# Eiropas Savienības L 299/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 299 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 16. novembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 299

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 16. novembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1858/2005 (2005. gada 8. novembris), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas, Indijas, Dienvidāfrikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu pēc termiņa beigu pārskata saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1859/2005 (2005. gada 14. novembris), ar ko paredz dažus ierobežojošus pasākumus attiecībā uz Uzbekistānu | 23 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1860/2005 (2005. gada 15. novembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 32 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1861/2005 (2005. gada 15. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1064/2005 attiecībā uz daudzumu, par kuru izsludina pastāvīgu konkursu Lietuvas intervences aģentūras pārziņā esošu mīksto kviešu eksportam | 34 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1862/2005 (2005. gada 15. novembris), ar ko izsludina pastāvīgu konkursu Lietuvas intervences aģentūras pārziņā esošu mīksto kviešu atkalpārdošanai Kopienas tirgū, lai Kopienas teritorijā tos pārstrādātu miltos | 35 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1863/2005 (2005. gada 15. novembris), ar ko izsludina pastāvīgu konkursu Latvijas intervences aģentūras pārziņā esošu mīksto kviešu atkalpārdošanai Kopienas tirgū, lai Kopienas teritorijā tos pārstrādātu miltos | 40 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1864/2005 (2005. gada 15. novembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1725/2003, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz Starptautisko finanšu pārskatu standartu Nr. 1 un Starptautiskajiem grāmatvedības standartiem Nr. 32 un 39 (
  1
  ) | 45 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1865/2005 (2005. gada 15. novembris), ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē, kuru piemēro no 2005. gada 16. novembra | 58 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1858/2005 (2005. gada 8. novembris), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas, Indijas, Dienvidāfrikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu pēc termiņa beigu pārskata saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1859/2005 (2005. gada 14. novembris), ar ko paredz dažus ierobežojošus pasākumus attiecībā uz Uzbekistānu

23

Komisijas Regula (EK) Nr. 1860/2005 (2005. gada 15. novembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

32

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1861/2005 (2005. gada 15. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1064/2005 attiecībā uz daudzumu, par kuru izsludina pastāvīgu konkursu Lietuvas intervences aģentūras pārziņā esošu mīksto kviešu eksportam

34

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1862/2005 (2005. gada 15. novembris), ar ko izsludina pastāvīgu konkursu Lietuvas intervences aģentūras pārziņā esošu mīksto kviešu atkalpārdošanai Kopienas tirgū, lai Kopienas teritorijā tos pārstrādātu miltos

35

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1863/2005 (2005. gada 15. novembris), ar ko izsludina pastāvīgu konkursu Latvijas intervences aģentūras pārziņā esošu mīksto kviešu atkalpārdošanai Kopienas tirgū, lai Kopienas teritorijā tos pārstrādātu miltos

40

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1864/2005 (2005. gada 15. novembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1725/2003, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz Starptautisko finanšu pārskatu standartu Nr. 1 un Starptautiskajiem grāmatvedības standartiem Nr. 32 un 39 (
  1
  )

1

45

Komisijas Regula (EK) Nr. 1865/2005 (2005. gada 15. novembris), ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē, kuru piemēro no 2005. gada 16. novembra

58

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | Padomes Lēmums (2005. gada 20. septembris) par nolīguma parakstīšanu Kopienas vārdā starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās | 61 |
| Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās | 62 |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 14. novembris), ar ko Vācijai atļauj turpināt jaunu vīnkopības paņēmienu izmēģināšanu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 4376) | 71 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

Padomes Lēmums (2005. gada 20. septembris) par nolīguma parakstīšanu Kopienas vārdā starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās

61

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās

62

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 14. novembris), ar ko Vācijai atļauj turpināt jaunu vīnkopības paņēmienu izmēģināšanu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 4376)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 4376)

71

| | | Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu |
| --- | --- | --- |
| | * | Padomes Kopējā nostāja 2005/792/KĀDP (2005. gada 14. novembris) par ierobežojošiem pasākumiem pret Uzbekistānu | 72 |
| | * | Padomes Kopējā nostāja 2005/793/KĀDP (2005. gada 14. novembris) par dažu palestīniešu pagaidu uzņemšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs | 80 |

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

*

Padomes Kopējā nostāja 2005/792/KĀDP (2005. gada 14. novembris) par ierobežojošiem pasākumiem pret Uzbekistānu

72

*

Padomes Kopējā nostāja 2005/793/KĀDP (2005. gada 14. novembris) par dažu palestīniešu pagaidu uzņemšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 16.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 299/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1858/2005

(2005. gada 8. novembris),

ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas, Indijas, Dienvidāfrikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu pēc termiņa beigu pārskata saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (pamatregula), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome 1999. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1796/1999 (2) (“sākotnējā regula”) Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”), Ungārijas, Indijas, Meksikas, Polijas, Dienvidāfrikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu (SWR) importam noteica galīgu antidempinga maksājumu. Izmeklēšana, kuras rezultāts bija šie pasākumi, turpmāk tekstā “sākotnējā izmeklēšana”. |
| --- | --- |

(1)

Padome 1999. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1796/1999 (2) (“sākotnējā regula”) Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”), Ungārijas, Indijas, Meksikas, Polijas, Dienvidāfrikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu (SWR) importam noteica galīgu antidempinga maksājumu. Izmeklēšana, kuras rezultāts bija šie pasākumi, turpmāk tekstā “sākotnējā izmeklēšana”.

| (2) | Uz šo importu attiecinātie pasākumi bija procentuālais nodoklis, izņemot importu, ko veica viens Indijas, viens Meksikas, viens Dienvidāfrikas un viens Indijas ražotājs eksportētājs, kuru saistības pieņēma ar Komisijas Lēmumu 1999/572/EK (3). Ar Regulu (EK) Nr. 1678/2003 Komisija atcēla iepriekšminētā Ukrainas ražotāja eksportētāja piedāvātās saistības, un ar Regulu (EK) Nr. 1674/2003 Padome no jauna šim eksportētājam noteica attiecīgo procentuālo antidempinga maksājumu. |
| --- | --- |

(2)

Uz šo importu attiecinātie pasākumi bija procentuālais nodoklis, izņemot importu, ko veica viens Indijas, viens Meksikas, viens Dienvidāfrikas un viens Indijas ražotājs eksportētājs, kuru saistības pieņēma ar Komisijas Lēmumu 1999/572/EK (3). Ar Regulu (EK) Nr. 1678/2003 Komisija atcēla iepriekšminētā Ukrainas ražotāja eksportētāja piedāvātās saistības, un ar Regulu (EK) Nr. 1674/2003 Padome no jauna šim eksportētājam noteica attiecīgo procentuālo antidempinga maksājumu.

| (3) | Pēc tam konstatēja, ka sākotnējie pasākumi, kas attiecās uz importu no Ukrainas un ĶTR, apieti, pēc pamatregulas 13. pantā noteiktās izmeklēšanas veicot importu attiecīgi caur Moldovu un Maroku. Tādējādi Padome ar Regulu (EK) Nr. 760/2004 (4) galīgo antidempinga maksājumu, ko noteica Ukrainas izcelsmes importam, attiecināja arī uz to pašu tērauda trošu un tauvu importu no Moldovas. Līdzīgi ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1886/2004 (5) antidempinga maksājumu, ko noteica ĶTR izcelsmes importam, attiecināja uz to pašu no Marokas nosūtīto tērauda trošu un tauvu importu, izņemot ražojumus, ko patiešām ražojuši Marokas ražotāji. |
| --- | --- |

(3)

Pēc tam konstatēja, ka sākotnējie pasākumi, kas attiecās uz importu no Ukrainas un ĶTR, apieti, pēc pamatregulas 13. pantā noteiktās izmeklēšanas veicot importu attiecīgi caur Moldovu un Maroku. Tādējādi Padome ar Regulu (EK) Nr. 760/2004 (4) galīgo antidempinga maksājumu, ko noteica Ukrainas izcelsmes importam, attiecināja arī uz to pašu tērauda trošu un tauvu importu no Moldovas. Līdzīgi ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1886/2004 (5) antidempinga maksājumu, ko noteica ĶTR izcelsmes importam, attiecināja uz to pašu no Marokas nosūtīto tērauda trošu un tauvu importu, izņemot ražojumus, ko patiešām ražojuši Marokas ražotāji.

1.2.   Izmeklēšana attiecībā uz kādu citu valsti

| (4) | Komisija 2004. gada 20. novembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (6), uzsāka antidempinga procedūru attiecībā uz tā paša Korejas Republikas izcelsmes ražojuma importu, turklāt Kopienas ražošanas nozare bija iesniegusi sūdzību, kurā bija sākotnēji šķietami pamatoti pierādījumi, ka tas ir dempinga imports un tādējādi Kopienas ražošanas nozarei tiek nodarīts būtisks kaitējums. Izmeklēšanas beigās pieņēma Komisijas Lēmumu 2005/739/EK (7) nepiemērojot pasākumus. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2004. gada 20. novembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (6), uzsāka antidempinga procedūru attiecībā uz tā paša Korejas Republikas izcelsmes ražojuma importu, turklāt Kopienas ražošanas nozare bija iesniegusi sūdzību, kurā bija sākotnēji šķietami pamatoti pierādījumi, ka tas ir dempinga imports un tādējādi Kopienas ražošanas nozarei tiek nodarīts būtisks kaitējums. Izmeklēšanas beigās pieņēma Komisijas Lēmumu 2005/739/EK (7) nepiemērojot pasākumus.

1.3.   Pārskatīšanas pieprasījums

| (5) | Kad bija publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmo izbeigšanos attiecībā uz ĶTR, Ungārijas, Indijas, Meksikas, Polijas, Dienvidāfrikas un Ukrainas izcelsmes SWR
   (8), Komisija 2004. gada 17. maijā saņēma pieprasījumu šos pasākumus pārskatīt atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

(5)

Kad bija publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmo izbeigšanos attiecībā uz ĶTR, Ungārijas, Indijas, Meksikas, Polijas, Dienvidāfrikas un Ukrainas izcelsmes SWR
   (8), Komisija 2004. gada 17. maijā saņēma pieprasījumu šos pasākumus pārskatīt atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

| (6) | Šo pieprasījumu iesniedza Eiropas Savienības Stiepļu trošu ražotāju sadarbības komiteja (EWRIS) (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vairākuma vārdā, kas šajā gadījumā pārstāv vairāk nekā 50 % no kopējās SWR produkcijas Kopienā. Pieprasījums tika pamatots ar to, ka pēc pasākumu termiņa beigām turpināšoties vai atsākšoties dempings un tikšot nodarīts kaitējums Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(6)

Šo pieprasījumu iesniedza Eiropas Savienības Stiepļu trošu ražotāju sadarbības komiteja (EWRIS) (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vairākuma vārdā, kas šajā gadījumā pārstāv vairāk nekā 50 % no kopējās SWR produkcijas Kopienā. Pieprasījums tika pamatots ar to, ka pēc pasākumu termiņa beigām turpināšoties vai atsākšoties dempings un tikšot nodarīts kaitējums Kopienas ražošanas nozarei.

| (7) | Pierādījumu par Meksikas izcelsmes importu nebija, tādēļ pieprasījuma iesniedzējs neprasīja uzsākt termiņa beigu pārskatīšanu attiecībā uz Meksikas izcelsmes importu. Tādējādi pasākumiem, ko piemēro Meksikas izcelsmes importam, piemērošanas termiņš beidzās 2004. gada 18. augustā (9). |
| --- | --- |

(7)

Pierādījumu par Meksikas izcelsmes importu nebija, tādēļ pieprasījuma iesniedzējs neprasīja uzsākt termiņa beigu pārskatīšanu attiecībā uz Meksikas izcelsmes importu. Tādējādi pasākumiem, ko piemēro Meksikas izcelsmes importam, piemērošanas termiņš beidzās 2004. gada 18. augustā (9).

| (8) | Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai uzsāktu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, Komisija uzsāka pārskatīšanu (10). |
| --- | --- |

(8)

Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai uzsāktu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, Komisija uzsāka pārskatīšanu (10).

1.4.   Izmeklēšana

| (9) | Komisija oficiāli informēja ražotājus eksportētājus, importētājus, attiecīgos zināmos lietotājus un to asociācijas, eksportētājvalstu un Kopienas ražotāju pārstāvjus par termiņa beigu pārskatīšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par uzsākšanu noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(9)

Komisija oficiāli informēja ražotājus eksportētājus, importētājus, attiecīgos zināmos lietotājus un to asociācijas, eksportētājvalstu un Kopienas ražotāju pārstāvjus par termiņa beigu pārskatīšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par uzsākšanu noteiktajā termiņā.

| (10) | Ņemot vērā, ka daudzi Kopienas ražotāji un importētāji Kopienā nav saistīti ne ar vienu ražotāju eksportētāju nevienā attiecīgajā valstī, tika uzskatīts, ka ir lietderīgi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu pārbaudīt, vai izmantojama atlase. Lai Komisija spētu izlemt, vai atlase patiešām ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu lūdza iepriekšminētās personas pieteikties divu nedēļu laikā pēc procedūras uzsākšanas, kā arī sniegt Komisijai paziņojumā par uzsākšanu prasīto informāciju. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā, ka daudzi Kopienas ražotāji un importētāji Kopienā nav saistīti ne ar vienu ražotāju eksportētāju nevienā attiecīgajā valstī, tika uzskatīts, ka ir lietderīgi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu pārbaudīt, vai izmantojama atlase. Lai Komisija spētu izlemt, vai atlase patiešām ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu lūdza iepriekšminētās personas pieteikties divu nedēļu laikā pēc procedūras uzsākšanas, kā arī sniegt Komisijai paziņojumā par uzsākšanu prasīto informāciju.

| (11) | Septiņpadsmit Kopienas ražotāji noteiktajā termiņā pienācīgi aizpildīja atlases veidlapu un oficiāli piekrita sadarboties turpmākajā izmeklēšanā. Atlases veidlapā, cita starpā, tika lūgta informācija par atsevišķu kaitējuma “makro” rādītāju izmaiņām, proti, par ražošanas jaudu, ražošanas apjomiem, krājumiem, pārdošanas apjomiem un nodarbinātību. |
| --- | --- |

(11)

Septiņpadsmit Kopienas ražotāji noteiktajā termiņā pienācīgi aizpildīja atlases veidlapu un oficiāli piekrita sadarboties turpmākajā izmeklēšanā. Atlases veidlapā, cita starpā, tika lūgta informācija par atsevišķu kaitējuma “makro” rādītāju izmaiņām, proti, par ražošanas jaudu, ražošanas apjomiem, krājumiem, pārdošanas apjomiem un nodarbinātību.

| (12) | No iepriekšminētajiem septiņpadsmit ražotājiem izlasē iekļāva piecus, par kuriem konstatēja, ka tie Kopienas ražošanas nozarei ir reprezentatīvi attiecīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjoma ziņā Kopienā. |
| --- | --- |

(12)

No iepriekšminētajiem septiņpadsmit ražotājiem izlasē iekļāva piecus, par kuriem konstatēja, ka tie Kopienas ražošanas nozarei ir reprezentatīvi attiecīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjoma ziņā Kopienā.

| (13) | Tikai viens importētājs sniedza informāciju, kas bija pieprasīta paziņojumā par uzsākšanu, un izteica vēlmi turpmāk sadarboties ar Komisijas dienestiem. Šādos apstākļos Komisijas dienesti nolēma šajā gadījumā nepiemērot atlasi nesaistītajiem importētājiem, bet nosūtīt anketu iepriekšminētajam importētājam. Minētais importētājs pēc tam neatbildēja uz anketas jautājumiem. Tāpēc tiek uzskatīts, ka nesaistītie importētāji nesadarbotos. Asociācija, kas pārstāv importētāju intereses, (“EWRIA”) izteica vispārīgus komentārus, proti, par attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīciju. Šie komentāri izskatīti turpmāk 19. un 20. apsvērumā. |
| --- | --- |

(13)

Tikai viens importētājs sniedza informāciju, kas bija pieprasīta paziņojumā par uzsākšanu, un izteica vēlmi turpmāk sadarboties ar Komisijas dienestiem. Šādos apstākļos Komisijas dienesti nolēma šajā gadījumā nepiemērot atlasi nesaistītajiem importētājiem, bet nosūtīt anketu iepriekšminētajam importētājam. Minētais importētājs pēc tam neatbildēja uz anketas jautājumiem. Tāpēc tiek uzskatīts, ka nesaistītie importētāji nesadarbotos. Asociācija, kas pārstāv importētāju intereses, (“EWRIA”) izteica vispārīgus komentārus, proti, par attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīciju. Šie komentāri izskatīti turpmāk 19. un 20. apsvērumā.

| (14) | Tādēļ anketas tika nosūtītas pieciem atlasītajiem Kopienas ražotājiem un visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem. Papildus tam sazinājās ar vienu ražotāju Turcijā (“analogajā valstī”) un no tā saņēma anketu. |
| --- | --- |

(14)

Tādēļ anketas tika nosūtītas pieciem atlasītajiem Kopienas ražotājiem un visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem. Papildus tam sazinājās ar vienu ražotāju Turcijā (“analogajā valstī”) un no tā saņēma anketu.

| (15) | Atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no pieciem atlasītajiem Kopienas ražotājiem un trim ražotājiem eksportētājiem attiecīgajās valstīs, kā arī no diviem saistītajiem importētājiem un viena ražotāja analogajā valstī. |
| --- | --- |

(15)

Atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no pieciem atlasītajiem Kopienas ražotājiem un trim ražotājiem eksportētājiem attiecīgajās valstīs, kā arī no diviem saistītajiem importētājiem un viena ražotāja analogajā valstī.

| (16) | Šādu uzņēmumu telpās notika pārbaudes apmeklējumi. | Atlasītie Kopienas ražotāji:






  — | “BTS Drahtseile GmbH” (Vācija), |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Šādu uzņēmumu telpās notika pārbaudes apmeklējumi.

Atlasītie Kopienas ražotāji:

—

“BTS Drahtseile GmbH” (Vācija),

| — | “Cables Y Alambres Especiales, SA” (Spānija), |
| --- | --- |

—

“Cables Y Alambres Especiales, SA” (Spānija),

| — | “CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH” (Vācija), |
| --- | --- |

—

“CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH” (Vācija),

| — | “Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA” (Portugāle), |
| --- | --- |

—

“Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA” (Portugāle),

| — | “Trefileurope” (Francija). |
| --- | --- |

—

“Trefileurope” (Francija).

| | Ražotājs eksportētājā valstī:






  — | “Usha Martin Ltd.” (Indija). |
| --- | --- | --- |

Ražotājs eksportētājā valstī:

—

“Usha Martin Ltd.” (Indija).

| | Saistītie importētāji Kopienā:






  — | “Usha Martin UK” (Apvienotā Karaliste), |
| --- | --- | --- |

Saistītie importētāji Kopienā:

—

“Usha Martin UK” (Apvienotā Karaliste),

| — | “Usha Martin Scandinavia” (Dānija). |
| --- | --- |

—

“Usha Martin Scandinavia” (Dānija).

| | Ražotājs analogajā valstī:






  — | “Celik Halat” (Turcija). |
| --- | --- | --- |

Ražotājs analogajā valstī:

—

“Celik Halat” (Turcija).

| (17) | Izmeklēšana par dempinga turpināšanos un/vai atkārtošanos un kaitējumu attiecās uz laika posmu no 2003. gada 1. jūlija līdz 2004. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās un atkārtošanās iespējamību aptvēra laika posmu no 2001. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(17)

Izmeklēšana par dempinga turpināšanos un/vai atkārtošanos un kaitējumu attiecās uz laika posmu no 2003. gada 1. jūlija līdz 2004. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās un atkārtošanās iespējamību aptvēra laika posmu no 2001. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (18) | Attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, uz kuru attiecās sākotnējā izmeklēšana, kā rezultāts bija pašlaik spēkā esošo pasākumu noteikšana, t. i., tērauda troses un tauvas, tostarp slēgtas konstrukcijas troses, izņemot nerūsējošā tērauda troses un tauvas, ar maksimālo šķērsgriezuma izmēru, kas pārsniedz 3 mm. Pašlaik tās klasificē ar KN kodiem ex 7312 10 82, ex 7312 10 84, ex 7312 10 86, ex 7312 10 88 un ex 7312 10 99. |
| --- | --- |

(18)

Attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, uz kuru attiecās sākotnējā izmeklēšana, kā rezultāts bija pašlaik spēkā esošo pasākumu noteikšana, t. i., tērauda troses un tauvas, tostarp slēgtas konstrukcijas troses, izņemot nerūsējošā tērauda troses un tauvas, ar maksimālo šķērsgriezuma izmēru, kas pārsniedz 3 mm. Pašlaik tās klasificē ar KN kodiem ex 7312 10 82, ex 7312 10 84, ex 7312 10 86, ex 7312 10 88 un ex 7312 10 99.

2.2.   Līdzīgais ražojums

| (19) | Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts un šajā pārskatīšanas izmeklēšanā apliecināts, ka attiecīgajam ražojumam un ražotāju eksportētāju saražotajiem un iekšzemes tirgū pārdotajiem ražojumiem, kā arī Kopienas ražotāju saražotajiem un Kopienas tirgū pārdotajiem ražojumiem un analogās valsts ražotāja saražotajiem un analogās valsts iekšzemes tirgū pārdotajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fiziskās pamatīpašības un gala lietojumi, tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(19)

Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts un šajā pārskatīšanas izmeklēšanā apliecināts, ka attiecīgajam ražojumam un ražotāju eksportētāju saražotajiem un iekšzemes tirgū pārdotajiem ražojumiem, kā arī Kopienas ražotāju saražotajiem un Kopienas tirgū pārdotajiem ražojumiem un analogās valsts ražotāja saražotajiem un analogās valsts iekšzemes tirgū pārdotajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fiziskās pamatīpašības un gala lietojumi, tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

| (20) | EWRIA atkārtoja sākotnējā izmeklēšanā izvirzīto argumentu, ka attiecīgais ražojums būtiski atšķiras no Kopienā ražotajiem un pārdotajiem ražojumiem un tie nav salīdzināmi. Šis arguments ļoti pamatīgi iztirzāts sākotnējās regulās, ar ko nosaka pagaidu un galīgos pasākumus attiecīgā ražojuma importam, un ir konstatēts, ka Kopienas ražotās un importētās SWR ir līdzīgas. EWRIA nenorādīja nevienu jaunu faktoru, kas liecinātu, ka sākotnējo konstatējumu pamatojums būtu mainījies, tādēļ tiek apstiprināti sākotnējā galīgajā regulā iegūtie secinājumi. |
| --- | --- |

(20)

EWRIA atkārtoja sākotnējā izmeklēšanā izvirzīto argumentu, ka attiecīgais ražojums būtiski atšķiras no Kopienā ražotajiem un pārdotajiem ražojumiem un tie nav salīdzināmi. Šis arguments ļoti pamatīgi iztirzāts sākotnējās regulās, ar ko nosaka pagaidu un galīgos pasākumus attiecīgā ražojuma importam, un ir konstatēts, ka Kopienas ražotās un importētās SWR ir līdzīgas. EWRIA nenorādīja nevienu jaunu faktoru, kas liecinātu, ka sākotnējo konstatējumu pamatojums būtu mainījies, tādēļ tiek apstiprināti sākotnējā galīgajā regulā iegūtie secinājumi.

3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (21) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pašlaik ir dempings un, ja ir, vai pasākumu piemērošanas izbeigšana varētu izraisīt dempinga turpināšanos. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pašlaik ir dempings un, ja ir, vai pasākumu piemērošanas izbeigšana varētu izraisīt dempinga turpināšanos.

3.1.   Ievada piezīmes

| (22) | Izmeklēšanas periodā Statistikas biroja reģistrētais kopējais tērauda stiepļu trošu importa apjoms no ĶTR, Indijas, Dienvidāfrikas un Ukrainas (“attiecīgās valstis”) bija 7 784 tonnas, t. i., 4,4 % no Kopienas tirgus daļas. |
| --- | --- |

(22)

Izmeklēšanas periodā Statistikas biroja reģistrētais kopējais tērauda stiepļu trošu importa apjoms no ĶTR, Indijas, Dienvidāfrikas un Ukrainas (“attiecīgās valstis”) bija 7 784 tonnas, t. i., 4,4 % no Kopienas tirgus daļas.

| (23) | Sākotnējās izmeklēšanas periods attiecās uz 15 mēnešiem (1997. gada 1. janvāris līdz 1998. gada 31. marts) un tikai uz to importu Kopienā, kas veikts pirms paplašināšanās. Tādēļ sākotnējās izmeklēšanas perioda un IP importa rādītāji nav tieši salīdzināmi. Katrā ziņā kopējais imports 15 dalībvalstu ES no attiecīgajām valstīm sākotnējās izmeklēšanas periodā bija 21 102 tonnas, t. i., 14,3 % no Kopienas tirgus daļas. |
| --- | --- |

(23)

Sākotnējās izmeklēšanas periods attiecās uz 15 mēnešiem (1997. gada 1. janvāris līdz 1998. gada 31. marts) un tikai uz to importu Kopienā, kas veikts pirms paplašināšanās. Tādēļ sākotnējās izmeklēšanas perioda un IP importa rādītāji nav tieši salīdzināmi. Katrā ziņā kopējais imports 15 dalībvalstu ES no attiecīgajām valstīm sākotnējās izmeklēšanas periodā bija 21 102 tonnas, t. i., 14,3 % no Kopienas tirgus daļas.

| (24) | No Statistikas biroja reģistrētā eksporta apjoma 75 % ir vienam Indijas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās. Vienīgais zināmais ražotājs eksportētājs Dienvidāfrikā iesniedza informāciju par eksporta pārdevumiem uz Kopienu izmeklēšanas periodā, tā attiecās uz visiem Dienvidāfrikas eksporta pārdevumiem uz Kopienu tajā pašā periodā. Attiecībā uz ĶTR viens ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, veica 75 % no attiecīgā ražojuma eksporta pārdevumiem no ĶTR uz Kopienu. Visbeidzot, ciktāl tas attiecas uz Ukrainu, neviens no diviem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem pašreizējā izmeklēšanā nesadarbojās. |
| --- | --- |

(24)

No Statistikas biroja reģistrētā eksporta apjoma 75 % ir vienam Indijas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās. Vienīgais zināmais ražotājs eksportētājs Dienvidāfrikā iesniedza informāciju par eksporta pārdevumiem uz Kopienu izmeklēšanas periodā, tā attiecās uz visiem Dienvidāfrikas eksporta pārdevumiem uz Kopienu tajā pašā periodā. Attiecībā uz ĶTR viens ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, veica 75 % no attiecīgā ražojuma eksporta pārdevumiem no ĶTR uz Kopienu. Visbeidzot, ciktāl tas attiecas uz Ukrainu, neviens no diviem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem pašreizējā izmeklēšanā nesadarbojās.

3.2.   Importa dempings izmeklēšanas periodā

| (25) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu izmantoja to pašu metodiku, ko sākotnējā izmeklēšanā, ja vien apstākļi nebija mainījušies. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu izmantoja to pašu metodiku, ko sākotnējā izmeklēšanā, ja vien apstākļi nebija mainījušies.

3.2.1.   Indija

| (26) | Izmeklēšanas periodā Statistikas biroja reģistrētais kopējais SWR importa apjoms no Indijas bija 3 869 tonnas, t. i., 2,2 % no Kopienas tirgus daļas. |
| --- | --- |

(26)

Izmeklēšanas periodā Statistikas biroja reģistrētais kopējais SWR importa apjoms no Indijas bija 3 869 tonnas, t. i., 2,2 % no Kopienas tirgus daļas.

3.2.1.1.   Normālā vērtība

| (27) | Ciktāl tas attiecas uz normālās vērtības noteikšanu, to vispirms noteica Indijas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, ja tā kopējie pārdevumi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi, t. i., ja šo pārdevumu kopējais apjoms bija vismaz 5 % no kopējiem eksporta pārdevumiem uz Kopienu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu konstatēja, ka tā tas ir. |
| --- | --- |

(27)

Ciktāl tas attiecas uz normālās vērtības noteikšanu, to vispirms noteica Indijas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, ja tā kopējie pārdevumi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi, t. i., ja šo pārdevumu kopējais apjoms bija vismaz 5 % no kopējiem eksporta pārdevumiem uz Kopienu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu konstatēja, ka tā tas ir.

| (28) | Kad tas bija paziņots, Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, iebilda pret Komisijas izmantoto metodi. Tas apgalvoja, ka reprezentativitātes pārbaudei jāizmanto attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā, nevis saistītajam importētājam Kopienā. Tomēr pamatregulas 2. panta 2. punktā paredzēts, ka tam, lai noteiktu, vai līdzīgā ražojuma pārdevumi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvi, pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū jāsalīdzina ar attiecīgā uz Kopienu eksportētā ražojuma pārdošanas apjomiem, neprecizējot, vai jāņem vērā eksporta pārdevumi pirmajam neatkarīgajam klientam vai eksporta pārdevumi saistītajam importētājam. Tādējādi tika konstatēts, ka Komisijas izmantotā metode bijusi pamatota un atbilstīga pamatregulai. Tādēļ šī prasība bija jānoraida. |
| --- | --- |

(28)

Kad tas bija paziņots, Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, iebilda pret Komisijas izmantoto metodi. Tas apgalvoja, ka reprezentativitātes pārbaudei jāizmanto attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā, nevis saistītajam importētājam Kopienā. Tomēr pamatregulas 2. panta 2. punktā paredzēts, ka tam, lai noteiktu, vai līdzīgā ražojuma pārdevumi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvi, pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū jāsalīdzina ar attiecīgā uz Kopienu eksportētā ražojuma pārdošanas apjomiem, neprecizējot, vai jāņem vērā eksporta pārdevumi pirmajam neatkarīgajam klientam vai eksporta pārdevumi saistītajam importētājam. Tādējādi tika konstatēts, ka Komisijas izmantotā metode bijusi pamatota un atbilstīga pamatregulai. Tādēļ šī prasība bija jānoraida.

| (29) | Pēc tam Komisija noteica tos ražojumu veidus, ko attiecīgais uzņēmums pārdod iekšzemes tirgū un kas bija identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem, ko pārdod eksportam uz Kopienu. |
| --- | --- |

(29)

Pēc tam Komisija noteica tos ražojumu veidus, ko attiecīgais uzņēmums pārdod iekšzemes tirgū un kas bija identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem, ko pārdod eksportam uz Kopienu.

| (30) | Par katru SWR veidu, ko ražotājs eksportētājs pārdod iekšzemes tirgū un kas, saskaņā ar konstatētajiem faktiem, ir tieši salīdzināms ar SWR veidu, kuru pārdod eksportam uz Kopienu, tika konstatēts, vai pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta vajadzībām. Konkrēta SWR veida pārdevumus iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja kopējie attiecīgā SWR veida pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā SWR veida kopējā pārdošanas apjoma, ko eksportēja uz Kopienu. Tas attiecās uz 31 % no visiem ražojumu veidiem, ko eksportēja uz Kopienu. |
| --- | --- |

(30)

Par katru SWR veidu, ko ražotājs eksportētājs pārdod iekšzemes tirgū un kas, saskaņā ar konstatētajiem faktiem, ir tieši salīdzināms ar SWR veidu, kuru pārdod eksportam uz Kopienu, tika konstatēts, vai pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta vajadzībām. Konkrēta SWR veida pārdevumus iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja kopējie attiecīgā SWR veida pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā SWR veida kopējā pārdošanas apjoma, ko eksportēja uz Kopienu. Tas attiecās uz 31 % no visiem ražojumu veidiem, ko eksportēja uz Kopienu.

| (31) | Tika veikta arī pārbaude, lai noteiktu, vai katra ražojumu veida pārdevumus iekšzemes tirgū reprezentatīvos daudzumos var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē, nosakot neatkarīgiem klientiem veikto attiecīgā ražojumu veida rentablo pārdevumu daļu. Ja tā attiecīgā ražojumu veida pārdošanas apjomi, ko pārdod par pārdošanas cenu, kura vienāda ar vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, pārsniedza 80 % no minētā ražojumu veida kopējā pārdošanas apjoma un ja minētā ražojumu veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar vai lielāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kuru aprēķina kā vidējo svērto cenu no visu minētā ražojumu veida pārdevumu cenām iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā neatkarīgi no tā, vai minētie pārdevumi ir vai nav bijuši rentabli. Ja ražojumu veida rentablo pārdevumu apjoms bija līdz 80 % no minētā ražojumu veida kopējā pārdevumu apjoma vai ja attiecīgā ražojumu veida vidējā svērtā cena bija mazāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kuru aprēķina kā vidējo svērto apjomu vienīgi no attiecīgā veida ražojumu rentablo pārdevumu apjomiem, ja šie pārdevumu apjomi bija 10 % vai lielāka daļa no minētā ražojumu veida kopējā pārdevumu apjoma. |
| --- | --- |

(31)

Tika veikta arī pārbaude, lai noteiktu, vai katra ražojumu veida pārdevumus iekšzemes tirgū reprezentatīvos daudzumos var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē, nosakot neatkarīgiem klientiem veikto attiecīgā ražojumu veida rentablo pārdevumu daļu. Ja tā attiecīgā ražojumu veida pārdošanas apjomi, ko pārdod par pārdošanas cenu, kura vienāda ar vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, pārsniedza 80 % no minētā ražojumu veida kopējā pārdošanas apjoma un ja minētā ražojumu veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar vai lielāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kuru aprēķina kā vidējo svērto cenu no visu minētā ražojumu veida pārdevumu cenām iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā neatkarīgi no tā, vai minētie pārdevumi ir vai nav bijuši rentabli. Ja ražojumu veida rentablo pārdevumu apjoms bija līdz 80 % no minētā ražojumu veida kopējā pārdevumu apjoma vai ja attiecīgā ražojumu veida vidējā svērtā cena bija mazāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kuru aprēķina kā vidējo svērto apjomu vienīgi no attiecīgā veida ražojumu rentablo pārdevumu apjomiem, ja šie pārdevumu apjomi bija 10 % vai lielāka daļa no minētā ražojumu veida kopējā pārdevumu apjoma.

| (32) | Ja kāda ražojumu veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks nekā 10 % no minētā ražojumu veida kopējo pārdevumu apjoma, tika uzskatīts, ka šo konkrēto ražojumu veidu nepārdod pietiekamos daudzumos, lai cena iekšzemes tirgū nodrošinātu atbilstošu pamatu normālās vērtības noteikšanai. |
| --- | --- |

(32)

Ja kāda ražojumu veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks nekā 10 % no minētā ražojumu veida kopējo pārdevumu apjoma, tika uzskatīts, ka šo konkrēto ražojumu veidu nepārdod pietiekamos daudzumos, lai cena iekšzemes tirgū nodrošinātu atbilstošu pamatu normālās vērtības noteikšanai.

| (33) | Ja tāda konkrētā ražojumu veida cenas iekšzemes tirgū, ko pārdod ražotājs eksportētājs, nevarēja izmantot, lai noteiktu normālo vērtību tāpēc, ka ražojumus nepārdeva iekšzemes tirgū vai parastā tirdzniecības apritē, bija jāizmanto cita metode. Izmantoja salikto normālo vērtību, jo citas pamatotas metodes nebija. |
| --- | --- |

(33)

Ja tāda konkrētā ražojumu veida cenas iekšzemes tirgū, ko pārdod ražotājs eksportētājs, nevarēja izmantot, lai noteiktu normālo vērtību tāpēc, ka ražojumus nepārdeva iekšzemes tirgū vai parastā tirdzniecības apritē, bija jāizmanto cita metode. Izmantoja salikto normālo vērtību, jo citas pamatotas metodes nebija.

| (34) | Visos gadījumos, kad izmantoja salikto normālo vērtību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu normālo vērtību aprēķināja, eksportēto ražojumu veidu ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgu procentuālo daļu no pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām (“PVA”) un samērīgu peļņas normu. Šajā ziņā un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu summas PVA vajadzībām un peļņu pamatoja ar faktiskajiem datiem, kas attiecas uz līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(34)

Visos gadījumos, kad izmantoja salikto normālo vērtību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu normālo vērtību aprēķināja, eksportēto ražojumu veidu ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgu procentuālo daļu no pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām (“PVA”) un samērīgu peļņas normu. Šajā ziņā un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu summas PVA vajadzībām un peļņu pamatoja ar faktiskajiem datiem, kas attiecas uz līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē.

| (35) | Kad tas bija paziņots, Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, iebilda, ka, aprēķinot peļņas normu iekšzemes tirgū saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, Komisija rīkojusies nepareizi, ražojumu, t. i., slēgtas konstrukcijas trošu, pārdevumus iekšzemes tirgū neiekļaudama izmeklēšanas darbības jomā. Tomēr, kā norādīts 18. apsvērumā, uz slēgtas konstrukcijas trosēm noteikti attiecas attiecīgā ražojuma definīcija ne tikai pašreizējā izmeklēšanā, bet uz tām attiekusies arī sākotnējā izmeklēšana. Tādēļ šī prasība bija jānoraida. |
| --- | --- |

(35)

Kad tas bija paziņots, Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, iebilda, ka, aprēķinot peļņas normu iekšzemes tirgū saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, Komisija rīkojusies nepareizi, ražojumu, t. i., slēgtas konstrukcijas trošu, pārdevumus iekšzemes tirgū neiekļaudama izmeklēšanas darbības jomā. Tomēr, kā norādīts 18. apsvērumā, uz slēgtas konstrukcijas trosēm noteikti attiecas attiecīgā ražojuma definīcija ne tikai pašreizējā izmeklēšanā, bet uz tām attiekusies arī sākotnējā izmeklēšana. Tādēļ šī prasība bija jānoraida.

| (36) | Indijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka normālā vērtība, ko izmantoja, lai aprēķinātu dempinga starpību izmeklēšanas periodā, pienācīgi neatspoguļotu cenas un izmaksas iekšzemes tirgū, jo tā noteikta no nereprezentatīviem datiem, t. i., četriem, nevis divpadsmit IP mēnešiem. Jāuzsver, ka termiņa beigu pārskatīšanā un saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tiek pārbaudīts, vai pasākumu termiņa beigas varētu izraisīt dempinga un kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos. Rezultāts ir tāds, ka galīgos antidempinga maksājumus vai nu apstiprina, vai atceļ, bet pašas individuālā maksājuma likmes nevar grozīt. Izmeklēšanas periodā, pārbaudot, vai dempings turpinās, pamatojās uz reprezentatīvu datu kopu, jo tādēļ dempinga starpība termiņa beigu pārskatīšanā nav precīzi jāaprēķina. Pašreizējā procedūrā datus pieprasīja par katra ceturkšņa pēdējo mēnesi, un ražotājus eksportētājus aicināja komentēt to, cik reprezentatīvi ir šie dati. Noteiktajā termiņā ražotājs eksportētājs neiebilda pret šādu pieeju, bet tas notika tikai pēc pārbaudes apmeklējuma uz vietas, t. i., laikā, kad atšķirīgu datu kopu pārbaude vairs nebūtu bijusi iespējama. Papildus tam ražotājs eksportētājs nesniedza ne paskaidrojumus, ne pierādījumus par to, kāpēc konkrētajā gadījumā izraudzītie periodi nebūtu reprezentatīvi. Tāpēc prasība bija jānoraida. |
| --- | --- |

(36)

Indijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka normālā vērtība, ko izmantoja, lai aprēķinātu dempinga starpību izmeklēšanas periodā, pienācīgi neatspoguļotu cenas un izmaksas iekšzemes tirgū, jo tā noteikta no nereprezentatīviem datiem, t. i., četriem, nevis divpadsmit IP mēnešiem. Jāuzsver, ka termiņa beigu pārskatīšanā un saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tiek pārbaudīts, vai pasākumu termiņa beigas varētu izraisīt dempinga un kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos. Rezultāts ir tāds, ka galīgos antidempinga maksājumus vai nu apstiprina, vai atceļ, bet pašas individuālā maksājuma likmes nevar grozīt. Izmeklēšanas periodā, pārbaudot, vai dempings turpinās, pamatojās uz reprezentatīvu datu kopu, jo tādēļ dempinga starpība termiņa beigu pārskatīšanā nav precīzi jāaprēķina. Pašreizējā procedūrā datus pieprasīja par katra ceturkšņa pēdējo mēnesi, un ražotājus eksportētājus aicināja komentēt to, cik reprezentatīvi ir šie dati. Noteiktajā termiņā ražotājs eksportētājs neiebilda pret šādu pieeju, bet tas notika tikai pēc pārbaudes apmeklējuma uz vietas, t. i., laikā, kad atšķirīgu datu kopu pārbaude vairs nebūtu bijusi iespējama. Papildus tam ražotājs eksportētājs nesniedza ne paskaidrojumus, ne pierādījumus par to, kāpēc konkrētajā gadījumā izraudzītie periodi nebūtu reprezentatīvi. Tāpēc prasība bija jānoraida.

