īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam;
  ii)   neapstrādāta olīveļļa: neapstrādāta olīveļļa, kurā nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 2,0 gramiem uz 100 gramiem, un kuras citas īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam;
  iii)   neapstrādāta parastā olīveļļa: neapstrādāta olīveļļa, kurā nepiesātināto skābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 3,3 gramiem uz 100 gramiem, un kuras citas īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam (1);
  b)   neapstrādāta olīveļļa, kas nav derīga patērēšanai tāda, kāda tā ir:
  nepastrādāta lampantes olīveļļa: neapstrādāta olīveļļa, kurā nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 3,3 gramiem uz 100 gramiem, un/vai kuras organoleptiskās un citas īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam. Tā ir paredzēta rafinēšanai, lai izmantotu pārtikā, vai ir paredzēta izmantošanai tehniskām vajadzībām;
  B.   rafinēta olīveļļa: eļļa, kas iegūta, rafinējot neapstrādātas olīveļļas. Tās nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 0,3 gramiem uz 100 gramiem, un citas tās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam (2);
  C.   olīveļļa: eļļa, ko veido rafinētas olīveļļas un neapstrādātu olīveļļu, kas derīgas patērēšanai tādas, kādas tās ir, maisījums. Tās nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 1 gramu uz 100 gramiem, un citas tās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam (3). |
| --- | --- |

I.

Olīveļļa ir eļļa, kas iegūta tikai no olīvkoka augļiem, izslēdzot eļļas, kas iegūtas šķīdināšanas vai pāresterificēšanas procesā un jebkādu maisījumu ar cita veida eļļām. Tās nosaukumi ir šādi:

A.   neapstrādātas olīveļļas: eļļas, kas ir iegūtas no olīvkoka augļiem tikai ar mehāniskiem vai citiem fizikāliem līdzekļiem apstākļos, jo īpaši termiskos apstākļos, kuri neizraisa eļļas pasliktināšanos, un kas nav tikuši pakļauti nekādai apstrādei, izņemot mazgāšanu, noliešanu, centrifugēšanu un filtrāciju. Neapstrādātas olīveļļas klasificē un apzīmē šādi:

a)   neapstrādātas olīveļļas, kas derīgas patērēšanai tādas, kādas tās ir:

i)   neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa: neapstrādāta olīveļļa, kurā nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 0,8 gramiem uz 100 gramiem, un kuras citas īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam;

ii)   neapstrādāta olīveļļa: neapstrādāta olīveļļa, kurā nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 2,0 gramiem uz 100 gramiem, un kuras citas īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam;

iii)   neapstrādāta parastā olīveļļa: neapstrādāta olīveļļa, kurā nepiesātināto skābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 3,3 gramiem uz 100 gramiem, un kuras citas īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam (1);

b)   neapstrādāta olīveļļa, kas nav derīga patērēšanai tāda, kāda tā ir:

nepastrādāta lampantes olīveļļa: neapstrādāta olīveļļa, kurā nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 3,3 gramiem uz 100 gramiem, un/vai kuras organoleptiskās un citas īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam. Tā ir paredzēta rafinēšanai, lai izmantotu pārtikā, vai ir paredzēta izmantošanai tehniskām vajadzībām;

B.   rafinēta olīveļļa: eļļa, kas iegūta, rafinējot neapstrādātas olīveļļas. Tās nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 0,3 gramiem uz 100 gramiem, un citas tās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam (2);

C.   olīveļļa: eļļa, ko veido rafinētas olīveļļas un neapstrādātu olīveļļu, kas derīgas patērēšanai tādas, kādas tās ir, maisījums. Tās nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 1 gramu uz 100 gramiem, un citas tās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam (3).

| II. | Olīvu izspaidu eļļa ir eļļa, kas iegūta, apstrādājot olīvu izspaidas ar šķīdinātājiem vai citiem fizikāliem apstrādes paņēmieniem, izslēdzot eļļas, kas iegūtas pāresterifikācijas procesos un jebkādus maisījumus ar cita veida eļļām. Tās tiek klasificētas šādi:
  A.   nerafinēta olīvu izspaidu eļļa: olīvu izspaidu eļļa, kuras īpašības ir tādas, kādas noteiktas šai kategorijai. Tā ir paredzēta rafinēšanai, lai izmantotu pārtikā, vai paredzēta izmantošanai tehniskām vajadzībām;
  B.   rafinēta olīvu izspaidu eļļa: eļļa, kas iegūta, rafinējot nerafinētu olīvu izspaidu eļļu. Tās nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 0,3 gramiem uz 100 gramiem, un citas tās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam (4);
  C.   olīvu izspaidu eļļa: eļļa, ko veido rafinētas olīvu izspaidu eļļas un neapstrādātas olīveļļas, kas derīga patērēšanai tāda, kāda tā ir, maisījums. Tās nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 1 gramu uz 100 gramiem, un citas tās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam. Šis maisījums nekādā gadījumā nedrīkst tikt saukts par “olīveļļu” (5). |
| --- | --- |

II.

Olīvu izspaidu eļļa ir eļļa, kas iegūta, apstrādājot olīvu izspaidas ar šķīdinātājiem vai citiem fizikāliem apstrādes paņēmieniem, izslēdzot eļļas, kas iegūtas pāresterifikācijas procesos un jebkādus maisījumus ar cita veida eļļām. Tās tiek klasificētas šādi:

A.   nerafinēta olīvu izspaidu eļļa: olīvu izspaidu eļļa, kuras īpašības ir tādas, kādas noteiktas šai kategorijai. Tā ir paredzēta rafinēšanai, lai izmantotu pārtikā, vai paredzēta izmantošanai tehniskām vajadzībām;

B.   rafinēta olīvu izspaidu eļļa: eļļa, kas iegūta, rafinējot nerafinētu olīvu izspaidu eļļu. Tās nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 0,3 gramiem uz 100 gramiem, un citas tās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam (4);

C.   olīvu izspaidu eļļa: eļļa, ko veido rafinētas olīvu izspaidu eļļas un neapstrādātas olīveļļas, kas derīga patērēšanai tāda, kāda tā ir, maisījums. Tās nepiesātināto taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nav lielāks par 1 gramu uz 100 gramiem, un citas tās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajam. Šis maisījums nekādā gadījumā nedrīkst tikt saukts par “olīveļļu” (5).

---

(1)  Šo produktu var pārdot tieši patērētājam tikai tad, ja to atļauj valsts, kurā to pārdod mazumtirdzniecībā. Ja tas nav atļauts, šā produkta nosaukumam jāatbilst attiecīgās valsts tiesiskajām normām.

(2)  Šo produktu var pārdot tieši patērētājam tikai tad, ja tas ir atļauts valstī, kurā to pārdod mazumtirdzniecībā.

(3)  Valsts, kurā notiek mazumtirdzniecība, var pieprasīt nosaukumā sīkākus paskaidrojumus.

(4)  Šo produktu var pārdot tieši patērētājam tikai tad, ja tas ir atļauts valstī, kurā to pārdod mazumtirdzniecībā.

(5)  Valsts, kurā notiek mazumtirdzniecība, var pieprasīt nosaukumā sīkākus paskaidrojumus.

C PIELIKUMS

Galda olīvu veidi un definīcijas

Galda olīvas tiek klasificētas pēc viena no šādiem veidiem:

i)   zaļās olīvas: augļi, kas novākti nogatavošanās laikā, pirms tie iegūst gatavo olīvu krāsu un lielumu. To krāsa var būt dažāda, sākot ar zaļu līdz salmu dzeltenai.

ii)   mainīgas krāsas olīvas: augļi, kas novākti, pirms tie sasnieguši pilnīgu gatavību, krāsu maiņas laikā. To krāsa var būt dažāda, sākot ar rožainu līdz vīna sārtai vai brūnai.

iii)   melnās olīvas: augļi, kas novākti pilnīgi nogatavojušies vai īsi pirms pilnīgas nogatavošanās. To krāsa var būt dažāda, sākot ar sarkanīgi melnu līdz violeti melnai, tumši violetai, zaļgani melnai vai tumšai kastaņkrāsai.

---

| 19.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 302/68 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 302/68

---

Informācija par papildprotokola stāšanos spēkā, kas noslēgts Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm no vienas puses un Čīles Republiku no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

2005. gada 28. oktobrī abas puses pabeidza vajadzīgās procedūras, lai noslēgtu papildprotokolu Nolīgumam par asociācijas izveidošanu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai. Tādēļ šis papildprotokols stājas spēkā 2005. gada 1. novembrī saskaņā ar tā 13.2 punktu, kā publicēts OV L 38, 10.2.2005., 3. lpp.

---

Komisija

| 19.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 302/69 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 302/69

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 9. decembris),

ar ko koncentrāciju atzīst par nesavienojamu ar kopējo tirgu atbilstoši 8. panta 3. punktam Padomes Regulā (EEK) Nr. 4064/89 (“Apvienošanās regula”)

(Lieta Nr. COMP/M.3440 – EDP/ENI/GDP)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4715)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/801/EK)

Komisija 2004. gada 9. decembrī pieņēma lēmumu lietā par apvienošanos saskaņā ar Padomes 1989. gada 21. decembra Regulu (EEK) Nr. 4064/89 par uzņēmumu koncentrācijas kontroli (1) un jo īpaši šīs regulas 8. panta 3. punktu. Lēmuma pilna versija, kurā nav ietverta konfidenciāla informācija, ir pieejama lietas autentiskajā valodā, kā arī Komisijas darba valodās Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

I.   PUSES

| (1) | Energias de Portugal, S.A (“EDP”) ir bijušais Portugāles elektroenerģētikas monopoluzņēmums. Atbilstoši tam, tā pamatdarbība ietver elektroenerģijas ražošanu, sadali un piegādi Portugālē. EDP kontrolē arī Spānijas uzņēmumu Hidrocantábrico, kas Spānijā aktīvi darbojas elektroenerģētikas un dabasgāzes sektorā. EDP ir ierakstīts Euronext sarakstā Lisabonā un Portugāles valstij tieši vai netieši pieder apmēram 30 % no tā akcijām. |
| --- | --- |

(1)

Energias de Portugal, S.A (“EDP”) ir bijušais Portugāles elektroenerģētikas monopoluzņēmums. Atbilstoši tam, tā pamatdarbība ietver elektroenerģijas ražošanu, sadali un piegādi Portugālē. EDP kontrolē arī Spānijas uzņēmumu Hidrocantábrico, kas Spānijā aktīvi darbojas elektroenerģētikas un dabasgāzes sektorā. EDP ir ierakstīts Euronext sarakstā Lisabonā un Portugāles valstij tieši vai netieši pieder apmēram 30 % no tā akcijām.

| (2) | ENI S.p.A. (“ENI”) aktīvi darbojas naftas un dabasgāzes izpētē un ražošanā visā pasaulē. ENI aktīvi nodarbojas arī ar dabasgāzes piegādi, pārvadi, uzglabāšanu, sadali un tirdzniecību. Turklāt ENI pieder akcijas uzņēmumos ar transportēšanas jaudām, kas aktīvi nodarbojas ar starptautisko cauruļvadu ekspluatāciju dabasgāzes pārvadei. |
| --- | --- |

(2)

ENI S.p.A. (“ENI”) aktīvi darbojas naftas un dabasgāzes izpētē un ražošanā visā pasaulē. ENI aktīvi nodarbojas arī ar dabasgāzes piegādi, pārvadi, uzglabāšanu, sadali un tirdzniecību. Turklāt ENI pieder akcijas uzņēmumos ar transportēšanas jaudām, kas aktīvi nodarbojas ar starptautisko cauruļvadu ekspluatāciju dabasgāzes pārvadei.

| (3) | Gás de Portugal, S.G.P.S., S.A., (“GDP”) ir Portugāles bijušais gāzes monopoluzņēmums. GDP ir Portugāles uzņēmumam Galp Energia, SGPS, S.A. (“GALP”) pilnībā piederošs meitasuzņēmums, kuru pašlaik kopīgi kontrolē Portugāles valsts un ENI un kam ir intereses gan naftas, gan gāzes sektoros. GDP un tās filiāles aptver visus gāzes līniju līmeņus Portugālē. GDP ar sava meitasuzņēmuma Transgás starpniecību importē dabasgāzi Portugālē, pa Magriba valstu – Spānijas – Portugāles cauruļvadu un caur Sinešas LNG terminālu, un ir atbildīgs par transportēšanu, uzglabāšanu, transportu un piegādi pa Portugāles augstspiediena gāzes cauruļvadu tīklu (“Tīkls”). GDP aktīvi nodarbojas arī ar dabasgāzes piegādi lielajiem rūpnieciskajiem patērētājiem un pirmo dabasgāzes pazemes krātuvju attīstīšanu un nākotnes ekspluatāciju Portugālē. GDP ar GDP Distribuição (“GDPD”) starpniecību pašlaik kontrolē arī piecus no sešiem vietējiem gāzes sadales uzņēmumiem (“VSU”) Portugālē. |
| --- | --- |

(3)

Gás de Portugal, S.G.P.S., S.A., (“GDP”) ir Portugāles bijušais gāzes monopoluzņēmums. GDP ir Portugāles uzņēmumam Galp Energia, SGPS, S.A. (“GALP”) pilnībā piederošs meitasuzņēmums, kuru pašlaik kopīgi kontrolē Portugāles valsts un ENI un kam ir intereses gan naftas, gan gāzes sektoros. GDP un tās filiāles aptver visus gāzes līniju līmeņus Portugālē. GDP ar sava meitasuzņēmuma Transgás starpniecību importē dabasgāzi Portugālē, pa Magriba valstu – Spānijas – Portugāles cauruļvadu un caur Sinešas LNG terminālu, un ir atbildīgs par transportēšanu, uzglabāšanu, transportu un piegādi pa Portugāles augstspiediena gāzes cauruļvadu tīklu (“Tīkls”). GDP aktīvi nodarbojas arī ar dabasgāzes piegādi lielajiem rūpnieciskajiem patērētājiem un pirmo dabasgāzes pazemes krātuvju attīstīšanu un nākotnes ekspluatāciju Portugālē. GDP ar GDP Distribuição (“GDPD”) starpniecību pašlaik kontrolē arī piecus no sešiem vietējiem gāzes sadales uzņēmumiem (“VSU”) Portugālē.

| (4) | Rede Eléctrica Nacional S.A. (“REN”) nav ziņojošā puse par šo koncentrāciju, tomēr piedalās vispārējā darījumā, pie kura pieder šī koncentrācija. REN ir Portugāles uzņēmums, kas izveidojies 1994. gadā, atdaloties no EDP Portugāles elektrosistēmas pārveides rezultātā. REN pašlaik vada Portugāles elektrosistēmu un darbojas kā vienīgais pircējs, pērkot elektroenerģiju no ražotājiem un tālāk pārdodot to izplatītājam/piegādātājam piegādei, patērētājiem, kas nav tiesīgi patērētāji. Portugāles valsts tieši vai netieši kontrolē 70 % REN, kamēr pārējās akcijas pieder EDP. |
| --- | --- |

(4)

Rede Eléctrica Nacional S.A. (“REN”) nav ziņojošā puse par šo koncentrāciju, tomēr piedalās vispārējā darījumā, pie kura pieder šī koncentrācija. REN ir Portugāles uzņēmums, kas izveidojies 1994. gadā, atdaloties no EDP Portugāles elektrosistēmas pārveides rezultātā. REN pašlaik vada Portugāles elektrosistēmu un darbojas kā vienīgais pircējs, pērkot elektroenerģiju no ražotājiem un tālāk pārdodot to izplatītājam/piegādātājam piegādei, patērētājiem, kas nav tiesīgi patērētāji. Portugāles valsts tieši vai netieši kontrolē 70 % REN, kamēr pārējās akcijas pieder EDP.