3.2.1.2.   Eksporta cena

| (37) | Visi attiecīgā ražojuma eksporta pārdevumi uz Kopienu tika veikti saistītiem uzņēmumiem Kopienā, tādēļ eksporta cenu aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kādu importētos ražojumus pirmo reizi tālāk pārdeva neatkarīgam pircējam. Lai noteiktu ticamu eksporta cenu pie Kopienas robežas, koriģēja visas izmaksas, kas radušās no importēšanas līdz tālākai pārdošanai, kā arī gūto peļņu. Šajā sakarā no tālākpārdošanas cenas Kopienā atskaitīja saistītā importētāja PVA. Ciktāl tas attiecas uz peļņas normu un ņemot vērā to, ka nesaistītie importētāji nesadarbojās, tika uzskatīts, ka, iztiekot bez citas informācijas, uz ko varētu vairāk paļauties, jāizmanto sākotnējā izmeklēšanā izmantotā peļņas norma, t. i., 5 %. Nebija pieejama informācija, kas pierādītu, ka šī peļņas norma nav ticama. |
| --- | --- |

(37)

Visi attiecīgā ražojuma eksporta pārdevumi uz Kopienu tika veikti saistītiem uzņēmumiem Kopienā, tādēļ eksporta cenu aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kādu importētos ražojumus pirmo reizi tālāk pārdeva neatkarīgam pircējam. Lai noteiktu ticamu eksporta cenu pie Kopienas robežas, koriģēja visas izmaksas, kas radušās no importēšanas līdz tālākai pārdošanai, kā arī gūto peļņu. Šajā sakarā no tālākpārdošanas cenas Kopienā atskaitīja saistītā importētāja PVA. Ciktāl tas attiecas uz peļņas normu un ņemot vērā to, ka nesaistītie importētāji nesadarbojās, tika uzskatīts, ka, iztiekot bez citas informācijas, uz ko varētu vairāk paļauties, jāizmanto sākotnējā izmeklēšanā izmantotā peļņas norma, t. i., 5 %. Nebija pieejama informācija, kas pierādītu, ka šī peļņas norma nav ticama.

3.2.1.3.   Salīdzinājums

| (38) | Lai ražojumu veidu salīdzinājums būtu taisnīgs, pamatojoties uz ražotāja cenu un tādu pašu tirdzniecības līmeni, pienācīgi ņēma vērā atšķirības, par kurām tika apgalvots un pierādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu šīs korekcijas tika izdarītas attiecībā uz transportēšanas izmaksām, apdrošināšanas izmaksām, bankas pakalpojumu un kredītu izmaksām. |
| --- | --- |

(38)

Lai ražojumu veidu salīdzinājums būtu taisnīgs, pamatojoties uz ražotāja cenu un tādu pašu tirdzniecības līmeni, pienācīgi ņēma vērā atšķirības, par kurām tika apgalvots un pierādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu šīs korekcijas tika izdarītas attiecībā uz transportēšanas izmaksām, apdrošināšanas izmaksām, bankas pakalpojumu un kredītu izmaksām.

3.2.1.4.   Dempinga starpība

| (39) | Lai aprēķinātu dempinga starpību, katra ražojumu veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu uz Kopienu. Salīdzinājums parādīja, ka attiecīgā ražotāja eksportētāja darbība saistīta ar ievērojamu dempingu vairāk nekā 10 % līmenī. Tas salīdzināms ar 39,8 % dempinga starpību, ko konstatēja sākotnējā izmeklēšanā. Novērtējot dempinga līmeni ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, pamatojās uz datiem, kas attiecās uz normālo vērtību un eksporta cenām, ko pārskatīšanas pieprasījumā bija sniedzis pieprasījuma iesniedzējs. Tas arī liecināja, ka dempinga starpība ir lielāka par 20 %. |
| --- | --- |

(39)

Lai aprēķinātu dempinga starpību, katra ražojumu veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu uz Kopienu. Salīdzinājums parādīja, ka attiecīgā ražotāja eksportētāja darbība saistīta ar ievērojamu dempingu vairāk nekā 10 % līmenī. Tas salīdzināms ar 39,8 % dempinga starpību, ko konstatēja sākotnējā izmeklēšanā. Novērtējot dempinga līmeni ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, pamatojās uz datiem, kas attiecās uz normālo vērtību un eksporta cenām, ko pārskatīšanas pieprasījumā bija sniedzis pieprasījuma iesniedzējs. Tas arī liecināja, ka dempinga starpība ir lielāka par 20 %.

3.2.2.   ĶTR

| (40) | Izmeklēšanas periodā Statistikas biroja reģistrētais kopējais tērauda stiepļu trošu importa apjoms no ĶTR bija 1 942 tonnas, t. i., 1,1 % no Kopienas tirgus daļas. Kā minēts iepriekš 24. apsvērumā, vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, veica 75 % no kopējā Ķīnas importa. |
| --- | --- |

(40)

Izmeklēšanas periodā Statistikas biroja reģistrētais kopējais tērauda stiepļu trošu importa apjoms no ĶTR bija 1 942 tonnas, t. i., 1,1 % no Kopienas tirgus daļas. Kā minēts iepriekš 24. apsvērumā, vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, veica 75 % no kopējā Ķīnas importa.

| (41) | Sākotnējā izmeklēšanā sadarbojās četri Ķīnas ražotāji eksportētāji, tomēr nevienam no tiem nepiešķīra tirgus ekonomikas statusu vai atsevišķu režīmu. |
| --- | --- |

(41)

Sākotnējā izmeklēšanā sadarbojās četri Ķīnas ražotāji eksportētāji, tomēr nevienam no tiem nepiešķīra tirgus ekonomikas statusu vai atsevišķu režīmu.

3.2.2.1.   Analogā valsts

| (42) | ĶTR ir valsts ar pārejas ekonomiku, tādēļ saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta trešā valstī ar atbilstīgu tirgus ekonomiku. |
| --- | --- |

(42)

ĶTR ir valsts ar pārejas ekonomiku, tādēļ saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta trešā valstī ar atbilstīgu tirgus ekonomiku.

| (43) | Sākotnējā izmeklēšanā normālās vērtības noteikšanai par analogo valsti izmantoja Poliju. Polija kopš 2004. gada 1. maija ir Eiropas Savienības dalībvalsts, tādēļ antidempinga izmeklēšanas vajadzībām to vairs nevar izmantot par analogo valsti. Pieprasījuma iesniedzējs pašreizējā izmeklēšanā par analogo valsti ierosināja izmantot Amerikas Savienotās Valstis (“ASV”). |
| --- | --- |

(43)

Sākotnējā izmeklēšanā normālās vērtības noteikšanai par analogo valsti izmantoja Poliju. Polija kopš 2004. gada 1. maija ir Eiropas Savienības dalībvalsts, tādēļ antidempinga izmeklēšanas vajadzībām to vairs nevar izmantot par analogo valsti. Pieprasījuma iesniedzējs pašreizējā izmeklēšanā par analogo valsti ierosināja izmantot Amerikas Savienotās Valstis (“ASV”).

| (44) | Viena importētāju asociācija iebilda pret to, ka izvēlas ASV, un ierosināja, ka piemērota analogā valsts būtu Dienvidkoreja. Tomēr neviens ASV un Dienvidkorejas ražotājs pašreizējā termiņa beigu pārskatīšanā nevēlējās sadarboties. |
| --- | --- |

(44)

Viena importētāju asociācija iebilda pret to, ka izvēlas ASV, un ierosināja, ka piemērota analogā valsts būtu Dienvidkoreja. Tomēr neviens ASV un Dienvidkorejas ražotājs pašreizējā termiņa beigu pārskatīšanā nevēlējās sadarboties.

| (45) | Komisijas dienesti tāpēc meklēja citas iespējamās analogās valstis, un tās bija Norvēģija, Taizeme, Indija un Turcija. Arī Norvēģijā un Taizemē neviens ražotājs nevēlējās sadarboties. |
| --- | --- |

(45)

Komisijas dienesti tāpēc meklēja citas iespējamās analogās valstis, un tās bija Norvēģija, Taizeme, Indija un Turcija. Arī Norvēģijā un Taizemē neviens ražotājs nevēlējās sadarboties.

| (46) | Tikai viens SWR ražotājs izmeklēšanā sadarbojās, atbildot uz anketas jautājumiem un pieņemot pārbaudes apmeklējumu uz vietas. Izmeklēšana atklāja, ka Turcijā ir SWR tirgus, kurā ir konkurence, divi iekšzemes ražotāji tam piegādā aptuveni 83 % no attiecīgās produkcijas un tajā jākonkurē ar citu trešo valstu importu. Ievedmuitas nodokļi Turcijā ir zemi, un citu ierobežojumu SWR importam Turcijā nav. Ražošanas apjoms Turcijā vairāk nekā piecas reizes pārsniedza attiecīgā ražojuma Ķīnas eksporta apjomu Kopienā. Tāpēc Turcijas tirgu uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR. Galu galā, kā minēts iepriekš 19. apsvērumā, ražojums, kas ražots un pārdots Turcijas iekšzemes tirgū, ir līdzīgs Ķīnas ražotāja eksportētāja uz Kopienu eksportētajam ražojumam. |
| --- | --- |

(46)

Tikai viens SWR ražotājs izmeklēšanā sadarbojās, atbildot uz anketas jautājumiem un pieņemot pārbaudes apmeklējumu uz vietas. Izmeklēšana atklāja, ka Turcijā ir SWR tirgus, kurā ir konkurence, divi iekšzemes ražotāji tam piegādā aptuveni 83 % no attiecīgās produkcijas un tajā jākonkurē ar citu trešo valstu importu. Ievedmuitas nodokļi Turcijā ir zemi, un citu ierobežojumu SWR importam Turcijā nav. Ražošanas apjoms Turcijā vairāk nekā piecas reizes pārsniedza attiecīgā ražojuma Ķīnas eksporta apjomu Kopienā. Tāpēc Turcijas tirgu uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR. Galu galā, kā minēts iepriekš 19. apsvērumā, ražojums, kas ražots un pārdots Turcijas iekšzemes tirgū, ir līdzīgs Ķīnas ražotāja eksportētāja uz Kopienu eksportētajam ražojumam.

| (47) | Kad tas bija paziņots, viena importētāju asociācija iebilda, ka par analogo valsti izvēlas Turciju. Tomēr prasība nebija pamatota, un tādēļ tā bija jānoraida. |
| --- | --- |

(47)

Kad tas bija paziņots, viena importētāju asociācija iebilda, ka par analogo valsti izvēlas Turciju. Tomēr prasība nebija pamatota, un tādēļ tā bija jānoraida.

| (48) | Tādēļ tiek secināts, ka Turcija ir piemērota analogā valsts normālās vērtības noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(48)

Tādēļ tiek secināts, ka Turcija ir piemērota analogā valsts normālās vērtības noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.

3.2.2.2.   Normālā vērtība

| (49) | Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, ko saņēma no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās, t. i., pamatojoties uz cenu, ko Turcijas iekšzemes tirgū maksāja nesaistīti klienti vai kas tiem bija jāmaksā, ja tika konstatēts, ka attiecīgie pārdevumi notikuši parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(49)

Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, ko saņēma no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās, t. i., pamatojoties uz cenu, ko Turcijas iekšzemes tirgū maksāja nesaistīti klienti vai kas tiem bija jāmaksā, ja tika konstatēts, ka attiecīgie pārdevumi notikuši parastā tirdzniecības apritē.

| (50) | Galu galā noteica, ka normālā vērtība ir Turcijas ražotāja, kas sadarbojās, vidējā svērtā pārdošanas cena iekšzemes tirgū nesaistītiem klientiem. |
| --- | --- |

(50)

Galu galā noteica, ka normālā vērtība ir Turcijas ražotāja, kas sadarbojās, vidējā svērtā pārdošanas cena iekšzemes tirgū nesaistītiem klientiem.

3.2.2.3.   Eksporta cena

| (51) | Ņemot vērā, ka eksportētājam, kas sadarbojās, izmeklēšanas periodā eksporta pārdevumu apjoms bija 75 % no attiecīgā ražojuma ĶTR importa EK, nosakot eksporta cenu, pamatojās uz informāciju, ko bija sniedzis ĶTR ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. Visos gadījumos attiecīgā ražojuma eksporta pārdevumi tika veikti tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā, tādēļ eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, ievērojot faktiski samaksātās vai maksājamās cenas. |
| --- | --- |

(51)

Ņemot vērā, ka eksportētājam, kas sadarbojās, izmeklēšanas periodā eksporta pārdevumu apjoms bija 75 % no attiecīgā ražojuma ĶTR importa EK, nosakot eksporta cenu, pamatojās uz informāciju, ko bija sniedzis ĶTR ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. Visos gadījumos attiecīgā ražojuma eksporta pārdevumi tika veikti tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā, tādēļ eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, ievērojot faktiski samaksātās vai maksājamās cenas.

3.2.2.4.   Salīdzinājums

| (52) | Lai ražojumu veidu salīdzinājums būtu taisnīgs, pamatojoties uz ražotāja cenu un tādu pašu tirdzniecības līmeni, pienācīgi ņēma vērā atšķirības, par kurām tika apgalvots un pierādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu šīs korekcijas tika izdarītas attiecībā uz transportēšanas izmaksām, apdrošināšanas izmaksām, bankas pakalpojumu un kredītu izmaksām. |
| --- | --- |

(52)

Lai ražojumu veidu salīdzinājums būtu taisnīgs, pamatojoties uz ražotāja cenu un tādu pašu tirdzniecības līmeni, pienācīgi ņēma vērā atšķirības, par kurām tika apgalvots un pierādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu šīs korekcijas tika izdarītas attiecībā uz transportēšanas izmaksām, apdrošināšanas izmaksām, bankas pakalpojumu un kredītu izmaksām.

| (53) | Attiecībā uz dažiem Turcijas iekšzemes tirgū pārdotiem ražojumu veidiem bija jāizdara korekcijas, lai tos varētu salīdzināt ar Ķīnas eksportētajiem ražojumu veidiem. Lai varētu ņemt vērā tādas fiziskās atšķirības kā diametrs, stiepes izturība un serde, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu tika izdarītas korekcijas. Korekcijas izdarīja, ņemot vērā konkrēto ražojumu veidu cenu starpību Turcijas tirgū. |
| --- | --- |

(53)

Attiecībā uz dažiem Turcijas iekšzemes tirgū pārdotiem ražojumu veidiem bija jāizdara korekcijas, lai tos varētu salīdzināt ar Ķīnas eksportētajiem ražojumu veidiem. Lai varētu ņemt vērā tādas fiziskās atšķirības kā diametrs, stiepes izturība un serde, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu tika izdarītas korekcijas. Korekcijas izdarīja, ņemot vērā konkrēto ražojumu veidu cenu starpību Turcijas tirgū.

3.2.2.5.   Dempinga starpība

| (54) | Lai aprēķinātu dempinga starpību, katra ražojumu veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu uz Kopienu. Salīdzinājums parādīja, ka tā ražotāja eksportētāja darbība, kas sadarbojās, saistīta ar ievērojamu attiecīgā ražojuma dempingu vairāk nekā 65 % apmērā. Tas salīdzināms ar 60,4 % dempinga starpību, ko konstatēja sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(54)

Lai aprēķinātu dempinga starpību, katra ražojumu veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu uz Kopienu. Salīdzinājums parādīja, ka tā ražotāja eksportētāja darbība, kas sadarbojās, saistīta ar ievērojamu attiecīgā ražojuma dempingu vairāk nekā 65 % apmērā. Tas salīdzināms ar 60,4 % dempinga starpību, ko konstatēja sākotnējā izmeklēšanā.

3.2.3.   Dienvidāfrika

| (55) | Izmeklēšanas periodā Statistikas biroja reģistrētais kopējais SWR importa apjoms no Dienvidāfrikas bija 278 tonnas, t. i., 0,1 % no Kopienas tirgus daļas, proti, minimālais līmenis. Vienīgais zināmais ražotājs eksportētājs veica 100 % no šā importa. |
| --- | --- |

(55)

Izmeklēšanas periodā Statistikas biroja reģistrētais kopējais SWR importa apjoms no Dienvidāfrikas bija 278 tonnas, t. i., 0,1 % no Kopienas tirgus daļas, proti, minimālais līmenis. Vienīgais zināmais ražotājs eksportētājs veica 100 % no šā importa.

| (56) | Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jāizmanto pieejamie fakti, jo, kā norādīts 57. apsvērumā, Dienvidāfrikas ražotājs eksportētājs pilnībā nesadarbojās. |
| --- | --- |

(56)

Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jāizmanto pieejamie fakti, jo, kā norādīts 57. apsvērumā, Dienvidāfrikas ražotājs eksportētājs pilnībā nesadarbojās.

| (57) | Vienīgais zināmais ražotājs eksportētājs sniedza tikai informāciju par eksporta pārdevumiem uz Kopienu, bet nesniedza informāciju par līdzīgā ražojuma izmaksām un cenām iekšzemes tirgū. Tādēļ attiecībā uz IP nevarēja noteikt normālo vērtību. Tomēr ražotājs eksportētājs pieļāva, ka izmeklēšanas periodā joprojām bijis dempings. Pamatojoties uz tikko minēto un ņemot vērā, ka citas ticamas informācijas nebija, tika secināts, ka izmeklēšanas periodā dempings turpinājies ievērojamā mērā. |
| --- | --- |

(57)

Vienīgais zināmais ražotājs eksportētājs sniedza tikai informāciju par eksporta pārdevumiem uz Kopienu, bet nesniedza informāciju par līdzīgā ražojuma izmaksām un cenām iekšzemes tirgū. Tādēļ attiecībā uz IP nevarēja noteikt normālo vērtību. Tomēr ražotājs eksportētājs pieļāva, ka izmeklēšanas periodā joprojām bijis dempings. Pamatojoties uz tikko minēto un ņemot vērā, ka citas ticamas informācijas nebija, tika secināts, ka izmeklēšanas periodā dempings turpinājies ievērojamā mērā.

3.2.4.   Ukraina

| (58) | Izmeklēšanas periodā Statistikas biroja reģistrētais kopējais SWR importa apjoms no Ukrainas bija 1 695 tonnas, t. i., 1 % no Kopienas tirgus daļas, un to uzskatīja par minimālo tirgus daļu. |
| --- | --- |

(58)

Izmeklēšanas periodā Statistikas biroja reģistrētais kopējais SWR importa apjoms no Ukrainas bija 1 695 tonnas, t. i., 1 % no Kopienas tirgus daļas, un to uzskatīja par minimālo tirgus daļu.

| (59) | Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jāņem vērā pieejamie fakti, jo no Ukrainas neviens nesadarbojās. Pamatojoties uz tikko minēto, normālo vērtību, kas bija noteikta analogajai valstij, salīdzināja ar eksporta cenu, kura bija norādīta iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumā. Rezultāts bija tāds, ka attiecībā uz IP tika noteikta 65 % dempinga starpība. |
| --- | --- |

(59)

Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jāņem vērā pieejamie fakti, jo no Ukrainas neviens nesadarbojās. Pamatojoties uz tikko minēto, normālo vērtību, kas bija noteikta analogajai valstij, salīdzināja ar eksporta cenu, kura bija norādīta iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumā. Rezultāts bija tāds, ka attiecībā uz IP tika noteikta 65 % dempinga starpība.

3.3.   Importa pārmaiņas gadījumā, ja pasākumus atceltu

3.3.1.   Ievada piezīmes

| (60) | No astoņiem Indijas ražotājiem eksportētājiem, kas bija minēti sūdzībā, izmeklēšanā sadarbojās viens. No diviem Dienvidāfrikas ražotājiem eksportētājiem, kas bija minēti sūdzībā, izmeklēšanā tikai viens daļēji sadarbojās. Citi ražotāji Dienvidāfrikā vairs nav zināmi. No diviem zināmajiem Ukrainas ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās neviens, turklāt citi ražotāji Ukrainā nav zināmi. No deviņiem zināmajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanās sadarbojās tikai viens. |
| --- | --- |

(60)

No astoņiem Indijas ražotājiem eksportētājiem, kas bija minēti sūdzībā, izmeklēšanā sadarbojās viens. No diviem Dienvidāfrikas ražotājiem eksportētājiem, kas bija minēti sūdzībā, izmeklēšanā tikai viens daļēji sadarbojās. Citi ražotāji Dienvidāfrikā vairs nav zināmi. No diviem zināmajiem Ukrainas ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās neviens, turklāt citi ražotāji Ukrainā nav zināmi. No deviņiem zināmajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanās sadarbojās tikai viens.

3.3.2.   Indija

3.3.2.1.   Ievada piezīmes

| (61) | Septiņi no astoņiem zināmajiem ražotājiem Indijā pašreizējā izmeklēšanas pārskatīšanā nesadarbojās. Tiek norādīts, ka laikā, kad notika sākotnējā izmeklēšana, seši no šiem ražotājiem SWR veica pārdevumus tikai iekšzemes tirgū vai citos trešo valstu tirgos, tādēļ sākotnējā izmeklēšana uz tiem neattiecās. Turklāt nebija pieejama informācija par to ražošanas jaudu un apjomu, krājumiem pārdevumiem ārpuskopienas tirgos, jo pašreizējā izmeklēšanā tie nesadarbojās. Pārbaudē par to, vai iespējams, ka dempings turpinātos, ja pasākumus atceltu, pamatojās uz pieejamo informāciju, t. i., informāciju, ko sniedza ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. Pārbaudīja arī informāciju par to eksportētāju importa cenām, kas nesadarbojās, to noteica, pamatojoties uz Statistikas biroja datiem. Lai noteiktu, vai iespējams, ka dempings turpinātos, ja pasākumus atceltu, pārbaudīja, kādas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, ir cenu veidošanas tendences citos eksporta tirgos, tā eksporta cenas uz Kopienu, ražošanas jaudu un krājumus. Tika novērtēta arī pasākumu atcelšanas iespējamā ietekme uz citām importa cenām. |
| --- | --- |

(61)

Septiņi no astoņiem zināmajiem ražotājiem Indijā pašreizējā izmeklēšanas pārskatīšanā nesadarbojās. Tiek norādīts, ka laikā, kad notika sākotnējā izmeklēšana, seši no šiem ražotājiem SWR veica pārdevumus tikai iekšzemes tirgū vai citos trešo valstu tirgos, tādēļ sākotnējā izmeklēšana uz tiem neattiecās. Turklāt nebija pieejama informācija par to ražošanas jaudu un apjomu, krājumiem pārdevumiem ārpuskopienas tirgos, jo pašreizējā izmeklēšanā tie nesadarbojās. Pārbaudē par to, vai iespējams, ka dempings turpinātos, ja pasākumus atceltu, pamatojās uz pieejamo informāciju, t. i., informāciju, ko sniedza ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. Pārbaudīja arī informāciju par to eksportētāju importa cenām, kas nesadarbojās, to noteica, pamatojoties uz Statistikas biroja datiem. Lai noteiktu, vai iespējams, ka dempings turpinātos, ja pasākumus atceltu, pārbaudīja, kādas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, ir cenu veidošanas tendences citos eksporta tirgos, tā eksporta cenas uz Kopienu, ražošanas jaudu un krājumus. Tika novērtēta arī pasākumu atcelšanas iespējamā ietekme uz citām importa cenām.

3.3.2.2.   Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un eksporta cenām uz Kopienu

| (62) | Tika konstatēts, ka vidējā eksporta cena pārdevumiem uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis, ir ievērojami mazāka nekā vidējā eksporta cena uz Kopienu un arī mazāka nekā cenas iekšzemes tirgū, tas norādīja, ka, ļoti iespējams, eksports uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis, bijis saistīts ar vēl lielāku dempingu nekā eksporta pārdevumi uz Kopienu. Tomēr jānorāda, ka izmeklēšanas periodā bija spēkā minimālās cenas saistības, tādēļ attiecīgajam ražotājam eksportētājam, veicot eksportu uz Kopienu, bija jāievēro zināms cenu līmenis. Tomēr tika konstatēts, ka dažas cenas ir nedaudz augstākas, nekā paredzēts saistībās, bet lielākā daļa pārdevumu notika par cenām, kas atbilst saistībām. Eksporta pārdevumi uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis, tika veikti ievērojamos daudzumos, kas atbilst 86 % no kopējiem eksporta pārdevumiem. Tādēļ tika uzskatīts, ka eksporta cenu līmeni uz citām trešām valstīm var ņemt vērā kā indikatoru par to, kāds būtu iespējamais eksporta pārdevumu cenu līmenis uz Kopienu, ja pasākumus atceltu. Ņemot vērā tikko minēto un zemo cenu līmeni trešo valstu tirgos, tika secināts, ka, iespējams, eksportētājs, kas sadarbojās, samazinātu eksporta cenas uz Kopienu un tādējādi paaugstinātu dempinga līmeni. |
| --- | --- |

(62)

Tika konstatēts, ka vidējā eksporta cena pārdevumiem uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis, ir ievērojami mazāka nekā vidējā eksporta cena uz Kopienu un arī mazāka nekā cenas iekšzemes tirgū, tas norādīja, ka, ļoti iespējams, eksports uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis, bijis saistīts ar vēl lielāku dempingu nekā eksporta pārdevumi uz Kopienu. Tomēr jānorāda, ka izmeklēšanas periodā bija spēkā minimālās cenas saistības, tādēļ attiecīgajam ražotājam eksportētājam, veicot eksportu uz Kopienu, bija jāievēro zināms cenu līmenis. Tomēr tika konstatēts, ka dažas cenas ir nedaudz augstākas, nekā paredzēts saistībās, bet lielākā daļa pārdevumu notika par cenām, kas atbilst saistībām. Eksporta pārdevumi uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis, tika veikti ievērojamos daudzumos, kas atbilst 86 % no kopējiem eksporta pārdevumiem. Tādēļ tika uzskatīts, ka eksporta cenu līmeni uz citām trešām valstīm var ņemt vērā kā indikatoru par to, kāds būtu iespējamais eksporta pārdevumu cenu līmenis uz Kopienu, ja pasākumus atceltu. Ņemot vērā tikko minēto un zemo cenu līmeni trešo valstu tirgos, tika secināts, ka, iespējams, eksportētājs, kas sadarbojās, samazinātu eksporta cenas uz Kopienu un tādējādi paaugstinātu dempinga līmeni.

| (63) | Tiek norādīts, ka izmeklēšanas periodā konstatētā dempinga starpība bijusi ievērojama. Pamatojoties uz šiem datiem, tiek pieņemts, ka, pat ja cenu līmeņi uz Kopienu paliktu tādi paši vai palielinātos, ļoti iespējams, ka dempings joprojām turpinātos, ja spēkā esošos pasākumus atceltu. Ņemot vērā, kādas iepriekš bijušas tendences uzņēmuma eksportam uz Kopienu (t. i., sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka uzņēmums uz ES eksportējis lielus daudzumus dempinga preču), kā arī tā cenu veidošanas stratēģijas eksportam uz citiem trešo valstu tirgiem, tomēr pastāv lielāka iespējamība, ka turpmāk eksports uz Kopienu tiks veikts par zemākām cenām un tādējādi tās būs dempinga cenas. |
| --- | --- |

(63)

Tiek norādīts, ka izmeklēšanas periodā konstatētā dempinga starpība bijusi ievērojama. Pamatojoties uz šiem datiem, tiek pieņemts, ka, pat ja cenu līmeņi uz Kopienu paliktu tādi paši vai palielinātos, ļoti iespējams, ka dempings joprojām turpinātos, ja spēkā esošos pasākumus atceltu. Ņemot vērā, kādas iepriekš bijušas tendences uzņēmuma eksportam uz Kopienu (t. i., sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka uzņēmums uz ES eksportējis lielus daudzumus dempinga preču), kā arī tā cenu veidošanas stratēģijas eksportam uz citiem trešo valstu tirgiem, tomēr pastāv lielāka iespējamība, ka turpmāk eksports uz Kopienu tiks veikts par zemākām cenām un tādējādi tās būs dempinga cenas.

3.3.2.3.   Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Kopienā

| (64) | Tiek arī norādīts, ka konstatētās eksporta cenas uz trešām valstīm atbilst vidējai cenai, kas ir zemāka par Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu Kopienā, tas nozīmē, ka dominējošais attiecīgā ražojuma cenu līmenis Kopienas tirgū ir tāds, ka Kopienas tirgus ir ļoti saistošs Indijas eksportētājiem. Pamatojoties uz šiem datiem, tika uzskatīts, ka patiešām pastāv ekonomisks stimuls pārorientēt eksportu no valstīm, kas nav ES dalībvalstis, uz rentablāko Kopienas tirgu, ja spēkā esošie pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(64)

Tiek arī norādīts, ka konstatētās eksporta cenas uz trešām valstīm atbilst vidējai cenai, kas ir zemāka par Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu Kopienā, tas nozīmē, ka dominējošais attiecīgā ražojuma cenu līmenis Kopienas tirgū ir tāds, ka Kopienas tirgus ir ļoti saistošs Indijas eksportētājiem. Pamatojoties uz šiem datiem, tika uzskatīts, ka patiešām pastāv ekonomisks stimuls pārorientēt eksportu no valstīm, kas nav ES dalībvalstis, uz rentablāko Kopienas tirgu, ja spēkā esošie pasākumi tiktu atcelti.

3.3.2.4.   To eksportētāju cenas, kas nesadarbojās

| (65) | Statistikas biroja dati par attiecīgā ražojuma kopējā importa cenām, izņemot tā eksportēja importu, kas sadarbojās, liecina, ka tās bijušas ievērojami zemākas nekā eksportētājam, kas sadarbojās. Spriežot pēc tā eksportētāja normālās vērtības, kas sadarbojās, jo citas informācijas nebija, importa dempinga līmenis būtu ļoti augsts. Nav iemesla uzskatīt, ka gadījumā, ja nebūtu pasākumu, imports netiktu veikts par līdzīgām dempinga cenām, bet lielākos daudzumos. |
| --- | --- |

(65)

Statistikas biroja dati par attiecīgā ražojuma kopējā importa cenām, izņemot tā eksportēja importu, kas sadarbojās, liecina, ka tās bijušas ievērojami zemākas nekā eksportētājam, kas sadarbojās. Spriežot pēc tā eksportētāja normālās vērtības, kas sadarbojās, jo citas informācijas nebija, importa dempinga līmenis būtu ļoti augsts. Nav iemesla uzskatīt, ka gadījumā, ja nebūtu pasākumu, imports netiktu veikts par līdzīgām dempinga cenām, bet lielākos daudzumos.

3.3.2.5.   Neizmantotā jauda un krājumi

| (66) | Kaut arī Indijas ražotājs, kas sadarbojās, pēdējos gados ir palielinājis jaudas izmantošanu, tam joprojām ir ievērojamas rezerves, kas atbilst vismaz piecas reizes lielākam eksporta daudzumam uz Kopienu nekā izmeklēšanas periodā. Turklāt, kaut arī krājumu apjoms samazinās, tie ir ievērojami un izmeklēšanas perioda beigās veidoja lielāko daļu no apjoma, ko eksportēja uz Kopienu. Tāpēc iespējams ievērojami palielināt eksporta daudzumus uz EK, jo īpaši tādēļ ka nav norāžu par to, vai trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu uzņemt papildu produkciju. Šajā ziņā jānorāda, ka, maz iespējams, Indijas iekšzemes tirgus spētu uzņemt visas šā ražotāja eksportētāja jaudas rezerves, jo tajā darbojas astoņi konkurējoši ražotāji. Faktiski pārskatīšanas pieprasījumā Indijas ražotāju jaudas rezerves tika vērtētas 35 000 tonnu apmērā, t. i., gandrīz 20 % no Kopienas patēriņa. |
| --- | --- |

(66)

Kaut arī Indijas ražotājs, kas sadarbojās, pēdējos gados ir palielinājis jaudas izmantošanu, tam joprojām ir ievērojamas rezerves, kas atbilst vismaz piecas reizes lielākam eksporta daudzumam uz Kopienu nekā izmeklēšanas periodā. Turklāt, kaut arī krājumu apjoms samazinās, tie ir ievērojami un izmeklēšanas perioda beigās veidoja lielāko daļu no apjoma, ko eksportēja uz Kopienu. Tāpēc iespējams ievērojami palielināt eksporta daudzumus uz EK, jo īpaši tādēļ ka nav norāžu par to, vai trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu uzņemt papildu produkciju. Šajā ziņā jānorāda, ka, maz iespējams, Indijas iekšzemes tirgus spētu uzņemt visas šā ražotāja eksportētāja jaudas rezerves, jo tajā darbojas astoņi konkurējoši ražotāji. Faktiski pārskatīšanas pieprasījumā Indijas ražotāju jaudas rezerves tika vērtētas 35 000 tonnu apmērā, t. i., gandrīz 20 % no Kopienas patēriņa.

3.3.3.   ĶTR

3.3.3.1.   Ievada piezīmes

| (67) | Kā minēts iepriekš 41. apsvērumā, neviens Ķīnas uzņēmums sākotnējā izmeklēšanā nesaņēma tirgus ekonomikas statusu vai atsevišķu režīmu, t. i., visiem uzņēmumiem piemēroja vienotu valsts mēroga antidempinga maksājumu, kura likme bija 60,4 %. Importa apjomi no ĶTR ievērojami samazinājās, t. i., no 11 484 tonnām sākotnējās izmeklēšanas periodā (15 dalībvalstu ES) līdz 1 942 tonnām izmeklēšanas periodā (25 dalībvalstu ES). Pašreizējā ĶTR tirgus daļa mazliet pārsniedz minimālo, t. i., 1,1 %. Tomēr tiek norādīts, ka Ķīnas importam kopš 2001. gada ir tendence palielināties. Vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja eksports bija 75 % no kopējā Ķīnas eksporta, kura apjoms izmeklēšanas periodā bija 1 456 tonnas. Izmeklēšanas periodā septiņi citi ražotāji eksportētāji uz Kopienu eksportēja vienīgi mazus daudzumus. |
| --- | --- |

(67)

Kā minēts iepriekš 41. apsvērumā, neviens Ķīnas uzņēmums sākotnējā izmeklēšanā nesaņēma tirgus ekonomikas statusu vai atsevišķu režīmu, t. i., visiem uzņēmumiem piemēroja vienotu valsts mēroga antidempinga maksājumu, kura likme bija 60,4 %. Importa apjomi no ĶTR ievērojami samazinājās, t. i., no 11 484 tonnām sākotnējās izmeklēšanas periodā (15 dalībvalstu ES) līdz 1 942 tonnām izmeklēšanas periodā (25 dalībvalstu ES). Pašreizējā ĶTR tirgus daļa mazliet pārsniedz minimālo, t. i., 1,1 %. Tomēr tiek norādīts, ka Ķīnas importam kopš 2001. gada ir tendence palielināties. Vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja eksports bija 75 % no kopējā Ķīnas eksporta, kura apjoms izmeklēšanas periodā bija 1 456 tonnas. Izmeklēšanas periodā septiņi citi ražotāji eksportētāji uz Kopienu eksportēja vienīgi mazus daudzumus.

| (68) | Lai noteiktu, vai iespējams, ka dempings turpinātos, ja pasākumus atceltu, pārbaudīja, kādas šim ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, ir cenu veidošanas tendences citos eksporta tirgos, tā eksporta cenas uz Kopienu, iespējamo ietekmi uz citām importa cenām, tā ražošanas jaudu un krājumus. Informāciju par to eksportētāju importa cenām, kas nesadarbojās, ieguva no Statistikas biroja datiem. |
| --- | --- |

(68)

Lai noteiktu, vai iespējams, ka dempings turpinātos, ja pasākumus atceltu, pārbaudīja, kādas šim ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, ir cenu veidošanas tendences citos eksporta tirgos, tā eksporta cenas uz Kopienu, iespējamo ietekmi uz citām importa cenām, tā ražošanas jaudu un krājumus. Informāciju par to eksportētāju importa cenām, kas nesadarbojās, ieguva no Statistikas biroja datiem.

3.3.3.2.   Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un eksporta cenām uz Kopienu

| (69) | Eksporta cenas no ĶTR uz ASV, vienu no lielākajiem Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta tirgiem un tirgu, kurā nav spēkā pasākumi, vidēji bija ievērojami zemākas nekā eksporta cenas uz Kopienu. Tādējādi, kā secināts 54. apsvērumā, eksporta pārdevumi no ĶTR uz Kopienu veikti par dempinga cenām, tas norādīja, ka eksports uz ASV un citu trešo valstu tirgiem, iespējams, bijis saistīts ar vēl lielāku dempingu nekā eksporta pārdevumi uz Kopienu. Tika arī uzskatīts, ka eksporta cenu līmeni uz ASV un citām trešām valstīm var ņemt vērā kā indikatoru par to, kāds būtu iespējamais eksporta pārdevumu cenu līmenis uz Kopienu, ja pasākumus atceltu. Pamatojoties uz tikko minēto un zemo cenu līmeni trešo valstu tirgos, tika secināts, ka ir ievērojama iespēja samazināt eksporta cenas uz Kopienu un tādējādi palielināt dempingu. |
| --- | --- |

(69)

Eksporta cenas no ĶTR uz ASV, vienu no lielākajiem Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta tirgiem un tirgu, kurā nav spēkā pasākumi, vidēji bija ievērojami zemākas nekā eksporta cenas uz Kopienu. Tādējādi, kā secināts 54. apsvērumā, eksporta pārdevumi no ĶTR uz Kopienu veikti par dempinga cenām, tas norādīja, ka eksports uz ASV un citu trešo valstu tirgiem, iespējams, bijis saistīts ar vēl lielāku dempingu nekā eksporta pārdevumi uz Kopienu. Tika arī uzskatīts, ka eksporta cenu līmeni uz ASV un citām trešām valstīm var ņemt vērā kā indikatoru par to, kāds būtu iespējamais eksporta pārdevumu cenu līmenis uz Kopienu, ja pasākumus atceltu. Pamatojoties uz tikko minēto un zemo cenu līmeni trešo valstu tirgos, tika secināts, ka ir ievērojama iespēja samazināt eksporta cenas uz Kopienu un tādējādi palielināt dempingu.

3.3.3.3.   Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Kopienā

| (70) | Tika arī konstatēts, ka Kopienas ražošanas nozares cenu līmenis Kopienā vidēji bijis ievērojami augstāks nekā sadarbojušos Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu līmenis citos trešo valstu tirgos. Kā jau norādīts iepriekš 64. apsvērumā par Indiju, fakts, ka Kopienas tirgū kopumā dominējošā attiecīgā ražojuma cenu līmeņa dēļ šis tirgus ir ļoti saistošs, attiecas arī uz ĶTR. Augstāks cenu līmenis Kopienas tirgū veicina eksporta apjomu palielināšanu uz Kopienu. |
| --- | --- |

(70)

Tika arī konstatēts, ka Kopienas ražošanas nozares cenu līmenis Kopienā vidēji bijis ievērojami augstāks nekā sadarbojušos Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu līmenis citos trešo valstu tirgos. Kā jau norādīts iepriekš 64. apsvērumā par Indiju, fakts, ka Kopienas tirgū kopumā dominējošā attiecīgā ražojuma cenu līmeņa dēļ šis tirgus ir ļoti saistošs, attiecas arī uz ĶTR. Augstāks cenu līmenis Kopienas tirgū veicina eksporta apjomu palielināšanu uz Kopienu.

3.3.3.4.   To eksportētāju cenas, kas nesadarbojās

| (71) | Statistikas biroja dati par attiecīgā ražojuma kopējā importa cenām, izņemot tā ražotāja importu, kas sadarbojās, liecina, ka tās bijušas zemākas nekā eksportētājam, kas sadarbojās. Pamatojoties uz normālo vērtību, kas aprēķināta analogajai valstij, šis imports būtu saistīts ar ļoti augstu dempinga līmeni. Nav iemesla uzskatīt, ka gadījumā, ja nebūtu pasākumu, imports netiktu veikts par līdzīgām dempinga cenām, bet lielākos daudzumos. |
| --- | --- |

(71)

Statistikas biroja dati par attiecīgā ražojuma kopējā importa cenām, izņemot tā ražotāja importu, kas sadarbojās, liecina, ka tās bijušas zemākas nekā eksportētājam, kas sadarbojās. Pamatojoties uz normālo vērtību, kas aprēķināta analogajai valstij, šis imports būtu saistīts ar ļoti augstu dempinga līmeni. Nav iemesla uzskatīt, ka gadījumā, ja nebūtu pasākumu, imports netiktu veikts par līdzīgām dempinga cenām, bet lielākos daudzumos.

3.3.3.5.   Neizmantotā jauda un krājumi

| (72) | Kaut arī Ķīnas ražotājs, kas sadarbojās, pēdējos gados ir mazliet palielinājis jaudas izmantošanu, tam joprojām ir ievērojamas rezerves, kas atbilst vismaz četras reizes lielākam eksporta daudzumam uz Kopienu nekā izmeklēšanas periodā. Pārskatīšanas pieprasījums liecina, ka visu ĶTR ražotāju eksportētāju jaudas rezerves vērtējamas 270 000 tonnu apmērā. Tādējādi iespējams palielināt eksporta daudzumus uz Kopienu, jo īpaši tādēļ ka nav norāžu par to, vai trešo valstu tirgi vai vietējais tirgus varētu uzņemt papildu produkciju. Šajā ziņā jānorāda, ka, maz iespējams, ĶTR iekšzemes tirgus spētu absorbēt jaudas rezerves, jo tajā darbojas diezgan daudz konkurējošu ražotāju. |
| --- | --- |

(72)

Kaut arī Ķīnas ražotājs, kas sadarbojās, pēdējos gados ir mazliet palielinājis jaudas izmantošanu, tam joprojām ir ievērojamas rezerves, kas atbilst vismaz četras reizes lielākam eksporta daudzumam uz Kopienu nekā izmeklēšanas periodā. Pārskatīšanas pieprasījums liecina, ka visu ĶTR ražotāju eksportētāju jaudas rezerves vērtējamas 270 000 tonnu apmērā. Tādējādi iespējams palielināt eksporta daudzumus uz Kopienu, jo īpaši tādēļ ka nav norāžu par to, vai trešo valstu tirgi vai vietējais tirgus varētu uzņemt papildu produkciju. Šajā ziņā jānorāda, ka, maz iespējams, ĶTR iekšzemes tirgus spētu absorbēt jaudas rezerves, jo tajā darbojas diezgan daudz konkurējošu ražotāju.

3.3.3.6.   Apiešanas prakse

| (73) | Tiek norādīts konstatētais fakts, ka pasākumi, kas ir spēkā attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no ĶTR, tikuši apieti, pārsūtot importējamās preces caur Maroku. Tas nepārprotami norāda, ka Ķīnas SWR pārdevēji ir ieinteresēti par Kopienas tirgu un ka bez dempinga tie nespēj konkurēt Kopienas tirgū. Tika uzskatīts, ka tā ir vēl viena norāde par to, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, Ķīnas eksporta apjoms varētu palielināties un ienākt Kopienas tirgū par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(73)

Tiek norādīts konstatētais fakts, ka pasākumi, kas ir spēkā attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no ĶTR, tikuši apieti, pārsūtot importējamās preces caur Maroku. Tas nepārprotami norāda, ka Ķīnas SWR pārdevēji ir ieinteresēti par Kopienas tirgu un ka bez dempinga tie nespēj konkurēt Kopienas tirgū. Tika uzskatīts, ka tā ir vēl viena norāde par to, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, Ķīnas eksporta apjoms varētu palielināties un ienākt Kopienas tirgū par dempinga cenām.

3.3.4.   Dienvidāfrika

3.3.4.1.   Ievada piezīmes

| (74) | Dienvidāfrikā zināms tikai viens ražotājs. Šis ražotājs šajā pārskatīšanas izmeklēšanā daļēji sadarbojās. |
| --- | --- |

(74)

Dienvidāfrikā zināms tikai viens ražotājs. Šis ražotājs šajā pārskatīšanas izmeklēšanā daļēji sadarbojās.

| (75) | Kopš galīgo pasākumu noteikšanas imports no Dienvidāfrikas ievērojami samazinājās. Dienvidāfrikas importa tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija mazāka par minimuma slieksni (1 %). Tādējādi izmeklēšanas periodā kopējais eksporta apjoms no Dienvidāfrikas bija 278 tonnas, no kurām lielākā daļa tika izkrauta muitas noliktavā Roterdamā, tādējādi šīs preces tika galu galā reeksportētas un netika muitotas Eiropas Savienībā. Brīvā apgrozībā Eiropas Savienībā tika laisti vienīgi neielieli attiecīgā ražojuma daudzumi. |
| --- | --- |

(75)

Kopš galīgo pasākumu noteikšanas imports no Dienvidāfrikas ievērojami samazinājās. Dienvidāfrikas importa tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija mazāka par minimuma slieksni (1 %). Tādējādi izmeklēšanas periodā kopējais eksporta apjoms no Dienvidāfrikas bija 278 tonnas, no kurām lielākā daļa tika izkrauta muitas noliktavā Roterdamā, tādējādi šīs preces tika galu galā reeksportētas un netika muitotas Eiropas Savienībā. Brīvā apgrozībā Eiropas Savienībā tika laisti vienīgi neielieli attiecīgā ražojuma daudzumi.

| (76) | Kā minēts iepriekš 57. un 60. apsvērumā, ņēma vērā pieejamos faktus, jo īpaši attiecībā uz Dienvidāfrikas iekšzemes tirgu. Informācijas par Dienvidāfrikas ražošanas nozari ir maz, tādēļ turpmāk minētie secinājumi pamatoti ar informāciju iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumā un ar publiski pieejamo eksporta tirdzniecības statistiku. |
| --- | --- |

(76)

Kā minēts iepriekš 57. un 60. apsvērumā, ņēma vērā pieejamos faktus, jo īpaši attiecībā uz Dienvidāfrikas iekšzemes tirgu. Informācijas par Dienvidāfrikas ražošanas nozari ir maz, tādēļ turpmāk minētie secinājumi pamatoti ar informāciju iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumā un ar publiski pieejamo eksporta tirdzniecības statistiku.

| (77) | Lai noteiktu, vai dempings atkārtotos, ja pasākumus atceltu, tika pārbaudīta informācija, ko eksportētājs, kas sadarbojās, sniedza par eksporta cenām uz Kopienu un uz trešām valstīm, par neizmantoto jaudu un par krājumiem. |
| --- | --- |

(77)

Lai noteiktu, vai dempings atkārtotos, ja pasākumus atceltu, tika pārbaudīta informācija, ko eksportētājs, kas sadarbojās, sniedza par eksporta cenām uz Kopienu un uz trešām valstīm, par neizmantoto jaudu un par krājumiem.

3.3.4.2.   Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenām eksportētājā valstī

| (78) | Kā jau paskaidrots 76. apsvērumā, netika sniegta informācija par cenām iekšzemes tirgū. Tādēļ tika izmantota pieprasījumā iekļautā informācija par cenām iekšzemes tirgū. Attiecībā uz cenām ārpuskopienas eksporta tirgos tika analizēti pieci galvenie eksporta galamērķi. Visos gadījumos eksporta cenas uz trešām valstīm bija mazākas par cenām iekšzemes tirgū. Pieņemot, ka šīs eksporta cenas būs zemākā robeža, ko eksportētājs varētu pieņemt, atgriežoties Kopienas tirgū, skaidrs, ka eksports turpinātos par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(78)

Kā jau paskaidrots 76. apsvērumā, netika sniegta informācija par cenām iekšzemes tirgū. Tādēļ tika izmantota pieprasījumā iekļautā informācija par cenām iekšzemes tirgū. Attiecībā uz cenām ārpuskopienas eksporta tirgos tika analizēti pieci galvenie eksporta galamērķi. Visos gadījumos eksporta cenas uz trešām valstīm bija mazākas par cenām iekšzemes tirgū. Pieņemot, ka šīs eksporta cenas būs zemākā robeža, ko eksportētājs varētu pieņemt, atgriežoties Kopienas tirgū, skaidrs, ka eksports turpinātos par dempinga cenām.

3.3.4.3.   Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un eksporta cenu līmeni uz Kopienu

| (79) | Pārbaudot vidējās cenas eksporta pārdevumiem uz pieciem galvenajiem ārpuskopienas eksporta tirgiem, atklājās, ka pārdevumi notikuši par cenām, kas ir ievērojami zemākas nekā eksporta cenas uz Kopienu. Kā jau tas bija attiecībā uz Indiju, vismaz daļēji tā iemesls ir tāds, ka izmeklēšanas periodā bija spēkā minimālās cenas saistības, kas paredzēja, ka attiecīgajam ražotājam eksportētājam, eksportējot preces uz Kopienu, jāievēro zināms cenu līmenis. Tika konstatēts, ka visas cenas mazliet pārsniedz saistībās noteikto līmeni. |
| --- | --- |

(79)

Pārbaudot vidējās cenas eksporta pārdevumiem uz pieciem galvenajiem ārpuskopienas eksporta tirgiem, atklājās, ka pārdevumi notikuši par cenām, kas ir ievērojami zemākas nekā eksporta cenas uz Kopienu. Kā jau tas bija attiecībā uz Indiju, vismaz daļēji tā iemesls ir tāds, ka izmeklēšanas periodā bija spēkā minimālās cenas saistības, kas paredzēja, ka attiecīgajam ražotājam eksportētājam, eksportējot preces uz Kopienu, jāievēro zināms cenu līmenis. Tika konstatēts, ka visas cenas mazliet pārsniedz saistībās noteikto līmeni.

| (80) | Tādēļ tika uzskatīts, ka eksporta cenu līmeni uz šiem pieciem eksporta tirgiem ārpus Kopienas var ņemt vērā kā indikatoru par to, kāds būtu iespējamais eksporta pārdevumu cenu līmenis uz Kopienu, ja pasākumus atceltu. Pamatojoties uz tikko minēto, tika secināts, ka vienīgajam Dienvidāfrikas eksportētājam ir ievērojama iespēja samazināt eksporta cenas uz Kopienu un tādējādi palielināt dempingu. |
| --- | --- |

(80)

Tādēļ tika uzskatīts, ka eksporta cenu līmeni uz šiem pieciem eksporta tirgiem ārpus Kopienas var ņemt vērā kā indikatoru par to, kāds būtu iespējamais eksporta pārdevumu cenu līmenis uz Kopienu, ja pasākumus atceltu. Pamatojoties uz tikko minēto, tika secināts, ka vienīgajam Dienvidāfrikas eksportētājam ir ievērojama iespēja samazināt eksporta cenas uz Kopienu un tādējādi palielināt dempingu.

3.3.4.4.   Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Kopienā

| (81) | Turklāt tika konstatēts, ka cenas Kopienas tirgū kopumā bijušas vidēji augstākas nekā eksporta cenas uz piecām lielākajām eksportētājām valstīm ārpus Kopienas. Kā norādīts iepriekš 64. apsvērumā par Indiju un 70. apsvērumā par ĶTR, šā iemesla dēļ gadījumā, ja pasākumus atceltu, Kopienas tirgus nākotnē kļūtu ļoti saistošs. Tādējādi tika uzskatīts, ka augstāks cenu līmenis Kopienas tirgū veicina eksporta palielināšanos uz Kopienas tirgu. |
| --- | --- |

(81)

Turklāt tika konstatēts, ka cenas Kopienas tirgū kopumā bijušas vidēji augstākas nekā eksporta cenas uz piecām lielākajām eksportētājām valstīm ārpus Kopienas. Kā norādīts iepriekš 64. apsvērumā par Indiju un 70. apsvērumā par ĶTR, šā iemesla dēļ gadījumā, ja pasākumus atceltu, Kopienas tirgus nākotnē kļūtu ļoti saistošs. Tādējādi tika uzskatīts, ka augstāks cenu līmenis Kopienas tirgū veicina eksporta palielināšanos uz Kopienas tirgu.

3.3.4.5.   Neizmantotā jauda un krājumi

| (82) | Kopš galīgā maksājuma noteikšanas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās daļēji, ir uzkrājis ievērojamus krājumus un jaudas rezerves, šī jauda vairāk nekā par 40 % pārsniedz uzstādīto jaudu. Pieprasījums liecina, ka jaudas rezerves vērtējamas 23 000 līdz 25 000 tonnu apmērā. Tādējādi iespējams palielināt eksporta daudzumus uz Kopienu, jo īpaši tādēļ ka nav norāžu par to, vai trešo valstu tirgi vai vietējais tirgus varētu uzņemt papildu produkciju. |
| --- | --- |

(82)

Kopš galīgā maksājuma noteikšanas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās daļēji, ir uzkrājis ievērojamus krājumus un jaudas rezerves, šī jauda vairāk nekā par 40 % pārsniedz uzstādīto jaudu. Pieprasījums liecina, ka jaudas rezerves vērtējamas 23 000 līdz 25 000 tonnu apmērā. Tādējādi iespējams palielināt eksporta daudzumus uz Kopienu, jo īpaši tādēļ ka nav norāžu par to, vai trešo valstu tirgi vai vietējais tirgus varētu uzņemt papildu produkciju.

3.3.5.   Ukraina

3.3.5.1.   Ievada piezīmes

| (83) | Neviens no abiem zināmajiem Ukrainas ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās, tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumus pamatoja ar pieejamajiem faktiem. Informācijas par Ukrainas ražošanas nozari ir maz, tādēļ turpmāk minētie secinājumi balstās uz informāciju iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumā un uz publiski pieejamo tirdzniecības statistiku. Tiek norādīts, ka Ukrainā nav zināmi citi ražotāji un ka uz abiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem konkrēti saistībā ar ražošanas jaudu attiecas šādi apsvērumi. |
| --- | --- |

(83)

Neviens no abiem zināmajiem Ukrainas ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās, tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumus pamatoja ar pieejamajiem faktiem. Informācijas par Ukrainas ražošanas nozari ir maz, tādēļ turpmāk minētie secinājumi balstās uz informāciju iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumā un uz publiski pieejamo tirdzniecības statistiku. Tiek norādīts, ka Ukrainā nav zināmi citi ražotāji un ka uz abiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem konkrēti saistībā ar ražošanas jaudu attiecas šādi apsvērumi.

| (84) | Lai noteiktu, vai dempings atkārtotos, ja pasākumus atceltu, tika pārbaudītas eksporta cenas uz trešām valstīm, neizmantotā jauda un krājumi. |
| --- | --- |

(84)

Lai noteiktu, vai dempings atkārtotos, ja pasākumus atceltu, tika pārbaudītas eksporta cenas uz trešām valstīm, neizmantotā jauda un krājumi.

3.3.5.2.   Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un eksporta cenu līmeni uz Kopienu

| (85) | Ņemot vērā, ka citas ticamākas informācijas nebija, tika ņemta vērā pieprasījumā sniegtā informācija par eksportu uz Krieviju un ASV, tās pamatā bija publiski pieejama statistika. Analizējot pieejamos rādītājus, atklājās, ka vidējās eksporta cenas uz šīm valstīm bijušas ievērojami zemākas nekā vidējās eksporta cenas uz Kopienu. Kā jau paskaidrots iepriekš par Indiju, ĶTR un Dienvidāfriku, tika uzskatīts, ka eksporta cenas uz citām trešām valstīm ir indikators par to, kāds būtu iespējamais eksporta pārdevumu cenu līmenis uz Kopienu, ja pasākumus atceltu. Pamatojoties uz tikko minēto, tika secināts, ka ir ievērojama iespēja samazināt eksporta cenas uz Kopienu un tādējādi, ļoti iespējams, palielināt dempingu. |
| --- | --- |

(85)

Ņemot vērā, ka citas ticamākas informācijas nebija, tika ņemta vērā pieprasījumā sniegtā informācija par eksportu uz Krieviju un ASV, tās pamatā bija publiski pieejama statistika. Analizējot pieejamos rādītājus, atklājās, ka vidējās eksporta cenas uz šīm valstīm bijušas ievērojami zemākas nekā vidējās eksporta cenas uz Kopienu. Kā jau paskaidrots iepriekš par Indiju, ĶTR un Dienvidāfriku, tika uzskatīts, ka eksporta cenas uz citām trešām valstīm ir indikators par to, kāds būtu iespējamais eksporta pārdevumu cenu līmenis uz Kopienu, ja pasākumus atceltu. Pamatojoties uz tikko minēto, tika secināts, ka ir ievērojama iespēja samazināt eksporta cenas uz Kopienu un tādējādi, ļoti iespējams, palielināt dempingu.

3.3.5.3.   Neizmantotā jauda

| (86) | Pieprasījumā iekļautie pierādījumi liecina, ka Ukrainas ražošanas jaudas rezerves vērtējamas 100 000 tonnu apmērā, no tām tikai 50 % pašlaik tiek izmantoti ražošanai. Jaudas rezerves 50 000 tonnu apmērā būtu lielākās jaudas rezerves visās attiecīgajās valstīs, un tās atbilstu vairāk nekā trešajai daļai no Kopienas patēriņa. Tāpēc Ukraina spēj palielināt eksporta daudzumus uz Kopienu visnepārprotamāk no visām attiecīgajām valstīm, jo īpaši tādēļ ka nav norāžu par to, vai trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu uzņemt papildu produkciju. |
| --- | --- |

(86)

Pieprasījumā iekļautie pierādījumi liecina, ka Ukrainas ražošanas jaudas rezerves vērtējamas 100 000 tonnu apmērā, no tām tikai 50 % pašlaik tiek izmantoti ražošanai. Jaudas rezerves 50 000 tonnu apmērā būtu lielākās jaudas rezerves visās attiecīgajās valstīs, un tās atbilstu vairāk nekā trešajai daļai no Kopienas patēriņa. Tāpēc Ukraina spēj palielināt eksporta daudzumus uz Kopienu visnepārprotamāk no visām attiecīgajām valstīm, jo īpaši tādēļ ka nav norāžu par to, vai trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu uzņemt papildu produkciju.

3.3.5.4.   Saistību nepildīšana un pasākumu apiešana

| (87) | Komisija 1999. gadā saistībā ar sākotnējo izmeklēšanu pieņēma viena Ukrainas eksportētāja piedāvātās saistības. Vēlāk Komisija konstatēja, ka saistības netiek pildītas divējādā ziņā. Pirmkārt, attiecīgais Ukrainas eksportētājs sniedza maldinošas izcelsmes deklarācijas, un, otrkārt, šis eksportētājs izsniedza saistību rēķinus par ražojumu veidiem, uz kuriem neattiecas saistības, tādējādi nepamatoti saņemot atbrīvojumu no antidempinga maksājumiem. Tādējādi ar Regulu (EK) Nr. 1678/2003 Komisija atcēla pieņemtās saistības. |
| --- | --- |

(87)

Komisija 1999. gadā saistībā ar sākotnējo izmeklēšanu pieņēma viena Ukrainas eksportētāja piedāvātās saistības. Vēlāk Komisija konstatēja, ka saistības netiek pildītas divējādā ziņā. Pirmkārt, attiecīgais Ukrainas eksportētājs sniedza maldinošas izcelsmes deklarācijas, un, otrkārt, šis eksportētājs izsniedza saistību rēķinus par ražojumu veidiem, uz kuriem neattiecas saistības, tādējādi nepamatoti saņemot atbrīvojumu no antidempinga maksājumiem. Tādējādi ar Regulu (EK) Nr. 1678/2003 Komisija atcēla pieņemtās saistības.

| (88) | Turklāt, kad bija noteikti pašlaik spēkā esošie pasākumi SWR importam no Ukrainas, tika konstatēts, ka šie pasākumi tiek apieti, veicot importu no Moldovas. Kā minēts iepriekš 3. apsvērumā, spēkā esošie pasākumi tika atbilstīgi attiecināti uz importētajām SWR, ko nosūtīja no Moldovas. |
| --- | --- |

(88)

Turklāt, kad bija noteikti pašlaik spēkā esošie pasākumi SWR importam no Ukrainas, tika konstatēts, ka šie pasākumi tiek apieti, veicot importu no Moldovas. Kā minēts iepriekš 3. apsvērumā, spēkā esošie pasākumi tika atbilstīgi attiecināti uz importētajām SWR, ko nosūtīja no Moldovas.

| (89) | Kaut arī saistību neizpilde un pasākumu apiešana pagātnē pati par sevi nepamato secinājumu, ka nākotnē gaidāms dempings, tika uzskatīts, ka šajā gadījumā minētās darbības ir papildu faktori, kas norāda, ka eksportētāji ir ieinteresēti ienākt Kopienas tirgū un ka bez dempinga Kopienas tirgū tie nespētu konkurēt. |
| --- | --- |

(89)

Kaut arī saistību neizpilde un pasākumu apiešana pagātnē pati par sevi nepamato secinājumu, ka nākotnē gaidāms dempings, tika uzskatīts, ka šajā gadījumā minētās darbības ir papildu faktori, kas norāda, ka eksportētāji ir ieinteresēti ienākt Kopienas tirgū un ka bez dempinga Kopienas tirgū tie nespētu konkurēt.

3.4.   Secinājums

| (90) | Visos gadījumos tika konstatēts, ka ievērojami turpinās dempings, kaut arī Dienvidāfrikas un Ukrainas importa apjomi bija minimālajā līmenī. |
| --- | --- |

(90)

Visos gadījumos tika konstatēts, ka ievērojami turpinās dempings, kaut arī Dienvidāfrikas un Ukrainas importa apjomi bija minimālajā līmenī.

| (91) | Lai pārbaudītu, vai iespējams, ka dempings turpinātos vai atkārtotos, ja antidempinga pasākumus atceltu, tika analizētas jaudas rezerves un neizlietotie krājumi, kā arī cenu veidošanas un eksporta stratēģijas atšķirīgos tirgos. Šajā pārbaudē atklājās, ka visās attiecīgajā eksportētājās valstīs ir ievērojamas jaudas rezerves un uzkrāti krājumi. Turklāt tika konstatēts, ka eksporta cenas uz citām trešām valstīm kopumā bijušas ievērojami zemākas nekā uz Kopienas tirgu un ka tāpēc Kopiena joprojām ir saistošs tirgus visu attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem. Tādēļ tika secināts, ka eksports no attiecīgajām valstīm uz trešām valstīm, ļoti iespējams, tiktu novirzīts uz Kopienu, ja Kopienas tirgū varētu iekļūt bez antidempinga pasākumiem. Iespējams arī, ka pašreizējās ražošanas jaudas rezerves varētu izraisīt to, ka imports no visām attiecīgajām valstīm palielinātos. |
| --- | --- |

(91)

Lai pārbaudītu, vai iespējams, ka dempings turpinātos vai atkārtotos, ja antidempinga pasākumus atceltu, tika analizētas jaudas rezerves un neizlietotie krājumi, kā arī cenu veidošanas un eksporta stratēģijas atšķirīgos tirgos. Šajā pārbaudē atklājās, ka visās attiecīgajā eksportētājās valstīs ir ievērojamas jaudas rezerves un uzkrāti krājumi. Turklāt tika konstatēts, ka eksporta cenas uz citām trešām valstīm kopumā bijušas ievērojami zemākas nekā uz Kopienas tirgu un ka tāpēc Kopiena joprojām ir saistošs tirgus visu attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem. Tādēļ tika secināts, ka eksports no attiecīgajām valstīm uz trešām valstīm, ļoti iespējams, tiktu novirzīts uz Kopienu, ja Kopienas tirgū varētu iekļūt bez antidempinga pasākumiem. Iespējams arī, ka pašreizējās ražošanas jaudas rezerves varētu izraisīt to, ka imports no visām attiecīgajām valstīm palielinātos.

| (92) | Analizējot visu attiecīgo valstu cenu veidošanas stratēģiju, turklāt atklāja, ka šis eksports visticamāk tiks veikts par dempinga cenām. Attiecībā uz ĶTR un Ukrainu šos secinājumus pastiprināja konstatētais fakts, ka spēkā esošie pasākumi tiek apieti, veicot importu caur citām valstīm, tas liecināja, ka eksportētājas valstis nespēja konkurēt Kopienas tirgū ar taisnīgām cenām. |
| --- | --- |

(92)

Analizējot visu attiecīgo valstu cenu veidošanas stratēģiju, turklāt atklāja, ka šis eksports visticamāk tiks veikts par dempinga cenām. Attiecībā uz ĶTR un Ukrainu šos secinājumus pastiprināja konstatētais fakts, ka spēkā esošie pasākumi tiek apieti, veicot importu caur citām valstīm, tas liecināja, ka eksportētājas valstis nespēja konkurēt Kopienas tirgū ar taisnīgām cenām.

| (93) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tika konstatēts, ka no visām attiecīgajām valstīm dempings, iespējams, ievērojamos apmēros turpinātos vai atkārtotos, ja pieļautu to, ka pasākumus vairs nepiemēro. |
| --- | --- |

(93)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tika konstatēts, ka no visām attiecīgajām valstīm dempings, iespējams, ievērojamos apmēros turpinātos vai atkārtotos, ja pieļautu to, ka pasākumus vairs nepiemēro.

4.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

4.1.   Kopienas produkcija

| (94) | Kopienā attiecīgo ražojumu ražo 30 ražotāji, kas ražo kopējo Kopienas produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(94)

Kopienā attiecīgo ražojumu ražo 30 ražotāji, kas ražo kopējo Kopienas produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

4.2.   Kopienas ražošanas nozare

| (95) | Jānorāda, ka tad, kad notika sākotnējā izmeklēšana, Kopienas ražošanas nozarē bija 20 ražotāji. Pārskatīšanas izmeklēšanā nesadarbojās deviņi no šiem uzņēmumiem. Gluži pretēji seši uzņēmumi, kas neietilpa Kopienas ražošanas nozarē, kad notika sākotnējā izmeklēšana, gan atbalstīja pārskatīšanas pieprasījumu, gan piekrita sadarboties pārskatīšanas izmeklēšanā. Tādējādi turpmāk minētie 17 ražotāji atbalstīja sūdzību un piekrita sadarboties:






  — | “Bridon International Ltd” (Apvienotā Karaliste), |
| --- | --- | --- |

(95)

Jānorāda, ka tad, kad notika sākotnējā izmeklēšana, Kopienas ražošanas nozarē bija 20 ražotāji. Pārskatīšanas izmeklēšanā nesadarbojās deviņi no šiem uzņēmumiem. Gluži pretēji seši uzņēmumi, kas neietilpa Kopienas ražošanas nozarē, kad notika sākotnējā izmeklēšana, gan atbalstīja pārskatīšanas pieprasījumu, gan piekrita sadarboties pārskatīšanas izmeklēšanā. Tādējādi turpmāk minētie 17 ražotāji atbalstīja sūdzību un piekrita sadarboties:

—

“Bridon International Ltd” (Apvienotā Karaliste),

| — | “BTS Drahtseile GmbH” (Vācija), |
| --- | --- |

—

“BTS Drahtseile GmbH” (Vācija),

| — | “Cables y Alambres especiales, SA” (Spānija), |
| --- | --- |

—

“Cables y Alambres especiales, SA” (Spānija),

| — | “CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH” (Vācija), |
| --- | --- |

—

“CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH” (Vācija),

| — | “D. Koronakis SA” (Grieķija), |
| --- | --- |

—

“D. Koronakis SA” (Grieķija),

| — | “Drahtseilwerk GmbH” (Vācija), |
| --- | --- |

—

“Drahtseilwerk GmbH” (Vācija),

| — | “Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG” (Vācija), |
| --- | --- |

—

“Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG” (Vācija),

| — | “Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH” (Vācija), |
| --- | --- |

—

“Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH” (Vācija),

| — | “Drumet SA” (Polija), |
| --- | --- |

—

“Drumet SA” (Polija),

| — | “Hamburger Drahtseilerei A. Steppuhn GmbH” (Vācija), |
| --- | --- |

—

“Hamburger Drahtseilerei A. Steppuhn GmbH” (Vācija),

| — | “Iscar Funi Metalliche Srl” (Itālija), |
| --- | --- |

—

“Iscar Funi Metalliche Srl” (Itālija),

| — | “Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA” (Portugāle), |
| --- | --- |

—

“Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA” (Portugāle),

| — | “Metalcavi wire ropes Srl” (Itālija), |
| --- | --- |

—

“Metalcavi wire ropes Srl” (Itālija),

| — | “Metal Press Srl” (Itālija), |
| --- | --- |

—

“Metal Press Srl” (Itālija),

| — | “Trefileurope” (Francija), |
| --- | --- |

—

“Trefileurope” (Francija),

| — | “WADRA GmbH” (Vācija), |
| --- | --- |

—

“WADRA GmbH” (Vācija),

| — | “Westfälische Drahtindustrie GmbH” (Vācija). |
| --- | --- |

—

“Westfälische Drahtindustrie GmbH” (Vācija).

Kā norādīts iepriekš 12. apsvērumā, tika atlasīti pieci uzņēmumi.

| (96) | Šie uzņēmumi izmeklēšanā pilnībā sadarbojās. Pieci atlasītie Kopienas ražotāji saražoja 30 % no Kopienas kopējās produkcijas izmeklēšanas periodā, savukārt iepriekšminētie 17 Kopienas ražotāji saražoja 68  % no Kopienas kopējās produkcijas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(96)

Šie uzņēmumi izmeklēšanā pilnībā sadarbojās. Pieci atlasītie Kopienas ražotāji saražoja 30 % no Kopienas kopējās produkcijas izmeklēšanas periodā, savukārt iepriekšminētie 17 Kopienas ražotāji saražoja 68  % no Kopienas kopējās produkcijas izmeklēšanas periodā.

| (97) | Tādēļ tiek uzskatīts, ka iepriekšminētie 17 Kopienas ražotāji saražojuši lielāko daļu no Kopienas līdzīgā ražojuma kopējās produkcijas. Tādējādi tiek uzskatīts, ka 17 Kopienas ražotāji veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā tie būs minēti kā “Kopienas ražošanas nozare”. |
| --- | --- |

(97)

Tādēļ tiek uzskatīts, ka iepriekšminētie 17 Kopienas ražotāji saražojuši lielāko daļu no Kopienas līdzīgā ražojuma kopējās produkcijas. Tādējādi tiek uzskatīts, ka 17 Kopienas ražotāji veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā tie būs minēti kā “Kopienas ražošanas nozare”.