II.   DARBĪBA

| (5) | Šī lieta ietver koncentrāciju, ar kuru EDP un ENI (“puses”) plāno iegūt kopīgu kontroli pār GDP. Darbība paredz, ka gāzes pārvades tīkls (t.i., izņemot Sinešas LNG terminālu, importa cauruļvadu un Karisu pazemes krātuvi) tiks nodots REN, Portugāles elektrosistēmas operatoram norādītajā laikā. Pārejas posmā EDP kontrolēs gāzes tīklu kopā ar ENI un REN. |
| --- | --- |

(5)

Šī lieta ietver koncentrāciju, ar kuru EDP un ENI (“puses”) plāno iegūt kopīgu kontroli pār GDP. Darbība paredz, ka gāzes pārvades tīkls (t.i., izņemot Sinešas LNG terminālu, importa cauruļvadu un Karisu pazemes krātuvi) tiks nodots REN, Portugāles elektrosistēmas operatoram norādītajā laikā. Pārejas posmā EDP kontrolēs gāzes tīklu kopā ar ENI un REN.

| (6) | Atbilstoši otrajai gāzes direktīvai (2) un Portugālei piešķirtajam izņēmuma statusam, 33 % no Portugāles gāzes tirgus ir jāliberalizē vēlākais līdz 2007. gadam, visiem nerezidentu patērētājiem vēlākais līdz 2009. gadam un visiem patērētājiem (tai skaitā rezidentu patērētājiem) vēlākais līdz 2010. gadam. Portugāles valdība var izlemt par liberalizācijas procesa agrāku uzsākšanu. |
| --- | --- |

(6)

Atbilstoši otrajai gāzes direktīvai (2) un Portugālei piešķirtajam izņēmuma statusam, 33 % no Portugāles gāzes tirgus ir jāliberalizē vēlākais līdz 2007. gadam, visiem nerezidentu patērētājiem vēlākais līdz 2009. gadam un visiem patērētājiem (tai skaitā rezidentu patērētājiem) vēlākais līdz 2010. gadam. Portugāles valdība var izlemt par liberalizācijas procesa agrāku uzsākšanu.

III.   KONKRĒTAIS TIRGUS

A.   KONKRĒTAIS ELEKTROENERĢIJAS TIRGUS

1.   KONKRĒTAIS PRODUKCIJAS TIRGUS

| (7) | Ņemot vērā Portugāles tirgu specifiku, kā arī konkurences un reglamentējošo sistēmu, Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka patiesi jāatšķir sekojošie tirgi:






  i) | elektroenerģijas piegāde vairumtirdzniecībā, |
| --- | --- | --- |

(7)

Ņemot vērā Portugāles tirgu specifiku, kā arī konkurences un reglamentējošo sistēmu, Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka patiesi jāatšķir sekojošie tirgi:

i)

elektroenerģijas piegāde vairumtirdzniecībā,

| ii) | regulējošo/līdzsvara enerģētisko pakalpojumu sniegšana (3), |
| --- | --- |

ii)

regulējošo/līdzsvara enerģētisko pakalpojumu sniegšana (3),

| iii) | pārvades elektrotīkls, |
| --- | --- |

iii)

pārvades elektrotīkls,

| iv) | sadales elektrotīkls, |
| --- | --- |

iv)

sadales elektrotīkls,

| v) | elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegāde (lieli patērētāji un mazi patērētāji). |
| --- | --- |

v)

elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegāde (lieli patērētāji un mazi patērētāji).

| (8) | Valsts Elektroapgādes sistēma ir organizēta divās līdzās pastāvošās sistēmās – publiskā elektroenerģijas sistēma vai “saistītā sistēma” (Sistema Eléctrico de Serviço Público, “SEP”) un neatkarīga elektroenerģijas sistēma (Sistema Eléctrico Independete, “SEI”). Valsts pārvades elektrotīkls tiek izmantots abām sistēmām un to saskaņā ar koncesijas režīmu ekspluatē Rede Eléctrica Nacional (“REN”). |
| --- | --- |

(8)

Valsts Elektroapgādes sistēma ir organizēta divās līdzās pastāvošās sistēmās – publiskā elektroenerģijas sistēma vai “saistītā sistēma” (Sistema Eléctrico de Serviço Público, “SEP”) un neatkarīga elektroenerģijas sistēma (Sistema Eléctrico Independete, “SEI”). Valsts pārvades elektrotīkls tiek izmantots abām sistēmām un to saskaņā ar koncesijas režīmu ekspluatē Rede Eléctrica Nacional (“REN”).

| (9) | SEP ir regulēta sistēma, kas aptver ražošanu un sadali. To veido “saistīti” ģeneratori un “saistīti” sadales tīkli. Šajā sistēmā REN ir vienīgais elektroenerģijas pircējs vairumtirdzniecības līmenī. Tas iegūst elektroenerģiju galvenokārt no elektrostaciju grupas (“saistīti ģeneratori”), saskaņā ar elektroenerģijas pirkuma līgumiem (“EPL”). |
| --- | --- |

(9)

SEP ir regulēta sistēma, kas aptver ražošanu un sadali. To veido “saistīti” ģeneratori un “saistīti” sadales tīkli. Šajā sistēmā REN ir vienīgais elektroenerģijas pircējs vairumtirdzniecības līmenī. Tas iegūst elektroenerģiju galvenokārt no elektrostaciju grupas (“saistīti ģeneratori”), saskaņā ar elektroenerģijas pirkuma līgumiem (“EPL”).

| (10) | Atbilstoši EPL saistītie ģeneratori apņemas piegādāt elektroenerģiju SEP ar īpašiem noteikumiem laika posmā, kas pārsniedz 20 gadus un atbilstoši fiksētas cenas formulai (4). Šo saistīto ražošanas iekārtu būvniecība nav liberalizēta, bet to regulē valsts. Atbilstoši piemērojamiem tiesību aktiem, sekojoši uzņēmumi ir integrēti SEP: EDP (ar EDP Produção un Companhia Portuguesa de Produção de Electridade starpniecību), Tejo Energia
   (5) un Turbogás
   (6). Lielākā daļa no elektroenerģijas Portugālē (83 % 2003) (7) tiek piegādāta ar šo īpašo EPL starpniecību starp REN un enerģijas ražotājiem. |
| --- | --- |

(10)

Atbilstoši EPL saistītie ģeneratori apņemas piegādāt elektroenerģiju SEP ar īpašiem noteikumiem laika posmā, kas pārsniedz 20 gadus un atbilstoši fiksētas cenas formulai (4). Šo saistīto ražošanas iekārtu būvniecība nav liberalizēta, bet to regulē valsts. Atbilstoši piemērojamiem tiesību aktiem, sekojoši uzņēmumi ir integrēti SEP: EDP (ar EDP Produção un Companhia Portuguesa de Produção de Electridade starpniecību), Tejo Energia
   (5) un Turbogás
   (6). Lielākā daļa no elektroenerģijas Portugālē (83 % 2003) (7) tiek piegādāta ar šo īpašo EPL starpniecību starp REN un enerģijas ražotājiem.

| (11) | Elektroenerģija, ko iegādājas REN, tad tiek pārdota regulētam vairumtirgotājam, ko kontrolē EDP, atbilstoši regulētu tarifu sistēmai. Regulētus tarifus nosaka Portugāles enerģētikas regulators ERSE. |
| --- | --- |

(11)

Elektroenerģija, ko iegādājas REN, tad tiek pārdota regulētam vairumtirgotājam, ko kontrolē EDP, atbilstoši regulētu tarifu sistēmai. Regulētus tarifus nosaka Portugāles enerģētikas regulators ERSE.

| (12) | Neatkarīgo sistēmu (SEI) veido nesaistīta sistēma (Sistema Eléctrico Não Vinculado, “SENV”), kas darbojas saskaņā ar brīvā tirgus noteikumiem (t.i. lielākā daļa no tās enerģijas beigās tiek pārdota patērētājiem, kuri izslēdzas no regulētās sistēmas), un speciālā režīma sistēma (Produtores em regime especial, PRE), kurā koģenerācijas staciju, mazo hidroelektrostaciju un cita atjaunojamā enerģija, piemēram, vēja elektrostaciju saražotā elektroenerģija tiek piegādāta REN ar regulētiem tarifiem. |
| --- | --- |

(12)

Neatkarīgo sistēmu (SEI) veido nesaistīta sistēma (Sistema Eléctrico Não Vinculado, “SENV”), kas darbojas saskaņā ar brīvā tirgus noteikumiem (t.i. lielākā daļa no tās enerģijas beigās tiek pārdota patērētājiem, kuri izslēdzas no regulētās sistēmas), un speciālā režīma sistēma (Produtores em regime especial, PRE), kurā koģenerācijas staciju, mazo hidroelektrostaciju un cita atjaunojamā enerģija, piemēram, vēja elektrostaciju saražotā elektroenerģija tiek piegādāta REN ar regulētiem tarifiem.

| (13) | Tiesīgie patērētāji var brīvi izvēlēties savu elektroenerģijas piegādātāju un tādēļ var iepirkt elektroenerģiju vai nu no SEP par regulētiem tarifiem, vai no SENV (piegādā brīvais mazumtirgotājs pēc tirgus noteikumiem). 2004. gada 17. augusta Dekrēta likums visbeidzot nodrošināja, ka visiem patērētājiem ir šādas tiesības (8). |
| --- | --- |

(13)

Tiesīgie patērētāji var brīvi izvēlēties savu elektroenerģijas piegādātāju un tādēļ var iepirkt elektroenerģiju vai nu no SEP par regulētiem tarifiem, vai no SENV (piegādā brīvais mazumtirgotājs pēc tirgus noteikumiem). 2004. gada 17. augusta Dekrēta likums visbeidzot nodrošināja, ka visiem patērētājiem ir šādas tiesības (8).

| (14) | Esošā regulācijas sistēmā pašlaik tiek izdarīti grozījumi. |
| --- | --- |

(14)

Esošā regulācijas sistēmā pašlaik tiek izdarīti grozījumi.

Elektroenerģijas vairumtirdzniecība

| (15) | Elektroenerģija vairumtirdzniecība ietver elektroenerģijas ražošanu elektrostacijās, kā arī elektroenerģiju, kas fiziski tiek importēta pa pieslēgumu mezgliem nolūkā pārdot to tālāk mazumtirgotājiem. Tāpat kā citās dalībvalstīs, daži ļoti lieli elektroenerģijas patērētāji var izlemt arī to pirkt tieši no vairumtirdzniecības tirgus (Spānijā tie veido mazāk nekā 5 % no iepirkuma vairumtirdzniecības tirgū). |
| --- | --- |

(15)

Elektroenerģija vairumtirdzniecība ietver elektroenerģijas ražošanu elektrostacijās, kā arī elektroenerģiju, kas fiziski tiek importēta pa pieslēgumu mezgliem nolūkā pārdot to tālāk mazumtirgotājiem. Tāpat kā citās dalībvalstīs, daži ļoti lieli elektroenerģijas patērētāji var izlemt arī to pirkt tieši no vairumtirdzniecības tirgus (Spānijā tie veido mazāk nekā 5 % no iepirkuma vairumtirdzniecības tirgū).

| (16) | Komisija uzskata, ka no EPL darbības pārtraukšanas elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgus Portugālē ietvers iepriekšējās saistītās ražošanas, nesaistītās ražošanas un importa piedāvājumu. Novērtējums koncentrējas uz šo vairumtirdzniecības tirgu neatkarīgi no liberalizētām un regulētām sistēmām. |
| --- | --- |

(16)

Komisija uzskata, ka no EPL darbības pārtraukšanas elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgus Portugālē ietvers iepriekšējās saistītās ražošanas, nesaistītās ražošanas un importa piedāvājumu. Novērtējums koncentrējas uz šo vairumtirdzniecības tirgu neatkarīgi no liberalizētām un regulētām sistēmām.

Enerģētikas un palīgdienestu līdzsvarošana

| (17) | Ir radusies tehniska vajadzība pēc tāda pakalpojuma kā pārvades sistēmas operators, kas ir atbildīgs par sprieguma uzturēšanu energosistēmā ļoti šauras frekvenču joslas ietvaros. Ja ir pārtēriņš, spriegums energosistēmā kritīsies un tas kādā momentā radīs tīkla stabilitātes problēmas. Problēma rodas arī tad, ja ir nepietiekams patēriņš, jo tad spriegums energosistēmā pieaug virs pieņemamā pielaides līmeņa un pārvades sistēmas operatoram jāpārliecinās, ka vai nu kāda ražošanas jauda tiek izslēgta, vai tiek pievienots kāds patērētājs. |
| --- | --- |

(17)

Ir radusies tehniska vajadzība pēc tāda pakalpojuma kā pārvades sistēmas operators, kas ir atbildīgs par sprieguma uzturēšanu energosistēmā ļoti šauras frekvenču joslas ietvaros. Ja ir pārtēriņš, spriegums energosistēmā kritīsies un tas kādā momentā radīs tīkla stabilitātes problēmas. Problēma rodas arī tad, ja ir nepietiekams patēriņš, jo tad spriegums energosistēmā pieaug virs pieņemamā pielaides līmeņa un pārvades sistēmas operatoram jāpārliecinās, ka vai nu kāda ražošanas jauda tiek izslēgta, vai tiek pievienots kāds patērētājs.

| (18) | Par šo pakalpojumu ir jāmaksā, un parasti tiek piemērots “sods” par novirzi, ja patērētāju pieprasījums pārsniedz vai kļūst mazāks par sagaidāmo līmeni, kas atbilst apjomam, ko katrs piegādātājs iepērk vairumtirdzniecības līmenī vai plāno saražot pats, un par kuru viņam iepriekš jāpaziņo pārvades sistēmas operatoram. |
| --- | --- |

(18)

Par šo pakalpojumu ir jāmaksā, un parasti tiek piemērots “sods” par novirzi, ja patērētāju pieprasījums pārsniedz vai kļūst mazāks par sagaidāmo līmeni, kas atbilst apjomam, ko katrs piegādātājs iepērk vairumtirdzniecības līmenī vai plāno saražot pats, un par kuru viņam iepriekš jāpaziņo pārvades sistēmas operatoram.

| (19) | Pašlaik Portugālē šo pakalpojumu, kā arī citus tamlīdzīgus palīgpakalpojumus (pārslogojuma pārvaldīšanas pakalpojumus), visiem starpniekiem sistēmā nodrošina REN. Portugālē šādiem pakalpojumiem vēl nav noteikts tirgus. Tomēr iespējams, ka pēc EPL darbības pārtraukšanas šāds tirgus vai šādi tirgi parādīsies. Šī lēmuma izpratnē jautājums par šāda tirgus vai tirgu precīzām aprisēm var palikt atklāts. |
| --- | --- |

(19)

Pašlaik Portugālē šo pakalpojumu, kā arī citus tamlīdzīgus palīgpakalpojumus (pārslogojuma pārvaldīšanas pakalpojumus), visiem starpniekiem sistēmā nodrošina REN. Portugālē šādiem pakalpojumiem vēl nav noteikts tirgus. Tomēr iespējams, ka pēc EPL darbības pārtraukšanas šāds tirgus vai šādi tirgi parādīsies. Šī lēmuma izpratnē jautājums par šāda tirgus vai tirgu precīzām aprisēm var palikt atklāts.

Pārvade un sadale

| (20) | Šos tirgus ierosinātā darbība neietekmē. Portugālē pārvades energosistēma jau ir sadalīta un tās operators ir REN, Portugāles Pārvades sistēmas Operators. Sadales energosistēmas pieder EDP un vietējām pašvaldībām un tās pārvalda EDP filiāle EDP Distribuição Energia SA (“EDPD”). Pieeju gan pārvades energosistēmai, gan sadales energosistēmām regulē Portugāles regulators ERSE. |
| --- | --- |

(20)

Šos tirgus ierosinātā darbība neietekmē. Portugālē pārvades energosistēma jau ir sadalīta un tās operators ir REN, Portugāles Pārvades sistēmas Operators. Sadales energosistēmas pieder EDP un vietējām pašvaldībām un tās pārvalda EDP filiāle EDP Distribuição Energia SA (“EDPD”). Pieeju gan pārvades energosistēmai, gan sadales energosistēmām regulē Portugāles regulators ERSE.