5.   STĀVOKLIS KOPIENAS TIRGŪ

5.1.   Patēriņš Kopienas tirgū

| (98) | Kopienas patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu Kopienas tirgū, pārējo Kopienas ražotāju pārdošanas apjomu Kopienas tirgū un Statistikas biroja datiem par visu importu Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(98)

Kopienas patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu Kopienas tirgū, pārējo Kopienas ražotāju pārdošanas apjomu Kopienas tirgū un Statistikas biroja datiem par visu importu Eiropas Savienībā.

| (99) | No 2001. gada līdz IP Kopienas patēriņš samazinājās par 9 %. Konkrēti 2001.–2002. gadā tas samazinājās par 3 %, 2002.–2003. gadā – vēl par 6 %. Izmeklēšanas periodā tas kopumā palika stabils. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais EK patēriņš (tonnās) | 194 547 | 187 845 | 176 438 | 177 825 |
| Indekss (2001=100) | 100 | 97 | 91 | 91 |

(99)

No 2001. gada līdz IP Kopienas patēriņš samazinājās par 9 %. Konkrēti 2001.–2002. gadā tas samazinājās par 3 %, 2002.–2003. gadā – vēl par 6 %. Izmeklēšanas periodā tas kopumā palika stabils.

2001

2002

2003

IP

Kopējais EK patēriņš (tonnās)

194 547

187 845

176 438

177 825

Indekss (2001=100)

100

97

91

91

5.2.   Imports no attiecīgajām valstīm

5.2.1.   Kumulācija

| (100) | Sākotnējā izmeklēšanā ĶTR, Indijas, Dienvidāfrikas un Ukrainas izcelsmes SWR importu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu novērtēja kopumā (kumulatīvi). Tika pārbaudīts, vai novērtējums kopumā ir piemērots arī pašreizējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(100)

Sākotnējā izmeklēšanā ĶTR, Indijas, Dienvidāfrikas un Ukrainas izcelsmes SWR importu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu novērtēja kopumā (kumulatīvi). Tika pārbaudīts, vai novērtējums kopumā ir piemērots arī pašreizējā izmeklēšanā.

| (101) | Šajā ziņā tika konstatēts, ka dempinga starpība, kura noteikta saistībā ar importu no katras valsts, pārsniedza minimālo līmeni. Attiecībā uz daudzumiem, ko eksportējusi katra no četrām attiecīgajām valstīm, kā minēts iepriekš 22.–24. apsvērumā, tika uzskatīts, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, imports no katras attiecīgās valsts, iespējams, palielinātos līdz ievērojami augstākam līmenim nekā izmeklēšanas periodā un noteikti pārsniegtu minimālo slieksni. |
| --- | --- |

(101)

Šajā ziņā tika konstatēts, ka dempinga starpība, kura noteikta saistībā ar importu no katras valsts, pārsniedza minimālo līmeni. Attiecībā uz daudzumiem, ko eksportējusi katra no četrām attiecīgajām valstīm, kā minēts iepriekš 22.–24. apsvērumā, tika uzskatīts, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, imports no katras attiecīgās valsts, iespējams, palielinātos līdz ievērojami augstākam līmenim nekā izmeklēšanas periodā un noteikti pārsniegtu minimālo slieksni.

| (102) | Attiecībā uz konkurences apstākļiem, analizējot katru no attiecīgajām valstīm importēto SWR veidu, izmeklēšanā konstatēja, ka tie ir līdzīgi pēc visām galvenajām fizikālajām un tehniskajām īpašībām. Turklāt šie SWR veidi bija aizstājami ar citiem veidiem, ko importēja no attiecīgajām valstīm un ko ražoja Kopienā, un tos laida Kopienas tirgū vienā un tajā pašā laikā salīdzināmos pārdošanas kanālos, kuros bija līdzīgi tirdzniecības apstākļi. Tāpēc uzskatīja, ka importētie SWR konkurē cits ar citu un ar Kopienā ražotajiem SWR. |
| --- | --- |

(102)

Attiecībā uz konkurences apstākļiem, analizējot katru no attiecīgajām valstīm importēto SWR veidu, izmeklēšanā konstatēja, ka tie ir līdzīgi pēc visām galvenajām fizikālajām un tehniskajām īpašībām. Turklāt šie SWR veidi bija aizstājami ar citiem veidiem, ko importēja no attiecīgajām valstīm un ko ražoja Kopienā, un tos laida Kopienas tirgū vienā un tajā pašā laikā salīdzināmos pārdošanas kanālos, kuros bija līdzīgi tirdzniecības apstākļi. Tāpēc uzskatīja, ka importētie SWR konkurē cits ar citu un ar Kopienā ražotajiem SWR.

| (103) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tika uzskatīts, ka visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji ir izpildīti. Tādēļ importu no attiecīgajām četrām valstīm pārbaudīja kopā. |
| --- | --- |

(103)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tika uzskatīts, ka visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji ir izpildīti. Tādēļ importu no attiecīgajām četrām valstīm pārbaudīja kopā.

5.2.2.   Apjoms, tirgus daļa un importa cenas

| (104) | Četrām attiecīgajām valstīm importa apjomi, tirgus daļas un vidējās cenas mainījās, kā noteikts turpmāk. Turpmāk norādītās cenu tendences pamatotas ar Statistikas biroja datiem par importa cenām, un tajās iekļauti antidempinga maksājumi un novērtētās izmaksas pēc importēšanas. |
| --- | --- |

(104)

Četrām attiecīgajām valstīm importa apjomi, tirgus daļas un vidējās cenas mainījās, kā noteikts turpmāk. Turpmāk norādītās cenu tendences pamatotas ar Statistikas biroja datiem par importa cenām, un tajās iekļauti antidempinga maksājumi un novērtētās izmaksas pēc importēšanas.

| (105) | Četru attiecīgo valstu izcelsmes importa apjoms vispirms palielinājās un 2002. gadā sasniedza 9 153 tonnas, kas atbilst tirgus daļai 4,9 % apmērā, pēc tam izmeklēšanas periodā samazinājās līdz 7 784 tonnām, kas atbilst tirgus daļai 4,4 % apmērā. Sākotnējās izmeklēšanas periodā četru attiecīgo valstu kopējā tirgus daļa bija 14,3 %. |
| --- | --- |

(105)

Četru attiecīgo valstu izcelsmes importa apjoms vispirms palielinājās un 2002. gadā sasniedza 9 153 tonnas, kas atbilst tirgus daļai 4,9 % apmērā, pēc tam izmeklēšanas periodā samazinājās līdz 7 784 tonnām, kas atbilst tirgus daļai 4,4 % apmērā. Sākotnējās izmeklēšanas periodā četru attiecīgo valstu kopējā tirgus daļa bija 14,3 %.

| (106) | Importa cenas no četrām attiecīgajām valstīm vidēji samazinājās no EUR 1 364 par tonnu 2001. gadā līdz EUR 1 296 par tonnu izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(106)

Importa cenas no četrām attiecīgajām valstīm vidēji samazinājās no EUR 1 364 par tonnu 2001. gadā līdz EUR 1 296 par tonnu izmeklēšanas periodā.

| (107) | Izmeklēšanā atklājās, ka imports no attiecīgajām valstīm izmeklēšanas periodā samazināja Kopienas ražošanas nozares tirgus daļu par 36 līdz 68 %. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Četru attiecīgo valstu importa apjoms (tonnās) | 7 951 | 9 153 | 7 168 | 7 784 |
| Četru attiecīgo valstu importa tirgus daļa | 4,1 % | 4,9 % | 4,1 % | 4,4 % |
| Četru attiecīgo valstu importa cenas (EUR par tonnu) | 1 364 | 1 450 | 1 331 | 1 296 |

(107)

Izmeklēšanā atklājās, ka imports no attiecīgajām valstīm izmeklēšanas periodā samazināja Kopienas ražošanas nozares tirgus daļu par 36 līdz 68 %.

2001

2002

2003

IP

Četru attiecīgo valstu importa apjoms (tonnās)

7 951

9 153

7 168

7 784

Četru attiecīgo valstu importa tirgus daļa

4,1 %

4,9 %

4,1 %

4,4 %

Četru attiecīgo valstu importa cenas (EUR par tonnu)

1 364

1 450

1 331

1 296

5.3.   Imports, kam konstatēta pasākumu apiešana

| (108) | Kā minēts iepriekš 3. apsvērumā, tika papildus konstatēts, ka Ukrainas un ĶTR uzņēmumi apgājuši sākotnējos pasākumus attiecīgi caur Moldovu un Maroku. Tādējādi antidempinga maksājumu, ko noteica ĶTR izcelsmes importam, attiecināja uz to pašu no Marokas nosūtīto tērauda trošu un tauvu importu, izņemot ražojumus, ko patiešām ražojuši Marokas ražotāji. Līdzīgi galīgais antidempinga maksājums, ko noteica Ukrainas izcelsmes importam, tika attiecināts arī uz tām pašām importētajām tērauda trosēm un tauvām, ko nosūtīja no Moldovas. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Moldovas importa apjoms (tonnās) | 1 054 | 1 816 | 0 | 0 |
| Moldovas importa tirgus daļa | 0,5 % | 1,0 % | 0,0 % | 0,0 % |
| Moldovas importa cenas (EUR par tonnu) | 899 | 843 | 0 | 0 |
| Indekss (2001=100) | 100 | 94 | 0 | 0 |
| Marokas importa apjoms (tonnās) | 231 | 1 435 | 2 411 | 1 904 |
| Marokas importa tirgus daļa | 0,1 % | 0,8 % | 1,4 % | 1,1 % |
| Marokas importa cenas (EUR par tonnu) | 963 | 955 | 1 000 | 1 009 |
| Indekss (2001=100) | 100 | 99 | 104 | 105 |

(108)

Kā minēts iepriekš 3. apsvērumā, tika papildus konstatēts, ka Ukrainas un ĶTR uzņēmumi apgājuši sākotnējos pasākumus attiecīgi caur Moldovu un Maroku. Tādējādi antidempinga maksājumu, ko noteica ĶTR izcelsmes importam, attiecināja uz to pašu no Marokas nosūtīto tērauda trošu un tauvu importu, izņemot ražojumus, ko patiešām ražojuši Marokas ražotāji. Līdzīgi galīgais antidempinga maksājums, ko noteica Ukrainas izcelsmes importam, tika attiecināts arī uz tām pašām importētajām tērauda trosēm un tauvām, ko nosūtīja no Moldovas.

2001

2002

2003

IP

Moldovas importa apjoms (tonnās)

1 054

1 816

0

0

Moldovas importa tirgus daļa

0,5 %

1,0 %

0,0 %

0,0 %

Moldovas importa cenas (EUR par tonnu)

899

843

0

0

Indekss (2001=100)

100

94

0

0

Marokas importa apjoms (tonnās)

231

1 435

2 411

1 904

Marokas importa tirgus daļa

0,1 %

0,8 %

1,4 %

1,1 %

Marokas importa cenas (EUR par tonnu)

963

955

1 000

1 009

Indekss (2001=100)

100

99

104

105

| (109) | Kaut arī Moldovas importa apjoms pirms 2000. gada saglabājās nulles līmenī, 2002. gadā tas strauji palielinājās līdz 1 816 tonnām. Pēc tam tas atkal nokritās līdz nullei, iespējams, tādēļ ka 2003. gadā tika uzsākta iepriekšminētā pret pasākumu apiešanu vērstā izmeklēšana. Imports no Moldovas 2001. un 2002. gadā tika veikts par ļoti zemām cenām, t. i., EUR 899 par tonnu 2001. gadā un EUR 843 par tonnu 2002. gadā. |
| --- | --- |

(109)

Kaut arī Moldovas importa apjoms pirms 2000. gada saglabājās nulles līmenī, 2002. gadā tas strauji palielinājās līdz 1 816 tonnām. Pēc tam tas atkal nokritās līdz nullei, iespējams, tādēļ ka 2003. gadā tika uzsākta iepriekšminētā pret pasākumu apiešanu vērstā izmeklēšana. Imports no Moldovas 2001. un 2002. gadā tika veikts par ļoti zemām cenām, t. i., EUR 899 par tonnu 2001. gadā un EUR 843 par tonnu 2002. gadā.

| (110) | Sākotnējās izmeklēšanas periodā Marokas importa tirgus daļa bija 0 %. Marokas imports strauji palielinājās no 231 tonnām 2001. gadā līdz 2 411 tonnām 2003. gadā. Izmeklēšanas periodā tas samazinājās līdz 1 904 tonnām. Iepriekšminētajā pret pasākumu apiešanu vērstajā izmeklēšanā tika pierādīts, ka ierobežots Marokas importa apjoms (aptuveni 100 tonnas) 2003. gadā patiešām attiecināms uz Marokas ražotāju. Marokas imports no 2001. gada līdz IP tika veikts par ļoti zemām cenām, t. i., aptuveni EUR 1 000 par tonnu. |
| --- | --- |

(110)

Sākotnējās izmeklēšanas periodā Marokas importa tirgus daļa bija 0 %. Marokas imports strauji palielinājās no 231 tonnām 2001. gadā līdz 2 411 tonnām 2003. gadā. Izmeklēšanas periodā tas samazinājās līdz 1 904 tonnām. Iepriekšminētajā pret pasākumu apiešanu vērstajā izmeklēšanā tika pierādīts, ka ierobežots Marokas importa apjoms (aptuveni 100 tonnas) 2003. gadā patiešām attiecināms uz Marokas ražotāju. Marokas imports no 2001. gada līdz IP tika veikts par ļoti zemām cenām, t. i., aptuveni EUR 1 000 par tonnu.

5.4.   Imports no citām valstīm

5.4.1.   Korejas Republika (Dienvidkoreja)

| (111) | Komisija 2004. gada 20. novembrī uzsāka antidempinga procedūru attiecībā uz šā paša Korejas Republikas izcelsmes ražojuma importu, turklāt Kopienas ražošanas nozare bija iesniegusi sūdzību, kurā bija sākotnēji šķietami pamatoti pierādījumi, ka tas ir dempinga imports un tādējādi Kopienas ražošanas nozarei tiek nodarīti būtiski zaudējumi. |
| --- | --- |

(111)

Komisija 2004. gada 20. novembrī uzsāka antidempinga procedūru attiecībā uz šā paša Korejas Republikas izcelsmes ražojuma importu, turklāt Kopienas ražošanas nozare bija iesniegusi sūdzību, kurā bija sākotnēji šķietami pamatoti pierādījumi, ka tas ir dempinga imports un tādējādi Kopienas ražošanas nozarei tiek nodarīti būtiski zaudējumi.

| (112) | Korejas Republikas importa pārmaiņas ir šādas. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korejas Republikas importa apjoms (tonnās) | 13 582 | 16 403 | 22 400 | 25 835 |
| Korejas Republikas importa tirgus daļa | 7,0 % | 8,7 % | 12,7 % | 14,5 % |
| Korejas Republikas importa cenas (EUR par tonnu) | 1 366 | 1 256 | 1 187 | 1 123 |
| Indekss (2001=100) | 100 | 92 | 87 | 82 |

(112)

Korejas Republikas importa pārmaiņas ir šādas.

2001

2002

2003

IP

Korejas Republikas importa apjoms (tonnās)

13 582

16 403

22 400

25 835

Korejas Republikas importa tirgus daļa

7,0 %

8,7 %

12,7 %

14,5 %

Korejas Republikas importa cenas (EUR par tonnu)

1 366

1 256

1 187

1 123

Indekss (2001=100)

100

92

87

82

| (113) | Importa apjoms no Korejas Republikas palielinājās no 13 582 tonnām 2001. gadā (atbilstošā tirgus daļa bija 7 %) līdz 25 835 tonnām izmeklēšanas periodā (tirgus daļa – 14,5 %). Vidējās Korejas Republikas importa cenas no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam samazinājās par 18 %, t. i., no EUR 1 366 par tonnu līdz EUR 1 123 par tonnu. Attiecībā uz Korejas Republikas importu dempings netika pierādīts, tādēļ procedūru izbeidza (sk. 4. apsvērumu). |
| --- | --- |

(113)

Importa apjoms no Korejas Republikas palielinājās no 13 582 tonnām 2001. gadā (atbilstošā tirgus daļa bija 7 %) līdz 25 835 tonnām izmeklēšanas periodā (tirgus daļa – 14,5 %). Vidējās Korejas Republikas importa cenas no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam samazinājās par 18 %, t. i., no EUR 1 366 par tonnu līdz EUR 1 123 par tonnu. Attiecībā uz Korejas Republikas importu dempings netika pierādīts, tādēļ procedūru izbeidza (sk. 4. apsvērumu).

5.4.2.   Meksika

| (114) | Kā norādīts iepriekš 7. apsvērumā, 2004. gada 18. augustā beidzās termiņš pasākumiem, ko ar sākotnējo galīgo regulu noteica Meksikas izcelsmes importam. Kopš 2001. gada un visā izmeklēšanas periodā Meksikas izcelsmes importa apjoms palika ļoti ierobežots. 2001. gadā tas bija nulle un izmeklēšanas periodā un 2002. un 2003. gadā sasniedza gada līmeni, kurš svārstījās no 700 līdz 400 tonnām, kas atbilda tirgus daļai attiecīgi 0,4 % un 0,2 % apmērā. |
| --- | --- |

(114)

Kā norādīts iepriekš 7. apsvērumā, 2004. gada 18. augustā beidzās termiņš pasākumiem, ko ar sākotnējo galīgo regulu noteica Meksikas izcelsmes importam. Kopš 2001. gada un visā izmeklēšanas periodā Meksikas izcelsmes importa apjoms palika ļoti ierobežots. 2001. gadā tas bija nulle un izmeklēšanas periodā un 2002. un 2003. gadā sasniedza gada līmeni, kurš svārstījās no 700 līdz 400 tonnām, kas atbilda tirgus daļai attiecīgi 0,4 % un 0,2 % apmērā.

| (115) | Meksikas importa cenas 2002. un 2003. gadā sasniedza aptuveni EUR 2 400 par tonnu. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Meksikas importa apjoms (tonnās) | 0 | 669 | 433 | 0 |
| Meksikas importa tirgus daļa | 0,0 % | 0,4 % | 0,2 % | 0,0 % |
| Meksikas importa cenas (EUR par tonnu) | — | 2 358 | 2 434 | — |
| Indekss (2001=100) | — | 100 | 103 | — |

(115)

Meksikas importa cenas 2002. un 2003. gadā sasniedza aptuveni EUR 2 400 par tonnu.

2001

2002

2003

IP

Meksikas importa apjoms (tonnās)

0

669

433

0

Meksikas importa tirgus daļa

0,0 %

0,4 %

0,2 %

0,0 %

Meksikas importa cenas (EUR par tonnu)

—

2 358

2 434

—

Indekss (2001=100)

—

100

103

—

5.4.3.   Citas valstis, uz kurām attiecas antidempinga pasākumi

| (116) | Ar Regulu (EK) Nr. 1601/2001 (11) Padome noteica antidempinga pasākumus līdzīgu ražojumu importam, kuru izcelsme ir, inter alia, Krievijā, Taizemē un Turcijā. |
| --- | --- |

(116)

Ar Regulu (EK) Nr. 1601/2001 (11) Padome noteica antidempinga pasākumus līdzīgu ražojumu importam, kuru izcelsme ir, inter alia, Krievijā, Taizemē un Turcijā.

| (117) | Krievijas importam piemērojamā maksājuma likme bija no 36,1 % līdz 50,7 %, izņemot importu, ko veica viens Krievijas eksportētājs, no kura pieņēma cenas saistības. Importa apjoms no Krievijas samazinājās no 3 630 tonnām 2001. gadā (tirgus daļa – 1,9 %) līdz 2 101 tonnām izmeklēšanas periodā (tirgus daļa – 1,2 %). Krievijas importa vidējās cenas no 2001. gada līdz IP palika relatīvi stabilas aptuveni EUR 1 000 par tonnu apmērā. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krievijas importa apjoms (tonnās) | 3 630 | 2 557 | 2 198 | 2 101 |
| Krievijas importa tirgus daļa | 1,9 % | 1,4 % | 1,2 % | 1,2 % |
| Krievijas importa cenas (EUR par tonnu) | 1 038 | 997 | 980 | 1 046 |
| Indekss (2001=100) | 100 | 96 | 94 | 101 |

(117)

Krievijas importam piemērojamā maksājuma likme bija no 36,1 % līdz 50,7 %, izņemot importu, ko veica viens Krievijas eksportētājs, no kura pieņēma cenas saistības. Importa apjoms no Krievijas samazinājās no 3 630 tonnām 2001. gadā (tirgus daļa – 1,9 %) līdz 2 101 tonnām izmeklēšanas periodā (tirgus daļa – 1,2 %). Krievijas importa vidējās cenas no 2001. gada līdz IP palika relatīvi stabilas aptuveni EUR 1 000 par tonnu apmērā.

2001

2002

2003

IP

Krievijas importa apjoms (tonnās)

3 630

2 557

2 198

2 101

Krievijas importa tirgus daļa

1,9 %

1,4 %

1,2 %

1,2 %

Krievijas importa cenas (EUR par tonnu)

1 038

997

980

1 046

Indekss (2001=100)

100

96

94

101

| (118) | Taizemes importam piemērojamā maksājuma likme bija no 24,8 % līdz 42,8 %, izņemot importu, ko veica viens eksportētājs, no kura pieņēma cenas saistības. Importa apjoms no Taizemes samazinājās no 1 039 tonnām 2001. gadā (tirgus daļa – 0,5 %) līdz 277 tonnām izmeklēšanas periodā (tirgus daļa – 0,2 %). Taizemes importa vidējās cenas palielinājās no aptuveni EUR 1 335 par tonnu 2001. gadā līdz EUR 1 722 par tonnu izmeklēšanas periodā. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taizemes importa apjoms (tonnās) | 1 039 | 1 002 | 368 | 277 |
| Taizemes importa tirgus daļa | 0,5 % | 0,5 % | 0,2 % | 0,2 % |
| Taizemes importa cenas (EUR par tonnu) | 1 335 | 1 433 | 1 593 | 1 722 |
| Indekss (2001=100) | 100 | 107 | 119 | 129 |

(118)

Taizemes importam piemērojamā maksājuma likme bija no 24,8 % līdz 42,8 %, izņemot importu, ko veica viens eksportētājs, no kura pieņēma cenas saistības. Importa apjoms no Taizemes samazinājās no 1 039 tonnām 2001. gadā (tirgus daļa – 0,5 %) līdz 277 tonnām izmeklēšanas periodā (tirgus daļa – 0,2 %). Taizemes importa vidējās cenas palielinājās no aptuveni EUR 1 335 par tonnu 2001. gadā līdz EUR 1 722 par tonnu izmeklēšanas periodā.

2001

2002

2003

IP

Taizemes importa apjoms (tonnās)

1 039

1 002

368

277

Taizemes importa tirgus daļa

0,5 %

0,5 %

0,2 %

0,2 %

Taizemes importa cenas (EUR par tonnu)

1 335

1 433

1 593

1 722

Indekss (2001=100)

100

107

119

129

| (119) | Turcijas importam attiecīgajā periodā piemērojamā maksājuma likme bija no 17,8 % līdz 31 %, izņemot importu, ko veica divi Turcijas eksportētāji, no kuriem 2001. gadā pieņēma cenas saistības un kuriem pēc tam 2003. gadā šīs saistības atcēla. Importa apjoms no Turcijas samazinājās no 4 354 tonnām 2001. gadā (tirgus daļa – 2,2 %) līdz 1 457 tonnām izmeklēšanas periodā (tirgus daļa – 0,8 %). Turcijas importa vidējās cenas samazinājās no aptuveni EUR 1 448 par tonnu 2001. gadā līdz EUR 1 302 par tonnu izmeklēšanas periodā. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turcijas importa apjoms (tonnās) | 4 354 | 4 448 | 2 248 | 1 457 |
| Turcijas importa tirgus daļa | 2,2 % | 2,4 % | 1,3 % | 0,8 % |
| Turcijas importa cenas (EUR par tonnu) | 1 448 | 1 414 | 1 376 | 1 302 |
| Indekss (2001=100) | 100 | 98 | 95 | 90 |

(119)

Turcijas importam attiecīgajā periodā piemērojamā maksājuma likme bija no 17,8 % līdz 31 %, izņemot importu, ko veica divi Turcijas eksportētāji, no kuriem 2001. gadā pieņēma cenas saistības un kuriem pēc tam 2003. gadā šīs saistības atcēla. Importa apjoms no Turcijas samazinājās no 4 354 tonnām 2001. gadā (tirgus daļa – 2,2 %) līdz 1 457 tonnām izmeklēšanas periodā (tirgus daļa – 0,8 %). Turcijas importa vidējās cenas samazinājās no aptuveni EUR 1 448 par tonnu 2001. gadā līdz EUR 1 302 par tonnu izmeklēšanas periodā.

2001

2002

2003

IP

Turcijas importa apjoms (tonnās)

4 354

4 448

2 248

1 457

Turcijas importa tirgus daļa

2,2 %

2,4 %

1,3 %

0,8 %

Turcijas importa cenas (EUR par tonnu)

1 448

1 414

1 376

1 302

Indekss (2001=100)

100

98

95

90

5.4.4.   Citas iepriekš neminētas trešās valstis

| (120) | Importa apjoms no citām iepriekš neminētām trešām valstīm samazinājās no aptuveni 23 000 tonnām 2001. gadā (tirgus daļa –12 %) līdz aptuveni 19 000 tonnām izmeklēšanas periodā (tirgus daļa – 10,5 %). Citu iepriekš neminētu trešo valstu vidējās cenas palielinājās no aptuveni EUR 1 500 par tonnu 2001. gadā līdz aptuveni EUR 1 900 par tonnu 2003. gadā, pēc tam atkal samazinājās līdz aptuveni EUR 1 500 par tonnu izmeklēšanas periodā. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Iepriekš neminēto valstu importa apjoms (tonnās) | 23 321 | 14 924 | 17 227 | 18 741 |
| Iepriekš neminēto valstu importa tirgus daļa | 12,0 % | 7,9 % | 9,8 % | 10,5 % |
| Iepriekš neminēto valstu importa cenas (EUR par tonnu) | 1 472 | 1 749 | 1 895 | 1 497 |
| Indekss (2001=100) | 100 | 119 | 129 | 102 |

(120)

Importa apjoms no citām iepriekš neminētām trešām valstīm samazinājās no aptuveni 23 000 tonnām 2001. gadā (tirgus daļa –12 %) līdz aptuveni 19 000 tonnām izmeklēšanas periodā (tirgus daļa – 10,5 %). Citu iepriekš neminētu trešo valstu vidējās cenas palielinājās no aptuveni EUR 1 500 par tonnu 2001. gadā līdz aptuveni EUR 1 900 par tonnu 2003. gadā, pēc tam atkal samazinājās līdz aptuveni EUR 1 500 par tonnu izmeklēšanas periodā.

2001

2002

2003

IP

Iepriekš neminēto valstu importa apjoms (tonnās)

23 321

14 924

17 227

18 741

Iepriekš neminēto valstu importa tirgus daļa

12,0 %

7,9 %

9,8 %

10,5 %

Iepriekš neminēto valstu importa cenas (EUR par tonnu)

1 472

1 749

1 895

1 497

Indekss (2001=100)

100

119

129

102

6.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES EKONOMISKAIS STĀVOKLIS

| (121) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus svarīgākos ekonomikas faktorus un rādītājus, kuri ietekmē Kopienas ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(121)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus svarīgākos ekonomikas faktorus un rādītājus, kuri ietekmē Kopienas ražošanas nozares stāvokli.

6.1.   Ievada piezīmes

| (122) | Ņemot vērā to, ka attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari veikta atlase, tika novērtēts kaitējums, gan pamatojoties uz informāciju, kas savākta visas Kopienas ražošanas nozares līmenī (“KRN” pievienotajās tabulās), gan – uz informāciju, kura savākta atlasīto Kopienas ražotāju līmenī (“AR” pievienotajās tabulās). |
| --- | --- |

(122)

Ņemot vērā to, ka attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari veikta atlase, tika novērtēts kaitējums, gan pamatojoties uz informāciju, kas savākta visas Kopienas ražošanas nozares līmenī (“KRN” pievienotajās tabulās), gan – uz informāciju, kura savākta atlasīto Kopienas ražotāju līmenī (“AR” pievienotajās tabulās).

| (123) | Attiecībā uz atlasi saskaņā ar nostiprinājušos praksi zināmi kaitējuma rādītāji (produkcija, jauda, ražīgums, krājumi, pārdevumi, tirgus daļa, izaugsme un nodarbinātība) analizēti Kopienas ražošanas nozarei kopumā, savukārt tie kaitējuma rādītāji, kas attiecas uz atsevišķu uzņēmumu sniegumu, t. i., cenām, ražošanas izmaksām, rentabilitāti, algām, ieguldījumiem, ienākuma no ieguldījumiem, naudas plūsmu, spēju palielināt kapitālu, pārbaudīti, pamatojoties uz informāciju, kas savākta atlasīto Kopienas ražotāju līmenī. |
| --- | --- |

(123)

Attiecībā uz atlasi saskaņā ar nostiprinājušos praksi zināmi kaitējuma rādītāji (produkcija, jauda, ražīgums, krājumi, pārdevumi, tirgus daļa, izaugsme un nodarbinātība) analizēti Kopienas ražošanas nozarei kopumā, savukārt tie kaitējuma rādītāji, kas attiecas uz atsevišķu uzņēmumu sniegumu, t. i., cenām, ražošanas izmaksām, rentabilitāti, algām, ieguldījumiem, ienākuma no ieguldījumiem, naudas plūsmu, spēju palielināt kapitālu, pārbaudīti, pamatojoties uz informāciju, kas savākta atlasīto Kopienas ražotāju līmenī.

6.2.   Dati, kas attiecas uz Kopienas ražošanas nozari kopumā

a)   Produkcija

| (124) | Kopienas ražošanas nozares produkcija no 2001. gada līdz IP palielinājās par 10 %, t. i., no aptuveni 125 000 tonnām 2001. gadā līdz aptuveni 112 000 tonnām izmeklēšanas periodā. Konkrēti produkcija 2002. gadā palielinājās par 2 %, pēc tam 2003. gadā samazinājās par 5 procentu punktiem un izmeklēšanas periodā samazinājās vēl par 7 procentu punktiem. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KRN produkcija (tonnās) | 124 549 | 127 118 | 121 065 | 111 765 |
| Indekss (2001=100) | 100 | 102 | 97 | 90 |

(124)

Kopienas ražošanas nozares produkcija no 2001. gada līdz IP palielinājās par 10 %, t. i., no aptuveni 125 000 tonnām 2001. gadā līdz aptuveni 112 000 tonnām izmeklēšanas periodā. Konkrēti produkcija 2002. gadā palielinājās par 2 %, pēc tam 2003. gadā samazinājās par 5 procentu punktiem un izmeklēšanas periodā samazinājās vēl par 7 procentu punktiem.

2001

2002

2003

IP

KRN produkcija (tonnās)

124 549

127 118

121 065

111 765

Indekss (2001=100)

100

102

97

90

b)   Jaudas un tās izmantošanas rādītāji

| (125) | Ražošanas jauda no 2001. gada līdz IP mazliet palielinājās (par 2 %). Produkcija samazinājās, savukārt jauda vienlaikus mazliet palielinājās, tādēļ jaudas izmantojums samazinājās no 67 % 2001. gadā līdz 59 % izmeklēšanas periodā. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KRN ražošanas jauda (tonnās) | 184 690 | 185 360 | 188 430 | 189 150 |
| Indekss (2001=100) | 100 | 100 | 102 | 102 |
| KRN jaudas izlietojums | 67 % | 69 % | 64 % | 59 % |
| Indekss (2001=100) | 100 | 102 | 95 | 88 |

(125)

Ražošanas jauda no 2001. gada līdz IP mazliet palielinājās (par 2 %). Produkcija samazinājās, savukārt jauda vienlaikus mazliet palielinājās, tādēļ jaudas izmantojums samazinājās no 67 % 2001. gadā līdz 59 % izmeklēšanas periodā.

2001

2002

2003

IP

KRN ražošanas jauda (tonnās)

184 690

185 360

188 430

189 150

Indekss (2001=100)

100

100

102

102

KRN jaudas izlietojums

67 %

69 %

64 %

59 %

Indekss (2001=100)

100

102

95

88

c)   Krājumi

| (126) | Kopienas ražošanas nozares noslēguma krājumu līmenis attiecīgajā periodā pakāpeniski samazinājās. Izmeklēšanas periodā krājumu bija par 14 % mazāk nekā 2001. gadā. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KRN noslēguma krājumi (tonnās) | 31 459 | 30 222 | 29 336 | 26 911 |
| Indekss (2001=100) | 100 | 96 | 93 | 86 |

(126)

Kopienas ražošanas nozares noslēguma krājumu līmenis attiecīgajā periodā pakāpeniski samazinājās. Izmeklēšanas periodā krājumu bija par 14 % mazāk nekā 2001. gadā.

2001

2002

2003

IP

KRN noslēguma krājumi (tonnās)

31 459

30 222

29 336

26 911

Indekss (2001=100)

100

96

93

86

d)   Pārdošanas apjoms

| (127) | Kopienas ražošanas nozares pārdevumi Kopienas tirgū no 2001. gada līdz IP samazinājās par 10 %. Šīs pārmaiņas atbilst pārmaiņām Kopienas tirgū, no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam tirgus daļa samazinājās par 9 %. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KRN pārdošanas apjoms EK nesaistītiem klientiem (tonnās) | 80 019 | 79 089 | 73 636 | 72 072 |
| Indekss (2001=100) | 100 | 99 | 92 | 90 |

(127)

Kopienas ražošanas nozares pārdevumi Kopienas tirgū no 2001. gada līdz IP samazinājās par 10 %. Šīs pārmaiņas atbilst pārmaiņām Kopienas tirgū, no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam tirgus daļa samazinājās par 9 %.

2001

2002

2003

IP

KRN pārdošanas apjoms EK nesaistītiem klientiem (tonnās)

80 019

79 089

73 636

72 072

Indekss (2001=100)

100

99

92

90

e)   Tirgus daļa

| (128) | No 2001. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par vienu procentu punktu. Konkrēti tā 2002. gadā palielinājās par 0,5 procentu punktiem, 2003. gadā samazinājās par 0,3 procentu punktiem un galu galā izmeklēšanas periodā samazinājās par 1,2 procentu punktiem. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa | 42,8 % | 43,3 % | 43,0 % | 41,8 % |
| Indekss (2001=100) | 100 | 101 | 101 | 98 |
| Četru attiecīgo valstu tirgus daļa | 4,1 % | 4,9 % | 4,1 % | 4,4 % |
| Indekss (2001=100) | 100 | 119 | 99 | 107 |

(128)

No 2001. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par vienu procentu punktu. Konkrēti tā 2002. gadā palielinājās par 0,5 procentu punktiem, 2003. gadā samazinājās par 0,3 procentu punktiem un galu galā izmeklēšanas periodā samazinājās par 1,2 procentu punktiem.

2001

2002

2003

IP

Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa

42,8 %

43,3 %

43,0 %

41,8 %

Indekss (2001=100)

100

101

101

98

Četru attiecīgo valstu tirgus daļa

4,1 %

4,9 %

4,1 %

4,4 %

Indekss (2001=100)

100

119

99

107

f)   Izaugsme

| (129) | No 2001. gada līdz IP, kad Kopienas patēriņš samazinājās par 9 %, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 10 %. Tādējādi Kopienas ražošanas nozare zaudēja daļu tirgus daļas, jo attiecīgais imports tajā pašā periodā ieguva 0,3 procentu punktus. |
| --- | --- |

(129)

No 2001. gada līdz IP, kad Kopienas patēriņš samazinājās par 9 %, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 10 %. Tādējādi Kopienas ražošanas nozare zaudēja daļu tirgus daļas, jo attiecīgais imports tajā pašā periodā ieguva 0,3 procentu punktus.

g)   Nodarbinātība

| (130) | No 2001. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares nodarbinātības līmenis samazinājās par 4 %. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KRN nodarbinātība saistība ar attiecīgo ražojumu | 2 049 | 2 028 | 1 975 | 1 975 |
| Indekss (2001=100) | 100 | 99 | 96 | 96 |

(130)

No 2001. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares nodarbinātības līmenis samazinājās par 4 %.

2001

2002

2003

IP

KRN nodarbinātība saistība ar attiecīgo ražojumu

2 049

2 028

1 975

1 975

Indekss (2001=100)

100

99

96

96

h)   Ražīgums

| (131) | Kopienas ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā gada laikā vienas personas saražoto produkciju, 2001.–2003. gadā saglabājās diezgan stabils. Izmeklēšanas periodā ražīgums samazinājās par 8 %, jo ražošanas apjoms samazinājās, savukārt nodarbinātība saglabājās tāda pati. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KRN ražīgums (tonnas no nodarbinātā) | 61 | 63 | 61 | 57 |
| Indekss (2001=100) | 100 | 103 | 101 | 93 |

(131)

Kopienas ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā gada laikā vienas personas saražoto produkciju, 2001.–2003. gadā saglabājās diezgan stabils. Izmeklēšanas periodā ražīgums samazinājās par 8 %, jo ražošanas apjoms samazinājās, savukārt nodarbinātība saglabājās tāda pati.

2001

2002

2003

IP

KRN ražīgums (tonnas no nodarbinātā)

61

63

61

57

Indekss (2001=100)

100

103

101

93

i)   Dempinga starpības lielums

| (132) | Ņemot vērā attiecīgo valstu importa apjomu un cenas, ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari faktiskās dempinga starpības lieluma ziņā nevar uzskatīt par niecīgu, jo īpaši pārskatāmos un tādējādi cenu ziņā ļoti ietekmējamos tirgos ne – un tāds ir attiecīgā ražojuma tirgus. |
| --- | --- |

(132)

Ņemot vērā attiecīgo valstu importa apjomu un cenas, ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari faktiskās dempinga starpības lieluma ziņā nevar uzskatīt par niecīgu, jo īpaši pārskatāmos un tādējādi cenu ziņā ļoti ietekmējamos tirgos ne – un tāds ir attiecīgā ražojuma tirgus.

j)   Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām

| (133) | Iepriekš un turpmāk aplūkotie rādītāji atklāj to, ka pēc antidempinga pasākumu noteikšanas 1999. gadā Kopienas ražošanas nozares ekonomikas un finanšu situācijā notikuši daži uzlabojumi, tie arī pierāda, ka Kopienas stāvoklis vēl aizvien ir nestabils un viegli ietekmējams. |
| --- | --- |

(133)

Iepriekš un turpmāk aplūkotie rādītāji atklāj to, ka pēc antidempinga pasākumu noteikšanas 1999. gadā Kopienas ražošanas nozares ekonomikas un finanšu situācijā notikuši daži uzlabojumi, tie arī pierāda, ka Kopienas stāvoklis vēl aizvien ir nestabils un viegli ietekmējams.

6.3.   Dati par atlasītajiem Kopienas ražotājiem

a)   Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē iekšzemes cenas

| (134) | Vienības pārdošanas cenas Kopienas ražošanas nozarei no 2001. gada līdz IP palika relatīvi stabilas, un attiecīgā perioda beigās tās palielinājās pavisam mazliet. Šīs cenu pārmaiņas lielā mērā atbilst galvenā izejmateriāla cenu pārmaiņām, arī tām attiecīgā perioda beigās bija raksturīgs palielinājums. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AR vienības cena EK tirgū (EUR par tonnu) | 2 195 | 2 171 | 2 224 | 2 227 |
| Indekss (2001=100) | 100 | 99 | 101 | 101 |

(134)

Vienības pārdošanas cenas Kopienas ražošanas nozarei no 2001. gada līdz IP palika relatīvi stabilas, un attiecīgā perioda beigās tās palielinājās pavisam mazliet. Šīs cenu pārmaiņas lielā mērā atbilst galvenā izejmateriāla cenu pārmaiņām, arī tām attiecīgā perioda beigās bija raksturīgs palielinājums.

2001

2002

2003

IP

AR vienības cena EK tirgū (EUR par tonnu)

2 195

2 171

2 224

2 227

Indekss (2001=100)

100

99

101

101

b)   Algas

| (135) | No 2001. gada līdz IP nodarbinātā vidējā alga palielinājās par 5 %, tas ir mērens rādītājs salīdzinājumā ar vidējo nominālās vienības darbaspēka izmaksu palielinājuma rādītāju (6 %), kas novērots šajā pašā periodā kopumā Kopienas ekonomikā. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AR gada darba spēka izmaksas (1 000 EUR) | 36,6 | 37,6 | 38,2 | 38,5 |
| Indekss (2001=100) | 100 | 103 | 104 | 105 |

(135)

No 2001. gada līdz IP nodarbinātā vidējā alga palielinājās par 5 %, tas ir mērens rādītājs salīdzinājumā ar vidējo nominālās vienības darbaspēka izmaksu palielinājuma rādītāju (6 %), kas novērots šajā pašā periodā kopumā Kopienas ekonomikā.

2001

2002

2003

IP

AR gada darba spēka izmaksas (1 000 EUR)

36,6

37,6

38,2

38,5

Indekss (2001=100)

100

103

104

105

c)   Ieguldījumi

| (136) | Piecu atlasīto ražotāju gada ieguldījumu plūsma attiecīgajā ražojumā saglabājās relatīvi stabila, proti, aptuveni 4 miljoni euro gadā. Lielais pieaugums 2003. gadā atbilst lielu daudzumu iekārtu iepirkšanai izņēmuma kārtā, ko veica viens atlasītais uzņēmums. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AR ieguldījumi (1 000 EUR) | 4 284 | 3 074 | 8 393 | 4 914 |
| Indekss (2001=100) | 100 | 72 | 196 | 115 |

(136)

Piecu atlasīto ražotāju gada ieguldījumu plūsma attiecīgajā ražojumā saglabājās relatīvi stabila, proti, aptuveni 4 miljoni euro gadā. Lielais pieaugums 2003. gadā atbilst lielu daudzumu iekārtu iepirkšanai izņēmuma kārtā, ko veica viens atlasītais uzņēmums.

2001

2002

2003

IP

AR ieguldījumi (1 000 EUR)

4 284

3 074

8 393

4 914

Indekss (2001=100)

100

72

196

115

d)   Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem

| (137) | Atlasīto ražotāju rentabilitāte, kas attiecīgajā periodā pakāpeniski uzlabojās, palika negatīva 2001. gadā (– 4,2 %) un IP (– 0,3 %). Ienākums no ieguldījumiem (“INI”), ko izsaka peļņas procentos attiecībā pret neto ieguldījumu uzskaites vērtību, caurmērā atbilst tai pašai rentabilitātes tendencei visā attiecīgajā periodā. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AR pārdevumu nesaistītiem klientiem EK rentabilitāte (% no neto pārdevumiem) | – 4,2 % | – 1,7 % | – 1,5 % | – 0,3 % |
| AR INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības) | – 13,9 % | – 6,5 % | – 4,5 % | – 1,0 % |

(137)

Atlasīto ražotāju rentabilitāte, kas attiecīgajā periodā pakāpeniski uzlabojās, palika negatīva 2001. gadā (– 4,2 %) un IP (– 0,3 %). Ienākums no ieguldījumiem (“INI”), ko izsaka peļņas procentos attiecībā pret neto ieguldījumu uzskaites vērtību, caurmērā atbilst tai pašai rentabilitātes tendencei visā attiecīgajā periodā.

2001

2002

2003

IP

AR pārdevumu nesaistītiem klientiem EK rentabilitāte (% no neto pārdevumiem)

– 4,2 %

– 1,7 %

– 1,5 %

– 0,3 %

AR INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)

– 13,9 %

– 6,5 %

– 4,5 %

– 1,0 %

e)   Naudas plūsma un spēja palielināt kapitālu

| (138) | Stāvoklis naudas plūsmas ziņā no 2001. gada līdz IP uzlabojās, jo iepriekšminētos ierobežotos zaudējumus ar uzviju kompensēja tādi citi nenaudas posteņi kā aktīvu amortizācija un krājumu aprite. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AR naudas plūsma (1 000 EUR) | – 6 322 | 10 670 | 2 124 | 4 485 |

(138)

Stāvoklis naudas plūsmas ziņā no 2001. gada līdz IP uzlabojās, jo iepriekšminētos ierobežotos zaudējumus ar uzviju kompensēja tādi citi nenaudas posteņi kā aktīvu amortizācija un krājumu aprite.

2001

2002

2003

IP

AR naudas plūsma (1 000 EUR)

– 6 322

10 670

2 124

4 485

| (139) | Izmeklēšanā atklājās, ka vairāku atlasīto Kopienas ražotāju grūtā finansiālā situācija negatīvi ietekmējusi kapitāla prasības. Kaut arī vairāki no šiem uzņēmumiem ir lielu tērauda uzņēmumu daļa, kapitāla prasības ne vienmēr tiek izpildītas vēlamajā līmenī, jo finanšu resursus parasti piešķir šajā grupās visrentablākajām vienībām. |
| --- | --- |

(139)

Izmeklēšanā atklājās, ka vairāku atlasīto Kopienas ražotāju grūtā finansiālā situācija negatīvi ietekmējusi kapitāla prasības. Kaut arī vairāki no šiem uzņēmumiem ir lielu tērauda uzņēmumu daļa, kapitāla prasības ne vienmēr tiek izpildītas vēlamajā līmenī, jo finanšu resursus parasti piešķir šajā grupās visrentablākajām vienībām.

6.4.   Secinājums

| (140) | No 2001. gada līdz IP pozitīvi mainījās šādi rādītāji: Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda palielinājās un noslēguma krājumi samazinājās. Kopienas ražošanas nozares vienības pārdošanas cenas no 2001. gada līdz IP saglabājās nemainīgas, rentabilitāte palielinājās, izmeklēšanas periodā izdevumiem un ieņēmumiem esot gandrīz līdzsvarā, vienlaikus palielinājās ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma. Algas palielinājās mēreni, un Kopienas ražošanas nozare stabili turpināja ieguldījumus. |
| --- | --- |

(140)

No 2001. gada līdz IP pozitīvi mainījās šādi rādītāji: Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda palielinājās un noslēguma krājumi samazinājās. Kopienas ražošanas nozares vienības pārdošanas cenas no 2001. gada līdz IP saglabājās nemainīgas, rentabilitāte palielinājās, izmeklēšanas periodā izdevumiem un ieņēmumiem esot gandrīz līdzsvarā, vienlaikus palielinājās ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma. Algas palielinājās mēreni, un Kopienas ražošanas nozare stabili turpināja ieguldījumus.

| (141) | Šādi rādītāji gluži pretēji mainījās negatīvi: produkcija un jaudas izmantošana samazinājās, pārdošanas apjoms samazinājās (atbilstīgi pārmaiņām tirgū), nodarbinātība un ražīgums samazinājās. Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa mazliet samazinājās, tomēr zaudējums bija noteikti mazāk izteikts nekā laikā, pirms pieņēma antidempinga pasākumus, kad konstatēja tirgus daļas zaudējums 9 procentu punktu apmērā. |
| --- | --- |

(141)

Šādi rādītāji gluži pretēji mainījās negatīvi: produkcija un jaudas izmantošana samazinājās, pārdošanas apjoms samazinājās (atbilstīgi pārmaiņām tirgū), nodarbinātība un ražīgums samazinājās. Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa mazliet samazinājās, tomēr zaudējums bija noteikti mazāk izteikts nekā laikā, pirms pieņēma antidempinga pasākumus, kad konstatēja tirgus daļas zaudējums 9 procentu punktu apmērā.

| (142) | Kopumā situācijai Kopienas ražošanas nozarē bija raksturīgas atšķirīgas norises: dažiem rādītājiem bija pozitīvas tendences, savukārt vairākiem citiem – negatīvas. Ja salīdzina iepriekšminētās tendences ar tām, kas raksturotas regulās, ar kurām nosaka pagaidu un galīgos pasākumus, ir skaidrs, ka, 1999. gadā ieviešot antidempinga pasākumus attiecībā uz Indijas, ĶTR, Ukrainas un Dienvidāfrikas importu, Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā situācija tiks ietekmēta pozitīvi. Ja pasākumi netiktu apieti, veicot importu no Moldovas un Marokas, stāvoklis, iespējams, būtu vēl labvēlīgāks. Turklāt pēc antidempinga pasākumu noteikšanas attiecībā uz importu no Krievijas, Taizemes un Turcijas šo valstu attiecīgā tirgus daļa samazinājās (sk. 116.–119. apsvērumu), tādējādi noteikti samazinājās spiediens uz Kopienas ražošanas nozares cenām. Tomēr jāuzsver, ka pat tie rādītāji, kas liecina par pozitīvām pārmaiņām, piemēram, jo īpaši rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem joprojām nav tādā līmenī, kādu varētu gaidīt, ja Kopienas ražošanas nozare pilnībā atgūtos no radītā kaitējuma. |
| --- | --- |

(142)

Kopumā situācijai Kopienas ražošanas nozarē bija raksturīgas atšķirīgas norises: dažiem rādītājiem bija pozitīvas tendences, savukārt vairākiem citiem – negatīvas. Ja salīdzina iepriekšminētās tendences ar tām, kas raksturotas regulās, ar kurām nosaka pagaidu un galīgos pasākumus, ir skaidrs, ka, 1999. gadā ieviešot antidempinga pasākumus attiecībā uz Indijas, ĶTR, Ukrainas un Dienvidāfrikas importu, Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā situācija tiks ietekmēta pozitīvi. Ja pasākumi netiktu apieti, veicot importu no Moldovas un Marokas, stāvoklis, iespējams, būtu vēl labvēlīgāks. Turklāt pēc antidempinga pasākumu noteikšanas attiecībā uz importu no Krievijas, Taizemes un Turcijas šo valstu attiecīgā tirgus daļa samazinājās (sk. 116.–119. apsvērumu), tādējādi noteikti samazinājās spiediens uz Kopienas ražošanas nozares cenām. Tomēr jāuzsver, ka pat tie rādītāji, kas liecina par pozitīvām pārmaiņām, piemēram, jo īpaši rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem joprojām nav tādā līmenī, kādu varētu gaidīt, ja Kopienas ražošanas nozare pilnībā atgūtos no radītā kaitējuma.

| (143) | Tādēļ tiek secināts, ka stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē ir uzlabojies, salīdzinot ar laiku pirms pasākumu noteikšanas, tomēr joprojām ir nestabils. |
| --- | --- |

(143)

Tādēļ tiek secināts, ka stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē ir uzlabojies, salīdzinot ar laiku pirms pasākumu noteikšanas, tomēr joprojām ir nestabils.

7.   KAITĒJUMA ATSĀKŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (144) | Kā secināts iepriekš 91. apsvērumā, attiecīgo valstu ražotājiem ir potenciāls palielināt un/vai pārorientēt eksporta apjomus uz Kopienas tirgu. Pamatojoties uz salīdzināmiem ražojumu veidiem, izmeklēšanā atklāja, ka ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārdeva attiecīgo ražojumu par ievērojami zemāku cenu nekā Kopienas ražošanas nozare (58–68 % ĶTR, 47–55 % Indija). Ukrainai un Dienvidāfrikai, kuru ražotāji nesadarbojās un kuru ražojumu veidi (tādējādi arī importa cena) ir dažādi, nevarēja veikt dažādu veidu ražojumu cenu salīdzinājumu. Tomēr pieejamie fakti liecina, ka gan vidējā Ukrainas importa cena, gan vidējā Dienvidāfrikas importa cena (abas bez antidempinga maksājuma) ir ievērojami zemāka nekā Kopienas ražošanas nozares cenas iekšzemes tirgū, t. i., attiecīgi par 65 % un 25 %. Attiecīgās valstis visticamāk turpinās piemērot šīs zemās cenas, arī lai atgūtu zaudēto tirgus daļu. Šādas cenu tendences kopā ar attiecīgo valstu eksportētāju spēju piegādāt ievērojamus attiecīgā ražojuma daudzumus Kopienas tirgū, pilnīgi iespējams, ietekmēs cenu nospiedošās tendences pastiprināšanos tirgū un, gaidāms, negatīvi ietekmēs Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. |
| --- | --- |

(144)

Kā secināts iepriekš 91. apsvērumā, attiecīgo valstu ražotājiem ir potenciāls palielināt un/vai pārorientēt eksporta apjomus uz Kopienas tirgu. Pamatojoties uz salīdzināmiem ražojumu veidiem, izmeklēšanā atklāja, ka ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārdeva attiecīgo ražojumu par ievērojami zemāku cenu nekā Kopienas ražošanas nozare (58–68 % ĶTR, 47–55 % Indija). Ukrainai un Dienvidāfrikai, kuru ražotāji nesadarbojās un kuru ražojumu veidi (tādējādi arī importa cena) ir dažādi, nevarēja veikt dažādu veidu ražojumu cenu salīdzinājumu. Tomēr pieejamie fakti liecina, ka gan vidējā Ukrainas importa cena, gan vidējā Dienvidāfrikas importa cena (abas bez antidempinga maksājuma) ir ievērojami zemāka nekā Kopienas ražošanas nozares cenas iekšzemes tirgū, t. i., attiecīgi par 65 % un 25 %. Attiecīgās valstis visticamāk turpinās piemērot šīs zemās cenas, arī lai atgūtu zaudēto tirgus daļu. Šādas cenu tendences kopā ar attiecīgo valstu eksportētāju spēju piegādāt ievērojamus attiecīgā ražojuma daudzumus Kopienas tirgū, pilnīgi iespējams, ietekmēs cenu nospiedošās tendences pastiprināšanos tirgū un, gaidāms, negatīvi ietekmēs Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

| (145) | Kā atklāts iepriekš, kaut arī Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ir uzlabojies salīdzinājumā ar stāvokli, kas dominēja pirms spēkā esošo antidempinga pasākumu noteikšanas, tas joprojām ir viegli ietekmējams un nestabils. Iespējams, ka gadījumā, ja Kopienas ražošanas nozari ietekmētu imports par dempinga cenām vēl lielākos apjomos no attiecīgajām valstīm, rezultāts būtu tāds, ka tās finansiālais stāvoklis pasliktinātos tādā mērā, kāds konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. Pamatojoties uz tikko minēto, secināja, ka pasākumu atcelšana visticamāk izraisītu to, ka atkārtojas kaitējums Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(145)

Kā atklāts iepriekš, kaut arī Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ir uzlabojies salīdzinājumā ar stāvokli, kas dominēja pirms spēkā esošo antidempinga pasākumu noteikšanas, tas joprojām ir viegli ietekmējams un nestabils. Iespējams, ka gadījumā, ja Kopienas ražošanas nozari ietekmētu imports par dempinga cenām vēl lielākos apjomos no attiecīgajām valstīm, rezultāts būtu tāds, ka tās finansiālais stāvoklis pasliktinātos tādā mērā, kāds konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. Pamatojoties uz tikko minēto, secināja, ka pasākumu atcelšana visticamāk izraisītu to, ka atkārtojas kaitējums Kopienas ražošanas nozarei.

8.   KOPIENAS INTERESES

8.1.   Ievads

| (146) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pret Kopienas interesēm kopumā. Nosakot Kopienas intereses, pamatojās uz visu dažādo saistīto interešu novērtējumu. |
| --- | --- |

(146)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pret Kopienas interesēm kopumā. Nosakot Kopienas intereses, pamatojās uz visu dažādo saistīto interešu novērtējumu.

| (147) | Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā uzskatīja, ka pasākumu pieņemšana nav pret Kopienas interesēm. Turklāt tas, ka pašreizējā izmeklēšana saistīta ar pārskatīšanu, tas ir, tādas situācijas analīzi, kurā antidempinga pasākumi jau tiek piemēroti, ļauj novērtēt spēkā esošo antidempinga pasākumu nepienācīgi negatīvo ietekmi uz attiecīgajām personām. |
| --- | --- |

(147)

Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā uzskatīja, ka pasākumu pieņemšana nav pret Kopienas interesēm. Turklāt tas, ka pašreizējā izmeklēšana saistīta ar pārskatīšanu, tas ir, tādas situācijas analīzi, kurā antidempinga pasākumi jau tiek piemēroti, ļauj novērtēt spēkā esošo antidempinga pasākumu nepienācīgi negatīvo ietekmi uz attiecīgajām personām.

| (148) | Pamatojoties uz tikko minēto, pārbaudīja, vai, neņemot vērā secinājumus par iespējamību, ka turpināsies vai atkārtosies kaitējumu radošs dempings, pastāv nepārvarami iemesli, kuru dēļ varētu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā saglabāt pasākumus nav Kopienas interesēs. |
| --- | --- |

(148)

Pamatojoties uz tikko minēto, pārbaudīja, vai, neņemot vērā secinājumus par iespējamību, ka turpināsies vai atkārtosies kaitējumu radošs dempings, pastāv nepārvarami iemesli, kuru dēļ varētu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā saglabāt pasākumus nav Kopienas interesēs.

8.2.   Kopienas ražošanas nozares intereses

| (149) | Izrādījies, ka Kopienas ražošanas nozare ir strukturāli dzīvotspējīga. To apstiprināja pozitīvās pārmaiņas tās ekonomiskajā situācijā, ko konstatēja pēc antidempinga pasākumu piemērošanas 1999. gadā. Jo īpaši fakts, ka Kopienas ražošanas nozare patiešām vairs nezaudē tirgus daļu, kas notika dažus gadus pirms IP, kontrastē ar situāciju, pirms noteica pasākumus. No 2001. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozarei ir arī palielinājusies peļņa. Turklāt tiek arī atgādināts, ka konstatēta pasākumu apiešana, veicot importu no Moldovas un Marokas. Ja šādu norišu nebūtu, stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē būtu vēl labvēlīgāks. |
| --- | --- |

(149)

Izrādījies, ka Kopienas ražošanas nozare ir strukturāli dzīvotspējīga. To apstiprināja pozitīvās pārmaiņas tās ekonomiskajā situācijā, ko konstatēja pēc antidempinga pasākumu piemērošanas 1999. gadā. Jo īpaši fakts, ka Kopienas ražošanas nozare patiešām vairs nezaudē tirgus daļu, kas notika dažus gadus pirms IP, kontrastē ar situāciju, pirms noteica pasākumus. No 2001. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozarei ir arī palielinājusies peļņa. Turklāt tiek arī atgādināts, ka konstatēta pasākumu apiešana, veicot importu no Moldovas un Marokas. Ja šādu norišu nebūtu, stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē būtu vēl labvēlīgāks.

| (150) | Saprātīgi spriežot, var gaidīt, ka Kopienas ražošanas nozare joprojām gūs labumu no pasākumiem, ko piemēro pašlaik, un turpinās atgūties, atgūstot tirgus daļu un uzlabojot rentabilitāti. Ja pasākumus nesaglabātu, iespējams, Kopienas ražošanas nozare atkal ciestu no kaitējuma, ko radīs palielinātais imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, un pēc tam vēl vairāk pasliktināsies pašreizējā nestabilā finansiālā situācija. |
| --- | --- |

(150)

Saprātīgi spriežot, var gaidīt, ka Kopienas ražošanas nozare joprojām gūs labumu no pasākumiem, ko piemēro pašlaik, un turpinās atgūties, atgūstot tirgus daļu un uzlabojot rentabilitāti. Ja pasākumus nesaglabātu, iespējams, Kopienas ražošanas nozare atkal ciestu no kaitējuma, ko radīs palielinātais imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, un pēc tam vēl vairāk pasliktināsies pašreizējā nestabilā finansiālā situācija.

8.3.   Importētāju intereses

| (151) | Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu noteikšanas ietekme nebūtu ievērojama. Kā norādīts iepriekš, neviens importētājs izmeklēšanā nesadarbojās pilnībā. Tādējādi var secināt, ka pasākumu saglabāšana ievērojami negatīvi neietekmēs importētājus vai tirgotājus. |
| --- | --- |

(151)

Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu noteikšanas ietekme nebūtu ievērojama. Kā norādīts iepriekš, neviens importētājs izmeklēšanā nesadarbojās pilnībā. Tādējādi var secināt, ka pasākumu saglabāšana ievērojami negatīvi neietekmēs importētājus vai tirgotājus.

8.4.   Lietotāju intereses

| (152) | SWR lietojumi ir ļoti dažādi, un tādēļ iesaistīts varētu būt liels skaits lietotājnozaru. Šis lietotājnozaru saraksts ir tikai orientējošs: zveja, jūrniecība/kuģniecība, naftas un gāzes nozare, ieguves rūpniecība, mežsaimniecība, gaisa transports, inženierbūvniecība, celtniecība, lifti. Pārbaudot iespējamo pasākumu piemērošanas ietekmi uz lietotājiem, sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, ka, ņemot vērā niecīgo SWR ietekmi uz lietotājnozaru izmaksām, maz ticams, ka šo izmaksu palielinājums lielā mērā ietekmētu konkrētu lietotājnozari. Fakts, ka neviens lietotājs nesniedza informāciju, kas būtu pretrunā iepriekšminētajiem pārskatīšanas izmeklēšanas konstatējumiem, tiecas apliecināt, ka i) SWR veido ļoti mazu daļu no kopējām šo lietotājnozaru ražošanas izmaksām, ii) pašlaik spēkā esošajiem pasākumiem nav ievērojamas negatīvas ietekmes uz viņu ekonomisko stāvokli un iii) pasākumu turpināšanās negatīvi neietekmētu lietotājnozaru finansiālās intereses. |
| --- | --- |

(152)

SWR lietojumi ir ļoti dažādi, un tādēļ iesaistīts varētu būt liels skaits lietotājnozaru. Šis lietotājnozaru saraksts ir tikai orientējošs: zveja, jūrniecība/kuģniecība, naftas un gāzes nozare, ieguves rūpniecība, mežsaimniecība, gaisa transports, inženierbūvniecība, celtniecība, lifti. Pārbaudot iespējamo pasākumu piemērošanas ietekmi uz lietotājiem, sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, ka, ņemot vērā niecīgo SWR ietekmi uz lietotājnozaru izmaksām, maz ticams, ka šo izmaksu palielinājums lielā mērā ietekmētu konkrētu lietotājnozari. Fakts, ka neviens lietotājs nesniedza informāciju, kas būtu pretrunā iepriekšminētajiem pārskatīšanas izmeklēšanas konstatējumiem, tiecas apliecināt, ka i) SWR veido ļoti mazu daļu no kopējām šo lietotājnozaru ražošanas izmaksām, ii) pašlaik spēkā esošajiem pasākumiem nav ievērojamas negatīvas ietekmes uz viņu ekonomisko stāvokli un iii) pasākumu turpināšanās negatīvi neietekmētu lietotājnozaru finansiālās intereses.

8.5.   Piegādātāju intereses

| (153) | Sākotnējā izmeklēšanā secināja, ka Kopienas ražošanas nozares piegādātāji gūtu labumu no pasākumu noteikšanas. Tiek uzskatīts, ka spēkā esošo pasākumu saglabāšana joprojām pozitīvi ietekmētu piegādātājus, jo nebija informācijas, kas būtu pretrunā šajā pārskatīšanā gūtajai. |
| --- | --- |

(153)

Sākotnējā izmeklēšanā secināja, ka Kopienas ražošanas nozares piegādātāji gūtu labumu no pasākumu noteikšanas. Tiek uzskatīts, ka spēkā esošo pasākumu saglabāšana joprojām pozitīvi ietekmētu piegādātājus, jo nebija informācijas, kas būtu pretrunā šajā pārskatīšanā gūtajai.

8.6.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (154) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav vērā ņemamu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus. |
| --- | --- |

(154)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav vērā ņemamu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.

9.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (155) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem, paredzēts ieteikt spēkā esošo pasākumu saglabāšanu. Kad tas bija paziņots, minētajām personām arī deva laiku, lai viņas varētu paust savu viedokli. Netika saņemti tādi komentāri, kuru dēļ iepriekš minētie secinājumi būtu jāmaina. |
| --- | --- |

(155)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem, paredzēts ieteikt spēkā esošo pasākumu saglabāšanu. Kad tas bija paziņots, minētajām personām arī deva laiku, lai viņas varētu paust savu viedokli. Netika saņemti tādi komentāri, kuru dēļ iepriekš minētie secinājumi būtu jāmaina.

| (156) | No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktā paredzēto jāsaglabā Indijas, ĶTR, Ukrainas un Dienvidāfrikas izcelsmes SWR importam piemērojamie antidempinga pasākumi. Tiek atgādināts, ka pie šiem pasākumiem pieder procentuālie nodokļi, izņemot tā attiecīgā ražojuma importu, ko eksportam uz Kopienu ražojis un pārdevis viens Indijas uzņēmums un viens Dienvidāfrikas uzņēmums, no kuriem pieņemtas saistības. |
| --- | --- |

(156)

No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktā paredzēto jāsaglabā Indijas, ĶTR, Ukrainas un Dienvidāfrikas izcelsmes SWR importam piemērojamie antidempinga pasākumi. Tiek atgādināts, ka pie šiem pasākumiem pieder procentuālie nodokļi, izņemot tā attiecīgā ražojuma importu, ko eksportam uz Kopienu ražojis un pārdevis viens Indijas uzņēmums un viens Dienvidāfrikas uzņēmums, no kuriem pieņemtas saistības.

| (157) | Kā norādīts iepriekš 3. apsvērumā, antidempinga maksājumi, kas ir spēka attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no Ukrainas un ĶTR, tiek attiecināti arī uz SWR importu, kas nosūtīts attiecīgi no Moldovas un Marokas, neatkarīgi no tā, vai deklarēta to Moldovas vai Marokas izcelsme. Antidempinga maksājums, ko paredzēts saglabāt attiecīgā ražojuma importam, kā noteikts iepriekš 156. apsvērumā, jāattiecina uz SWR importu, kas nosūtīts no Moldovas un Marokas, neatkarīgi no tā, vai deklarēta to Moldovas un Marokas izcelsme. Uz Marokas ražotāju eksportētāju, uz kuru neattiecināja pasākumus, ko paplašināja ar Regulu (EK) Nr. 1886/2004, nav arī jāattiecina pasākumi, kas noteikti ar šo regulu, |
| --- | --- |

(157)

Kā norādīts iepriekš 3. apsvērumā, antidempinga maksājumi, kas ir spēka attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no Ukrainas un ĶTR, tiek attiecināti arī uz SWR importu, kas nosūtīts attiecīgi no Moldovas un Marokas, neatkarīgi no tā, vai deklarēta to Moldovas vai Marokas izcelsme. Antidempinga maksājums, ko paredzēts saglabāt attiecīgā ražojuma importam, kā noteikts iepriekš 156. apsvērumā, jāattiecina uz SWR importu, kas nosūtīts no Moldovas un Marokas, neatkarīgi no tā, vai deklarēta to Moldovas un Marokas izcelsme. Uz Marokas ražotāju eksportētāju, uz kuru neattiecināja pasākumus, ko paplašināja ar Regulu (EK) Nr. 1886/2004, nav arī jāattiecina pasākumi, kas noteikti ar šo regulu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka galīgu antidempinga maksājumu Indijas, Ķīnas Tautas Republikas, Ukrainas un Dienvidāfrikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam, ieskaitot slēgtas konstrukcijas troses, izņemot nerūsējošā tērauda troses un tauvas, ar maksimālo šķērsgriezuma izmēru, kas pārsniedz 3 mm, un ar KN kodiem ex 7312 10 82 (TARIC kods 7312108219), ex 7312 10 84 (TARIC kods 7312108419), ex 7312 10 86 (TARIC kods 7312108619), ex 7312 10 88 (TARIC kods 7312108819) un ex 7312 10 99 (TARIC kods 7312109919).

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama turpmāk uzskaitīto uzņēmumu ražoto ražojumu neto CIF cenai, cenai ar piegādi līdz Kopienas robežai, pirms nodokļu nomaksas, ir šāda

| Valsts | Uzņēmums | Maksājuma likme
  (%) | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | “Usha Martin Limited” (iepriekš “Usha Martin Industries & Usha Beltron”) 2A, Shakespeare Sarani Calcutta – 700 071, West Bengal, India | 23,8 | 8613 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 30,8 | 8900 |
| Ķīnas Tautas Republika | Visi uzņēmumi | 60,4 | — |
| Ukraina | Visi uzņēmumi | 51,8 | — |
| Dienvidāfrika | Visi uzņēmumi | 38,6 | 8900 |

Valsts

Uzņēmums

Maksājuma likme

(%)

TARIC papildu kods

Indija

“Usha Martin Limited” (iepriekš “Usha Martin Industries & Usha Beltron”) 2A, Shakespeare Sarani Calcutta – 700 071, West Bengal, India

23,8

8613

Visi pārējie uzņēmumi

30,8

8900

Ķīnas Tautas Republika

Visi uzņēmumi

60,4

—

Ukraina

Visi uzņēmumi

51,8

—

Dienvidāfrika

Visi uzņēmumi

38,6

8900

3.   Galīgo antidempinga maksājumu, kas piemērojams importam no Ukrainas, kā noteikts 2. punktā, ar šo attiecina uz tādu pašu no Moldovas nosūtītu tērauda trošu un tauvu importu neatkarīgi no tā, vai deklarēta to Moldovas izcelsme, (attiecīgie TARIC kodi 7312108211, 7312108411, 7312108611, 7312108811, 7312109911).

4.   Galīgo antidempinga maksājumu, kas piemērojams importam no Ķīnas Tautas Republikas, kā noteikts 2. punktā, ar šo attiecina uz tādu pašu no Marokas nosūtītu tērauda trošu un tauvu importu neatkarīgi no tā, vai deklarēta to Marokas izcelsme, (attiecīgie TARIC kodi 7312108212, 7312108412, 7312108612, 7312108812, 7312109912), izņemot uzņēmuma Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Morocco, ražotās (TARIC papildu kods A567).

5.   Neatkarīgi no 1. punkta galīgo antidempinga maksājumu nepiemēro importam, kas laists brīvā apgrozībā saskaņā ar 2. pantu.

6.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Importu, ko kāds no turpmāk uzskaitītajiem uzņēmumiem deklarē laišanai brīvā apgrozībā ar vienu no turpmāk norādītajiem TARIC papildu kodiem un ko tas ražojis un tieši eksportējis (t. i., nosūtījis kravu un rēķinu) Kopienas uzņēmumam, kurš darbojas kā importētājs, atbrīvo no antidempinga maksājuma, kas noteikts 1. pantā, ar noteikumu, ka ražojumus importē atbilstīgi šā panta 2. punktam.

| Valsts | Uzņēmums | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Indija | “Usha Martin Limited” (iepriekš “Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd”) |
| 2A, Shakespeare Sarani Calcutta – 700 071, West Bengal, India |

Valsts

Uzņēmums

TARIC papildu kods

Indija

“Usha Martin Limited” (iepriekš “Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd”)

2A, Shakespeare Sarani Calcutta – 700 071, West Bengal, India

A024

Dienvidāfrika

| “Haggie” |
| --- |
| Lower Germiston Road |
| Jupiter |
| PO Box 40072 |
| Cleveland |
| South Africa |

“Haggie”

Lower Germiston Road

Jupiter

PO Box 40072

Cleveland

South Africa

A023

2.   Šā panta 1. punktā minēto importu atbrīvo no antidempinga maksājuma ar nosacījumu, ka:

| a) | derīgu saistību rēķinu, kurā ir vismaz pielikumā minētā informācija, iesniedz dalībvalstu muitas iestādēm, noformējot deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā, un |
| --- | --- |

a)

derīgu saistību rēķinu, kurā ir vismaz pielikumā minētā informācija, iesniedz dalībvalstu muitas iestādēm, noformējot deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā, un

| b) | muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam saistību rēķinā. |
| --- | --- |

b)

muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam saistību rēķinā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 8. novembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

G. BROWN

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 217, 17.8.1999., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1674/2003 (OV L 238, 25.9.2003., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 217, 17.8.1999., 63. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1678/2003 (OV L 238, 25.9.2003., 13. lpp.).

3

(4)  OV L 120, 24.4.2004., 1. lpp.

4

(5)  OV L 328, 30.10.2004., 1. lpp.

5

(6)  OV C 283, 20.11.2004., 6. lpp.

6

(7)  OV L 276, 21.10.2005., 62. lpp.

7

(8)  OV C 272, 13.11.2003., 2. lpp.

8

(9)  OV C 203, 11.8.2004., 4. lpp.

9

(10)  OV C 207, 17.8.2004., 2. lpp.

10

(11)  OV L 211, 4.8.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 564/2005 (OV L 97, 15.4.2005., 1. lpp.).