Elektroenerģijas piegāde mazumtirdzniecībā

| (21) | Sekojoši elektroenerģijas mazumtirdzniecības tirgi tiks ņemti vērā šī akta nolūkā: i) elektroenerģijas piegāde lielajiem rūpnieciskajiem patērētājiem (“LRP”), kas ir pieslēgti augstsprieguma un vidēja sprieguma (“AS” un “VS”) energosistēmai un ii) elektroenerģijas piegāde mazākiem patērētājiem rūpniecībā, tirdzniecībā un mājsaimniecībās, kas ir pieslēgti zemsprieguma (“ZS”) energosistēmai. |
| --- | --- |

(21)

Sekojoši elektroenerģijas mazumtirdzniecības tirgi tiks ņemti vērā šī akta nolūkā: i) elektroenerģijas piegāde lielajiem rūpnieciskajiem patērētājiem (“LRP”), kas ir pieslēgti augstsprieguma un vidēja sprieguma (“AS” un “VS”) energosistēmai un ii) elektroenerģijas piegāde mazākiem patērētājiem rūpniecībā, tirdzniecībā un mājsaimniecībās, kas ir pieslēgti zemsprieguma (“ZS”) energosistēmai.

| (22) | AS/VS patērētāji un ZS patērētāji ir ļoti atšķirīgi attiecībā uz savu patēriņu, kā arī noteikumiem un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tie iepērk elektroenerģiju. Arī komercattiecības ir ļoti atšķirīgas. VS un AS patērētāji ir lielākoties rūpnieciski patērētāji, kuriem elektroenerģija var pamatot būtisku daļu no to izdevumiem. Turpretī lielākā daļa no ZS patērētājiem ir nelieli patērētāji rūpniecībā, tirdzniecībā un mājsaimniecībās, kuru elektroenerģijas patēriņa apjoms uz patērētājiem ir diezgan ierobežots. |
| --- | --- |

(22)

AS/VS patērētāji un ZS patērētāji ir ļoti atšķirīgi attiecībā uz savu patēriņu, kā arī noteikumiem un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tie iepērk elektroenerģiju. Arī komercattiecības ir ļoti atšķirīgas. VS un AS patērētāji ir lielākoties rūpnieciski patērētāji, kuriem elektroenerģija var pamatot būtisku daļu no to izdevumiem. Turpretī lielākā daļa no ZS patērētājiem ir nelieli patērētāji rūpniecībā, tirdzniecībā un mājsaimniecībās, kuru elektroenerģijas patēriņa apjoms uz patērētājiem ir diezgan ierobežots.

2.   ELEKTROENERĢIJAS ĢEOGRĀFISKIE TIRGI

| (23) | Agrākajos Komisijas lēmumos konkrētais ģeogrāfiskais tirgus elektroenerģijas piegādei vairumtirdzniecībā tika apskatīts kā ne plašāks par valsts robežām (9). Šajā gadījumā, izpēte ir parādījusi, ka vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības elektroenerģijas tirgi ir nepārprotami Portugāles tirgi pēc patēriņa apjoma un tādi paliks paredzamā nākotnē. |
| --- | --- |

(23)

Agrākajos Komisijas lēmumos konkrētais ģeogrāfiskais tirgus elektroenerģijas piegādei vairumtirdzniecībā tika apskatīts kā ne plašāks par valsts robežām (9). Šajā gadījumā, izpēte ir parādījusi, ka vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības elektroenerģijas tirgi ir nepārprotami Portugāles tirgi pēc patēriņa apjoma un tādi paliks paredzamā nākotnē.

| (24) | Puses argumentēja, ka ļoti drīz tiks izveidots Ibērijas komerciālais tirgus ar nosaukumu MIBEL, un tādējādi tas novestu pie Ibērijas tirgus. Šo viedokli neapstiprināja padziļināta izpēte, ko veica Komisija. Liekas, ka: 1) pašreizējais sadarbības līmenis starp Spāniju un Portugāli nav pietiekošs, lai ņemtu vērā vienota tirgus pastāvēšanu Pireneju pussalā un 2) pastāv ļoti neliela iespēja, ka elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgus tuvākajā nākotnē kļūs par Ibērijas tirgus pēc apjoma sekojošu iemeslu dēļ:






  i) | lai izveidotu MIBEL, joprojām jānovērš daudzi svarīgi regulējoši šķēršļi; |
| --- | --- | --- |

(24)

Puses argumentēja, ka ļoti drīz tiks izveidots Ibērijas komerciālais tirgus ar nosaukumu MIBEL, un tādējādi tas novestu pie Ibērijas tirgus. Šo viedokli neapstiprināja padziļināta izpēte, ko veica Komisija. Liekas, ka: 1) pašreizējais sadarbības līmenis starp Spāniju un Portugāli nav pietiekošs, lai ņemtu vērā vienota tirgus pastāvēšanu Pireneju pussalā un 2) pastāv ļoti neliela iespēja, ka elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgus tuvākajā nākotnē kļūs par Ibērijas tirgus pēc apjoma sekojošu iemeslu dēļ:

i)

lai izveidotu MIBEL, joprojām jānovērš daudzi svarīgi regulējoši šķēršļi;

| ii) | pat pēc MIBEL darba uzsākšanas konkurences nosacījumi starp Spāniju un Portugāli iespējami paliks būtiski atšķirīgi; |
| --- | --- |

ii)

pat pēc MIBEL darba uzsākšanas konkurences nosacījumi starp Spāniju un Portugāli iespējami paliks būtiski atšķirīgi;

| iii) | CO2
  emisijas valsts sadales plāni un valsts kompensāciju shēma par izmaksām atrodoties grūtā stāvoklī, iespējams, saglabās vai pat palielinās šīs atšķirības konkurences nosacījumos; |
| --- | --- |

iii)

CO2
  emisijas valsts sadales plāni un valsts kompensāciju shēma par izmaksām atrodoties grūtā stāvoklī, iespējams, saglabās vai pat palielinās šīs atšķirības konkurences nosacījumos;

| iv) | neliekas iespējami, ka plānotais sadarbības jaudas līmenis starp Spāniju un Portugāli ļaus efektīvi integrēt abus tirgus paredzamā nākotnē. |
| --- | --- |

iv)

neliekas iespējami, ka plānotais sadarbības jaudas līmenis starp Spāniju un Portugāli ļaus efektīvi integrēt abus tirgus paredzamā nākotnē.

B.   KONKRĒTIE DABASGĀZES TIRGI

1.   PRODUKTU TIRGUS

| (25) | Komisija ir noteikusi četrus atšķirīgus gāzes produktu tirgus, kurus ietekmēs darbība:






  i) | gāzes piegāde elektroenerģijas ražotājiem (CCGT) (10); |
| --- | --- | --- |

(25)

Komisija ir noteikusi četrus atšķirīgus gāzes produktu tirgus, kurus ietekmēs darbība:

i)

gāzes piegāde elektroenerģijas ražotājiem (CCGT) (10);

| ii) | gāzes piegāde vietējiem sadales uzņēmumiem (“VSU”); |
| --- | --- |

ii)

gāzes piegāde vietējiem sadales uzņēmumiem (“VSU”);

| iii) | gāzes piegāde lieliem rūpnieciskiem patērētājiem (LRP); |
| --- | --- |

iii)

gāzes piegāde lieliem rūpnieciskiem patērētājiem (LRP);

| iv) | gāzes piegāde nelieliem patērētājiem rūpniecībā, tirdzniecībā un mājsaimniecībās. |
| --- | --- |

iv)

gāzes piegāde nelieliem patērētājiem rūpniecībā, tirdzniecībā un mājsaimniecībās.

| (26) | Seši vietējie vairumtirdzniecības uzņēmumi (“VSU”) veic sadali un piegādi lielākajai daļai gala patērētāju ar vidēja un zema spiediena (11) tīklu starpniecību un darbojas īpašās koncesiju teritorijās. |
| --- | --- |

(26)

Seši vietējie vairumtirdzniecības uzņēmumi (“VSU”) veic sadali un piegādi lielākajai daļai gala patērētāju ar vidēja un zema spiediena (11) tīklu starpniecību un darbojas īpašās koncesiju teritorijās.

| (27) | Gāzes piegādes tirgus elektroenerģijas ražotājiem būs pirmais, ko Portugālē atvērs konkurencei. Puses pieprasīja, lai CCGT un LRP tiktu uzskatīti par daļu no vienota, plašāka vairumtirdzniecības tirgus. Komisija nepiekrīt pusēm. Elektroenerģijas ražotājiem tiešām ir unikālas pieprasījuma vajadzības piegādes daudzuma un elastīguma izteiksmē. Tādēļ CCGT jāapvieno ilgtermiņa līgumi, kas ir nepieciešami CCGT projekta pamata ekonomiskas un tehniskas dzīvotspējas, un piegādes drošības nodrošināšanai, ar īstermiņa līgumiem ierobežotākiem laika posmiem. Tām ir arī atšķirīgas rezerves, attiecības ar patērētājiem; tālākpārdevēju komerciālas vajadzības un pieauguma dinamika. |
| --- | --- |

(27)

Gāzes piegādes tirgus elektroenerģijas ražotājiem būs pirmais, ko Portugālē atvērs konkurencei. Puses pieprasīja, lai CCGT un LRP tiktu uzskatīti par daļu no vienota, plašāka vairumtirdzniecības tirgus. Komisija nepiekrīt pusēm. Elektroenerģijas ražotājiem tiešām ir unikālas pieprasījuma vajadzības piegādes daudzuma un elastīguma izteiksmē. Tādēļ CCGT jāapvieno ilgtermiņa līgumi, kas ir nepieciešami CCGT projekta pamata ekonomiskas un tehniskas dzīvotspējas, un piegādes drošības nodrošināšanai, ar īstermiņa līgumiem ierobežotākiem laika posmiem. Tām ir arī atšķirīgas rezerves, attiecības ar patērētājiem; tālākpārdevēju komerciālas vajadzības un pieauguma dinamika.

2.   ĢEOGRĀFISKAIS TIRGUS

| (28) | Par katru konkrēto gāzes tirgu, Komisija un puses vienojas, ka dabasgāzes piegāde Portugālē nav plašāka nekā valsts līmenī. |
| --- | --- |

(28)

Par katru konkrēto gāzes tirgu, Komisija un puses vienojas, ka dabasgāzes piegāde Portugālē nav plašāka nekā valsts līmenī.

IV.   KONKURĒTSPĒJAS NOVĒRTĒJUMS

A.   ELEKTROENERĢIJAS TIRGI

1.   VAIRUMTIRDZNIECĪBAS TIRGUS

a)   EDP atrodas dominējošā stāvoklī elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgū Portugālē

| (29) | Pēc Komisijas padziļinātas izpētes, šķiet, ka EDP atrodas dominējošā stāvoklī Portugāles vairumtirdzniecības tirgū, neatkarīgi no tā, vai tas tiek apskatīts saskaņā ar pastāvošo struktūru vai pēc EPL darbības pārtraukšanas. |
| --- | --- |

(29)

Pēc Komisijas padziļinātas izpētes, šķiet, ka EDP atrodas dominējošā stāvoklī Portugāles vairumtirdzniecības tirgū, neatkarīgi no tā, vai tas tiek apskatīts saskaņā ar pastāvošo struktūru vai pēc EPL darbības pārtraukšanas.

| (30) | Patiešām, 2003. gadā vairumtirdzniecības tirgū EDP pieder 70 % ražošanas jaudu, tā atbild par 70 % ražošanas un ir lielākais elektroenerģijas importētājs. Turklāt EDP Portugāles ražošanas pakete paliks nepārspējama pēc EPL likvidēšanas. Pēc EPL darbības pārtraukšanas, jāpiemēro grūtā stāvokļa izmaksu shēma (CMEC), lai kompensētu esošajiem strāvas ģeneratoriem jebkurus iespējamos zaudējumus tirgū nākotnē. Šī shēma atbalsta tirgū pārstāvētos uzņēmumus. EDP ir apņēmies iegūt lielāko daļu no tā, kas palīdzēs aizsargāt EDP no konkurences nākotnē. |
| --- | --- |

(30)

Patiešām, 2003. gadā vairumtirdzniecības tirgū EDP pieder 70 % ražošanas jaudu, tā atbild par 70 % ražošanas un ir lielākais elektroenerģijas importētājs. Turklāt EDP Portugāles ražošanas pakete paliks nepārspējama pēc EPL likvidēšanas. Pēc EPL darbības pārtraukšanas, jāpiemēro grūtā stāvokļa izmaksu shēma (CMEC), lai kompensētu esošajiem strāvas ģeneratoriem jebkurus iespējamos zaudējumus tirgū nākotnē. Šī shēma atbalsta tirgū pārstāvētos uzņēmumus. EDP ir apņēmies iegūt lielāko daļu no tā, kas palīdzēs aizsargāt EDP no konkurences nākotnē.

| (31) | Pieprasījuma pusē EDP pieder gandrīz 100 % no elektroenerģijas sadales Portugālē. EDP Distribução nākotnes loma kā mazumtirgotājam regulētā sistēmā piešķir EDP izšķirošas priekšrocības. |
| --- | --- |

(31)

Pieprasījuma pusē EDP pieder gandrīz 100 % no elektroenerģijas sadales Portugālē. EDP Distribução nākotnes loma kā mazumtirgotājam regulētā sistēmā piešķir EDP izšķirošas priekšrocības.

| (32) | Piegādes pusē EDP papildināšana ar gāzes apkures elektrostaciju (“TER”) ir nozīmīga EDP paketē. Kas attiecas uz jaunām ražošanas jaudām, kas jāizveido trešajām personām, Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka CCGT projekti konkurentiem ir neskaidri un ka EDP ir ietekme uz vienu no tiem (Tejo Energia). |
| --- | --- |

(32)

Piegādes pusē EDP papildināšana ar gāzes apkures elektrostaciju (“TER”) ir nozīmīga EDP paketē. Kas attiecas uz jaunām ražošanas jaudām, kas jāizveido trešajām personām, Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka CCGT projekti konkurentiem ir neskaidri un ka EDP ir ietekme uz vienu no tiem (Tejo Energia).

b)   Šī darbība nostiprinās EDP dominējošo stāvokli, gan horizontālas, gan vertikālas iedarbības rezultātā.

Horizontāla iedarbība: nozīmīga konkurenta izslēgšana no tirgus

| (33) | Attiecībā uz horizontālo iedarbību, Komisija nonāca pie slēdziena, ka, ja nebūtu apvienošanās, ļoti iespējams, ka GDP būtu kļuvis par vienu no galvenajiem konkurentiem Portugāles elektroenerģijas tirgos, ņemot vērā to, ka: i) konkurētspējīgu gāzes resursu pieejamība piešķir būtiskas priekšrocības elektroenerģijā, jo gāzes apkures elektrostacijas (CCGT) tagad ir visparastākais veids, kā ražot jaunu elektroenerģiju un, ii) ka GDP, kā Portugāles uzņēmums, varētu paļauties uz savu prečmarku un gāzes patērētājiem, kuriem tas varētu piedāvāt vienotu gāzes un elektroenerģijas piegādi. |
| --- | --- |

(33)

Attiecībā uz horizontālo iedarbību, Komisija nonāca pie slēdziena, ka, ja nebūtu apvienošanās, ļoti iespējams, ka GDP būtu kļuvis par vienu no galvenajiem konkurentiem Portugāles elektroenerģijas tirgos, ņemot vērā to, ka: i) konkurētspējīgu gāzes resursu pieejamība piešķir būtiskas priekšrocības elektroenerģijā, jo gāzes apkures elektrostacijas (CCGT) tagad ir visparastākais veids, kā ražot jaunu elektroenerģiju un, ii) ka GDP, kā Portugāles uzņēmums, varētu paļauties uz savu prečmarku un gāzes patērētājiem, kuriem tas varētu piedāvāt vienotu gāzes un elektroenerģijas piegādi.

| (34) | Šī nozīmīgā potenciālā konkurence pēc apvienošanās būs zudusi, tādējādi tālāk nostiprinot EDP dominējošo stāvokli. |
| --- | --- |

(34)

Šī nozīmīgā potenciālā konkurence pēc apvienošanās būs zudusi, tādējādi tālāk nostiprinot EDP dominējošo stāvokli.

Nehorizontālā iedarbība: sāncenšu izmaksu palielināšanās

Portugāles gāzes infrastruktūras pieejamība ar privilēģijām un priekšrocībām (Sines LNG termināls, importa cauruļvads un Karisu pazemes krātuve)

| (35) | Tālāk pēc ierosinātā darījuma, EDP būs iespējas un motivācija saglabāt dabasgāzes pieejamības privilēģijas un priekšrocības, izraisot zaudējumus uzņēmumiem, kas faktiski vai potenciāli iesaistīti elektroenerģijas ražošanā. |
| --- | --- |

(35)

Tālāk pēc ierosinātā darījuma, EDP būs iespējas un motivācija saglabāt dabasgāzes pieejamības privilēģijas un priekšrocības, izraisot zaudējumus uzņēmumiem, kas faktiski vai potenciāli iesaistīti elektroenerģijas ražošanā.

| (36) | Augsta spiediena gāzes tīkls: tālāk pēc apvienošanās EDP varēs atstāt ietekmi uz augsta spiediena gāzes tīklu: i) īstermiņā, EDP kopīgi kontrolēs Transgás (ieskaitot gāzes tīklu) īslaicīgu (12) laika posmu, kura ilgums var būt līdz 19,5 mēnešiem. Šajā laika periodā EDP var būt spēcīga ietekme uz tīkla stratēģiju un apsaimniekošanu. Tas var nodrošināt EDP arī dziļu ieskatu tīkla ekspluatācijas iezīmēs, no kā EDP vēlāk var iegūt priekšrocības; ii) ilgtermiņā REN ekspluatēs augstspiediena gāzes tīklu apvienošanās rezultātā. |
| --- | --- |

(36)

Augsta spiediena gāzes tīkls: tālāk pēc apvienošanās EDP varēs atstāt ietekmi uz augsta spiediena gāzes tīklu: i) īstermiņā, EDP kopīgi kontrolēs Transgás (ieskaitot gāzes tīklu) īslaicīgu (12) laika posmu, kura ilgums var būt līdz 19,5 mēnešiem. Šajā laika periodā EDP var būt spēcīga ietekme uz tīkla stratēģiju un apsaimniekošanu. Tas var nodrošināt EDP arī dziļu ieskatu tīkla ekspluatācijas iezīmēs, no kā EDP vēlāk var iegūt priekšrocības; ii) ilgtermiņā REN ekspluatēs augstspiediena gāzes tīklu apvienošanās rezultātā.

| (37) | GDP starptautiskais cauruļvads: apvienotajam uzņēmumam jābūt tādā pozīcijā, lai izmantotu pirmo esošo ieeju Portugālē (cauruļvads, kas iet no Alžīrijas uz Portugāli caur Maroku un Spāniju, un kas ienāk Portugālē Kampomajorā) ar pilnu jaudu, lai neļautu konkurentiem izmantot nekādas atbrīvotas jaudas. Tādēļ, pat ja piemēro TPA, pašlaik nav pietiekošas brīvas jaudas trešajām personām, lai pastāvīgi importētu gāzi, un ir minimāla pārliecība attiecībā uz gāzes līmeni, ko tās spēs importēt. |
| --- | --- |

(37)

GDP starptautiskais cauruļvads: apvienotajam uzņēmumam jābūt tādā pozīcijā, lai izmantotu pirmo esošo ieeju Portugālē (cauruļvads, kas iet no Alžīrijas uz Portugāli caur Maroku un Spāniju, un kas ienāk Portugālē Kampomajorā) ar pilnu jaudu, lai neļautu konkurentiem izmantot nekādas atbrīvotas jaudas. Tādēļ, pat ja piemēro TPA, pašlaik nav pietiekošas brīvas jaudas trešajām personām, lai pastāvīgi importētu gāzi, un ir minimāla pārliecība attiecībā uz gāzes līmeni, ko tās spēs importēt.

| (38) | GDP Sinešas termināls: LNG termināls, kas atrodas Sinešas pilsētā, ir vienīgais Portugālē. Tā darbība tika uzsākta 2004. gada sākumā un tas pieder GDP un ar to GDP darbojas (ar sev pilnībā piederošas filiāles Transgás palīdzību). Tā maksimālā importa jauda ir 5,3 bcm (pārslodzes kubikmetri) gadā. Nepastāvot liberalizācijai dabasgāzes sektorā, līdz šim terminālim nav uzspiesti nekādi TPA noteikumi. Tā rezultātā, trešajām pusēm, kuras vēlētos, lai tām būtu pieejams terminālis, būtu jāsazinās ar GDP un jāapspriež ar pēdējo specifiski noteikumi un nosacījumi. |
| --- | --- |

(38)

GDP Sinešas termināls: LNG termināls, kas atrodas Sinešas pilsētā, ir vienīgais Portugālē. Tā darbība tika uzsākta 2004. gada sākumā un tas pieder GDP un ar to GDP darbojas (ar sev pilnībā piederošas filiāles Transgás palīdzību). Tā maksimālā importa jauda ir 5,3 bcm (pārslodzes kubikmetri) gadā. Nepastāvot liberalizācijai dabasgāzes sektorā, līdz šim terminālim nav uzspiesti nekādi TPA noteikumi. Tā rezultātā, trešajām pusēm, kuras vēlētos, lai tām būtu pieejams terminālis, būtu jāsazinās ar GDP un jāapspriež ar pēdējo specifiski noteikumi un nosacījumi.

| (39) | Karisu pazemes krātuve: tālāk pēc apvienošanās, EDP arī atradīsies tādā pozīcijā, lai strādātu ar GDP Karisu pazemes krātuvi. Šī ir vienīgā Portugālē pieejamā dabasgāzes krātuve (atskaitot LNG krātuvi Sinešā, kas ir daudz mazāka). Tas ir būtiski konkurējošiem elektroenerģijas ģeneratoriem, kas darbina CCGT, lai bez diskriminācijas būtu pieejams šīs krātuves piedāvātais elastīgums. Tirgus izpēte apstiprināja, ka šie pieejamības nosacījumi nebija pietiekoši, lai nodrošinātu, ka konkurenti faktiski pilnībā gūs labumu no krātuves, jo EDP būs tādā pozīcijā, lai ierobežotu pieejamību, strīdoties par tehniskiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(39)

Karisu pazemes krātuve: tālāk pēc apvienošanās, EDP arī atradīsies tādā pozīcijā, lai strādātu ar GDP Karisu pazemes krātuvi. Šī ir vienīgā Portugālē pieejamā dabasgāzes krātuve (atskaitot LNG krātuvi Sinešā, kas ir daudz mazāka). Tas ir būtiski konkurējošiem elektroenerģijas ģeneratoriem, kas darbina CCGT, lai bez diskriminācijas būtu pieejams šīs krātuves piedāvātais elastīgums. Tirgus izpēte apstiprināja, ka šie pieejamības nosacījumi nebija pietiekoši, lai nodrošinātu, ka konkurenti faktiski pilnībā gūs labumu no krātuves, jo EDP būs tādā pozīcijā, lai ierobežotu pieejamību, strīdoties par tehniskiem jautājumiem.

| (40) | Tālākā darbībā pēc paziņojuma, EDP iegūst nozīmīgu kontroli pār gāzes ieejas punktiem, kā arī uzglabāšanas iespējām. Ekspluatācija tādējādi varētu nodrošināt tai visus vajadzīgos līdzekļus un stimulus, lai padarītu gāzes tīkla pieejamību sarežģītāku saviem konkurentiem, pat ja Portugāles augstspiediena gāzes energosistēmas īpašuma tiesības jāsadala REN. |
| --- | --- |

(40)

Tālākā darbībā pēc paziņojuma, EDP iegūst nozīmīgu kontroli pār gāzes ieejas punktiem, kā arī uzglabāšanas iespējām. Ekspluatācija tādējādi varētu nodrošināt tai visus vajadzīgos līdzekļus un stimulus, lai padarītu gāzes tīkla pieejamību sarežģītāku saviem konkurentiem, pat ja Portugāles augstspiediena gāzes energosistēmas īpašuma tiesības jāsadala REN.

Iespēja saglabāt ierobežojumus gāzes piegādē CCGT kaitējot konkurentu CCGT

| (41) | Lielās neskaidrības par infrastruktūru un transporta tiesību nodošanas efektivitāti REN nenodrošina, ka gāzes prasības aktuālajai (t.i. Turbogas) un potenciālajām konkurentu CCGT piegādās cits uzņēmums, izņemot apvienoto sabiedrību. Kad Portugālē gāzes piegādē būs ierobežojumi, GDP būs stimuls atbalstīt EDP stacijas, kaitējot konkurentu CCGT. |
| --- | --- |

(41)

Lielās neskaidrības par infrastruktūru un transporta tiesību nodošanas efektivitāti REN nenodrošina, ka gāzes prasības aktuālajai (t.i. Turbogas) un potenciālajām konkurentu CCGT piegādās cits uzņēmums, izņemot apvienoto sabiedrību. Kad Portugālē gāzes piegādē būs ierobežojumi, GDP būs stimuls atbalstīt EDP stacijas, kaitējot konkurentu CCGT.

Iespēja un stimuls kontrolēt gāzes cenu un paaugstināt sāncenšu izmaksas, tādējādi liedzot tiem tiesības uz faktisku, potenciālu un ekskluzīvu ienākšanu

| (42) | Tālāk pēc apvienošanās, EDP būs iespējas un stimuls pacelt cenu gāzei, kas tiek piegādāta faktiskajiem konkurentiem (Turbogás, pēc tās īstermiņa prasībām). Tā ir patiesība arī attiecībā uz potenciālajiem konkurentiem (par visām to prasībām), jo liberalizācijas ātrums un neskaidrības attiecībā uz ieejas punktu pieejamību nosaka iespējamību, ka nākotnē CCGT, ja tādi būs, gāzi piegādās GDP. |
| --- | --- |

(42)

Tālāk pēc apvienošanās, EDP būs iespējas un stimuls pacelt cenu gāzei, kas tiek piegādāta faktiskajiem konkurentiem (Turbogás, pēc tās īstermiņa prasībām). Tā ir patiesība arī attiecībā uz potenciālajiem konkurentiem (par visām to prasībām), jo liberalizācijas ātrums un neskaidrības attiecībā uz ieejas punktu pieejamību nosaka iespējamību, ka nākotnē CCGT, ja tādi būs, gāzi piegādās GDP.

Īpašuma informācijas pieejamība par EDP konkurentu izmaksām, piešķirot tam nozīmīgas priekšrocības:

| (43) | Apvienotais uzņēmums būs apbruņots ar informāciju par savu reālo konkurentu ieguldījumu izmaksām un varēs noteikt cenu tādā veidā, lai liegtu tiesības saviem sāncenšiem. Šādas strukturālas priekšrocības nostiprinās arī EDP dominējošo stāvokli, jo iespējams, ka tas turpmāk atturēs vai aizkavēs potenciālo konkurentu ienākšanu, kas vēlēsies ekspluatēt jaunus CCGT ar GDP gāzes piegādes palīdzību. |
| --- | --- |

(43)

Apvienotais uzņēmums būs apbruņots ar informāciju par savu reālo konkurentu ieguldījumu izmaksām un varēs noteikt cenu tādā veidā, lai liegtu tiesības saviem sāncenšiem. Šādas strukturālas priekšrocības nostiprinās arī EDP dominējošo stāvokli, jo iespējams, ka tas turpmāk atturēs vai aizkavēs potenciālo konkurentu ienākšanu, kas vēlēsies ekspluatēt jaunus CCGT ar GDP gāzes piegādes palīdzību.

Ikdienas gāzes nominācijas pieejamība kā tās galvenā īpašnieka informācija par tā konkurentu izmaksām, piešķirot tam būtiskas priekšrocības;

| (44) | Tālāk pēc apvienošanās EDP būs pieejamas arī Turbogas (un citu CCGT, ko, iespējams, GDP nākotnē apgādās) ikdienas gāzes nominācijas, kas ir informācija vienu dienu iepriekš par gāzes apjomu, ko CCGT plāno patērēt stundā. Tā rezultātā, EDP varēs iepriekš zināt elektroenerģijas ražošanas modeli, ko Turbogas plāno nākošajai dienai. Ievērojot CCGT ražošanas nepastāvību, šī informācija ir stratēģiska: zinot, piemēram, ka Turbogás neplāno ražot elektroenerģiju noteiktā brīdī nākošajā dienā, EDP atradīsies tādā pozīcijā, ka varēs paaugstināt cenu virs Turbogás mainīgajām izmaksām, nebaidoties realizācijā zaudēt Turbogás. |
| --- | --- |

(44)

Tālāk pēc apvienošanās EDP būs pieejamas arī Turbogas (un citu CCGT, ko, iespējams, GDP nākotnē apgādās) ikdienas gāzes nominācijas, kas ir informācija vienu dienu iepriekš par gāzes apjomu, ko CCGT plāno patērēt stundā. Tā rezultātā, EDP varēs iepriekš zināt elektroenerģijas ražošanas modeli, ko Turbogas plāno nākošajai dienai. Ievērojot CCGT ražošanas nepastāvību, šī informācija ir stratēģiska: zinot, piemēram, ka Turbogás neplāno ražot elektroenerģiju noteiktā brīdī nākošajā dienā, EDP atradīsies tādā pozīcijā, ka varēs paaugstināt cenu virs Turbogás mainīgajām izmaksām, nebaidoties realizācijā zaudēt Turbogás.

| (45) | Iepriekš minētā horizontālā un vertikālā iedarbība, to vērtējot atsevišķi vai kopā, nostiprina EDP dominējošo stāvokli elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgū. |
| --- | --- |

(45)

Iepriekš minētā horizontālā un vertikālā iedarbība, to vērtējot atsevišķi vai kopā, nostiprina EDP dominējošo stāvokli elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgū.

2.   PALĪGPAKALPOJUMI

| (46) | Šī darbība novērsīs GDP iespējamo ienākšanu elektroenerģijas tirgū, un tādēļ neļaus tam kļūt par potenciālu palīgpakalpojumu sniedzēju. Pamatojoties uz visiem argumentiem, kas izstrādāti vairumtirdzniecības tirgus novērtējumā un pie nosacījuma, ka tikai dažas elektrostacijas var sniegt šādus pakalpojumus, GDP ienākšana vairumtirdzniecības tirgū pavājinātu EDP pozīcijas palīgpakalpojumu sniegšanā. Koncentrācijas rezultātā šis potenciālais konkurents tiks izslēgts no palīgpakalpojumu sniegšanas tirgus. |
| --- | --- |

(46)

Šī darbība novērsīs GDP iespējamo ienākšanu elektroenerģijas tirgū, un tādēļ neļaus tam kļūt par potenciālu palīgpakalpojumu sniedzēju. Pamatojoties uz visiem argumentiem, kas izstrādāti vairumtirdzniecības tirgus novērtējumā un pie nosacījuma, ka tikai dažas elektrostacijas var sniegt šādus pakalpojumus, GDP ienākšana vairumtirdzniecības tirgū pavājinātu EDP pozīcijas palīgpakalpojumu sniegšanā. Koncentrācijas rezultātā šis potenciālais konkurents tiks izslēgts no palīgpakalpojumu sniegšanas tirgus.