11

---

PIELIKUMS

Saistību rēķinā, kas pievienots uzņēmuma uz Kopienu pārdotajām tērauda trosēm un tauvām, uz kuriem attiecas saistības, tiek norādīta šāda informācija.

| 1) | Ražojumu kods (RK) (attiecīgā ražotāja eksportētāja piedāvātajās saistībās norādītais kods), tostarp veids, dzīslu skaits, stiepļu skaits dzīslā un KN kods. |
| --- | --- |

1)

Ražojumu kods (RK) (attiecīgā ražotāja eksportētāja piedāvātajās saistībās norādītais kods), tostarp veids, dzīslu skaits, stiepļu skaits dzīslā un KN kods.

| 2) | Precīzs preču apraksts, kurā ietverts:






  — | “uzņēmuma ražojuma kods” (URK), |
| --- | --- | --- |

2)

Precīzs preču apraksts, kurā ietverts:

—

“uzņēmuma ražojuma kods” (URK),

| — | KN kods, |
| --- | --- |

—

KN kods,

| — | TARIC papildu kods, ar kuru rēķinā minētās preces var muitot pie Kopienas robežām (kā precizēts šajā regulā), |
| --- | --- |

—

TARIC papildu kods, ar kuru rēķinā minētās preces var muitot pie Kopienas robežām (kā precizēts šajā regulā),

| — | daudzums (jānorāda kilogramos), |
| --- | --- |

—

daudzums (jānorāda kilogramos),

| — | minimālā piemērojamā cena. |
| --- | --- |

—

minimālā piemērojamā cena.

| 3) | Pārdošanas noteikumu apraksts, kurā norāda:






  — | cenu par kilogramu, |
| --- | --- | --- |

3)

Pārdošanas noteikumu apraksts, kurā norāda:

—

cenu par kilogramu,

| — | piemērojamos samaksas noteikumus, |
| --- | --- |

—

piemērojamos samaksas noteikumus,

| — | piemērojamos piegādes noteikumus, |
| --- | --- |

—

piemērojamos piegādes noteikumus,

| — | kopējos diskontus un rabatus. |
| --- | --- |

—

kopējos diskontus un rabatus.

| 4) | Importētāja nosaukums, kam uzņēmums ir tieši izrakstījis rēķinu. |
| --- | --- |

4)

Importētāja nosaukums, kam uzņēmums ir tieši izrakstījis rēķinu.

| 5) | Tās uzņēmuma amatpersonas vārds un uzvārds, kas izsniegusi saistību rēķinu, kā arī šāda parakstīta deklarācija:
  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka preces, uz kurām attiecas šis rēķins, pārdod tiešam eksportam uz Eiropas Kopienu atbilstīgi ... [uzņēmums] piedāvāto un Eiropas Komisijas ar Lēmumu (1999/572/EK) pieņemto saistību darbības jomai un noteikumiem. Es apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” |
| --- | --- |

5)

Tās uzņēmuma amatpersonas vārds un uzvārds, kas izsniegusi saistību rēķinu, kā arī šāda parakstīta deklarācija:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka preces, uz kurām attiecas šis rēķins, pārdod tiešam eksportam uz Eiropas Kopienu atbilstīgi ... [uzņēmums] piedāvāto un Eiropas Komisijas ar Lēmumu (1999/572/EK) pieņemto saistību darbības jomai un noteikumiem. Es apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”

---

| 16.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 299/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 299/23

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1859/2005

(2005. gada 14. novembris),

ar ko paredz dažus ierobežojošus pasākumus attiecībā uz Uzbekistānu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 60. un 301. pantu,

ņemot vērā Kopējo nostāju 2005/792/KĀDP (2005. gada 14. novembris) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Uzbekistānu (1),

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2005. gada 23. maijā stingri nosodīja “Uzbekistānas drošības spēku pārmērīgo, nesamērīgo un vispārējo spēka lietošanu Andižanā, Uzbekistānas austrumdaļā”, par ko ziņots tā paša mēneša sākumā. Padome izteica dziļu nožēlu par to, ka Uzbekistānas iestādes nav atbilstīgi reaģējušas uz Apvienoto Nāciju Organizācijas aicinājumu veikt neatkarīgu starptautisku izmeklēšanu. Padome 2005. gada 13. jūnijā aicināja šīs iestādes līdz 2005. gada jūnija beigām pārskatīt savu nostāju. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2005. gada 23. maijā stingri nosodīja “Uzbekistānas drošības spēku pārmērīgo, nesamērīgo un vispārējo spēka lietošanu Andižanā, Uzbekistānas austrumdaļā”, par ko ziņots tā paša mēneša sākumā. Padome izteica dziļu nožēlu par to, ka Uzbekistānas iestādes nav atbilstīgi reaģējušas uz Apvienoto Nāciju Organizācijas aicinājumu veikt neatkarīgu starptautisku izmeklēšanu. Padome 2005. gada 13. jūnijā aicināja šīs iestādes līdz 2005. gada jūnija beigām pārskatīt savu nostāju.

| (2) | Tā kā līdz šim nav bijis nekādas atbilstīgas reakcijas, Kopējā nostājā 2005/792/KĀDP paredzēts, ka sākotnēji uz vienu gadu būtu jānosaka daži ierobežojoši pasākumi, šajā laikposmā minētos pasākumus pastāvīgi pārskatot. |
| --- | --- |

(2)

Tā kā līdz šim nav bijis nekādas atbilstīgas reakcijas, Kopējā nostājā 2005/792/KĀDP paredzēts, ka sākotnēji uz vienu gadu būtu jānosaka daži ierobežojoši pasākumi, šajā laikposmā minētos pasākumus pastāvīgi pārskatot.

| (3) | Kopējā nostājā 2005/792/KĀDP paredzētie ierobežojošie pasākumi, inter alia, ietver aizliegumu eksportēt ekipējumu, ko varētu izmantot iekšējām represijām, kā arī aizliegumu sniegt tehnisku palīdzību, finansējumu un finanšu palīdzību saistībā ar militārām darbībām, ieročiem un saistītiem materiāliem, kā arī saistībā ar ekipējumu, ko varētu izmantot iekšējām represijām. |
| --- | --- |

(3)

Kopējā nostājā 2005/792/KĀDP paredzētie ierobežojošie pasākumi, inter alia, ietver aizliegumu eksportēt ekipējumu, ko varētu izmantot iekšējām represijām, kā arī aizliegumu sniegt tehnisku palīdzību, finansējumu un finanšu palīdzību saistībā ar militārām darbībām, ieročiem un saistītiem materiāliem, kā arī saistībā ar ekipējumu, ko varētu izmantot iekšējām represijām.

| (4) | Šie pasākumi ietilpst Līguma darbības jomā, un tādēļ, jo īpaši lai nodrošinātu to, ka saimnieciskās darbības subjekti visās dalībvalstīs tos piemēro vienādi, šo pasākumu īstenošanai nepieciešami Kopienas tiesību akti tiktāl, ciktāl tas attiecas uz Kopienu. Šajā regulā par Kopienas teritoriju būtu jāuzskata tās dalībvalstu teritorijas, kurās piemēro Līgumu, saskaņā ar Līgumā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(4)

Šie pasākumi ietilpst Līguma darbības jomā, un tādēļ, jo īpaši lai nodrošinātu to, ka saimnieciskās darbības subjekti visās dalībvalstīs tos piemēro vienādi, šo pasākumu īstenošanai nepieciešami Kopienas tiesību akti tiktāl, ciktāl tas attiecas uz Kopienu. Šajā regulā par Kopienas teritoriju būtu jāuzskata tās dalībvalstu teritorijas, kurās piemēro Līgumu, saskaņā ar Līgumā paredzētajiem nosacījumiem.

| (5) | Laika gaitā saraksts ar ekipējumu, ko varētu izmantot iekšējām represijām, būtu jāpapildina ar atsauces numuriem no Kombinētās nomenklatūras, kā izklāstīts I pielikumā Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (2). |
| --- | --- |

(5)

Laika gaitā saraksts ar ekipējumu, ko varētu izmantot iekšējām represijām, būtu jāpapildina ar atsauces numuriem no Kombinētās nomenklatūras, kā izklāstīts I pielikumā Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (2).

| (6) | Dalībvalstīm būtu jānosaka sankcijas, kas piemērojamas par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem. Noteiktajām sankcijām vajadzētu būt samērīgām, iedarbīgām un preventīvām. |
| --- | --- |

(6)

Dalībvalstīm būtu jānosaka sankcijas, kas piemērojamas par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem. Noteiktajām sankcijām vajadzētu būt samērīgām, iedarbīgām un preventīvām.

| (7) | Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu iedarbīgumu, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas, |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu iedarbīgumu, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “ekipējums, ko varētu izmantot iekšējām represijām” ir I pielikumā uzskaitītās preces; |
| --- | --- |

1)

“ekipējums, ko varētu izmantot iekšējām represijām” ir I pielikumā uzskaitītās preces;

| 2) | “tehniska palīdzība” ir jebkurš tehnisks atbalsts, kas saistīts ar remontu, izstrādi, ražošanu, montāžu, testēšanu, tehnisko apkopi vai jebkuru citu tehnisku pakalpojumu, un tas var izpausties kā mācības, konsultācijas, profesionāla sagatavošana, darba zināšanu vai prasmju nodošana vai konsultatīvu pakalpojumu sniegšana; tehniskā palīdzība ietver mutisku palīdzību; |
| --- | --- |

2)

“tehniska palīdzība” ir jebkurš tehnisks atbalsts, kas saistīts ar remontu, izstrādi, ražošanu, montāžu, testēšanu, tehnisko apkopi vai jebkuru citu tehnisku pakalpojumu, un tas var izpausties kā mācības, konsultācijas, profesionāla sagatavošana, darba zināšanu vai prasmju nodošana vai konsultatīvu pakalpojumu sniegšana; tehniskā palīdzība ietver mutisku palīdzību;

| 3) | “Kopienas teritorija” ir tās dalībvalstu teritorijas, kurās piemēro Līgumu, saskaņā ar Līgumā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

3)

“Kopienas teritorija” ir tās dalībvalstu teritorijas, kurās piemēro Līgumu, saskaņā ar Līgumā paredzētajiem nosacījumiem.

2. pants

Ir aizliegts:

| a) | tieši vai netieši pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt ekipējumu, ko varētu izmantot iekšējām represijām, neatkarīgi no tā, vai tas ir vai nav Kopienas izcelsmes aprīkojums, jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, struktūrai vai organizācijai Uzbekistānā, vai izmantošanai Uzbekistānā; |
| --- | --- |

a)

tieši vai netieši pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt ekipējumu, ko varētu izmantot iekšējām represijām, neatkarīgi no tā, vai tas ir vai nav Kopienas izcelsmes aprīkojums, jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, struktūrai vai organizācijai Uzbekistānā, vai izmantošanai Uzbekistānā;

| b) | tieši vai netieši sniegt tehnisku palīdzību saistībā ar a) punktā minēto ekipējumu jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, struktūrai vai organizācijai Uzbekistānā, vai izmantošanai Uzbekistānā; |
| --- | --- |

b)

tieši vai netieši sniegt tehnisku palīdzību saistībā ar a) punktā minēto ekipējumu jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, struktūrai vai organizācijai Uzbekistānā, vai izmantošanai Uzbekistānā;

| c) | tieši vai netieši sniegt finansējumu vai finanšu palīdzību saistībā ar a) punktā minēto ekipējumu jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, struktūrai vai organizācijai Uzbekistānā, vai izmantošanai Uzbekistānā; |
| --- | --- |

c)

tieši vai netieši sniegt finansējumu vai finanšu palīdzību saistībā ar a) punktā minēto ekipējumu jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, struktūrai vai organizācijai Uzbekistānā, vai izmantošanai Uzbekistānā;

| d) | apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai sekas ir tieši vai netieši veicināt a), b) vai c) punktā minētās darbības. |
| --- | --- |

d)

apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai sekas ir tieši vai netieši veicināt a), b) vai c) punktā minētās darbības.

3. pants

Ir aizliegts:

| a) | tieši vai netieši sniegt jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, struktūrai vai organizācijai Uzbekistānā, vai izmantošanai Uzbekistānā tehnisku palīdzību saistībā ar militārām darbībām un visa veida bruņojuma un saistītu materiālu, tostarp ieroču un munīcijas, militāro transportlīdzekļu un iekārtu, pusmilitārā ekipējuma, kā arī to rezerves daļu piegādi, ražošanu, tehnisko apkopi un lietošanu; |
| --- | --- |

a)

tieši vai netieši sniegt jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, struktūrai vai organizācijai Uzbekistānā, vai izmantošanai Uzbekistānā tehnisku palīdzību saistībā ar militārām darbībām un visa veida bruņojuma un saistītu materiālu, tostarp ieroču un munīcijas, militāro transportlīdzekļu un iekārtu, pusmilitārā ekipējuma, kā arī to rezerves daļu piegādi, ražošanu, tehnisko apkopi un lietošanu;

| b) | tieši vai netieši sniegt jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, struktūrai vai organizācijai Uzbekistānā, vai izmantošanai Uzbekistānā finansējumu vai finanšu palīdzību saistībā ar militārām darbībām, jo īpaši dotācijas, aizdevumus, un eksporta kredītu apdrošināšanu bruņojuma un saistītu materiālu pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportam, vai saistītas tehniskas palīdzības vai citu pakalpojumu sniegšanai; |
| --- | --- |

b)

tieši vai netieši sniegt jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, struktūrai vai organizācijai Uzbekistānā, vai izmantošanai Uzbekistānā finansējumu vai finanšu palīdzību saistībā ar militārām darbībām, jo īpaši dotācijas, aizdevumus, un eksporta kredītu apdrošināšanu bruņojuma un saistītu materiālu pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportam, vai saistītas tehniskas palīdzības vai citu pakalpojumu sniegšanai;

| c) | apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai sekas ir veicināt a) un b) punktā minētās darbības. |
| --- | --- |

c)

apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai sekas ir veicināt a) un b) punktā minētās darbības.

4. pants

1.   Atkāpjoties no 2. un 3. panta, II pielikumā uzskaitītās dalībvalstu kompetentās iestādes var atļaut:

| a) | pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt ekipējumu, ko varētu izmantot iekšējām represijām, ja tas ir paredzēts






  i) | izmantošanai Uzbekistānā spēkiem, kas piedalās Starptautiskajos drošības uzturēšanas spēkos (ISAF) un operācijā “Ilgstoša brīvība” (“Operation Enduring Freedom”; “OEF”), vai |
| --- | --- | --- |

a)

pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt ekipējumu, ko varētu izmantot iekšējām represijām, ja tas ir paredzēts

i)

izmantošanai Uzbekistānā spēkiem, kas piedalās Starptautiskajos drošības uzturēšanas spēkos (ISAF) un operācijā “Ilgstoša brīvība” (“Operation Enduring Freedom”; “OEF”), vai

| ii) | vienīgi izmantošanai humānām vai aizsardzības vajadzībām; |
| --- | --- |

ii)

vienīgi izmantošanai humānām vai aizsardzības vajadzībām;

| b) | sniegt finansējumu, finanšu palīdzību vai tehnisku palīdzību saistībā ar a) apakšpunktā minēto ekipējumu; |
| --- | --- |

b)

sniegt finansējumu, finanšu palīdzību vai tehnisku palīdzību saistībā ar a) apakšpunktā minēto ekipējumu;

| c) | sniegt finansējumu, finanšu palīdzību vai tehnisku palīdzību saistībā ar:






  i) | militāro ekipējumu, kas nav nāvējošs, kurš paredzēts vienīgi humānām vai aizsardzības vajadzībām, iestāžu veidošanas programmām, ko īsteno Apvienoto Nāciju Organizācija, Eiropas Savienība un Kopiena, vai ES un ANO krīzes pārvarēšanas operācijām; vai |
| --- | --- | --- |

c)

sniegt finansējumu, finanšu palīdzību vai tehnisku palīdzību saistībā ar:

i)

militāro ekipējumu, kas nav nāvējošs, kurš paredzēts vienīgi humānām vai aizsardzības vajadzībām, iestāžu veidošanas programmām, ko īsteno Apvienoto Nāciju Organizācija, Eiropas Savienība un Kopiena, vai ES un ANO krīzes pārvarēšanas operācijām; vai

| ii) | militāro ekipējumu izmantošanai Uzbekistānā spēkiem, kas piedalās ISAF un OEF. |
| --- | --- |

ii)

militāro ekipējumu izmantošanai Uzbekistānā spēkiem, kas piedalās ISAF un OEF.

2.   Atļaujas nepiešķir jau notikušām darbībām.

5. pants

Šīs regulas 2. un 3. pants neattiecas uz aizsargtērpiem, tostarp bruņuvestēm un militārajām bruņucepurēm, ko Apvienoto Nāciju Organizācijas, Eiropas Savienības, Kopienas vai tās dalībvalstu personāls, plašsaziņas līdzekļu pārstāvji, humāno un attīstības organizāciju darbinieki un ar viņiem saistītais personāls uz laiku eksportē uz Uzbekistānu tikai savai personīgajai lietošanai.

6. pants

Komisija un dalībvalstis nekavējoties informē cita citu par pasākumiem, ko tās veic atbilstīgi šai regulai, un sniedz cita citai visu citu to rīcībā esošo attiecīgo informāciju saistībā ar šo regulu, jo īpaši informāciju par pārkāpumiem un īstenošanas grūtībām, kā arī par nolēmumiem, ko pieņēmušas attiecīgo valstu tiesas.

7. pants

Komisija ir pilnvarota grozīt II pielikumu, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju.

8. pants

Dalībvalstis pieņem noteikumus attiecībā uz sankcijām, ko piemēro par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Noteiktajām sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un preventīvām.

Dalībvalstis šos noteikumus paziņo Komisijai tūlīt pēc šīs regulas stāšanās spēkā, kā arī paziņo tai par jebkādiem turpmākiem grozījumiem.

9. pants

Šo regulu piemēro:

| a) | Kopienas teritorijā, tostarp tās gaisa telpā; |
| --- | --- |

a)

Kopienas teritorijā, tostarp tās gaisa telpā;

| b) | dalībvalstu jurisdikcijā esošās lidmašīnās un uz dalībvalstu jurisdikcijā esošiem kuģiem; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstu jurisdikcijā esošās lidmašīnās un uz dalībvalstu jurisdikcijā esošiem kuģiem;

| c) | attiecībā uz jebkuru fizisku personu Kopienas teritorijā vai ārpus tās, kurai ir kādas dalībvalsts valstspiederība; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz jebkuru fizisku personu Kopienas teritorijā vai ārpus tās, kurai ir kādas dalībvalsts valstspiederība;

| d) | Kopienas teritorijā vai ārpus tās attiecībā uz jebkuru juridisku personu, struktūru vai organizāciju, kam ir kādas dalībvalsts valstspiederība; |
| --- | --- |

d)

Kopienas teritorijā vai ārpus tās attiecībā uz jebkuru juridisku personu, struktūru vai organizāciju, kam ir kādas dalībvalsts valstspiederība;

| e) | attiecībā uz jebkuru juridisku personu, struktūru vai organizāciju saistībā ar jebkādu komercdarbību, ko tās pilnīgi vai daļēji veic Kopienā. |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz jebkuru juridisku personu, struktūru vai organizāciju saistībā ar jebkādu komercdarbību, ko tās pilnīgi vai daļēji veic Kopienā.

10. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 14. novembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

T. JOWELL

---

(1)  Sk. šo 72. lpp. OV.

1

(2)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 493/2005 (OV L 82, 31.3.2005., 1. lpp.).

2

---

I PIELIKUMS

Regulas 1. panta 1. punktā un 2. panta a) apakšpunktā minētais ekipējums, ko varētu izmantot iekšējām represijām

Šajā sarakstā nav iekļauti izstrādājumi, kas ir īpaši izstrādāti vai pielāgoti militārām vajadzībām.

| 1) | Bruņucepures, kas aizsargā pret lodēm, policistu ķiveres, policistu vairogi un bruņu vairogi, un tiem īpaši izstrādātas sastāvdaļas. |
| --- | --- |

1)

Bruņucepures, kas aizsargā pret lodēm, policistu ķiveres, policistu vairogi un bruņu vairogi, un tiem īpaši izstrādātas sastāvdaļas.

| 2) | Īpaši izstrādātas pirkstu nospiedumu iekārtas. |
| --- | --- |

2)

Īpaši izstrādātas pirkstu nospiedumu iekārtas.

| 3) | Elektriski vadāmi starmeši. |
| --- | --- |

3)

Elektriski vadāmi starmeši.

| 4) | Celtniecības iekārtas, kam uzstādīta aizsardzība pret lodēm. |
| --- | --- |

4)

Celtniecības iekārtas, kam uzstādīta aizsardzība pret lodēm.

| 5) | Mednieku naži. |
| --- | --- |

5)

Mednieku naži.

| 6) | Šaujamieroču ražošanai īpaši izstrādātas iekārtas. |
| --- | --- |

6)

Šaujamieroču ražošanai īpaši izstrādātas iekārtas.

| 7) | Iekārtas ieroču pārlādēšanai ar rokām. |
| --- | --- |

7)

Iekārtas ieroču pārlādēšanai ar rokām.

| 8) | Sakaru pārtveršanas ierīces. |
| --- | --- |

8)

Sakaru pārtveršanas ierīces.

| 9) | Cietvielu optiski detektori. |
| --- | --- |

9)

Cietvielu optiski detektori.

| 10) | Elektroniskas lampas attēlu pastiprināšanai. |
| --- | --- |

10)

Elektroniskas lampas attēlu pastiprināšanai.

| 11) | Optiski tēmekļi. |
| --- | --- |

11)

Optiski tēmekļi.

| 12) | Gludstobru ieroči un attiecīga munīcija, kas nav īpaši paredzēta militārām vajadzībām, un tādiem ieročiem īpaši izstrādātas sastāvdaļas, izņemot:






  — | raķešpistoles, |
| --- | --- | --- |

12)

Gludstobru ieroči un attiecīga munīcija, kas nav īpaši paredzēta militārām vajadzībām, un tādiem ieročiem īpaši izstrādātas sastāvdaļas, izņemot:

—

raķešpistoles,

| — | pneimatiski šaujamieroči un tādi patronu šaujamieroči, kas izstrādāti kā rūpniecības darbarīki vai ko izmanto nesāpīgai dzīvnieku apdullināšanai. |
| --- | --- |

—

pneimatiski šaujamieroči un tādi patronu šaujamieroči, kas izstrādāti kā rūpniecības darbarīki vai ko izmanto nesāpīgai dzīvnieku apdullināšanai.

| 13) | Šaujamieroču lietošanas mācību simulatori un tiem īpaši izstrādātas vai pielāgotas sastāvdaļas un piederumi. |
| --- | --- |

13)

Šaujamieroču lietošanas mācību simulatori un tiem īpaši izstrādātas vai pielāgotas sastāvdaļas un piederumi.

| 14) | Bumbas un granātas, kas nav īpaši izstrādātas militārām vajadzībām, kā arī tām īpaši izstrādātas sastāvdaļas. |
| --- | --- |

14)

Bumbas un granātas, kas nav īpaši izstrādātas militārām vajadzībām, kā arī tām īpaši izstrādātas sastāvdaļas.

| 15) | Bruņuvestes, kas nav ražotas saskaņā ar militāriem standartiem vai parametriem, kā arī tām īpaši izstrādātas sastāvdaļas. |
| --- | --- |

15)

Bruņuvestes, kas nav ražotas saskaņā ar militāriem standartiem vai parametriem, kā arī tām īpaši izstrādātas sastāvdaļas.

| 16) | Bezceļa braukšanai derīgi pilnpiedziņas transportlīdzekļi, kas ir izgatavoti vai apgādāti ar bruņām, kas pasargā no lodēm, un profilētas bruņas tādiem transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

16)

Bezceļa braukšanai derīgi pilnpiedziņas transportlīdzekļi, kas ir izgatavoti vai apgādāti ar bruņām, kas pasargā no lodēm, un profilētas bruņas tādiem transportlīdzekļiem.

| 17) | Ūdensmetēji un tiem īpaši izstrādātas vai pielāgotas sastāvdaļas. |
| --- | --- |

17)

Ūdensmetēji un tiem īpaši izstrādātas vai pielāgotas sastāvdaļas.

| 18) | Transportlīdzekļi ar uzstādītiem ūdensmetējiem. |
| --- | --- |

18)

Transportlīdzekļi ar uzstādītiem ūdensmetējiem.

| 19) | Transportlīdzekļi, kas īpaši izstrādāti vai pielāgoti, lai tos varētu turēt zem sprieguma, neļaujot uz tiem kāpt, kā arī tādiem transportlīdzekļiem īpaši izstrādātas vai pielāgotas sastāvdaļas. |
| --- | --- |

19)

Transportlīdzekļi, kas īpaši izstrādāti vai pielāgoti, lai tos varētu turēt zem sprieguma, neļaujot uz tiem kāpt, kā arī tādiem transportlīdzekļiem īpaši izstrādātas vai pielāgotas sastāvdaļas.

| 20) | Akustiskas iekārtas, ko ražotājs vai piegādātājs atzīst par piemērotām masu nekārtību novēršanai, kā arī tādām iekārtām īpaši izstrādātas sastāvdaļas. |
| --- | --- |

20)

Akustiskas iekārtas, ko ražotājs vai piegādātājs atzīst par piemērotām masu nekārtību novēršanai, kā arī tādām iekārtām īpaši izstrādātas sastāvdaļas.

| 21) | Kājudzelži, ķēdes personu savstarpējai saslēgšanai, važas, elektrošoka jostas, kas īpaši izstrādātas cilvēku savaldīšanai, izņemot:






  — | rokudzelžus, kuru maksimālais apkārtmērs kopā ar ķēdi nav lielāks par 240 mm. |
| --- | --- | --- |

21)

Kājudzelži, ķēdes personu savstarpējai saslēgšanai, važas, elektrošoka jostas, kas īpaši izstrādātas cilvēku savaldīšanai, izņemot:

—

rokudzelžus, kuru maksimālais apkārtmērs kopā ar ķēdi nav lielāks par 240 mm.

| 22) | Pārnēsājamas ierīces, kas izstrādātas vai pielāgotas masu nekārtību novēršanai vai pašaizsardzībai un kurās izmanto vielas, kas padara rīcības nespējīgu (piemēram, asaru gāzes vai piparu gāzes baloniņi), kā arī tādām ierīcēm īpaši izstrādātas sastāvdaļas. |
| --- | --- |

22)

Pārnēsājamas ierīces, kas izstrādātas vai pielāgotas masu nekārtību novēršanai vai pašaizsardzībai un kurās izmanto vielas, kas padara rīcības nespējīgu (piemēram, asaru gāzes vai piparu gāzes baloniņi), kā arī tādām ierīcēm īpaši izstrādātas sastāvdaļas.

| 23) | Pārnēsājamas ierīces, kas izstrādātas vai pielāgotas masu nekārtību novēršanai vai pašaizsardzībai, izmantojot elektrošoku (arī elektrošoka steki, elektrošoka vairogi, policijas ieroči, kas šauj gumijas lodes, un policijas ieroči, kas šauj elektrošoka adatas), kā arī tādām ierīcēm īpaši izstrādātas vai pielāgotas sastāvdaļas. |
| --- | --- |

23)

Pārnēsājamas ierīces, kas izstrādātas vai pielāgotas masu nekārtību novēršanai vai pašaizsardzībai, izmantojot elektrošoku (arī elektrošoka steki, elektrošoka vairogi, policijas ieroči, kas šauj gumijas lodes, un policijas ieroči, kas šauj elektrošoka adatas), kā arī tādām ierīcēm īpaši izstrādātas vai pielāgotas sastāvdaļas.

| 24) | Elektroniskas iekārtas, kas spēj atklāt noslēptas sprāgstvielas, kā arī tādām iekārtām īpaši izstrādātas sastāvdaļas, izņemot:






  — | pārbaudes iekārtas, kurās izmanto TV vai rentgena starojumu. |
| --- | --- | --- |

24)

Elektroniskas iekārtas, kas spēj atklāt noslēptas sprāgstvielas, kā arī tādām iekārtām īpaši izstrādātas sastāvdaļas, izņemot:

—

pārbaudes iekārtas, kurās izmanto TV vai rentgena starojumu.

| 25) | Elektroniskas radiotraucējumu iekārtas, īpaši izstrādātas, lai neļautu detonēt pašdarinātas iekārtas ar radio vadību, kā arī tādām iekārtām īpaši izstrādātas sastāvdaļas. |
| --- | --- |

25)

Elektroniskas radiotraucējumu iekārtas, īpaši izstrādātas, lai neļautu detonēt pašdarinātas iekārtas ar radio vadību, kā arī tādām iekārtām īpaši izstrādātas sastāvdaļas.

| 26) | Iekārtas un ierīces, kas īpaši izstrādātas, lai ar elektriskiem vai neelektriskiem līdzekļiem izraisītu sprādzienus, tostarp detonācijas kompleksi, aizdedzinātāji, detonācijas paātrinātāji, un detonatoru vadi, kā arī īpaši tādām iekārtām un ierīcēm izstrādātas sastāvdaļas, izņemot:






  — | iekārtas un ierīces, kas īpaši izstrādātas konkrētiem komerciāliem lietojumiem un ar sprāgstvielu iedarbina vai darbina citas iekārtas vai ierīces, kuras nav paredzētas sprādzienu izraisīšanai (piemēram, automašīnu gaisa spilvenu sūkņus, elektriskā pārsprieguma novadītājus ugunsdzēsībā izmantojamu ūdens smidzinātāju mehānismos). |
| --- | --- | --- |

26)

Iekārtas un ierīces, kas īpaši izstrādātas, lai ar elektriskiem vai neelektriskiem līdzekļiem izraisītu sprādzienus, tostarp detonācijas kompleksi, aizdedzinātāji, detonācijas paātrinātāji, un detonatoru vadi, kā arī īpaši tādām iekārtām un ierīcēm izstrādātas sastāvdaļas, izņemot:

—

iekārtas un ierīces, kas īpaši izstrādātas konkrētiem komerciāliem lietojumiem un ar sprāgstvielu iedarbina vai darbina citas iekārtas vai ierīces, kuras nav paredzētas sprādzienu izraisīšanai (piemēram, automašīnu gaisa spilvenu sūkņus, elektriskā pārsprieguma novadītājus ugunsdzēsībā izmantojamu ūdens smidzinātāju mehānismos).

| 27) | Iekārtas un ierīces, kas izstrādātas neizlietotas munīcijas iznīcināšanai; izņemot:






  — | bumbu pārvalkus, |
| --- | --- | --- |

27)

Iekārtas un ierīces, kas izstrādātas neizlietotas munīcijas iznīcināšanai; izņemot:

—

bumbu pārvalkus,

| — | tvertnes, kas izstrādātas tādu priekšmetu ievietošanai, par ko ir zināms, ka tās ir pašdarinātas spridzināšanas ierīces vai – ir aizdomas, ka tie tādi ir. |
| --- | --- |

—

tvertnes, kas izstrādātas tādu priekšmetu ievietošanai, par ko ir zināms, ka tās ir pašdarinātas spridzināšanas ierīces vai – ir aizdomas, ka tie tādi ir.

| 28) | Attēlu veidošanas iekārtas redzamībai tumsā un siltuma starojuma un attēlu pastiprinātāju lampas vai tajās izmantojamie cietvielu sensori. |
| --- | --- |

28)

Attēlu veidošanas iekārtas redzamībai tumsā un siltuma starojuma un attēlu pastiprinātāju lampas vai tajās izmantojamie cietvielu sensori.

| 29) | Lineāri griezējlādiņi. |
| --- | --- |

29)

Lineāri griezējlādiņi.

| 30) | Spridzekļi un šādas ar tiem saistītas vielas:






  — | amatols, |
| --- | --- | --- |

30)

Spridzekļi un šādas ar tiem saistītas vielas:

—

amatols,

| — | nitroceluloze (kurā ir vairāk nekā 12,5 % slāpekļa), |
| --- | --- |

—

nitroceluloze (kurā ir vairāk nekā 12,5 % slāpekļa),

| — | nitroglikols, |
| --- | --- |

—

nitroglikols,

| — | pentaeritrīta tetranitrāts (PETN), |
| --- | --- |

—

pentaeritrīta tetranitrāts (PETN),

| — | pikrilhlorīds, |
| --- | --- |

—

pikrilhlorīds,

| — | trinitrofenilmetilnitramīns (tetrils), |
| --- | --- |

—

trinitrofenilmetilnitramīns (tetrils),

| — | 2,4,6-trinitrotoluēns (TNT). |
| --- | --- |

—

2,4,6-trinitrotoluēns (TNT).

| 31) | Programmatūra, kas ir īpaši izstrādāta visām uzskaitītajām iekārtām, vai tehnoloģija, kas tām ir vajadzīga. |
| --- | --- |

31)

Programmatūra, kas ir īpaši izstrādāta visām uzskaitītajām iekārtām, vai tehnoloģija, kas tām ir vajadzīga.

---

II PIELIKUMS

Regulas 4. pantā minētās kompetentās iestādes

BEĻĢIJA

Federālā iestāde, kas pārrauga Beļģijas aizsardzības spēku un drošības dienestu veiktu tirdzniecību, iepirkumus un tehnisku palīdzību, kā arī finanšu un tehniskus pakalpojumus saistībā ar ieroču un militāra un pusmilitāra ekipējuma ražošanu un piegādi:

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie/Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes et Energie

| Algemene Directie Economisch Potentieel/Direction générale du Potentiel économique |
| --- |
| Vergunningen/Licences |
| K.B.O. Beheerscel/Cellule de gestion B.C.E |
| 44, Leuvensestraat/rue de Louvain |
| B-1000 Brussel/Bruxelles |
| Tālr.: 0032 (0) 2 548 67 79 |
| Fakss: 0032 (0) 2 548 65 70. |

Algemene Directie Economisch Potentieel/Direction générale du Potentiel économique

Vergunningen/Licences

K.B.O. Beheerscel/Cellule de gestion B.C.E

44, Leuvensestraat/rue de Louvain

B-1000 Brussel/Bruxelles

Tālr.: 0032 (0) 2 548 67 79

Fakss: 0032 (0) 2 548 65 70.

Reģionu iestādes, kas pārrauga citādas ieroču, militāra un pusmilitāra ekipējuma eksporta, importa un tranzīta licences:

Brussels Hoofdstedelijk Gewest/Région de Bruxelles — Capitale:

| Directie Externe Betrekkingen/Direction des Relations extérieures |
| --- |
| City Center |
| Kruidtuinlaan/Boulevard du Jardin Botanique 20 |
| B-1035 Brussel/Bruxelles |
| Tālr.: (32-2) 800 37 59 (Cédric Bellemans) |
| Fakss: (32-2) 800 38 20 |
| E-pasts: cbellemans@mrbc.irisnet.be |

Directie Externe Betrekkingen/Direction des Relations extérieures

City Center

Kruidtuinlaan/Boulevard du Jardin Botanique 20

B-1035 Brussel/Bruxelles

Tālr.: (32-2) 800 37 59 (Cédric Bellemans)

Fakss: (32-2) 800 38 20

E-pasts: cbellemans@mrbc.irisnet.be

Région wallonne:

| Direction Générale Economie et Emploi |
| --- |
| Direction Gestion des Licences |
| Chaussée de Louvain 14 |
| 5000 Namur |
| Tālr.: 081/649751 |
| Fakss: 081/649760 |
| E-pasts: m.moreels@mrw.wallonie.be |

Direction Générale Economie et Emploi

Direction Gestion des Licences

Chaussée de Louvain 14

5000 Namur

Tālr.: 081/649751

Fakss: 081/649760

E-pasts: m.moreels@mrw.wallonie.be

Vlaams Gewest:

| Administratie Buitenlands Beleid |
| --- |
| Cel Wapenexport |
| Boudewijnlaan 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tālr.: (32-2) 553 59 28 |
| Fakss: (32-2) 553 60 37 |
| E-pasts: wapenexport@vlaanderen.be |

Administratie Buitenlands Beleid

Cel Wapenexport

Boudewijnlaan 30

B-1000 Brussel

Tālr.: (32-2) 553 59 28

Fakss: (32-2) 553 60 37

E-pasts: wapenexport@vlaanderen.be

ČEHIJAS REPUBLIKA

| Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| Tālr.: + 420 2 24 06 27 20 |
| Tālr.: + 420 2 24 22 18 11 |

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

Tālr.: + 420 2 24 06 27 20

Tālr.: + 420 2 24 22 18 11

| Ministerstvo financí |
| --- |
| Finanční analytický útvar |
| P.O. BOX 675 |
| Jindřišská 14 |
| 111 21 Praha 1 |
| Tālr.: + 420 2 5704 4501 |
| Fakss: + 420 2 5704 4502 |

Ministerstvo financí

Finanční analytický útvar

P.O. BOX 675

Jindřišská 14

111 21 Praha 1

Tālr.: + 420 2 5704 4501

Fakss: + 420 2 5704 4502

| Ministerstvo zahraničních věcí |
| --- |
| Odbor Společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU |
| Loretánské nám. 5 |
| 118 00 Praha 1 |
| Tālr.: + 420 2 2418 2987 |
| Fakss: + 420 2 2418 4080 |

Ministerstvo zahraničních věcí

Odbor Společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU

Loretánské nám. 5

118 00 Praha 1

Tālr.: + 420 2 2418 2987

Fakss: + 420 2 2418 4080

DĀNIJA

| Justitsministeriet |
| --- |
| Slotsholmsgade 10 |
| DK-1216 København K |
| Tālr.: (45) 33 92 33 40 |
| Fakss: (45) 33 93 35 10 |

Justitsministeriet

Slotsholmsgade 10

DK-1216 København K

Tālr.: (45) 33 92 33 40

Fakss: (45) 33 93 35 10

| Udenrigsministeriet |
| --- |
| Asiatisk Plads 2 |
| DK-1448 København K |
| Tālr.: (45) 33 92 00 00 |
| Fakss: (45) 32 54 05 33 |

Udenrigsministeriet

Asiatisk Plads 2

DK-1448 København K

Tālr.: (45) 33 92 00 00

Fakss: (45) 32 54 05 33

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| Tālr.: (45) 35 46 62 81 |
| Fakss: (45) 35 46 62 03 |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

Tālr.: (45) 35 46 62 81

Fakss: (45) 35 46 62 03

VĀCIJA

Saistībā ar atļaujām, kas attiecas uz finansējumu un finanšu palīdzību saskaņā ar 4. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu:

| Deutsche Bundesbank |
| --- |
| Servicezentrum Finanzsanktionen |
| Postfach |
| D-80281 München |
| Tālr.: (49) 89 28 89 38 00 |
| Fakss: (49) 89 35 01 63 38 00 |

Deutsche Bundesbank

Servicezentrum Finanzsanktionen

Postfach

D-80281 München

Tālr.: (49) 89 28 89 38 00

Fakss: (49) 89 35 01 63 38 00

Saistībā ar atļaujām saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu un atļaujām, kas attiecas uz tehnisku palīdzību saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu, kā arī atļaujām, kas attiecas uz tehnisku palīdzību saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu:

| Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) |
| --- |
| Frankfurter Straße 29—35 |
| D-65760 Eschborn |
| Tālr.: (49) 6196/908-0 |
| Fakss: (49) 6196/908-800 |

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA)

Frankfurter Straße 29—35

D-65760 Eschborn

Tālr.: (49) 6196/908-0

Fakss: (49) 6196/908-800

IGAUNIJA

| Eesti Välisministeerium |
| --- |
| Islandi väljak 1 |
| 15049 Tallinn |
| Tālr.: + 372 6317 100 |
| Fakss: + 372 6317 199 |

Eesti Välisministeerium

Islandi väljak 1

15049 Tallinn

Tālr.: + 372 6317 100

Fakss: + 372 6317 199

GRIEĶIJA

| Ministry of Economy and Finance |
| --- |
| General Directorate for Policy Planning and Management |
| Address Kornarou Str. |
| 105 63 Athens |
| Tālr.: + 30 210 3286401-3 |
| Fakss: + 30 210 3286404 |

Ministry of Economy and Finance

General Directorate for Policy Planning and Management

Address Kornarou Str.