3.   ELEKTROENERĢIJAS MAZUMTIRDZNIECĪBAS TIRGI PORTUGĀLĒ

a)   EDP atrodas dominējošā stāvoklī elektroenerģijas mazumtirdzniecības tirgū Portugālē

| (47) | Tirgus elektroenerģijas piegādei lieliem rūpnieciskiem patērētājiem (45 % no kopējā patēriņa) ir pilnīgi piemērots. Šajā tirgū EDP pēc apjoma pieder 92 % tirgus daļas (daudz vairāk attiecībā uz patērētājiem). |
| --- | --- |

(47)

Tirgus elektroenerģijas piegādei lieliem rūpnieciskiem patērētājiem (45 % no kopējā patēriņa) ir pilnīgi piemērots. Šajā tirgū EDP pēc apjoma pieder 92 % tirgus daļas (daudz vairāk attiecībā uz patērētājiem).

| (48) | Nelielo patērētāju tirgus atvēršana sākās tikai 2004. gada gaitā. EDP pieder gandrīz 100 % tirgus daļas. Pieredze citās dalībvalstīs skaidri parāda, ka šo patērētāju pārslēgšanās koeficients būs daudz mazāks nekā rūpniecisko patērētāju pārslēgšanās koeficients. EDP pārsvaru tādēļ varēs apstrīdēt tikai ar mazāku ātrumu. |
| --- | --- |

(48)

Nelielo patērētāju tirgus atvēršana sākās tikai 2004. gada gaitā. EDP pieder gandrīz 100 % tirgus daļas. Pieredze citās dalībvalstīs skaidri parāda, ka šo patērētāju pārslēgšanās koeficients būs daudz mazāks nekā rūpniecisko patērētāju pārslēgšanās koeficients. EDP pārsvaru tādēļ varēs apstrīdēt tikai ar mazāku ātrumu.

b)   EDP dominējošā stāvokļa nostiprināšana elektroenerģijas mazumtirdzniecības tirgū Portugālē

| (49) | Ierosinātā darbība nostiprinās EDP dominējošās pozīcijas, jo tā likvidēs GDP kā nozīmīgu potenciālu konkurentu. Komisijas veiktās izpētes laikā respondenti patiešām ir apstiprinājuši, ka GDP būtu visiespējamākais un visefektīvākais potenciālais ienācējs šajos tirgos, īpaši pateicoties tā plašajam gāzes patērētāju lokam, tā labi pazīstamajai valsts prečzīmei, kā arī tā iespējām piedāvāt jaukta tipa kurināmā piedāvājumus. |
| --- | --- |

(49)

Ierosinātā darbība nostiprinās EDP dominējošās pozīcijas, jo tā likvidēs GDP kā nozīmīgu potenciālu konkurentu. Komisijas veiktās izpētes laikā respondenti patiešām ir apstiprinājuši, ka GDP būtu visiespējamākais un visefektīvākais potenciālais ienācējs šajos tirgos, īpaši pateicoties tā plašajam gāzes patērētāju lokam, tā labi pazīstamajai valsts prečzīmei, kā arī tā iespējām piedāvāt jaukta tipa kurināmā piedāvājumus.

| (50) | Turklāt apvienošanās palielinās šķēršļus ienākšanai, jo apvienotais uzņēmums apvienos tirgū pārstāvēto uzņēmumu priekšrocības attiecībā uz dabasgāzi un elektroenerģiju un piespiedīs konkurentiem ienākt vienlaicīgi gāzes un elektroenerģijas tirgos, lai spētu piedāvāt jaukta tipa kurināmo. |
| --- | --- |

(50)

Turklāt apvienošanās palielinās šķēršļus ienākšanai, jo apvienotais uzņēmums apvienos tirgū pārstāvēto uzņēmumu priekšrocības attiecībā uz dabasgāzi un elektroenerģiju un piespiedīs konkurentiem ienākt vienlaicīgi gāzes un elektroenerģijas tirgos, lai spētu piedāvāt jaukta tipa kurināmo.

B.   GĀZES TIRGI

1.   GDP IEŅEM DOMINĒJOŠO STĀVOKLI PORTUGĀLES GĀZES TIRGOS

| (51) | Pateicoties savai pašreizējai legālā monopola pozīcijai, GDP ieņem dominējošo stāvokli visos gāzes tirgos, izņemot vienīgi dabasgāzes sadali Porto reģionā, kur aktīvi darbojas Portgás – sabiedrība, kurā EDP nesen ieguva kopīgu kontroli. |
| --- | --- |

(51)

Pateicoties savai pašreizējai legālā monopola pozīcijai, GDP ieņem dominējošo stāvokli visos gāzes tirgos, izņemot vienīgi dabasgāzes sadali Porto reģionā, kur aktīvi darbojas Portgás – sabiedrība, kurā EDP nesen ieguva kopīgu kontroli.

| (52) | GDP ir un pēc tirgu atvēršanas joprojām būs nozīmīgas saistību priekšrocības pret potenciāliem jaunpienācējiem. Jo īpaši, i) tā ir ieguvusi labu pieredzi un zināšanas par Portugāles gāzes tirgiem katrā līmenī, ii) tā ir izveidojusi plašu patērētāju bāzi un būtisku realizācijas apjomu valstī, iii) tā ir attīstījusi labi pazīstamas prečmarkas valsts un lokālā līmenī, un iv) tā ir ieguvusi unikālu informāciju par patērētāju raksturojumu (patēriņa raksturojuma vai maksātspējas un kredīta noteikumu izteiksmē) un specifiskajām vajadzībām (piemēram, vajadzība pēc papildpakalpojumiem vai speciālas patērētāju aprūpes), v) tā ar GDP kontrolētu VSU kontrolierīču starpniecību kontrolē sadales sistēmas operatorus. |
| --- | --- |

(52)

GDP ir un pēc tirgu atvēršanas joprojām būs nozīmīgas saistību priekšrocības pret potenciāliem jaunpienācējiem. Jo īpaši, i) tā ir ieguvusi labu pieredzi un zināšanas par Portugāles gāzes tirgiem katrā līmenī, ii) tā ir izveidojusi plašu patērētāju bāzi un būtisku realizācijas apjomu valstī, iii) tā ir attīstījusi labi pazīstamas prečmarkas valsts un lokālā līmenī, un iv) tā ir ieguvusi unikālu informāciju par patērētāju raksturojumu (patēriņa raksturojuma vai maksātspējas un kredīta noteikumu izteiksmē) un specifiskajām vajadzībām (piemēram, vajadzība pēc papildpakalpojumiem vai speciālas patērētāju aprūpes), v) tā ar GDP kontrolētu VSU kontrolierīču starpniecību kontrolē sadales sistēmas operatorus.

2.   GDP DOMINĒJOŠĀ STĀVOKĻA NOSTIPRINĀŠANA PORTUGĀLES GĀZES TIRGOS

a)   Gāzes piegāde elektroenerģijas ražotājiem (CCGT)

| (53) | Attiecībā uz gāzes piegādi CCGT, paziņotā darbība liegs tiesības uz visu CCGT gāzes patēriņu (respektīvi, Turbogás
   (13) un TER/Carregado īstermiņa prasības), ko citādi varētu apstrīdēt GDP konkurenti, ja CCGT ir tiesīgi patērētāji. Tas nostiprina GDP dominējošo pozīciju tirgū gāzes piegādei CCGT. |
| --- | --- |

(53)

Attiecībā uz gāzes piegādi CCGT, paziņotā darbība liegs tiesības uz visu CCGT gāzes patēriņu (respektīvi, Turbogás
   (13) un TER/Carregado īstermiņa prasības), ko citādi varētu apstrīdēt GDP konkurenti, ja CCGT ir tiesīgi patērētāji. Tas nostiprina GDP dominējošo pozīciju tirgū gāzes piegādei CCGT.

b)   Gāzes piegāde VSU (vietējie sadales uzņēmumi)

| (54) | Paziņotā darbība liegs tiesības uz gāzes patēriņu vienīgajam VSU, kuru līdz šim nekontrolē GDP, respektīvi Portgás. Tālāk pēc darbības, gāzes konkurenti vairs neapstrīdēs gāzes piegādi VSU, kad tie kļūs tiesīgi. Tas nostiprina GDP dominējošo stāvokli tirgū gāzes piegādei VSU. |
| --- | --- |

(54)

Paziņotā darbība liegs tiesības uz gāzes patēriņu vienīgajam VSU, kuru līdz šim nekontrolē GDP, respektīvi Portgás. Tālāk pēc darbības, gāzes konkurenti vairs neapstrīdēs gāzes piegādi VSU, kad tie kļūs tiesīgi. Tas nostiprina GDP dominējošo stāvokli tirgū gāzes piegādei VSU.

c)   Gāzes piegāde LRP (lielajiem rūpnieciskajiem patērētājiem)

| (55) | Izpēte ir parādījusi, ka EDP būtu bijis visiespējamākais ienācējs gāzes piegādes tirgū lielajiem rūpnieciskajiem patērētājiem, kad tas tiktu liberalizēts. |
| --- | --- |

(55)

Izpēte ir parādījusi, ka EDP būtu bijis visiespējamākais ienācējs gāzes piegādes tirgū lielajiem rūpnieciskajiem patērētājiem, kad tas tiktu liberalizēts.

| (56) | EDP šķiet visiespējamākais potenciālais ienācējs šajā tirgū, ņemot vērā, ka: i) tas ekspluatē CCGT elektroenerģijas ražošanai (un tāpēc tam ir pieejami lieli gāzes apjomi), kas dod spēcīgu stimulu ienākt gāzes piegādes tirgos, ii) ka tas varētu paļauties uz saviem elektroenerģijas patērētājiem (EDP kontrolē gandrīz 100 % no elektroenerģijas sadales Portugālē), kuriem tas varētu piedāvāt kopīgu gāzes un elektroenerģijas piegādi (divējāds kurināmais) un, iii) ka tas varētu paļauties arī uz Portgás gāzes vairumtirgotāja pieredzi, reputāciju un patērētāju bāzi. Efektīva elektroenerģijas vēsturisko operatoru ienākšana gāzes tirgos ir apstiprināta daudzās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(56)

EDP šķiet visiespējamākais potenciālais ienācējs šajā tirgū, ņemot vērā, ka: i) tas ekspluatē CCGT elektroenerģijas ražošanai (un tāpēc tam ir pieejami lieli gāzes apjomi), kas dod spēcīgu stimulu ienākt gāzes piegādes tirgos, ii) ka tas varētu paļauties uz saviem elektroenerģijas patērētājiem (EDP kontrolē gandrīz 100 % no elektroenerģijas sadales Portugālē), kuriem tas varētu piedāvāt kopīgu gāzes un elektroenerģijas piegādi (divējāds kurināmais) un, iii) ka tas varētu paļauties arī uz Portgás gāzes vairumtirgotāja pieredzi, reputāciju un patērētāju bāzi. Efektīva elektroenerģijas vēsturisko operatoru ienākšana gāzes tirgos ir apstiprināta daudzās dalībvalstīs.

| (57) | EDP potenciālās konkurences zudums nostiprina GDP dominējošo stāvokli gāzes piegādes tirgū LRP. |
| --- | --- |

(57)

EDP potenciālās konkurences zudums nostiprina GDP dominējošo stāvokli gāzes piegādes tirgū LRP.

d)   Gāzes piegāde nelieliem patērētājiem

| (58) | Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka ja nenotiktu apvienošanās, EDP būtu bijis visiespējamākais ienācējs gāzes piegādes tirgū mazajiem patērētājiem. |
| --- | --- |

(58)

Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka ja nenotiktu apvienošanās, EDP būtu bijis visiespējamākais ienācējs gāzes piegādes tirgū mazajiem patērētājiem.

| (59) | EDP priekšrocības var sagrupēt trijos galvenajos priekšrocību komplektos: a) priekšrocības iepirkumā, pateicoties EDP pozīcijai kā gāzes apkures elektroenerģijas ražotājam Portugālē; b) priekšrocības, pateicoties EDP pozīcijai kā elektroenerģijas vēsturiskajam mazumtirgotājam un vairumtirgotājam; c) priekšrocības, pateicoties tā pozīcijai gāzes mazumtirdzniecībā Portugālē un informācijai par to (Portgás un informācijas kooperācija par Lisboagás). |
| --- | --- |

(59)

EDP priekšrocības var sagrupēt trijos galvenajos priekšrocību komplektos: a) priekšrocības iepirkumā, pateicoties EDP pozīcijai kā gāzes apkures elektroenerģijas ražotājam Portugālē; b) priekšrocības, pateicoties EDP pozīcijai kā elektroenerģijas vēsturiskajam mazumtirgotājam un vairumtirgotājam; c) priekšrocības, pateicoties tā pozīcijai gāzes mazumtirdzniecībā Portugālē un informācijai par to (Portgás un informācijas kooperācija par Lisboagás).

| (60) | EDP ienākšana gāzes tirgos ir turklāt acīmredzama, tam nesen iegūstot kontroli pār Portugāles VSU, Portgás, un tā spēcīgo attīstību gāzes tirgos Spānijā (EDP ieguva kontroli pār Spānijas otru lielāko gāzes uzņēmumu, Naturcorp). |
| --- | --- |

(60)

EDP ienākšana gāzes tirgos ir turklāt acīmredzama, tam nesen iegūstot kontroli pār Portugāles VSU, Portgás, un tā spēcīgo attīstību gāzes tirgos Spānijā (EDP ieguva kontroli pār Spānijas otru lielāko gāzes uzņēmumu, Naturcorp).

| (61) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem elementiem, ar koncentrāciju GDP atbrīvotos no galvenā konkurenta un tālāk paaugstinātu barjeras ienākšanai gāzes piegādes nelieliem patērētājiem tirgū. Tādējādi tiks nostiprināts GDP dominējošais stāvoklis Portugāles mazumtirdzniecības gāzes tirgū. |
| --- | --- |

(61)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem elementiem, ar koncentrāciju GDP atbrīvotos no galvenā konkurenta un tālāk paaugstinātu barjeras ienākšanai gāzes piegādes nelieliem patērētājiem tirgū. Tādējādi tiks nostiprināts GDP dominējošais stāvoklis Portugāles mazumtirdzniecības gāzes tirgū.

V.   SAISTĪBAS, KURAS IEROSINA INFORMĒJOŠĀS PUSES

| (62) | Puses ir iesniegušas apņemšanās saistības 2004. gada 28. oktobrī un to uzlabotu variantu 2004. gada 17. novembrī. 2004. gada 17. novembra saistību kopsavilkums ir sniegts tālāk tekstā, izmantojot pušu numerāciju:








  EDP.1 | : | EDP daļas samazinājums REN no 30 % līdz 5 % |
| --- | --- | --- | --- |
| EDP.2 | : | Atbrīvošanās no EDP daļām Tejo Energia |
| EDP.3 | : | Moratorijs attiecībā uz jaunu CCGT celtniecību, saskaņā ar pārskatīšanas noteikumu |
| EDP.4 | : | TER ražošanas jaudas noma, kas vienāda ar vienu vienību, saskaņā ar pārskatīšanas noteikumu |
| EDP.5 | : | Dažu EDP balsošanas tiesību apturēšana Turbogás un neatkarīgu valdes locekļu iecelšana Turbogás |
| ENI.II | : | Sinešas LNG termināla pārdošana REN |
| ENI.III | : | Karisu pazemes krātuves pārdošana REN |
| ENI.IV | : | Paredzētā gāzes augstspiediena tīkla pārdošana REN |
| ENI.V | : | Garantijas tīkla pieejamībai, kamēr nav izlemts par tīkla pārdošanu REN |
| ENI.VI | : | Kampomajoras ieejas punkta jaudas atbrīvošana REN, ko pašlaik rezervējis un neizmanto Transgás |
| ENI.VII | : | Saistības nerezervēt papildu jaudu Kampomajoras ieejas punktā |
| ENI.VIII | : | Saistības nerezervēt papildu jaudu Estremadūras cauruļvadā |
| ENI.IX | : | Saistības padarīt pieejamas jaudas Estremadūras cauruļvadā un/vai Kampomajoras ieejas punktā pie zināmiem nosacījumiem |
| ENI.X | : | GDP tiesību izvēlēties pirmajam izslēgšana, pamatojoties uz “atbilstības labākajam piedāvājumam mehānismu” |
| ENI.XI | : | pasākumi, kuru mērķis ir novērst bažas, kas saistītas ar iespējamo priviliģēto pieeju informācijai par cenām |
| ENI.XII | : | Pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt efektīvas liberalizācijas iespējas pēc LRP pārstāvētā pieprasījuma |
| ENI.XIII | : | Saistības neuzsākt divējādus dabasgāzes un elektroenerģijas piedāvājumus LRP un mazumtirdzniecības patērētājiem Portugālē, līdz tiek liberalizēta dabasgāzes piegāde šādām patērētāju grupām |
| ENI.XIV | : | VSU Setgás pārdošana |

(62)

Puses ir iesniegušas apņemšanās saistības 2004. gada 28. oktobrī un to uzlabotu variantu 2004. gada 17. novembrī. 2004. gada 17. novembra saistību kopsavilkums ir sniegts tālāk tekstā, izmantojot pušu numerāciju:

EDP.1

:

EDP daļas samazinājums REN no 30 % līdz 5 %

EDP.2

:

Atbrīvošanās no EDP daļām Tejo Energia

EDP.3

:

Moratorijs attiecībā uz jaunu CCGT celtniecību, saskaņā ar pārskatīšanas noteikumu

EDP.4

:

TER ražošanas jaudas noma, kas vienāda ar vienu vienību, saskaņā ar pārskatīšanas noteikumu

EDP.5

:

Dažu EDP balsošanas tiesību apturēšana Turbogás un neatkarīgu valdes locekļu iecelšana Turbogás

ENI.II

:

Sinešas LNG termināla pārdošana REN

ENI.III

:

Karisu pazemes krātuves pārdošana REN

ENI.IV

:

Paredzētā gāzes augstspiediena tīkla pārdošana REN

ENI.V

:

Garantijas tīkla pieejamībai, kamēr nav izlemts par tīkla pārdošanu REN

ENI.VI

:

Kampomajoras ieejas punkta jaudas atbrīvošana REN, ko pašlaik rezervējis un neizmanto Transgás

ENI.VII

:

Saistības nerezervēt papildu jaudu Kampomajoras ieejas punktā

ENI.VIII

:

Saistības nerezervēt papildu jaudu Estremadūras cauruļvadā

ENI.IX

:

Saistības padarīt pieejamas jaudas Estremadūras cauruļvadā un/vai Kampomajoras ieejas punktā pie zināmiem nosacījumiem

ENI.X

:

GDP tiesību izvēlēties pirmajam izslēgšana, pamatojoties uz “atbilstības labākajam piedāvājumam mehānismu”

ENI.XI

:

pasākumi, kuru mērķis ir novērst bažas, kas saistītas ar iespējamo priviliģēto pieeju informācijai par cenām

ENI.XII

:

Pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt efektīvas liberalizācijas iespējas pēc LRP pārstāvētā pieprasījuma

ENI.XIII

:

Saistības neuzsākt divējādus dabasgāzes un elektroenerģijas piedāvājumus LRP un mazumtirdzniecības patērētājiem Portugālē, līdz tiek liberalizēta dabasgāzes piegāde šādām patērētāju grupām

ENI.XIV

:

VSU Setgás pārdošana

VI.   IEROSINĀTO SAISTĪBU IZVĒRTĒJUMS

A.   SAISTĪBAS PAR ELEKTROENERĢIJU

1.   VAIRUMTIRDZNIECĪBAS ELEKTROENERĢIJAS TIRGUS

a)   Darbības horizontālā ietekme (GDP kā visiespējamākā ienācēja izslēgšana)

| (63) | Pušu priekšlikums sastāv no pasākumu kombinācijas, kuru mērķis ir konkurentu ienākšanas nodrošināšana, lai gan, vienlaicīgi, izvairīšanās no atbrīvošanās no ražošanas resursiem. Tas galvenokārt paļaujas uz moratoriju attiecībā uz jaunu CCGT būvniecību, ko piemēro EDP, un zināmu EDP elektrostacijas TER ražošanas jaudu nomu ierobežotā laika posmā. |
| --- | --- |

(63)

Pušu priekšlikums sastāv no pasākumu kombinācijas, kuru mērķis ir konkurentu ienākšanas nodrošināšana, lai gan, vienlaicīgi, izvairīšanās no atbrīvošanās no ražošanas resursiem. Tas galvenokārt paļaujas uz moratoriju attiecībā uz jaunu CCGT būvniecību, ko piemēro EDP, un zināmu EDP elektrostacijas TER ražošanas jaudu nomu ierobežotā laika posmā.

| (64) | Respondenti Komisijas tirgus pārbaudē uzskatīja šos priekšlikumus par acīmredzami nepietiekami mēroga, apjoma un ilguma izteiksmē, lai kompensētu nozīmīgos GDP kā potenciālā konkurenta zudumu un efektīvi nodrošinātu potenciālo konkurentu laicīgu ienākšanu. Komisija piekrīt šīm trešo personu izteiktajām bažām. |
| --- | --- |

(64)

Respondenti Komisijas tirgus pārbaudē uzskatīja šos priekšlikumus par acīmredzami nepietiekami mēroga, apjoma un ilguma izteiksmē, lai kompensētu nozīmīgos GDP kā potenciālā konkurenta zudumu un efektīvi nodrošinātu potenciālo konkurentu laicīgu ienākšanu. Komisija piekrīt šīm trešo personu izteiktajām bažām.

| (65) | Ražošanas jaudas nomāšana no TER ir vienāda ar tikai vienu trešdaļu no elektrostacijas un būtu atbildīga par 4 % no kopējās ražošanas jaudas Portugālē. Nomas darbību var automātiski pārtraukt, pamatojoties uz kritērijiem, kas nenodrošina ne jaunu konkurentu klātbūtni, ne Ibērijas tirgus faktisku pastāvēšanu. Nomas ilgums var būt tikai 3 gadi. EDP reālā laikā zinās tās elektroenerģijas izmaksas un apjomus, ko nomnieks var pārdot. Viss tas nosaka neiespējamību, ka šādam nomniekam varētu būt nozīmīga ietekme tirgū un tas varētu realizēt konkurējošus ierobežojumus EDP. |
| --- | --- |

(65)

Ražošanas jaudas nomāšana no TER ir vienāda ar tikai vienu trešdaļu no elektrostacijas un būtu atbildīga par 4 % no kopējās ražošanas jaudas Portugālē. Nomas darbību var automātiski pārtraukt, pamatojoties uz kritērijiem, kas nenodrošina ne jaunu konkurentu klātbūtni, ne Ibērijas tirgus faktisku pastāvēšanu. Nomas ilgums var būt tikai 3 gadi. EDP reālā laikā zinās tās elektroenerģijas izmaksas un apjomus, ko nomnieks var pārdot. Viss tas nosaka neiespējamību, ka šādam nomniekam varētu būt nozīmīga ietekme tirgū un tas varētu realizēt konkurējošus ierobežojumus EDP.

| (66) | Ievērojot pārskatīšanas klauzulu, kas ir pievienota ierosinātajam moratorijam, iespējams, ka moratorijs drīz beigsies, nenodrošinot, ka konkurenti faktiski ienāks tirgū. Bez tam, tas nekavē EDP uzsākt jaunus CCGT projektus (visi pasākumi, izņemot reālu būvniecību). Moratorijs un ierosinātā noma tādējādi neatbilst nosacījumiem, lai tai būtu konkurences ziņā pozitīva ietekme, kas līdzīga strukturālai kompensācijai. |
| --- | --- |

(66)

Ievērojot pārskatīšanas klauzulu, kas ir pievienota ierosinātajam moratorijam, iespējams, ka moratorijs drīz beigsies, nenodrošinot, ka konkurenti faktiski ienāks tirgū. Bez tam, tas nekavē EDP uzsākt jaunus CCGT projektus (visi pasākumi, izņemot reālu būvniecību). Moratorijs un ierosinātā noma tādējādi neatbilst nosacījumiem, lai tai būtu konkurences ziņā pozitīva ietekme, kas līdzīga strukturālai kompensācijai.

| (67) | Turklāt puses ierosina atbrīvoties no EDP 10 % daļas Tejo Energia, vienā no EDP konkurentiem. Pat ja tas ir pozitīvs priekšlikums, tas nepavisam negarantē, ka Tejo Energia nākotnē būvēs CCGT. |
| --- | --- |

(67)

Turklāt puses ierosina atbrīvoties no EDP 10 % daļas Tejo Energia, vienā no EDP konkurentiem. Pat ja tas ir pozitīvs priekšlikums, tas nepavisam negarantē, ka Tejo Energia nākotnē būvēs CCGT.

| (68) | Puses ir ierosinājušas arī apturēt EDP balsošanas tiesības Turbogás. Šī apturēšana ir ierobežota līdz trīs gadu laika periodam un tikai divās specifiskās lēmumu jomās. EDP nesen ir ieguvis arī opciju iepirkt vēl 20 % daļas Turbogás un pārvaldīt visu Turbogás produkciju. Tādēļ ir ļoti apšaubāmi, vai pušu apņemšanās novērsīs EDP īstenoto ietekmi uz Turbogás gāzes piegādes politiku un nākotnes projektiem. |
| --- | --- |

(68)

Puses ir ierosinājušas arī apturēt EDP balsošanas tiesības Turbogás. Šī apturēšana ir ierobežota līdz trīs gadu laika periodam un tikai divās specifiskās lēmumu jomās. EDP nesen ir ieguvis arī opciju iepirkt vēl 20 % daļas Turbogás un pārvaldīt visu Turbogás produkciju. Tādēļ ir ļoti apšaubāmi, vai pušu apņemšanās novērsīs EDP īstenoto ietekmi uz Turbogás gāzes piegādes politiku un nākotnes projektiem.

b)   Nehorizontālā ietekme (sāncenšu izmaksu pieaugums)

EDP privilēģijas un priekšrocības Portugāles gāzes infrastruktūras pieejamībā

| (69) | Sinešas LNG termināla un Karisu pazemes krātuves pārdošana gāzes augstspiediena tīkla operatoram, t.i. īpašuma tiesību sadalīšana, ir pozitīvs priekšlikums, ko Komisija atbalsta. Tomēr šādai nodošanai piemērotie noteikumi un nosacījumi nenodrošina, ka pietiekamas jaudas būs pieejamas trešajām personām. Jo īpaši, šie līdzekļi nepārprotami atļauj pušu filiālēm, kas aktīvi darbojas dabasgāzes sektorā Spānijā, Union Fenosa Gas un Naturcorp, rezervēt papildu jaudu pat pirms nodošanas, kā arī pusēm pēc nodošanas. |
| --- | --- |

(69)

Sinešas LNG termināla un Karisu pazemes krātuves pārdošana gāzes augstspiediena tīkla operatoram, t.i. īpašuma tiesību sadalīšana, ir pozitīvs priekšlikums, ko Komisija atbalsta. Tomēr šādai nodošanai piemērotie noteikumi un nosacījumi nenodrošina, ka pietiekamas jaudas būs pieejamas trešajām personām. Jo īpaši, šie līdzekļi nepārprotami atļauj pušu filiālēm, kas aktīvi darbojas dabasgāzes sektorā Spānijā, Union Fenosa Gas un Naturcorp, rezervēt papildu jaudu pat pirms nodošanas, kā arī pusēm pēc nodošanas.

| (70) | Puses ierosināja arī padarīt pieejamas jaudas Spānijas–Portugāles cauruļvadā Portugāles ieejas punktā (Kampomajora). Atbilstoši tirgus pārbaudei, šī jauda ir daudz par mazu (mazāk nekā 10 % no šī cauruļvada jaudas, kas nav pietiekami, lai apgādātu vienu 400 MW CCGT vienību) un nav nodrošināta ieejošajā cauruļvadā (Estremadūras cauruļvadā) gāzes piegādāšanai līdz Portugāles robežai. Ir iekļauts mehānisms papildu jaudas nodrošināšanai, tomēr pie nosacījumiem, kas nepadara šīs papildu jaudas pieejamību ne savlaicīgu, ne ekonomiski realizējamu, ne pietiekoši ilgstošu, lai trešās personas varētu uz to paļauties. |
| --- | --- |

(70)

Puses ierosināja arī padarīt pieejamas jaudas Spānijas–Portugāles cauruļvadā Portugāles ieejas punktā (Kampomajora). Atbilstoši tirgus pārbaudei, šī jauda ir daudz par mazu (mazāk nekā 10 % no šī cauruļvada jaudas, kas nav pietiekami, lai apgādātu vienu 400 MW CCGT vienību) un nav nodrošināta ieejošajā cauruļvadā (Estremadūras cauruļvadā) gāzes piegādāšanai līdz Portugāles robežai. Ir iekļauts mehānisms papildu jaudas nodrošināšanai, tomēr pie nosacījumiem, kas nepadara šīs papildu jaudas pieejamību ne savlaicīgu, ne ekonomiski realizējamu, ne pietiekoši ilgstošu, lai trešās personas varētu uz to paļauties.

| (71) | Saistībām attiecībā uz dabasgāzes infrastruktūrām tādēļ ir iespējama ļoti neliela pozitīva ietekme uz elektroenerģijas un gāzes tirgiem Portugālē. |
| --- | --- |

(71)

Saistībām attiecībā uz dabasgāzes infrastruktūrām tādēļ ir iespējama ļoti neliela pozitīva ietekme uz elektroenerģijas un gāzes tirgiem Portugālē.

Cita vertikālā ietekme saistībā ar apvienošanos

| (72) | Kas attiecas uz citiem vertikālās konkurences apsvērumiem (14), kurus radījusi šī operācija, saistības paredz galvenokārt barjeras, lai ierobežotu informācijas plūsmu starp GDP un EDP. Tirgus pētījumā skaidri atklājās, ka šajā gadījumā šādi pasākumi nav pietiekoši šo problēmu risināšanai. |
| --- | --- |

(72)

Kas attiecas uz citiem vertikālās konkurences apsvērumiem (14), kurus radījusi šī operācija, saistības paredz galvenokārt barjeras, lai ierobežotu informācijas plūsmu starp GDP un EDP. Tirgus pētījumā skaidri atklājās, ka šajā gadījumā šādi pasākumi nav pietiekoši šo problēmu risināšanai.

2.   PALĪGPAKALPOJUMU TIRGUS

| (73) | Ražošanas jaudas noma, kas paredzēta saistībās, neļauj nomniekam aktīvi darboties elektroenerģijas tirgus līdzsvarošanā, kam nepieciešama elektrostacijas izstrādes pielāgošanās reālā laikā. |
| --- | --- |

(73)

Ražošanas jaudas noma, kas paredzēta saistībās, neļauj nomniekam aktīvi darboties elektroenerģijas tirgus līdzsvarošanā, kam nepieciešama elektrostacijas izstrādes pielāgošanās reālā laikā.

| (74) | Atbilstoši iepriekš norādītajiem skaidrojumiem saistības pietiekošā noteiktības līmenī nenodrošina to, ka konkurenti paredzamā nākotnē Portugālē izveidos jaunas elektroenerģijas ražošanas jaudas. Tā rezultātā, ierosinātie līdzekļi nekompensē EDP dominējošā stāvokļa nostiprināšanos šajā tirgū. |
| --- | --- |

(74)

Atbilstoši iepriekš norādītajiem skaidrojumiem saistības pietiekošā noteiktības līmenī nenodrošina to, ka konkurenti paredzamā nākotnē Portugālē izveidos jaunas elektroenerģijas ražošanas jaudas. Tā rezultātā, ierosinātie līdzekļi nekompensē EDP dominējošā stāvokļa nostiprināšanos šajā tirgū.