105 63 Athens

Tālr.: + 30 210 3286401-3

Fakss: + 30 210 3286404

| Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών |
| --- |
| Γενική Δ/νση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής |
| Δ/νση: Κορνάρου 1, Τ.Κ. |
| 105 63 Αθήνα — Ελλάς |
| Τηλ.: + 30 210 3286401-3 |
| Φαξ: + 30 210 3286404 |

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Γενική Δ/νση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής

Δ/νση: Κορνάρου 1, Τ.Κ.

105 63 Αθήνα — Ελλάς

Τηλ.: + 30 210 3286401-3

Φαξ: + 30 210 3286404

SPĀNIJA

| Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| --- |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Paseo de la Castellana, 162 |
| E-28046 Madrid |
| Tālr.: (34) 913 49 38 60 |
| Fakss: (34) 914 57 28 63 |

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Secretaría General de Comercio Exterior

Paseo de la Castellana, 162

E-28046 Madrid

Tālr.: (34) 913 49 38 60

Fakss: (34) 914 57 28 63

FRANCIJA

| Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie |
| --- |
| Direction générale des douanes et des droits indirects |
| Cellule embargo — Bureau E2 |
| Tālr.: (33) 1 44 74 48 93 |
| Fakss: (33) 1 44 74 48 97 |

Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie

Direction générale des douanes et des droits indirects

Cellule embargo — Bureau E2

Tālr.: (33) 1 44 74 48 93

Fakss: (33) 1 44 74 48 97

| Direction générale du Trésor et de la politique économique Service des affaires multilatérales et du développement Sous-direction Politique commerciale et investissements Service Investissements et propriété intellectuelle |
| --- |
| 139, rue du Bercy |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Tālr.: (33) 1 44 87 72 85 |
| Fakss: (33) 1 53 18 96 55 |

Direction générale du Trésor et de la politique économique Service des affaires multilatérales et du développement Sous-direction Politique commerciale et investissements Service Investissements et propriété intellectuelle

139, rue du Bercy

F-75572 Paris Cedex 12

Tālr.: (33) 1 44 87 72 85

Fakss: (33) 1 53 18 96 55

| Ministère des affaires étrangères |
| --- |
| Direction générale des affaires politiques et de sécurité |
| Direction des Nations Unies et des organisations internationales Sous-direction des affaires politiques |
| Tālr.: (33) 1 43 17 59 68 |
| Fakss: (33) 1 43 17 46 91 |
| Service de la politique étrangère et de sécurité commune |
| Tālr.: (33) 1 43 17 45 16 |
| Fakss: (33) 1 43 17 45 84 |

Ministère des affaires étrangères

Direction générale des affaires politiques et de sécurité

Direction des Nations Unies et des organisations internationales Sous-direction des affaires politiques

Tālr.: (33) 1 43 17 59 68

Fakss: (33) 1 43 17 46 91

Service de la politique étrangère et de sécurité commune

Tālr.: (33) 1 43 17 45 16

Fakss: (33) 1 43 17 45 84

ĪRIJA

| Department of Foreign Affairs |
| --- |
| (United Nations Section) |
| 79-80 Saint Stephen's Green |
| Dublin 2 |
| Tālr.: + 353 1 478 0822 |
| Fakss: + 353 1 408 2165 |

Department of Foreign Affairs

(United Nations Section)

79-80 Saint Stephen's Green

Dublin 2

Tālr.: + 353 1 478 0822

Fakss: + 353 1 408 2165

| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland |
| --- |
| (Financial Markets Department) |
| Dame Street |
| Dublin 2 |
| Tālr.: + 353 1 671 6666 |
| Fakss: + 353 1 679 8882 |

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

(Financial Markets Department)

Dame Street

Dublin 2

Tālr.: + 353 1 671 6666

Fakss: + 353 1 679 8882

| Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- |
| (Export Licensing Unit) |
| Lower Hatch Street |
| Dublin 2 |
| Tālr.: + 353 1 631 2534 |
| Fakss: + 353 1 631 2562 |

Department of Enterprise, Trade and Employment

(Export Licensing Unit)

Lower Hatch Street

Dublin 2

Tālr.: + 353 1 631 2534

Fakss: + 353 1 631 2562

ITĀLIJA

| Ministero degli Affari Esteri |
| --- |
| Piazzale della Farnesina, 1 |
| I-00194 Roma |

Ministero degli Affari Esteri

Piazzale della Farnesina, 1

I-00194 Roma

| D.G.EU. — Ufficio IV |
| --- |
| Tālr.: (39) 06 3691 3645 |
| Fakss: (39) 06 3691 2335 |

D.G.EU. — Ufficio IV

Tālr.: (39) 06 3691 3645

Fakss: (39) 06 3691 2335

| D.G.C.E. — U.A.M.A. |
| --- |
| Tālr.: (39) 06 3691 3605 |
| Fakss: (39) 06 3691 8815 |

D.G.C.E. — U.A.M.A.

Tālr.: (39) 06 3691 3605

Fakss: (39) 06 3691 8815

KIPRA

| 1. | Import-Export Licencing Unit |
| --- | --- |
| Trade Service |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 6, Andrea Araouzou |
| 1421 Nicosia |
| Tālr.: 357 22 867100 |
| Fakss: 357 22 316071 |

1.

Import-Export Licencing Unit

Trade Service

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

6, Andrea Araouzou

1421 Nicosia

Tālr.: 357 22 867100

Fakss: 357 22 316071

| 2. | Supervision of International Banks, Regulations and Financial Stability Department |
| --- | --- |
| Central Bank of Cyprus |
| 80, Kennedy Avenue |
| 1076 Nicosia |
| Tālr.: 357 22 714100 |
| Fakss: 357 22 378153 |

2.

Supervision of International Banks, Regulations and Financial Stability Department

Central Bank of Cyprus

80, Kennedy Avenue

1076 Nicosia

Tālr.: 357 22 714100

Fakss: 357 22 378153

LATVIJA

| Latvijas Republikas Ārlietu ministrija |
| --- |
| Brīvības iela 36 |
| Rīga LV 1395 |
| Tālr.: (371) 7016 201 |
| Fakss: (371) 7828 121 |

Latvijas Republikas Ārlietu ministrija

Brīvības iela 36

Rīga LV 1395

Tālr.: (371) 7016 201

Fakss: (371) 7828 121

LIETUVA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Security Policy Department |
| J. Tumo-Vaizganto 2 |
| LT-01511 Vilnius |
| Tālr.: + 370 5 2362516 |
| Fakss: + 370 5 2313090 |

Ministry of Foreign Affairs

Security Policy Department

J. Tumo-Vaizganto 2

LT-01511 Vilnius

Tālr.: + 370 5 2362516

Fakss: + 370 5 2313090

LUKSEMBURGA

| Ministère de l'économie et du commerce extérieur |
| --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Tālr.: (352) 478 23 70 |
| Fakss: (352) 46 61 38 |
| E-pasts: office.licences@mae.etat.lu |

Ministère de l'économie et du commerce extérieur

Office des licences

BP 113

L-2011 Luxembourg

Tālr.: (352) 478 23 70

Fakss: (352) 46 61 38

E-pasts: office.licences@mae.etat.lu

| Ministère des affaires étrangères et de l'immigration |
| --- |
| Direction des affaires politiques |
| 5, rue Notre-Dame |
| L-2240 Luxembourg |
| Tālr.: (352) 478 2421 |
| Fakss: (352) 22 19 89 |

Ministère des affaires étrangères et de l'immigration

Direction des affaires politiques

5, rue Notre-Dame

L-2240 Luxembourg

Tālr.: (352) 478 2421

Fakss: (352) 22 19 89

| Ministère des Finances |
| --- |
| 3 rue de la Congrégation |
| L-1352 Luxembourg |
| Fakss: 00352 475241 |

Ministère des Finances

3 rue de la Congrégation

L-1352 Luxembourg

Fakss: 00352 475241

UNGĀRIJA

| Hungarian Trade Licencing Office |
| --- |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Hungary |
| Postbox: H-1537 Budapest Pf.: 345 |
| Tālr.: + 36-1-336-7327 |

Hungarian Trade Licencing Office

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Hungary

Postbox: H-1537 Budapest Pf.: 345

Tālr.: + 36-1-336-7327

| Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Magyarország |
| Postafiók: 1537 Budapest Pf.:345 |
| Tālr.: + 36-1-336-7327 |

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Magyarország

Postafiók: 1537 Budapest Pf.:345

Tālr.: + 36-1-336-7327

MALTA

| Bord ta' Sorveljanza dwar is-Sanzjonijiet |
| --- |
| Ministeru ta' l-Affarijiet Barranin |
| Palazzo Parisio |
| Triq il-Merkanti |
| Valletta CMR 02 |
| Tālr.: + 356 21 24 28 53 |
| Fakss: + 356 21 25 15 20 |

Bord ta' Sorveljanza dwar is-Sanzjonijiet

Ministeru ta' l-Affarijiet Barranin

Palazzo Parisio

Triq il-Merkanti

Valletta CMR 02

Tālr.: + 356 21 24 28 53

Fakss: + 356 21 25 15 20

NĪDERLANDE

| Ministerie van Economische Zaken |
| --- |
| Belastingdienst/Douane Noord |
| Postbus 40200 |
| NL-8004 De Zwolle |
| Tālr.: (31-38) 467 25 41 |
| Fakss: (31-38) 469 52 29 |

Ministerie van Economische Zaken

Belastingdienst/Douane Noord

Postbus 40200

NL-8004 De Zwolle

Tālr.: (31-38) 467 25 41

Fakss: (31-38) 469 52 29

AUSTRIJA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/2 (Ausfuhrkontrolle) |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Tālr.: (+ 43-1) 711 00-0 |
| Fakss: (+ 43-1) 711 00-8386 |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/2 (Ausfuhrkontrolle)

Stubenring 1

A-1010 Wien

Tālr.: (+ 43-1) 711 00-0

Fakss: (+ 43-1) 711 00-8386

POLIJA

| Ministry of Economic Affairs and Labour |
| --- |
| Department of Export Control |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warsaw |
| Poland |
| Tālr.: (+ 48 22) 693 51 71 |
| Fakss: (+ 48 22) 693 40 33 |

Ministry of Economic Affairs and Labour

Department of Export Control

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warsaw

Poland

Tālr.: (+ 48 22) 693 51 71

Fakss: (+ 48 22) 693 40 33

PORTUGĀLE

| Ministério dos Negócios Estrangeiros |
| --- |
| Direcção-Geral dos Assuntos Multilaterais |
| Largo do Rilvas |
| P-1350-179 Lisboa |
| Tālr.: (351) 21 394 67 02 |
| Fakss: (351) 21 394 60 73 |

Ministério dos Negócios Estrangeiros

Direcção-Geral dos Assuntos Multilaterais

Largo do Rilvas

P-1350-179 Lisboa

Tālr.: (351) 21 394 67 02

Fakss: (351) 21 394 60 73

| Ministério das Finanças |
| --- |
| Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais |
| Avenida Infante D. Henrique, n.o 1, C 2.o |
| P-1100 Lisboa |
| Tālr.: (351) 21 882 3390/8 |
| Fakss: (351) 21 882 3399 |

Ministério das Finanças

Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais

Avenida Infante D. Henrique, n.o 1, C 2.o

P-1100 Lisboa

Tālr.: (351) 21 882 3390/8

Fakss: (351) 21 882 3399

SLOVĒNIJA

| 1. | Ministrstvo za zunanje zadeve |
| --- | --- |
| Sektor za mednarodne organizacije in človekovo varnost |
| Prešernova cesta 25 |
| SI-1001 Ljubljana |
| Tālr.: 00 386 1 478 2206 |
| Fakss: 00 386 1 478 2249 |

1.

Ministrstvo za zunanje zadeve

Sektor za mednarodne organizacije in človekovo varnost

Prešernova cesta 25

SI-1001 Ljubljana

Tālr.: 00 386 1 478 2206

Fakss: 00 386 1 478 2249

| 2. | Ministrstvo za notranje zadeve |
| --- | --- |
| Sektor za upravne zadeve prometa, zbiranja in združevanja, eksplozivov in orožja |
| Bethovnova ulica 3 |
| SI-1501 Ljubljana |
| Tālr.: 00 386 1 472 47 59 |
| Fakss: 00 386 1 472 42 53 |

2.

Ministrstvo za notranje zadeve

Sektor za upravne zadeve prometa, zbiranja in združevanja, eksplozivov in orožja

Bethovnova ulica 3

SI-1501 Ljubljana

Tālr.: 00 386 1 472 47 59

Fakss: 00 386 1 472 42 53

| 3. | Ministrstvo za gospodarstvo |
| --- | --- |
| Komisija za nadzor izvoza blaga za dvojno rabo |
| Kotnikova 5 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Tālr.: 00 386 1 478 3223 |
| Fakss: 00 386 1 478 3611 |

3.

Ministrstvo za gospodarstvo

Komisija za nadzor izvoza blaga za dvojno rabo

Kotnikova 5

SI-1000 Ljubljana

Tālr.: 00 386 1 478 3223

Fakss: 00 386 1 478 3611

| 4. | Ministrstvo za obrambo |
| --- | --- |
| Direktorat za Logistiko |
| Kardeljeva ploščad 24 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Tālr.: 00 386 1 471 20 25 |
| Fakss: 00 386 1 512 11 03 |

4.

Ministrstvo za obrambo

Direktorat za Logistiko

Kardeljeva ploščad 24

SI-1000 Ljubljana

Tālr.: 00 386 1 471 20 25

Fakss: 00 386 1 512 11 03

SLOVĀKIJA

| Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |
| --- |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| Tālr.: 00421/2/4854 1111 |
| Fakss: 00421/2/4333 7827 |

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

Tālr.: 00421/2/4854 1111

Fakss: 00421/2/4333 7827

SOMIJA

| Ulkoasiainministeriö/Utrikesministeriet |
| --- |
| PL/PB 176 |
| FI-00161 Helsinki/Helsingfors |
| Tālr.: (358-9) 16 00 5 |
| Fakss: (358-9) 16 05 57 07 |

Ulkoasiainministeriö/Utrikesministeriet

PL/PB 176

FI-00161 Helsinki/Helsingfors

Tālr.: (358-9) 16 00 5

Fakss: (358-9) 16 05 57 07

| Puolustusministeriö/Försvarsministeriet |
| --- |
| Eteläinen Makasiinikatu 8/Södra Magasinsgatan 8 |
| PL/PB 31 |
| FI-00131 Helsinki/Helsingfors |
| Tālr.: (358-9) 16 08 81 28 |
| Fakss: (358-9) 16 08 81 11 |

Puolustusministeriö/Försvarsministeriet

Eteläinen Makasiinikatu 8/Södra Magasinsgatan 8

PL/PB 31

FI-00131 Helsinki/Helsingfors

Tālr.: (358-9) 16 08 81 28

Fakss: (358-9) 16 08 81 11

ZVIEDRIJA

| Inspektionen för strategiska produkter (ISP) |
| --- |
| Box 70 252 |
| 107 22 Stockholm |
| Tālr.: (+46-8) 406 31 00 |
| Fakss: (+46-8) 20 31 00 |

Inspektionen för strategiska produkter (ISP)

Box 70 252

107 22 Stockholm

Tālr.: (+46-8) 406 31 00

Fakss: (+46-8) 20 31 00

APVIENOTĀ KARALISTE

| Sanctions Licensing Unit |
| --- |
| Export Control Organisation |
| Department of Trade and Industry |
| Kingsgate House |
| 66-74 Victoria Street |
| London SW1E 6SW |
| Tālr.: (44) 20 7215 4544 |
| Fakss: (44) 20 7215 4539 |

Sanctions Licensing Unit

Export Control Organisation

Department of Trade and Industry

Kingsgate House

66-74 Victoria Street

London SW1E 6SW

Tālr.: (44) 20 7215 4544

Fakss: (44) 20 7215 4539

EIROPAS KOPIENA

| Eiropas Kopienu Komisija |
| --- |
| Ārējo sakaru ģenerāldirektorāts |
| Kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) un Eiropas Drošības un aizsardzības politikas (EDAP) direktorāts: Koordinēšanas un palīdzības komisija |
| A.2. nodaļa: Juridiskie un iestāžu jautājumi, KĀDP vienotās rīcības, sankcijas, Kimberli process |
| CHAR 12/163 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| Belgium |
| Tālr.: (32-2) 296 25 56 |
| Fakss: (32-2) 296 75 63 |
| E-pasts: relex-sanctions@cec.eu.int |

Eiropas Kopienu Komisija

Ārējo sakaru ģenerāldirektorāts

Kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) un Eiropas Drošības un aizsardzības politikas (EDAP) direktorāts: Koordinēšanas un palīdzības komisija

A.2. nodaļa: Juridiskie un iestāžu jautājumi, KĀDP vienotās rīcības, sankcijas, Kimberli process

CHAR 12/163

B-1049 Bruxelles/Brussel

Belgium

Tālr.: (32-2) 296 25 56

Fakss: (32-2) 296 75 63

E-pasts: relex-sanctions@cec.eu.int

---

| 16.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 299/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 299/32

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1860/2005

(2005. gada 15. novembris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 16. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. novembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 15. novembra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 56,5 |
| 096 | 36,8 |
| 204 | 33,9 |
| 999 | 42,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 117,1 |
| 204 | 23,8 |
| 999 | 70,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 108,4 |
| 204 | 70,2 |
| 999 | 89,3 |
| 0805 20 10 | 204 | 66,2 |
| 388 | 85,5 |
| 999 | 75,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 62,7 |
| 624 | 88,1 |
| 999 | 75,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 61,2 |
| 388 | 71,6 |
| 999 | 66,4 |
| 0806 10 10 | 052 | 104,4 |
| 400 | 228,2 |
| 508 | 233,6 |
| 624 | 162,5 |
| 720 | 99,7 |
| 999 | 165,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 104,6 |
| 400 | 106,2 |
| 404 | 90,4 |
| 512 | 131,2 |
| 800 | 155,4 |
| 999 | 117,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 102,4 |
| 720 | 56,5 |
| 999 | 79,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

56,5

096

36,8

204

33,9

999

42,4

0707 00 05

052

117,1

204

23,8

999

70,5

0709 90 70

052

108,4

204

70,2

999

89,3

0805 20 10

204

66,2

388

85,5

999

75,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

62,7

624

88,1

999

75,4

0805 50 10

052

61,2

388

71,6

999

66,4

0806 10 10

052

104,4

400

228,2

508

233,6

624

162,5

720

99,7

999

165,7

0808 10 80

388

104,6

400

106,2

404

90,4

512

131,2

800

155,4

999

117,6

0808 20 50

052

102,4

720

56,5

999

79,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 16.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 299/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 299/34

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1861/2005

(2005. gada 15. novembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1064/2005 attiecībā uz daudzumu, par kuru izsludina pastāvīgu konkursu Lietuvas intervences aģentūras pārziņā esošu mīksto kviešu eksportam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1064/2005 (2) ir izsludināts pastāvīgs konkurss Lietuvas intervences aģentūras pārziņā esošu 150 000 tonnu mīksto kviešu eksportam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1064/2005 (2) ir izsludināts pastāvīgs konkurss Lietuvas intervences aģentūras pārziņā esošu 150 000 tonnu mīksto kviešu eksportam.

| (2) | Laika apstākļi 2005. gada ražas novākšanas periodā bija nelabvēlīgi, tādēļ Lietuvā mīksto maizes kviešu daudzums nav pietiekams, lai apmierinātu iekšējo pieprasījumu. Attiecīgi Lietuva ir informējusi Komisiju par valsts intervences aģentūras nodomu samazināt apjomu, kas paredzēts eksportam saskaņā ar konkursu. Ņemot vērā šo lūgumu, pieejamos daudzumus un pašreizējo tirgus situāciju, ir jāmaina maksimālais apjoms, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 1064/2005 izsludinātajam pastāvīgajam konkursam. |
| --- | --- |

(2)

Laika apstākļi 2005. gada ražas novākšanas periodā bija nelabvēlīgi, tādēļ Lietuvā mīksto maizes kviešu daudzums nav pietiekams, lai apmierinātu iekšējo pieprasījumu. Attiecīgi Lietuva ir informējusi Komisiju par valsts intervences aģentūras nodomu samazināt apjomu, kas paredzēts eksportam saskaņā ar konkursu. Ņemot vērā šo lūgumu, pieejamos daudzumus un pašreizējo tirgus situāciju, ir jāmaina maksimālais apjoms, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 1064/2005 izsludinātajam pastāvīgajam konkursam.

| (3) | Attiecīgi ir jāgroza Regula (EK) Nr. 1064/2005. |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgi ir jāgroza Regula (EK) Nr. 1064/2005.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1064/2005 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“2. pants

Maksimālais apjoms, kam piemēro konkursa procedūru, ir 120 000 tonnas mīksto kviešu, kuri paredzēti eksportam uz trešām valstīm, izņemot Albāniju, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Bulgāriju, Horvātiju, Lihtenšteinu, Rumāniju, Serbiju un Melnkalni (3) un Šveici.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 174, 7.7.2005., 42. lpp.

2

(3)  Tostarp Kosova, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā Nr. 1244”.

3

---

| 16.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 299/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 299/35

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1862/2005

(2005. gada 15. novembris),

ar ko izsludina pastāvīgu konkursu Lietuvas intervences aģentūras pārziņā esošu mīksto kviešu atkalpārdošanai Kopienas tirgū, lai Kopienas teritorijā tos pārstrādātu miltos

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1993. gada 28. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2131/93, ar ko paredz kārtību un nosacījumus, ar kādiem tiek pārdota intervences aģentūru pārziņā esošā labība (2), jo īpaši noteikts, ka intervences aģentūras pārziņā esošu labību pārdod saskaņā ar konkursa procedūru un par cenu, kas nav zemāka kā uzglabāšanas vietas tirgū reģistrētā cena vai, ja tas nav izdarīts, tuvākajā tirgū reģistrētā cena, kurā iekļauti transporta izdevumi, par reprezentatīvu daudzumu līdzvērtīgas kvalitātes preces un kas ļauj novērst traucējumus tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1993. gada 28. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2131/93, ar ko paredz kārtību un nosacījumus, ar kādiem tiek pārdota intervences aģentūru pārziņā esošā labība (2), jo īpaši noteikts, ka intervences aģentūras pārziņā esošu labību pārdod saskaņā ar konkursa procedūru un par cenu, kas nav zemāka kā uzglabāšanas vietas tirgū reģistrētā cena vai, ja tas nav izdarīts, tuvākajā tirgū reģistrētā cena, kurā iekļauti transporta izdevumi, par reprezentatīvu daudzumu līdzvērtīgas kvalitātes preces un kas ļauj novērst traucējumus tirgū.

| (2) | Laika apstākļi 2005. gada ražas novākšanas periodā bija nelabvēlīgi, tādēļ Lietuvā mīksto maizes kviešu daudzums nav pietiekams, lai apmierinātu iekšējo pieprasījumu. Tajā pašā laikā Lietuvai ir mīksto kviešu intervences krājumi, kam grūti atrast noietu un kas tādēļ jāpārdod. Attiecīgi pārdošanu Kopienas tirgū var organizēt ar konkursa palīdzību, lai tā rezultātā mīkstos kviešus pārstrādātu miltos. |
| --- | --- |

(2)

Laika apstākļi 2005. gada ražas novākšanas periodā bija nelabvēlīgi, tādēļ Lietuvā mīksto maizes kviešu daudzums nav pietiekams, lai apmierinātu iekšējo pieprasījumu. Tajā pašā laikā Lietuvai ir mīksto kviešu intervences krājumi, kam grūti atrast noietu un kas tādēļ jāpārdod. Attiecīgi pārdošanu Kopienas tirgū var organizēt ar konkursa palīdzību, lai tā rezultātā mīkstos kviešus pārstrādātu miltos.

| (3) | Lai ņemtu vērā situāciju Kopienas tirgū, ir lietderīgi paredzēt, ka konkursu organizē Komisija. Turklāt jānosaka sadales koeficients piedāvājumiem, kuros nosaukta minimālā pārdošanas cena. |
| --- | --- |

(3)

Lai ņemtu vērā situāciju Kopienas tirgū, ir lietderīgi paredzēt, ka konkursu organizē Komisija. Turklāt jānosaka sadales koeficients piedāvājumiem, kuros nosaukta minimālā pārdošanas cena.

| (4) | Lai varētu kontrolēt konkursā pārdoto krājumu konkrēto galīgo lietojumu, jāparedz īpaša pārbaude attiecībā uz mīksto kviešu piegādi un pārstrādi miltos. Lai varētu veikt minēto pārbaudi, obligāti jāpiemēro procedūra, kas paredzēta Komisijas 1992. gada 16. oktobra Regulā (EEK) Nr. 3002/92, kas nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus intervences produktu izlietošanas un/vai adresāta pārbaudei3 (3). |
| --- | --- |

(4)

Lai varētu kontrolēt konkursā pārdoto krājumu konkrēto galīgo lietojumu, jāparedz īpaša pārbaude attiecībā uz mīksto kviešu piegādi un pārstrādi miltos. Lai varētu veikt minēto pārbaudi, obligāti jāpiemēro procedūra, kas paredzēta Komisijas 1992. gada 16. oktobra Regulā (EEK) Nr. 3002/92, kas nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus intervences produktu izlietošanas un/vai adresāta pārbaudei3 (3).

| (5) | Sekmīgas izpildes garantēšanas nolūkā jāprasa, lai piedāvājuma iesniedzēji iemaksā nodrošinājumu, kura apjoms, ņemot vērā attiecīgo darbību veidu, jānosaka, atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2131/93 noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz nodrošinājuma apjomu, kuram jābūt pietiekamam, lai garantētu produktu pareizu izlietošanu, un atmaksāšanas nosacījumiem, kuros jāiekļauj prasība pierādīt produktu pārstrādi miltos. |
| --- | --- |

(5)

Sekmīgas izpildes garantēšanas nolūkā jāprasa, lai piedāvājuma iesniedzēji iemaksā nodrošinājumu, kura apjoms, ņemot vērā attiecīgo darbību veidu, jānosaka, atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2131/93 noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz nodrošinājuma apjomu, kuram jābūt pietiekamam, lai garantētu produktu pareizu izlietošanu, un atmaksāšanas nosacījumiem, kuros jāiekļauj prasība pierādīt produktu pārstrādi miltos.

| (6) | Svarīgi ir arī tas, lai paziņojumā, ko Lietuvas intervences aģentūra sniedz Komisijai, piedāvājumu iesniedzēji paliktu anonīmi. |
| --- | --- |

(6)

Svarīgi ir arī tas, lai paziņojumā, ko Lietuvas intervences aģentūra sniedz Komisijai, piedāvājumu iesniedzēji paliktu anonīmi.

| (7) | Lai modernizētu pārvaldību, jāparedz, ka Komisijas pieprasītā informācija jānosūta elektroniski. |
| --- | --- |

(7)

Lai modernizētu pārvaldību, jāparedz, ka Komisijas pieprasītā informācija jānosūta elektroniski.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Lietuvas intervences aģentūra izsludina pastāvīgu konkursu tās pārziņā esošu 32 000 tonnu mīksto kviešu pārdošanai Kopienas iekšējā tirgū, lai tos pārstrādātu miltos.

2. pants

Šīs regulas 1. pantā paredzēto pārdošanu veic saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2131/93.

Tomēr, atkāpjoties no:

| a) | minētās regulas 13. panta 1. punkta, piedāvājumus noformē, pamatojoties uz faktisko tās partijas kvalitāti, par kuru ir piedāvājums; |
| --- | --- |

a)

minētās regulas 13. panta 1. punkta, piedāvājumus noformē, pamatojoties uz faktisko tās partijas kvalitāti, par kuru ir piedāvājums;

| b) | minētās regulas 10. panta otrās daļas, minimālo pārdošanas cenu nosaka tādā apmērā, kas nerada traucējumus labības tirgū. |
| --- | --- |

b)

minētās regulas 10. panta otrās daļas, minimālo pārdošanas cenu nosaka tādā apmērā, kas nerada traucējumus labības tirgū.

3. pants

Piedāvājums ir derīgs tikai tad, ja tam pievieno šādus dokumentus:

| a) | pierādījums par to, ka piedāvājuma iesniedzējs ir iemaksājis piedāvājuma nodrošinājumu, kura apjoms, atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2131/93 13. panta 4. punkta otrās daļas, ir EUR 10 par tonnu; |
| --- | --- |

a)

pierādījums par to, ka piedāvājuma iesniedzējs ir iemaksājis piedāvājuma nodrošinājumu, kura apjoms, atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2131/93 13. panta 4. punkta otrās daļas, ir EUR 10 par tonnu;

| b) | piedāvājuma iesniedzēja rakstiska apņemšanās 60 dienās pēc mīksto kviešu izņemšanas no intervences krājumiem, bet jebkurā gadījumā līdz 2006. gada 31. augustam Kopienas teritorijā pārstrādāt mīkstos kviešus miltos un vēlākais 2 darba dienas pēc tam, kad saņemts paziņojums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, iemaksāt izpildes nodrošinājumu, kura apjoms ir EUR 40 par tonnu; |
| --- | --- |

b)

piedāvājuma iesniedzēja rakstiska apņemšanās 60 dienās pēc mīksto kviešu izņemšanas no intervences krājumiem, bet jebkurā gadījumā līdz 2006. gada 31. augustam Kopienas teritorijā pārstrādāt mīkstos kviešus miltos un vēlākais 2 darba dienas pēc tam, kad saņemts paziņojums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, iemaksāt izpildes nodrošinājumu, kura apjoms ir EUR 40 par tonnu;

| c) | apņemšanās veikt krājumu uzskaiti, lai varētu pārliecināties par to, vai piešķirtie mīksto kviešu daudzumi ir Kopienas teritorijā pārstrādāti. |
| --- | --- |

c)

apņemšanās veikt krājumu uzskaiti, lai varētu pārliecināties par to, vai piešķirtie mīksto kviešu daudzumi ir Kopienas teritorijā pārstrādāti.

4. pants

1.   Piedāvājumu iesniegšanas termiņš pirmajai konkursa daļai ir 2005. gada 23. novembris plkst. 15.00 (Briseles laiks).

Piedāvājumu iesniegšanas termiņš nākamajām konkursa daļām ir trešdiena plkst. 15.00 (Briseles laiks) ik nedēļu, izņemot 2005. gada 28. decembri, 2006. gada 12. aprīli un 2006. gada 24. maiju, jo atbilstīgajās nedēļās konkurss nenotiks.

Piedāvājumu iesniegšanas termiņš pēdējai konkursa daļai ir 2006. gada 28. jūnijs plkst. 15.00 (Briseles laiks).

2.   Piedāvājumi jāiesniedz Lietuvas intervences aģentūrai šādā adresē:

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market Regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Gucevičiaus Str. 9–12 |
| Vilnius, Lithuania |
| Tālrunis: (370-5) 268 50 49 |
| Fakss: (370-5) 268 50 61 |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market Regulation Agency

L. Stuokos-Gucevičiaus Str. 9–12

Vilnius, Lithuania

Tālrunis: (370-5) 268 50 49

Fakss: (370-5) 268 50 61

5. pants

Vēlākais divas stundas pēc piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām Lietuvas intervences aģentūra paziņo Komisijai par saņemtajiem piedāvājumiem. Šo paziņojumu nosūta elektroniski, izmantojot I pielikumā pievienoto veidlapu.

6. pants

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija nosaka minimālo pārdošanas cenu vai nolemj nepieņemt saņemtos piedāvājumus. Ja piedāvājumus iesniedz par vienu un to pašu partiju un par kopējo daudzumu, kas pārsniedz pieejamo, cenu katrai partijai var noteikt atsevišķi.

Attiecībā uz piedāvājumiem, kuros nosaukta minimālā pārdošanas cena, Komisija reizē ar minimālo pārdošanas cenu var noteikt arī piedāvāto daudzumu sadales koeficientu.

7. pants

1.   Šīs regulas 3. panta a) punktā minēto nodrošinājumu pilnībā atmaksā attiecībā uz daudzumiem:

| a) | par kuriem nav piešķirtas līguma slēgšanas tiesības; |
| --- | --- |

a)

par kuriem nav piešķirtas līguma slēgšanas tiesības;

| b) | par kuriem noteiktajā termiņā ir samaksāta pārdošanas cena un ir iemaksāts 3. panta b) punktā paredzētais nodrošinājums. |
| --- | --- |

b)

par kuriem noteiktajā termiņā ir samaksāta pārdošanas cena un ir iemaksāts 3. panta b) punktā paredzētais nodrošinājums.

2.   Nodrošinājumu, kas minēts 3. panta b) punktā, atmaksā proporcionāli mīksto kviešu daudzumiem, kuri ir izlietoti miltu ražošanai Kopienā.

8. pants

1.   Pierādījumus par 3. panta b) punktā minētās apņemšanās izpildi iesniedz saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3002/92.

2.   Papildus Regulā (EEK) Nr. 3002/92 paredzētajiem datiem T5 kontroleksemplāra 104. ailē jāiekļauj atsauce uz 3. panta b) un c) punktā paredzēto apņemšanos, kā arī viena no II pielikumā minētajām norādēm.

9. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 191, 31.7.1993., 76. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1169/2005 (OV L 188, 20.7.2005., 19. lpp.).

2

(3)  OV L 301, 17.10.1992., 17. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1169/2005.

3

---

I PIELIKUMS

Pastāvīgais konkurss Lietuvas intervences aģentūras pārziņā esošo 32 000 tonnu mīksto kviešu atkalpārdošanai

Veidlapa (1)

(Regula (EK) Nr. 1862/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Piedāvājuma iesniedzēja numurs | Partijas numurs | Daudzums
  (t) | Piedāvātā cena
  (EUR/t) |
| 1. | | | |
| 2. | | | |
| 3. | | | |
| utt. | | | |

1

2

3

4

Piedāvājuma iesniedzēja numurs

Partijas numurs

Daudzums

(t)

Piedāvātā cena

(EUR/t)

1.

2.

3.

utt.