3.   ELEKTROENERĢIJAS MAZUMTIRDZNIECĪBAS PIEGĀDE

| (75) | Vienīgais līdzeklis, kas tieši saistīts ar elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegādi, ir “saistības neuzsākt jaukta tipa dabasgāzes un elektroenerģijas piedāvājumus mazumtirdzniecības patērētājiem, līdz tiek liberalizēta dabasgāzes piegāde šādām patērētāju grupām”. Šīs saistības būtu piemērojamas tikai ierobežotu laika periodu un jebkurā gadījumā, šis līdzeklis nenodrošina konkurentu ienākšanu tirgū, lai kompensētu GDP zaudējumus. |
| --- | --- |

(75)

Vienīgais līdzeklis, kas tieši saistīts ar elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegādi, ir “saistības neuzsākt jaukta tipa dabasgāzes un elektroenerģijas piedāvājumus mazumtirdzniecības patērētājiem, līdz tiek liberalizēta dabasgāzes piegāde šādām patērētāju grupām”. Šīs saistības būtu piemērojamas tikai ierobežotu laika periodu un jebkurā gadījumā, šis līdzeklis nenodrošina konkurentu ienākšanu tirgū, lai kompensētu GDP zaudējumus.

| (76) | Citi līdzekļi var netieši pozitīvi ietekmēt mazumtirdzniecības elektroenerģijas tirgu, tomēr nenodrošina, ka jauni konkurenti efektīvi ienāks elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegādē Portugālē savlaicīgi un pietiekoši plašā mērogā, lai kompensētu GDP zaudējumus konkurencē nākotnē. |
| --- | --- |

(76)

Citi līdzekļi var netieši pozitīvi ietekmēt mazumtirdzniecības elektroenerģijas tirgu, tomēr nenodrošina, ka jauni konkurenti efektīvi ienāks elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegādē Portugālē savlaicīgi un pietiekoši plašā mērogā, lai kompensētu GDP zaudējumus konkurencē nākotnē.

B.   DABASGĀZES TIRGI

1.   GĀZES PIEGĀDE ELEKTROENERĢIJAS RAŽOTĀJIEM (PATĒRĒTĀJU TIESĪBU LIEGŠANA)

| (77) | Trīs saistības ir tiešā veidā attiecas uz šiem apsvērumiem: i) GDP tiesību likvidēšana pirmajiem izvēlēties gāzes piegādē TER, ii) dažu EDP balsošanas tiesību apturēšana Turbogas uz trim gadiem un iii) daļēja TER iznomāšana. |
| --- | --- |

(77)

Trīs saistības ir tiešā veidā attiecas uz šiem apsvērumiem: i) GDP tiesību likvidēšana pirmajiem izvēlēties gāzes piegādē TER, ii) dažu EDP balsošanas tiesību apturēšana Turbogas uz trim gadiem un iii) daļēja TER iznomāšana.

| (78) | i) Tirgus dalībnieki ir uzsvēruši, ka GDP tiesību likvidēšana izvēlēties pirmajiem piegādē TER nenovērš EDP priekšrocības gāzes piegādē no GDP; ii) tikai apturēt dažas balsošanas tiesības uz ierobežotu laika periodu neaizkavē EDP ietekmi uz Turbogás gāzes piegādes politiku; iii) iznomāšana atbild tikai par vienu trešdaļu no TER un nomniekam būs jāpērk lielākā daļa gāzes no GDP. Komisija tādēļ uzskata, ka šīs saistības ir nepietiekamas, lai vērstos pret GDP dominējošā stāvokļa nostiprināšanos gāzes piegādes tirgū elektroenerģijas ražotājiem. |
| --- | --- |

(78)

i) Tirgus dalībnieki ir uzsvēruši, ka GDP tiesību likvidēšana izvēlēties pirmajiem piegādē TER nenovērš EDP priekšrocības gāzes piegādē no GDP; ii) tikai apturēt dažas balsošanas tiesības uz ierobežotu laika periodu neaizkavē EDP ietekmi uz Turbogás gāzes piegādes politiku; iii) iznomāšana atbild tikai par vienu trešdaļu no TER un nomniekam būs jāpērk lielākā daļa gāzes no GDP. Komisija tādēļ uzskata, ka šīs saistības ir nepietiekamas, lai vērstos pret GDP dominējošā stāvokļa nostiprināšanos gāzes piegādes tirgū elektroenerģijas ražotājiem.

2.   GĀZES PIEGĀDE VSU (PATĒRĒTĀJU TIESĪBU LIEGŠANA)

| (79) | Šī operācija liedz tiesības uz gāzes pieprasījumu Portgás, vienīgajam VSU, ko nekontrolē GDP. Tā VSU gāzes patēriņš, atbrīvošanās no kura jāierosina – Setgás, ir četras reizes mazāks par Portgás gāzes patēriņu. Saistības tādējādi neatceļ GDP dominējošā stāvokļa nostiprināšanos VSU gāzes piegādes tirgū. |
| --- | --- |

(79)

Šī operācija liedz tiesības uz gāzes pieprasījumu Portgás, vienīgajam VSU, ko nekontrolē GDP. Tā VSU gāzes patēriņš, atbrīvošanās no kura jāierosina – Setgás, ir četras reizes mazāks par Portgás gāzes patēriņu. Saistības tādējādi neatceļ GDP dominējošā stāvokļa nostiprināšanos VSU gāzes piegādes tirgū.

3.   GĀZES PIEGĀDE LIELAJIEM RŪPNIECISKAJIEM PATĒRĒTĀJIEM (LRP)

| (80) | Vienīgie kompensācijas līdzekļi, kas tieši risina apsvērumus attiecībā uz šo tirgu, ir saistības neuzsākt jaukta tipa kurināmā piedāvājumus (gāzes/elektroenerģijas) pirms LRP gāzes liberalizācijas un piedāvāt LRP iespēju atjaunot gāzes līgumu uz gadu. Abi kompensācijas līdzekļi neatbilst tam, lai nodrošinātu, ka jauns konkurents ienāks LRP gāzes tirgū. |
| --- | --- |

(80)

Vienīgie kompensācijas līdzekļi, kas tieši risina apsvērumus attiecībā uz šo tirgu, ir saistības neuzsākt jaukta tipa kurināmā piedāvājumus (gāzes/elektroenerģijas) pirms LRP gāzes liberalizācijas un piedāvāt LRP iespēju atjaunot gāzes līgumu uz gadu. Abi kompensācijas līdzekļi neatbilst tam, lai nodrošinātu, ka jauns konkurents ienāks LRP gāzes tirgū.

| (81) | Tomēr ir analizēti arī kompensācijas līdzekļi, kam var būt netieša ietekme uz šiem apsvērumiem: attiecībā uz gāzes importa infrastruktūru, saglabājas daudz neskaidrību par to, vai būs pieejamas pietiekošas jaudas. Bez tam, Setgás, no kā notiks atbrīvošanās, gāzes patērētāji Portugālē ir mazāk nekā 10 % un būtu daudz vairāk ierobežota sākuma bāze ienākšanai LRP tirgū salīdzinājumā ar EDP elektroenerģijas un Portgás gāzes patērētāju bāzēm. |
| --- | --- |

(81)

Tomēr ir analizēti arī kompensācijas līdzekļi, kam var būt netieša ietekme uz šiem apsvērumiem: attiecībā uz gāzes importa infrastruktūru, saglabājas daudz neskaidrību par to, vai būs pieejamas pietiekošas jaudas. Bez tam, Setgás, no kā notiks atbrīvošanās, gāzes patērētāji Portugālē ir mazāk nekā 10 % un būtu daudz vairāk ierobežota sākuma bāze ienākšanai LRP tirgū salīdzinājumā ar EDP elektroenerģijas un Portgás gāzes patērētāju bāzēm.

4.   GĀZES PIEGĀDE NELIELIEM PATĒRĒTĀJIEM

| (82) | Setgás atsavināšana ir strukturāls kompensācijas līdzeklis, tomēr nekompensē zaudējumus EDP/Portgás nākotnes konkurencei gāzes mazumtirdzniecības tirgū: Setgás realizācijas apjoms ir 8 % no kopējās gāzes mazumtirdzniecības realizācijas Portugālē, kamēr Portgás pārvalda 30 % tirgus daļas. Saistības nepiedāvāt jaukta tipa kurināmā piegādi mazumtirdzniecības gāzes patērētājiem, kuri vēl nav tiesīgi patērētāji gan attiecībā uz gāzi, gan elektroenerģiju, ir ļoti ierobežotas laika un iedarbības ziņā. Nav piedāvāts neviens cits līdzeklis, kas tieši risinātu potenciālā konkurences zaudējuma jautājumu, kas izcēlies no EDP iespējas paļauties uz savu valsts mēroga elektroenerģijas patērētāju bāzi, savu spēcīgo prečzīmi un stimulu piedāvāt jaukta tipa kurināmā piedāvājumus (elektroenerģijas/gāzes) patērētājiem. |
| --- | --- |

(82)

Setgás atsavināšana ir strukturāls kompensācijas līdzeklis, tomēr nekompensē zaudējumus EDP/Portgás nākotnes konkurencei gāzes mazumtirdzniecības tirgū: Setgás realizācijas apjoms ir 8 % no kopējās gāzes mazumtirdzniecības realizācijas Portugālē, kamēr Portgás pārvalda 30 % tirgus daļas. Saistības nepiedāvāt jaukta tipa kurināmā piegādi mazumtirdzniecības gāzes patērētājiem, kuri vēl nav tiesīgi patērētāji gan attiecībā uz gāzi, gan elektroenerģiju, ir ļoti ierobežotas laika un iedarbības ziņā. Nav piedāvāts neviens cits līdzeklis, kas tieši risinātu potenciālā konkurences zaudējuma jautājumu, kas izcēlies no EDP iespējas paļauties uz savu valsts mēroga elektroenerģijas patērētāju bāzi, savu spēcīgo prečzīmi un stimulu piedāvāt jaukta tipa kurināmā piedāvājumus (elektroenerģijas/gāzes) patērētājiem.

VII.   NOVĒLOTI KOMPENSĀCIJAS LĪDZEKĻI

| (83) | Pēc termiņa beigām kompensācijas līdzekļi iesniegšanai (15), 2004. gada 26. novembrī puses iesniedza dokumentus, kuros ierosināts grozīt jau iesniegtos kompensācijas līdzekļus, ar nolūku risināt Komisijas izteiktos apsvērumus. Tomēr šie kompensācijas līdzekļi nav tādi, kas pilnīgi un nepārprotami nenovērš Komisijas apsvērumus saistībā ar konkurenci. |
| --- | --- |

(83)

Pēc termiņa beigām kompensācijas līdzekļi iesniegšanai (15), 2004. gada 26. novembrī puses iesniedza dokumentus, kuros ierosināts grozīt jau iesniegtos kompensācijas līdzekļus, ar nolūku risināt Komisijas izteiktos apsvērumus. Tomēr šie kompensācijas līdzekļi nav tādi, kas pilnīgi un nepārprotami nenovērš Komisijas apsvērumus saistībā ar konkurenci.

| (84) | 2004. gada 3. decembrī, piektdienas vakarā, puses iesniedza jaunu “gāzes saistību” komplektu, kura mērķis ir īstenot ieceres, kuras tās deklarēja dokumentā, kas Komisijai nosūtīts 2004. gada 26. novembrī. Ņemot vērā ļoti vēlīno procesuālo stadiju, kurā šīs jaunās saistības ir uzrādītas (tikai trīs darba dienas pirms Komisijas sanāksmes 2004. gada 9. decembrī, kurā bija plānots pieņemt galīgo lēmumu, kad Komisijai palika nepietiekošs laiks, lai tās izvērtētu atbilstoši procesuālajiem pienākumiem) un ņemot vērā, ka šī priekšlikuma mērķis ir vienīgi īstenot 2004. gada 26. novembrī nosūtītā dokumentā paustās ieceres, šis pēdējais saistību komplekts nevar būt par pamatu apstiprinājuma lēmumam. |
| --- | --- |

(84)

2004. gada 3. decembrī, piektdienas vakarā, puses iesniedza jaunu “gāzes saistību” komplektu, kura mērķis ir īstenot ieceres, kuras tās deklarēja dokumentā, kas Komisijai nosūtīts 2004. gada 26. novembrī. Ņemot vērā ļoti vēlīno procesuālo stadiju, kurā šīs jaunās saistības ir uzrādītas (tikai trīs darba dienas pirms Komisijas sanāksmes 2004. gada 9. decembrī, kurā bija plānots pieņemt galīgo lēmumu, kad Komisijai palika nepietiekošs laiks, lai tās izvērtētu atbilstoši procesuālajiem pienākumiem) un ņemot vērā, ka šī priekšlikuma mērķis ir vienīgi īstenot 2004. gada 26. novembrī nosūtītā dokumentā paustās ieceres, šis pēdējais saistību komplekts nevar būt par pamatu apstiprinājuma lēmumam.

VIII.   SECINĀJUMS

| (85) | Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ, apsverot katru atsevišķi un kopā, Komisija 2004. gada 9. decembrī pieņēma lēmumu, kurā paziņoja, ka ierosinātā koncentrācija nav savienojama ar kopējo tirgu saskaņā ar Eiropas Komisijas Apvienošanās regulas 8. panta 3. punktu, jo ar to nostiprinātos dominējošs stāvoklis vairākos gāzes un elektroenerģija tirgos Portugālē, kā rezultātā efektīva konkurence tiktu būtiski traucēta nozīmīgā kopējā tirgus daļā. |
| --- | --- |

(85)

Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ, apsverot katru atsevišķi un kopā, Komisija 2004. gada 9. decembrī pieņēma lēmumu, kurā paziņoja, ka ierosinātā koncentrācija nav savienojama ar kopējo tirgu saskaņā ar Eiropas Komisijas Apvienošanās regulas 8. panta 3. punktu, jo ar to nostiprinātos dominējošs stāvoklis vairākos gāzes un elektroenerģija tirgos Portugālē, kā rezultātā efektīva konkurence tiktu būtiski traucēta nozīmīgā kopējā tirgus daļā.

---

(1)  OV L 395, 30.12.1989., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1310/97 (OV L 180, 9.7.1997., 1. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīva 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem dabas gāzes iekšējam tirgum, ar ko atceļ Direktīvu 98/30/EK (OV L 176, 15.7.2003., 57. lpp.).

(3)  Skatīt Lietu COMP/M.3268-Sydkraft/Graninge.

(4)  Šī cenas formula pēc būtības garantē maksājumus par jaudu (kas ietver iepriekš noteiktus ienākumus no ieguldītā kapitāla elektrostacijā) un par enerģiju (pamatojoties uz izmaksu atspoguļojumu).

(5)  Tejo Energia pārvalda Lielbritānijas uzņēmums International Power, kam pieder 45 % akciju, un Spānijas uzņēmums Endesa, ar 35 % akciju. EDP un Electricité de France katrai pieder tikai 10 % mazākuma daļa, kas nešķiet kādai no tām piešķiram iespēju realizēt kopējo kontroli pār uzņēmumu.

(6)  Paziņojuma brīdī Turbogás pārvaldīja vācu enerģētikas uzņēmums RWE. EDP pieder 20 % no finansējuma, kas nešķiet tam piešķiram iespēju realizēt kopējo kontroli pār uzņēmumu. RWE kopš tā laika ir noslēdzis pārdošanas līgumu ar International Power. International Power pirkumu apstiprināja Portugāles Konkurences iestāde.

(7)  35 TWh no kopējās piegādes 43 TWh 2003. gadā.

(8)  Tādējādi Portugāle veicinās Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīvas (OV L 176, 15.7.2003., 37. lpp.) piemērošanu, kas paredz pilnībā atvērt elektroenerģijas mazumtirdzniecības tirgus no 2007. gada 1. jūlija.

(9)  Skatīt, piemēram, Lietu M. 2434 – Grupo Villar MIR/ENBW/Hidrocantabrico.

(10)  CCGT nozīmē “Kombinētā Cikla Gāzes Turbīnu” elektrostacijas.

(11)  Attiecīgi, starp 4 un 20 bāriem un mazāk par 4 bāriem.

(12)  Komisijai jāizvērtē arī starpposma pasākumi tirgus struktūras attīstībā, jo īpaši atbilstoši situācijai, kam, lai arī īslaicīgi, var būt spēcīga kaitīga ietekme uz konkurenci, un, iespējams, ilgstošas sekas.

(13)  EDP 20 % akciju pakete Turbogás dod tam zināmas bloķēšanas tiesības.

(14)  Tas ir: i) EDP spēja un stimuls kontrolēt gāzes cenas un paaugstināt izmaksas tā sāncenšiem, tādējādi liedzot tiesības tās faktiskajiem un potenciālajiem konkurentiem un atturot tos no ienākšanas; ii) EDP iespējas administrēt ierobežojumus gāzes piegādē CCGT ar zaudējumiem konkurējošām CCGT; iii) EDP pieeja īpašuma informācijai par savu konkurentu izmaksām un ikdienas gāzes nominācijām, piešķirot tam nozīmīgas priekšrocības.

(15)  Termiņš kompensācijas līdzekļu iesniegšanai bija 2004. gada 17. novembris.

---

| 19.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 302/79 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 302/79

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 17. oktobris),

ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz Krievijas Federācijas izcelsmes kālija hlorīda importa antidempinga procedūru

(2005/802/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 8. pantu,

apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Padome ar Regulu (EEK) Nr. 3068/92 (2) uzlika galīgos antidempinga maksājumus par kālija hlorīda importu, kura izcelsme, cita starpā, ir Krievijā (“esošie pasākumi”). |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EEK) Nr. 3068/92 (2) uzlika galīgos antidempinga maksājumus par kālija hlorīda importu, kura izcelsme, cita starpā, ir Krievijā (“esošie pasākumi”).

| (2) | Komisija 2004. gada martā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), pēc savas iniciatīvas uzsāka daļēju starpposma pārskatu attiecībā uz esošajiem pasākumiem, lai pārbaudītu, vai tie jāgroza, ņemot vērā 2004. gada 1. maijā notikušo Eiropas Savienības paplašināšanu līdz 25 valstīm (“paplašināšana”). |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2004. gada martā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), pēc savas iniciatīvas uzsāka daļēju starpposma pārskatu attiecībā uz esošajiem pasākumiem, lai pārbaudītu, vai tie jāgroza, ņemot vērā 2004. gada 1. maijā notikušo Eiropas Savienības paplašināšanu līdz 25 valstīm (“paplašināšana”).

| (3) | Daļējā starpposma pārskata rezultāti liecināja, ka Kopienas interesēs ir pagaidām pielāgot esošos pasākumus, lai uzreiz pēc paplašināšanas izvairītos no pēkšņas un pārlieku negatīvas ietekmes uz importētājiem un lietotājiem desmit jaunajās dalībvalstīs (“ES 10 valstis”). |
| --- | --- |

(3)

Daļējā starpposma pārskata rezultāti liecināja, ka Kopienas interesēs ir pagaidām pielāgot esošos pasākumus, lai uzreiz pēc paplašināšanas izvairītos no pēkšņas un pārlieku negatīvas ietekmes uz importētājiem un lietotājiem desmit jaunajās dalībvalstīs (“ES 10 valstis”).

| (4) | Tālab 2004. gada maijā Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1002/2004 (4) pieņēma saistības attiecībā uz eksportu uz ES 10 valstīm, cita starpā, no diviem Krievijas ražotājiem eksportētājiem, proti, JSC Silvinit un JSC Uralkali. Turklāt ar Regulu (EK) Nr. 992/2004 (5) grozīja Regulu (EEK) Nr. 3068/92, lai atbrīvotu no Regulā (EEK) Nr. 3068/92 noteiktajiem antidempinga maksājumiem, kurus saskaņā ar saistību noteikumiem uzlika importam. |
| --- | --- |

(4)

Tālab 2004. gada maijā Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1002/2004 (4) pieņēma saistības attiecībā uz eksportu uz ES 10 valstīm, cita starpā, no diviem Krievijas ražotājiem eksportētājiem, proti, JSC Silvinit un JSC Uralkali. Turklāt ar Regulu (EK) Nr. 992/2004 (5) grozīja Regulu (EEK) Nr. 3068/92, lai atbrīvotu no Regulā (EEK) Nr. 3068/92 noteiktajiem antidempinga maksājumiem, kurus saskaņā ar saistību noteikumiem uzlika importam.

| (5) | Atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 858/2005 (6) Komisija 2005. gada jūnijā pieņēma jaunas saistības attiecībā uz Krievijas uzņēmumu eksportu uz ES 10 valstīm, kuras turpmāk būs spēkā līdz 2006. gada 13. aprīlim. |
| --- | --- |

(5)

Atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 858/2005 (6) Komisija 2005. gada jūnijā pieņēma jaunas saistības attiecībā uz Krievijas uzņēmumu eksportu uz ES 10 valstīm, kuras turpmāk būs spēkā līdz 2006. gada 13. aprīlim.

| (6) | Pa to laiku, 2004. gada janvārī, no JSC Silvinit un JSC Uralkali (“prasītāji”) tika saņemti atsevišķi pieprasījumi veikt esošo pasākumu atsevišķas daļējo starpposmu pārbaudes atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

(6)

Pa to laiku, 2004. gada janvārī, no JSC Silvinit un JSC Uralkali (“prasītāji”) tika saņemti atsevišķi pieprasījumi veikt esošo pasākumu atsevišķas daļējo starpposmu pārbaudes atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam.

| (7) | Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi daļējo starpposmu pārbaužu sākšanai, Komisija publicēja paziņojumus par pārskatīšanas sākšanu un sāka izmeklēšanu (7). |
| --- | --- |

(7)

Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi daļējo starpposmu pārbaužu sākšanai, Komisija publicēja paziņojumus par pārskatīšanas sākšanu un sāka izmeklēšanu (7).

| (8) | Atbilstīgi divās minētajās daļējo starpposmu pārbaudēs gūtajiem atzinumiem Padome ar Regulu (EK) Nr. 1891/2005 grozīja prasītājiem uzliktās antidempinga maksājumu likmes. |
| --- | --- |

(8)

Atbilstīgi divās minētajās daļējo starpposmu pārbaudēs gūtajiem atzinumiem Padome ar Regulu (EK) Nr. 1891/2005 grozīja prasītājiem uzliktās antidempinga maksājumu likmes.

II.   SAISTĪBAS

| (9) | Kā minēts iepriekš, Komisija ir pieņēmusi saistības, ko prasītāji piedāvājuši attiecībā uz eksportu uz ES 10 valstīm. Šajā sakarā jāatgādina, ka Regulā (EK) Nr. 992/2004 minētajām saistībām bija pārejas raksturs un tās bija paredzētas kā pagaidu pasākums, kas pieļauj, ka kālija hlorīda iepirkuma cenas ES 10 valstīs palielināsies līdz cenām, kas Kopienā dominēja tieši pirms paplašināšanas (“ES 15 valstis”). Turklāt iepriekš minētās ES 10 valstu saistības nebija tieši līdzvērtīgas antidempinga maksājumam, noteiktās viszemākās ievešanas cenas (“VIC”) izņēmuma kārtā bija zemākā līmenī nekā parasti (t. i., tās tika noteiktas līmenī, kas pilnībā nelikvidēja dempinga zaudējumus radošo ietekmi). |
| --- | --- |

(9)

Kā minēts iepriekš, Komisija ir pieņēmusi saistības, ko prasītāji piedāvājuši attiecībā uz eksportu uz ES 10 valstīm. Šajā sakarā jāatgādina, ka Regulā (EK) Nr. 992/2004 minētajām saistībām bija pārejas raksturs un tās bija paredzētas kā pagaidu pasākums, kas pieļauj, ka kālija hlorīda iepirkuma cenas ES 10 valstīs palielināsies līdz cenām, kas Kopienā dominēja tieši pirms paplašināšanas (“ES 15 valstis”). Turklāt iepriekš minētās ES 10 valstu saistības nebija tieši līdzvērtīgas antidempinga maksājumam, noteiktās viszemākās ievešanas cenas (“VIC”) izņēmuma kārtā bija zemākā līmenī nekā parasti (t. i., tās tika noteiktas līmenī, kas pilnībā nelikvidēja dempinga zaudējumus radošo ietekmi).

| (10) | Tomēr daļēju starpposma pārskatu ietvaros un papildus iepriekš minētajām, jau spēkā esošajām saistībām, lai eksportētu uz ES 10 valstīm, prasītāji ir piedāvājuši arī pārdot attiecīgo ražojumu pircējiem ES 15 valstīs tādā pašā vai augstākā cenu līmenī par to līmeni, kas likvidē dempinga zaudējumus radošo ietekmi. |
| --- | --- |

(10)

Tomēr daļēju starpposma pārskatu ietvaros un papildus iepriekš minētajām, jau spēkā esošajām saistībām, lai eksportētu uz ES 10 valstīm, prasītāji ir piedāvājuši arī pārdot attiecīgo ražojumu pircējiem ES 15 valstīs tādā pašā vai augstākā cenu līmenī par to līmeni, kas likvidē dempinga zaudējumus radošo ietekmi.

| (11) | Attiecībā uz pārdošanu ES 10 valstīs piedāvāto saistību darbības termiņš beigsies 2006. gada 13. aprīlī, un līdz tam saistības attiecībā uz pārdošanu ES 10 valstīs un saistības, kas piedāvātas attiecībā uz eksportu uz ES 15 valstīm, darbosies līdztekus. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz pārdošanu ES 10 valstīs piedāvāto saistību darbības termiņš beigsies 2006. gada 13. aprīlī, un līdz tam saistības attiecībā uz pārdošanu ES 10 valstīs un saistības, kas piedāvātas attiecībā uz eksportu uz ES 15 valstīm, darbosies līdztekus.

| (12) | No tā izriet, ka, beidzoties attiecībā uz pārdošanu ES 10 valstīs piedāvātajam saistību darbības termiņam 2006. gada aprīlī, augstākās VIC, kas noteiktas daļēju starpposma pārskatu ietvaros piedāvātajās saistībās attiecībā uz pārdošanu ES 15 valstīs, būs attiecināmas arī uz pārdošanu ES 10 valstīs. Tādējādi tās pašas VIC, kuras noteiktas līmenī, kas nerada zaudējumus, piemēros importam, ko veic prasītāji Kopienas tirgū kopumā, un būs sasniegts to pārejas posma pasākumu un ārkārtas pasākumu mērķis, kuri piemērojami eksportam uz ES 10 valstīm laika posmā pēc ES paplašināšanas. |
| --- | --- |

(12)

No tā izriet, ka, beidzoties attiecībā uz pārdošanu ES 10 valstīs piedāvātajam saistību darbības termiņam 2006. gada aprīlī, augstākās VIC, kas noteiktas daļēju starpposma pārskatu ietvaros piedāvātajās saistībās attiecībā uz pārdošanu ES 15 valstīs, būs attiecināmas arī uz pārdošanu ES 10 valstīs. Tādējādi tās pašas VIC, kuras noteiktas līmenī, kas nerada zaudējumus, piemēros importam, ko veic prasītāji Kopienas tirgū kopumā, un būs sasniegts to pārejas posma pasākumu un ārkārtas pasākumu mērķis, kuri piemērojami eksportam uz ES 10 valstīm laika posmā pēc ES paplašināšanas.

| (13) | Uzņēmumi regulāri iesniegs Komisijai detalizētu informāciju par eksportu uz Kopienu, kas nozīmē, ka Komisija var efektīvi uzraudzīt saistību izpildi. Turklāt minēto uzņēmumu pārdošanas struktūra ir tāda, ka Komisija uzskata, ka saistību apiešanas risks ir ierobežots. |
| --- | --- |

(13)

Uzņēmumi regulāri iesniegs Komisijai detalizētu informāciju par eksportu uz Kopienu, kas nozīmē, ka Komisija var efektīvi uzraudzīt saistību izpildi. Turklāt minēto uzņēmumu pārdošanas struktūra ir tāda, ka Komisija uzskata, ka saistību apiešanas risks ir ierobežots.

| (14) | Lai Komisija varētu efektīvi uzraudzīt, kā uzņēmumi pilda saistības, kad tajās noteikto pieprasījumu laišanai brīvā apgrozībā iesniedz attiecīgajai muitas iestādei, atbrīvojumu no antidempinga maksājuma piešķirs ar nosacījumu, ka ir iesniegts rēķins, kurā norādīti vismaz tie informācijas elementi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1891/2005 pielikumā. Šāda līmeņa informācija ir nepieciešama, lai arī muitas iestādes varētu pietiekami precīzi pārbaudīt, vai sūtījums atbilst tirdzniecības dokumentiem. Ja šāds rēķins netiek iesniegts vai ja tas neatbilst muitā deklarētajam ražojumam, tā vietā maksājams attiecīgais antidempinga maksājums. |
| --- | --- |

(14)

Lai Komisija varētu efektīvi uzraudzīt, kā uzņēmumi pilda saistības, kad tajās noteikto pieprasījumu laišanai brīvā apgrozībā iesniedz attiecīgajai muitas iestādei, atbrīvojumu no antidempinga maksājuma piešķirs ar nosacījumu, ka ir iesniegts rēķins, kurā norādīti vismaz tie informācijas elementi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1891/2005 pielikumā. Šāda līmeņa informācija ir nepieciešama, lai arī muitas iestādes varētu pietiekami precīzi pārbaudīt, vai sūtījums atbilst tirdzniecības dokumentiem. Ja šāds rēķins netiek iesniegts vai ja tas neatbilst muitā deklarētajam ražojumam, tā vietā maksājams attiecīgais antidempinga maksājums.

| (15) | Ražotājiem eksportētājiem jāapzinās, ka saskaņā ar saistību noteikumiem, ja tiek konstatēts, ka saistības jebkādā veidā kļūst sarežģīti vai neiespējami uzraudzīt, vai ja tās jebkādā veidā tiek pārkāptas, Komisija ir tiesīga atcelt šādas uzņēmuma saistības, to vietā piemērojot galīgo antidempinga maksājumu. |
| --- | --- |

(15)

Ražotājiem eksportētājiem jāapzinās, ka saskaņā ar saistību noteikumiem, ja tiek konstatēts, ka saistības jebkādā veidā kļūst sarežģīti vai neiespējami uzraudzīt, vai ja tās jebkādā veidā tiek pārkāptas, Komisija ir tiesīga atcelt šādas uzņēmuma saistības, to vietā piemērojot galīgo antidempinga maksājumu.

| (16) | Ņemot vērā visus šos faktorus, prasītāju piedāvātās saistības ir pieņemamas daļēju starpposma pārskatu ietvaros, |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā visus šos faktorus, prasītāju piedāvātās saistības ir pieņemamas daļēju starpposma pārskatu ietvaros,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo pieņem saistības, ko sakarā ar pašreizējo antidempinga procedūru attiecībā uz Krievijas izcelsmes kālija hlorīda importu piedāvā turpmāk minētie uzņēmumi un ražotāji eksportētāji.

| Valsts | Ražotājs | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Krievijas Federācija | Ražoja JSC Silvinit (Soļikamska, Krievija) un pārdeva JSC International Potash Company (Maskava, Krievija) pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienā, kas darbojas kā importētājs | A695 |
| Krievijas Federācija | Ražoja un pārdeva JSC Uralkali (Berezņiki, Krievija) vai ražoja JSC Uralkali (Berezņiki, Krievija) un pārdeva Uralkali Trading SA (Ženēva, Šveice) pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienā, kas darbojas kā importētājs | A520 |

Valsts

Ražotājs

TARIC papildu kods

Krievijas Federācija

Ražoja JSC Silvinit (Soļikamska, Krievija) un pārdeva JSC International Potash Company (Maskava, Krievija) pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienā, kas darbojas kā importētājs

A695

Krievijas Federācija

Ražoja un pārdeva JSC Uralkali (Berezņiki, Krievija) vai ražoja JSC Uralkali (Berezņiki, Krievija) un pārdeva Uralkali Trading SA (Ženēva, Šveice) pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienā, kas darbojas kā importētājs

A520

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2005. gada 17. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 308, 24.10.1992., 41. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1891/2005 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša lpp. 14).

2

Oficiālā Vēstneša

(3)  OV C 70, 20.3.2004., 15. lpp.

3

(4)  OV L 183, 20.5.2004., 16. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 588/2005 (OV L 98, 16.4.2005., 11. lpp.).

4

(5)  OV L 182, 19.5.2004., 23. lpp.

5

(6)  OV L 143, 7.6.2005., 11. lpp.

6

(7)  OV C 93, 17.4.2004., 2. lpp.

7

---