---

(1)  Iesniegt Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta D.2 daļai.

---

II PIELIKUMS

Regulas 8. panta 2. punktā minētās norādes

| — | : | spāņu valodā | : | Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1862/2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | čehu valodā | : | Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1862/2005 |
| — | : | dāņu valodā | : | Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1862/2005 |
| — | : | vācu valodā | : | Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1862/2005 |
| — | : | igauņu valodā | : | määruse (EÜ) nr 1862/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode |
| — | : | grieķu valodā | : | Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1862/2005 |
| — | : | angļu valodā | : | Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1862/2005 |
| — | : | franču valodā | : | Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1862/2005 |
| — | : | itāliešu valodā | : | Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1862/2005 |
| — | : | latviešu valodā | : | Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1862/2005 3. panta b) un c) punktā |
| — | : | lietuviešu valodā | : | produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1862/2005 3 straipsnio b ir c punktuose |
| — | : | ungāru valodā | : | Az 1862/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék |
| — | : | holandiešu valodā | : | Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1862/2005 |
| — | : | poļu valodā | : | Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1862/2005 |
| — | : | portugāļu valodā | : | Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1862/2005 |
| — | : | slovaku valodā | : | Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1862/2005 |
| — | : | slovēņu valodā | : | Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1862/2005 |
| — | : | somu valodā | : | Asetuksen (EY) N:o 1862/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote |
| — | : | zviedru valodā | : | Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1862/2005 |

—

:

spāņu valodā

:

Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1862/2005

—

:

čehu valodā

:

Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1862/2005

—

:

dāņu valodā

:

Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1862/2005

—

:

vācu valodā

:

Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1862/2005

—

:

igauņu valodā

:

määruse (EÜ) nr 1862/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode

—

:

grieķu valodā

:

Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1862/2005

—

:

angļu valodā

:

Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1862/2005

—

:

franču valodā

:

Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1862/2005

—

:

itāliešu valodā

:

Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1862/2005

—

:

latviešu valodā

:

Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1862/2005 3. panta b) un c) punktā

—

:

lietuviešu valodā

:

produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1862/2005 3 straipsnio b ir c punktuose

—

:

ungāru valodā

:

Az 1862/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék

—

:

holandiešu valodā

:

Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1862/2005

—

:

poļu valodā

:

Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1862/2005

—

:

portugāļu valodā

:

Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1862/2005

—

:

slovaku valodā

:

Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1862/2005

—

:

slovēņu valodā

:

Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1862/2005

—

:

somu valodā

:

Asetuksen (EY) N:o 1862/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote

—

:

zviedru valodā

:

Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1862/2005

---

| 16.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 299/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 299/40

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1863/2005

(2005. gada 15. novembris),

ar ko izsludina pastāvīgu konkursu Latvijas intervences aģentūras pārziņā esošu mīksto kviešu atkalpārdošanai Kopienas tirgū, lai Kopienas teritorijā tos pārstrādātu miltos

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1993. gada 28. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2131/93, ar ko paredz kārtību un nosacījumus, ar kādiem tiek pārdota intervences aģentūru pārziņā esošā labība (2), jo īpaši noteikts, ka intervences aģentūras pārziņā esošu labību pārdod saskaņā ar konkursa procedūru un par cenu, kas nav zemāka kā uzglabāšanas vietas tirgū reģistrētā cena vai, ja tas nav izdarīts, tuvākajā tirgū reģistrētā cena, kurā iekļauti transporta izdevumi, par reprezentatīvu daudzumu līdzvērtīgas kvalitātes preces un kas ļauj novērst traucējumus tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1993. gada 28. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2131/93, ar ko paredz kārtību un nosacījumus, ar kādiem tiek pārdota intervences aģentūru pārziņā esošā labība (2), jo īpaši noteikts, ka intervences aģentūras pārziņā esošu labību pārdod saskaņā ar konkursa procedūru un par cenu, kas nav zemāka kā uzglabāšanas vietas tirgū reģistrētā cena vai, ja tas nav izdarīts, tuvākajā tirgū reģistrētā cena, kurā iekļauti transporta izdevumi, par reprezentatīvu daudzumu līdzvērtīgas kvalitātes preces un kas ļauj novērst traucējumus tirgū.

| (2) | Laika apstākļi 2005. gada ražas novākšanas periodā bija nelabvēlīgi, tādēļ Latvijā mīksto maizes kviešu daudzums nav pietiekams, lai apmierinātu iekšējo pieprasījumu. Tajā pašā laikā Latvijai ir mīksto kviešu intervences krājumi, kam grūti atrast noietu un kas tādēļ jāpārdod. Attiecīgi pārdošanu Kopienas tirgū var organizēt ar konkursa palīdzību, lai tā rezultātā mīkstos kviešus pārstrādātu miltos. |
| --- | --- |

(2)

Laika apstākļi 2005. gada ražas novākšanas periodā bija nelabvēlīgi, tādēļ Latvijā mīksto maizes kviešu daudzums nav pietiekams, lai apmierinātu iekšējo pieprasījumu. Tajā pašā laikā Latvijai ir mīksto kviešu intervences krājumi, kam grūti atrast noietu un kas tādēļ jāpārdod. Attiecīgi pārdošanu Kopienas tirgū var organizēt ar konkursa palīdzību, lai tā rezultātā mīkstos kviešus pārstrādātu miltos.

| (3) | Lai ņemtu vērā situāciju Kopienas tirgū, ir lietderīgi paredzēt, ka konkursu organizē Komisija. Turklāt jānosaka sadales koeficients piedāvājumiem, kuros nosaukta minimālā pārdošanas cena. |
| --- | --- |

(3)

Lai ņemtu vērā situāciju Kopienas tirgū, ir lietderīgi paredzēt, ka konkursu organizē Komisija. Turklāt jānosaka sadales koeficients piedāvājumiem, kuros nosaukta minimālā pārdošanas cena.

| (4) | Lai varētu kontrolēt konkursā pārdoto krājumu konkrēto galīgo izlietojumu, jāparedz īpaša pārbaude attiecībā uz mīksto kviešu piegādi un pārstrādi miltos. Lai varētu veikt minēto pārbaudi, obligāti jāpiemēro procedūra, kas paredzēta Komisijas 1992. gada 16. oktobra Regulā (EEK) Nr. 3002/92, kas nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus intervences produktu izlietošanas un/vai adresāta pārbaudei (3). |
| --- | --- |

(4)

Lai varētu kontrolēt konkursā pārdoto krājumu konkrēto galīgo izlietojumu, jāparedz īpaša pārbaude attiecībā uz mīksto kviešu piegādi un pārstrādi miltos. Lai varētu veikt minēto pārbaudi, obligāti jāpiemēro procedūra, kas paredzēta Komisijas 1992. gada 16. oktobra Regulā (EEK) Nr. 3002/92, kas nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus intervences produktu izlietošanas un/vai adresāta pārbaudei (3).

| (5) | Sekmīgas izpildes garantēšanas nolūkā jāprasa, lai piedāvājuma iesniedzēji iemaksā nodrošinājumu, kura apjoms, ņemot vērā attiecīgo darbību veidu, jānosaka, atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2131/93 noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz nodrošinājuma apjomu, kuram jābūt pietiekamam, lai garantētu produktu pareizu izlietošanu, un atmaksāšanas nosacījumiem, kuros jāiekļauj prasība pierādīt produktu pārstrādi miltos. |
| --- | --- |

(5)

Sekmīgas izpildes garantēšanas nolūkā jāprasa, lai piedāvājuma iesniedzēji iemaksā nodrošinājumu, kura apjoms, ņemot vērā attiecīgo darbību veidu, jānosaka, atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2131/93 noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz nodrošinājuma apjomu, kuram jābūt pietiekamam, lai garantētu produktu pareizu izlietošanu, un atmaksāšanas nosacījumiem, kuros jāiekļauj prasība pierādīt produktu pārstrādi miltos.

| (6) | Svarīgi ir arī tas, lai paziņojumā, ko Latvijas intervences aģentūra sniedz Komisijai, piedāvājumu iesniedzēji paliktu anonīmi. |
| --- | --- |

(6)

Svarīgi ir arī tas, lai paziņojumā, ko Latvijas intervences aģentūra sniedz Komisijai, piedāvājumu iesniedzēji paliktu anonīmi.

| (7) | Lai modernizētu pārvaldību, jāparedz, ka Komisijas pieprasītā informācija jānosūta elektroniski. |
| --- | --- |

(7)

Lai modernizētu pārvaldību, jāparedz, ka Komisijas pieprasītā informācija jānosūta elektroniski.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Latvijas intervences aģentūra izsludina pastāvīgu konkursu tās pārziņā esošu 24 276 tonnu mīksto kviešu pārdošanai Kopienas iekšējā tirgū, lai tos pārstrādātu miltos.

2. pants

Šīs regulas 1. pantā paredzēto pārdošanu veic saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2131/93.

Tomēr, atkāpjoties no:

| a) | minētās regulas 13. panta 1. punkta, piedāvājumus noformē, pamatojoties uz faktisko tās partijas kvalitāti, par kuru ir piedāvājums; |
| --- | --- |

a)

minētās regulas 13. panta 1. punkta, piedāvājumus noformē, pamatojoties uz faktisko tās partijas kvalitāti, par kuru ir piedāvājums;

| b) | minētās regulas 10. panta otrās daļas, minimālo pārdošanas cenu nosaka tādā apmērā, kas nerada traucējumus labības tirgū. |
| --- | --- |

b)

minētās regulas 10. panta otrās daļas, minimālo pārdošanas cenu nosaka tādā apmērā, kas nerada traucējumus labības tirgū.

3. pants

Piedāvājums ir derīgs tikai tad, ja tam pievieno šādus dokumentus:

| a) | pierādījumu par to, ka piedāvājuma iesniedzējs ir iemaksājis piedāvājuma nodrošinājumu, kura apjoms, atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2131/93 13. panta 4. punkta otrās daļas, ir EUR 10 par tonnu; |
| --- | --- |

a)

pierādījumu par to, ka piedāvājuma iesniedzējs ir iemaksājis piedāvājuma nodrošinājumu, kura apjoms, atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2131/93 13. panta 4. punkta otrās daļas, ir EUR 10 par tonnu;

| b) | piedāvājuma iesniedzēja rakstisku apņemšanos 60 dienās pēc mīksto kviešu izņemšanas no intervences krājumiem, bet jebkurā gadījumā līdz 2006. gada 31. augustam Kopienas teritorijā pārstrādāt mīkstos kviešus miltos un vēlākais divas darbdienas pēc tam, kad saņemts paziņojums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, iemaksāt izpildes nodrošinājumu, kura apjoms ir EUR 40 par tonnu; |
| --- | --- |

b)

piedāvājuma iesniedzēja rakstisku apņemšanos 60 dienās pēc mīksto kviešu izņemšanas no intervences krājumiem, bet jebkurā gadījumā līdz 2006. gada 31. augustam Kopienas teritorijā pārstrādāt mīkstos kviešus miltos un vēlākais divas darbdienas pēc tam, kad saņemts paziņojums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, iemaksāt izpildes nodrošinājumu, kura apjoms ir EUR 40 par tonnu;

| c) | apņemšanos veikt krājumu uzskaiti, lai varētu pārliecināties par to, vai piešķirtie mīksto kviešu daudzumi ir Kopienas teritorijā pārstrādāti. |
| --- | --- |

c)

apņemšanos veikt krājumu uzskaiti, lai varētu pārliecināties par to, vai piešķirtie mīksto kviešu daudzumi ir Kopienas teritorijā pārstrādāti.

4. pants

1.   Piedāvājumu iesniegšanas termiņš pirmajai konkursa daļai ir 2005. gada 23. novembris plkst. 15.00 (Briseles laiks).

Piedāvājumu iesniegšanas termiņš nākamajām konkursa daļām ir trešdiena plkst. 15.00 (Briseles laiks) ik nedēļu, izņemot 2005. gada 28. decembri, 2006. gada 12. aprīli un 2006. gada 24. maiju, jo atbilstīgajās nedēļās konkurss nenotiks.

Piedāvājumu iesniegšanas termiņš pēdējai konkursa daļai ir 2006. gada 28. jūnijs plkst. 15.00 (Briseles laiks).

2.   Piedāvājumi jāiesniedz Latvijas intervences aģentūrai šādā adresē:

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| Rīga, LV-1981 |
| Tālrunis: (371) 702 78 93 |
| Fakss: (371) 702 78 92 |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

Rīga, LV-1981

Tālrunis: (371) 702 78 93

Fakss: (371) 702 78 92

5. pants

Vēlākais divas stundas pēc piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām Latvijas intervences aģentūra paziņo Komisijai par saņemtajiem piedāvājumiem. Šo paziņojumu nosūta elektroniski, izmantojot I pielikumā pievienoto veidlapu.

6. pants

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija nosaka minimālo pārdošanas cenu vai nolemj nepieņemt saņemtos piedāvājumus. Ja piedāvājumus iesniedz par vienu un to pašu partiju un par kopējo daudzumu, kas pārsniedz pieejamo, cenu katrai partijai var noteikt atsevišķi.

Attiecībā uz piedāvājumiem, kuros nosaukta minimālā pārdošanas cena, Komisija reizē ar minimālo pārdošanas cenu var noteikt arī piedāvāto daudzumu sadales koeficientu.

7. pants

1.   Šīs regulas 3. panta a) punktā minēto nodrošinājumu pilnībā atmaksā attiecībā uz daudzumiem:

| a) | par kuriem nav piešķirtas līguma slēgšanas tiesības; |
| --- | --- |

a)

par kuriem nav piešķirtas līguma slēgšanas tiesības;

| b) | par kuriem noteiktajā termiņā ir samaksāta pārdošanas cena un ir iemaksāts 3. panta b) punktā paredzētais nodrošinājums. |
| --- | --- |

b)

par kuriem noteiktajā termiņā ir samaksāta pārdošanas cena un ir iemaksāts 3. panta b) punktā paredzētais nodrošinājums.

2.   Nodrošinājumu, kas minēts 3. panta b) punktā, atmaksā proporcionāli mīksto kviešu daudzumiem, kuri ir izlietoti miltu ražošanai Kopienā.

8. pants

1.   Pierādījumus par 3. panta b) punktā minētās apņemšanās izpildi iesniedz saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3002/92.

2.   Papildus Regulā (EEK) Nr. 3002/92 paredzētajiem datiem T5 kontroleksemplāra 104. ailē jāiekļauj atsauce uz 3. panta b) un c) punktā paredzēto apņemšanos, kā arī viena no II pielikumā minētajām norādēm.

9. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 191, 31.7.1993., 76. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1169/2005 (OV L 188, 20.7.2005., 19. lpp.).

2

(3)  OV L 301, 17.10.1992., 17. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1169/2005.

3

---

I PIELIKUMS

Pastāvīgais konkurss Lietuvas intervences aģentūras pārziņā esošo 24 276 tonnu mīksto kviešu atkalpārdošanai

Veidlapa (1)

Regula (EK) Nr. 1863/2005

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Piedāvājuma iesniedzēja numurs | Partijas numurs | Daudzums
  (t) | Piedāvātā cena
  EUR/t |
| 1. | | | |
| 2. | | | |
| 3. | | | |
| utt. | | | |

1

2

3

4

Piedāvājuma iesniedzēja numurs

Partijas numurs

Daudzums

(t)

Piedāvātā cena

EUR/t

1.

2.

3.

utt.

---

(1)  Iesniegt Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta D.2 daļai.

---

II PIELIKUMS

Regulas 8. panta 2. punktā minētās norādes

| — | : | spāņu valodā | : | Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1863/2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | čehu valodā | : | Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1863/2005 |
| — | : | dāņu valodā | : | Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1863/2005 |
| — | : | vācu valodā | : | Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1863/2005 |
| — | : | igauņu valodā | : | määruse (EÜ) nr 1863/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode |
| — | : | grieķu valodā | : | Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1863/2005 |
| — | : | angļu valodā | : | Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1863/2005 |
| — | : | franču valodā | : | Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1863/2005 |
| — | : | itāliešu valodā | : | Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1863/2005 |
| — | : | latviešu valodā | : | Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1863/2005 3. panta b) un c) punktā |
| — | : | lietuviešu valodā | : | produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1863/2005 3 straipsnio b ir c punktuose |
| — | : | ungāru valodā | : | Az 1863/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék |
| — | : | holandiešu valodā | : | Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1863/2005 |
| — | : | poļu valodā | : | Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1863/2005 |
| — | : | portugāļu valodā | : | Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1863/2005 |
| — | : | slovaku valodā | : | Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1863/2005 |
| — | : | slovēņu valodā | : | Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1863/2005 |
| — | : | somu valodā | : | Asetuksen (EY) N:o 1863/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote |
| — | : | zviedru valodā | : | Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1863/2005 |

—

:

spāņu valodā

:

Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1863/2005

—

:

čehu valodā

:

Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1863/2005

—

:

dāņu valodā

:

Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1863/2005

—

:

vācu valodā

:

Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1863/2005

—

:

igauņu valodā

:

määruse (EÜ) nr 1863/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode

—

:

grieķu valodā

:

Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1863/2005

—

:

angļu valodā

:

Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1863/2005

—

:

franču valodā

:

Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1863/2005

—

:

itāliešu valodā

:

Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1863/2005

—

:

latviešu valodā

:

Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1863/2005 3. panta b) un c) punktā

—

:

lietuviešu valodā

:

produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1863/2005 3 straipsnio b ir c punktuose

—

:

ungāru valodā

:

Az 1863/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék

—

:

holandiešu valodā

:

Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1863/2005

—

:

poļu valodā

:

Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1863/2005

—

:

portugāļu valodā

:

Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1863/2005

—

:

slovaku valodā

:

Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1863/2005

—

:

slovēņu valodā

:

Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1863/2005

—

:

somu valodā

:

Asetuksen (EY) N:o 1863/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote

—

:

zviedru valodā

:

Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1863/2005

---

| 16.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 299/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 299/45

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1864/2005

(2005. gada 15. novembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1725/2003, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz Starptautisko finanšu pārskatu standartu Nr. 1 un Starptautiskajiem grāmatvedības standartiem Nr. 32 un 39

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) piemērošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1725/2003, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (2), tika pieņemti visi starptautiskie standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2002. gada 14. septembrī, izņemot Starptautiskos grāmatvedības standartus Nr. 32 un 39 un saistītās interpretācijas. 32. SGS un 39. SGS gadījumā grozījumi tika apsvērti kā ļoti svarīgi, tāpēc uzskatīja, ka nebūtu pareizi tajā brīdī pieņemt šo standartu pastāvošās versijas. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1725/2003, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (2), tika pieņemti visi starptautiskie standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2002. gada 14. septembrī, izņemot Starptautiskos grāmatvedības standartus Nr. 32 un 39 un saistītās interpretācijas. 32. SGS un 39. SGS gadījumā grozījumi tika apsvērti kā ļoti svarīgi, tāpēc uzskatīja, ka nebūtu pareizi tajā brīdī pieņemt šo standartu pastāvošās versijas.

| (2) | Starptautiskā grāmatvedības standartu padome (SGSP) 2003. gada 17. decembrī publicēja pārskatītu 39. starptautisko grāmatvedības standartu “Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana”, kas bija viens no rezultātiem SGSP iniciatīvai savlaicīgi pilnveidot piecpadsmit standartus, lai tos izmantotu sabiedrības, kuras SGS pirmo reizi piemēros 2005. gadā. Pārskatīšanas mērķis bija spēkā esošo SGS kvalitātes un savstarpējās konsekvences tālāka uzlabošana. |
| --- | --- |

(2)

Starptautiskā grāmatvedības standartu padome (SGSP) 2003. gada 17. decembrī publicēja pārskatītu 39. starptautisko grāmatvedības standartu “Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana”, kas bija viens no rezultātiem SGSP iniciatīvai savlaicīgi pilnveidot piecpadsmit standartus, lai tos izmantotu sabiedrības, kuras SGS pirmo reizi piemēros 2005. gadā. Pārskatīšanas mērķis bija spēkā esošo SGS kvalitātes un savstarpējās konsekvences tālāka uzlabošana.

| (3) | 2003. gada decembrī pārskatītajā 39. SGS ieviesa iespēju, kas attiecībā uz sākotnējo atzīšanu ļauj uzņēmumiem neatsaucami noteikt jebkuru finanšu aktīvu vai finanšu pasīvu kā tādu, ko novērtē pēc patiesās vērtības, izsakot ieguvumus un zaudējumus kā peļņu vai zaudējumus (pilnīga “Patiesās vērtības iespēja”). Tomēr Eiropas Centrālā Banka (ECB), Bāzeles komitejā pārstāvētie konsultatīvie uzraugi, kā arī vērtspapīru regulatori izteica bažas, ka patiesās vērtības iespēju varētu izmantot bez vajadzības, jo īpaši attiecībā uz finanšu instrumentiem, kas ir saistīti ar uzņēmuma pašu pasīviem. |
| --- | --- |

(3)

2003. gada decembrī pārskatītajā 39. SGS ieviesa iespēju, kas attiecībā uz sākotnējo atzīšanu ļauj uzņēmumiem neatsaucami noteikt jebkuru finanšu aktīvu vai finanšu pasīvu kā tādu, ko novērtē pēc patiesās vērtības, izsakot ieguvumus un zaudējumus kā peļņu vai zaudējumus (pilnīga “Patiesās vērtības iespēja”). Tomēr Eiropas Centrālā Banka (ECB), Bāzeles komitejā pārstāvētie konsultatīvie uzraugi, kā arī vērtspapīru regulatori izteica bažas, ka patiesās vērtības iespēju varētu izmantot bez vajadzības, jo īpaši attiecībā uz finanšu instrumentiem, kas ir saistīti ar uzņēmuma pašu pasīviem.

| (4) | SGSP atzina šis bažas un tādēļ 2004. gada 21. aprīlī publicēja publiskotu projektu, ierosinot grozīt 39. SGS, lai ierobežotu patiesās vērtības iespējas darbības jomu. |
| --- | --- |

(4)

SGSP atzina šis bažas un tādēļ 2004. gada 21. aprīlī publicēja publiskotu projektu, ierosinot grozīt 39. SGS, lai ierobežotu patiesās vērtības iespējas darbības jomu.

| (5) | Lai iegūtu grāmatvedības pamatnostādnes par finanšu instrumentiem savlaicīgai piemērošanai 2005. gadā, izslēdzot dažus noteikumus par pilnīgu patiesās vērtības iespēju un riska ierobežošanas uzskaiti, Komisija apstiprināja 39. SGS ar Komisijas 2004. gada 19. novembra Regulu (EK) Nr. 2086/2004, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1725/2003, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 attiecībā uz 39. SGS (3). Komisija uzskatīja, ka šī izslēgšana ir ārkārtēja un uz pagaidu laiku, līdz lēmumam par neatrisinātajiem jautājumiem pēc turpmākām konsultācijām un apspriedēm. |
| --- | --- |

(5)

Lai iegūtu grāmatvedības pamatnostādnes par finanšu instrumentiem savlaicīgai piemērošanai 2005. gadā, izslēdzot dažus noteikumus par pilnīgu patiesās vērtības iespēju un riska ierobežošanas uzskaiti, Komisija apstiprināja 39. SGS ar Komisijas 2004. gada 19. novembra Regulu (EK) Nr. 2086/2004, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1725/2003, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 attiecībā uz 39. SGS (3). Komisija uzskatīja, ka šī izslēgšana ir ārkārtēja un uz pagaidu laiku, līdz lēmumam par neatrisinātajiem jautājumiem pēc turpmākām konsultācijām un apspriedēm.

| (6) | Ņemot vērā piezīmes, kas tika saņemtas par 2004. gada 21. aprīlī publiskoto projektu, un turpmākas apspriedes, jo īpaši ar ECB un Bāzeles komiteju, kā arī vairākas apaļā galda diskusijas ar ieinteresētām personām 2005. gada martā, SGSP 2005. gada 16. jūnijā izdeva grozījumus 39. SGS “Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtējums, patiesās vērtības iespēja.” |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā piezīmes, kas tika saņemtas par 2004. gada 21. aprīlī publiskoto projektu, un turpmākas apspriedes, jo īpaši ar ECB un Bāzeles komiteju, kā arī vairākas apaļā galda diskusijas ar ieinteresētām personām 2005. gada martā, SGSP 2005. gada 16. jūnijā izdeva grozījumus 39. SGS “Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtējums, patiesās vērtības iespēja.”

| (7) | Pārskatītajā 39. SGS ir ierobežota patiesās vērtības iespējas piemērošana situācijās, kurās tā sniedz lietderīgāku informāciju, jo tā vai nu novērš vai būtiski samazina novērtēšanas vai atzīšanas nekonsekvenci (“uzskaites neatbilstības”); vai arī finanšu aktīvu grupa vai finanšu pasīvu grupa vai abas pārvalda saskaņā ar dokumentētu riska vadības vai ieguldījumu stratēģiju. Turklāt pārskatītā patiesās vērtības iespēja ļauj noteiktos apstākļos kā finanšu aktīvu vai finanšu pasīvu noteikt pēc patiesās vērtības caur peļņu vai zaudējumiem visu kombinēto līgumu, kurā ietverti viens vai vairāki iegultie atvasinājumi. Tādējādi pārskatītās patiesās vērtības iespējas piemērošana ir ierobežota un attiecas tikai uz gadījumiem, kad jāievēro noteikti principi vai apstākļi. Visbeidzot, piemērošanu atbalsta ar attiecīgu informācijas atklāšanu. |
| --- | --- |

(7)

Pārskatītajā 39. SGS ir ierobežota patiesās vērtības iespējas piemērošana situācijās, kurās tā sniedz lietderīgāku informāciju, jo tā vai nu novērš vai būtiski samazina novērtēšanas vai atzīšanas nekonsekvenci (“uzskaites neatbilstības”); vai arī finanšu aktīvu grupa vai finanšu pasīvu grupa vai abas pārvalda saskaņā ar dokumentētu riska vadības vai ieguldījumu stratēģiju. Turklāt pārskatītā patiesās vērtības iespēja ļauj noteiktos apstākļos kā finanšu aktīvu vai finanšu pasīvu noteikt pēc patiesās vērtības caur peļņu vai zaudējumiem visu kombinēto līgumu, kurā ietverti viens vai vairāki iegultie atvasinājumi. Tādējādi pārskatītās patiesās vērtības iespējas piemērošana ir ierobežota un attiecas tikai uz gadījumiem, kad jāievēro noteikti principi vai apstākļi. Visbeidzot, piemērošanu atbalsta ar attiecīgu informācijas atklāšanu.

| (8) | Tādējādi ir jāiekļauj noteikumi par patiesās vērtības iespējas piemērošanu finanšu saistībām, kuri tika izslēgti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2086/2004. Turklāt pilnīgai patiesās vērtības iespējai attiecībā uz finanšu aktīviem, kā tas apstiprināts Regulā (EK) Nr. 2086/2004, arī jāpiemēro uz principiem balstīta pieeja. |
| --- | --- |

(8)

Tādējādi ir jāiekļauj noteikumi par patiesās vērtības iespējas piemērošanu finanšu saistībām, kuri tika izslēgti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2086/2004. Turklāt pilnīgai patiesās vērtības iespējai attiecībā uz finanšu aktīviem, kā tas apstiprināts Regulā (EK) Nr. 2086/2004, arī jāpiemēro uz principiem balstīta pieeja.

| (9) | SGSP atzīst, ka attiecībā uz konsultatīvo uzraudzību pārstrādātais standarts netraucē konsultatīvos uzraugus stingri novērtēt finanšu iestādes patiesās vērtības un tās riska pārvaldības stratēģijas, politikas un prakses robustumu, kā arī veikt atbilstošas darbības. Turklāt SGSP piekrīt, ka konkrētas informācijas atklāšana konsultatīvajiem uzraugiem palīdzētu kapitāla prasības novērtēšanā. Šis ir jo īpaši tāds gadījums, kad attiecībā uz tādu guvumu atzīšanu, kas rodas no pašu kredītspējas pasliktināšanās, ir jāveic tālāka izpēte saistībā ar plašākiem 39. SGS uzlabojumiem. Tādēļ Komisija uzraudzīs grozījumu 39. SGS Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtējums, patiesās vērtības iespēja sekas nākotnē un novērtēs to piemērošanu pārskatīšanas jomā, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1606/2002 10. pantā. |
| --- | --- |

(9)

SGSP atzīst, ka attiecībā uz konsultatīvo uzraudzību pārstrādātais standarts netraucē konsultatīvos uzraugus stingri novērtēt finanšu iestādes patiesās vērtības un tās riska pārvaldības stratēģijas, politikas un prakses robustumu, kā arī veikt atbilstošas darbības. Turklāt SGSP piekrīt, ka konkrētas informācijas atklāšana konsultatīvajiem uzraugiem palīdzētu kapitāla prasības novērtēšanā. Šis ir jo īpaši tāds gadījums, kad attiecībā uz tādu guvumu atzīšanu, kas rodas no pašu kredītspējas pasliktināšanās, ir jāveic tālāka izpēte saistībā ar plašākiem 39. SGS uzlabojumiem. Tādēļ Komisija uzraudzīs grozījumu 39. SGS Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtējums, patiesās vērtības iespēja sekas nākotnē un novērtēs to piemērošanu pārskatīšanas jomā, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1606/2002 10. pantā.

| (10) | SGS Nr. 39 grozījumu pieņemšana nozīmē secīgus 1. Starptautiskā finanšu pārskatu standarta (SFPS) un SGS 32 grozījumus, lai nodrošinātu attiecīgo grāmatvedības standartu savstarpējo konsekvenci. |
| --- | --- |

(10)

SGS Nr. 39 grozījumu pieņemšana nozīmē secīgus 1. Starptautiskā finanšu pārskatu standarta (SFPS) un SGS 32 grozījumus, lai nodrošinātu attiecīgo grāmatvedības standartu savstarpējo konsekvenci.

| (11) | Ņemot vērā pieeju, kas balstīta uz jaunajiem principiem attiecībā uz patiesās vērtības iespēju un vajadzību “pirmās reizes piemērotājus” nodrošināt ar daudz jēgpilnākiem sākotnējiem finanšu pārskatiem un salīdzinošo informāciju, ir lietderīgi paredzēt šīs regulas atpakaļejošu piemērošanu no 2005. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā pieeju, kas balstīta uz jaunajiem principiem attiecībā uz patiesās vērtības iespēju un vajadzību “pirmās reizes piemērotājus” nodrošināt ar daudz jēgpilnākiem sākotnējiem finanšu pārskatiem un salīdzinošo informāciju, ir lietderīgi paredzēt šīs regulas atpakaļejošu piemērošanu no 2005. gada 1. janvāra.

| (12) | Konsultācijas ar šīs nozares tehniskajiem ekspertiem apstiprina, ka starptautiskais grāmatvedības standarts (SGS) Grozījumi 39. SGS Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtējums, patiesās vērtības iespēja atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. pantā standartu pieņemšanai noteiktajiem tehniskajiem kritērijiem un it īpaši prasībai darboties Eiropas sabiedrības interesēs. |
| --- | --- |

(12)

Konsultācijas ar šīs nozares tehniskajiem ekspertiem apstiprina, ka starptautiskais grāmatvedības standarts (SGS) Grozījumi 39. SGS Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtējums, patiesās vērtības iespēja atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. pantā standartu pieņemšanai noteiktajiem tehniskajiem kritērijiem un it īpaši prasībai darboties Eiropas sabiedrības interesēs.

| (13) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1725/2003. |
| --- | --- |

(13)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1725/2003.

| (14) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1725/2003 pielikumu groza šādi:

| 1) | 39. SGS groza, kā norādīts A punktā šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

1)

39. SGS groza, kā norādīts A punktā šīs regulas pielikumā.

| 2) | “Starptautiskā grāmatvedības standarta (SGS) Grozījumi 39. SGS Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtējums, patiesās vērtības iespēja” teksts ir pievienots 39. SGS, kā norādīts punktā B šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

2)

“Starptautiskā grāmatvedības standarta (SGS) Grozījumi 39. SGS Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtējums, patiesās vērtības iespēja” teksts ir pievienots 39. SGS, kā norādīts punktā B šīs regulas pielikumā.

| 3) | 1. Starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) un 32. SGS groza, kā norādīts punktā B šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

3)

1. Starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) un 32. SGS groza, kā norādīts punktā B šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2005. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Charlie McCREEVY

---

(1)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 261, 13.10.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 211/2005 (OV L 41, 11.2.2005., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 363, 9.12.2004., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

A.   Starptautisko grāmatvedības standartu Nr. 39 Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtējums groza šādi:

| a) | tā 35. punktā iekļauj šādu tekstu:
  “Ja nodoto aktīvu vērtē pēc amortizēto izmaksu vērtības, tad Standartā minēto iespēju noteikt finanšu saistības pēc patiesās vērtības peļņā vai zaudējumos nevar pielietot attiecībā uz attiecīgu saistību.”; |
| --- | --- |

a)

tā 35. punktā iekļauj šādu tekstu:

“Ja nodoto aktīvu vērtē pēc amortizēto izmaksu vērtības, tad Standartā minēto iespēju noteikt finanšu saistības pēc patiesās vērtības peļņā vai zaudējumos nevar pielietot attiecībā uz attiecīgu saistību.”;

| b) | A Pielikumā Norādījumu piemērošana NP 31. punkta tekstu aizvieto ar šādu:
  “Hibrīda darījuma piemērs ir finanšu instruments, kas tā turētājam dod tiesības pārdot finanšu instrumentu atpakaļ tā emitentam apmaiņā pret naudas summu vai citu finanšu aktīvu, kas atšķiras uz pašu kapitāla vai preču indeksa izmaiņu pamata, kas var palielināties vai samazināties (pārdodams instruments). Ja vien emitents sākotnēji neatzīst pārdodamo instrumentu finanšu saistību posteni peļņā vai zaudējumos pēc to patiesās vērtības, tad saskaņā ar 11. punktu ir prasīts atdalīt iegulto atvasinājumu (t.i., indeksēt pamatsummas maksājumu), tāpēc ka apkalpošanas līgums ir parādsaistību instruments saskaņā ar AG 27. punktu un indeksēts pamatsummas maksājums nav cieši saistīts ar apkalpošanas parādsaistību instrumentu saskaņā ar AG 30. punkta a) apakšpunktu. Tā kā pamatsumma var gan palielināties, gan samazināties, iegultais atvasinājums ir atvasinājums, kas nav iespēju līgums, kura vērtība ir indeksēta saskaņā ar pamata mainīgo faktoru.” |
| --- | --- |

b)

A Pielikumā Norādījumu piemērošana NP 31. punkta tekstu aizvieto ar šādu:

“Hibrīda darījuma piemērs ir finanšu instruments, kas tā turētājam dod tiesības pārdot finanšu instrumentu atpakaļ tā emitentam apmaiņā pret naudas summu vai citu finanšu aktīvu, kas atšķiras uz pašu kapitāla vai preču indeksa izmaiņu pamata, kas var palielināties vai samazināties (pārdodams instruments). Ja vien emitents sākotnēji neatzīst pārdodamo instrumentu finanšu saistību posteni peļņā vai zaudējumos pēc to patiesās vērtības, tad saskaņā ar 11. punktu ir prasīts atdalīt iegulto atvasinājumu (t.i., indeksēt pamatsummas maksājumu), tāpēc ka apkalpošanas līgums ir parādsaistību instruments saskaņā ar AG 27. punktu un indeksēts pamatsummas maksājums nav cieši saistīts ar apkalpošanas parādsaistību instrumentu saskaņā ar AG 30. punkta a) apakšpunktu. Tā kā pamatsumma var gan palielināties, gan samazināties, iegultais atvasinājums ir atvasinājums, kas nav iespēju līgums, kura vērtība ir indeksēta saskaņā ar pamata mainīgo faktoru.”

B.   Ar šādu tekstu papildina 39. SGS:

STARPTAUTISKIE GRĀMATVEDĪBAS STANDARTI

| SGS Nr. | Nosaukums |
| --- | --- |
| “39. SGS | Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtējums
  ar pievienotiem noteikumiem par patiesās vērtības iespēju” |

SGS Nr.

Nosaukums

“39. SGS

Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtējums
  ar pievienotiem noteikumiem par patiesās vērtības iespēju”

Pavairošana atļauta Eiropas ekonomikas zonā. Visas esošās tiesības saglabātas ārpus EEZ, izņemot tiesības pavairot personīgai lietošanai vai cita godīga darījuma nolūkā. Papildu informāciju var saņemt no SGSP www.iasb.org.uk

Pavairošana atļauta Eiropas ekonomikas zonā. Visas esošās tiesības saglabātas ārpus EEZ, izņemot tiesības pavairot personīgai lietošanai vai cita godīga darījuma nolūkā. Papildu informāciju var saņemt no SGSP www.iasb.org.uk

GROZĪJUMI 39. STARPTAUTISKAJĀ GRĀMATVEDĪBAS STANDARTĀ

Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana

Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana

PATIESĀS VĒRTĪBAS IESPĒJA

Šis dokuments nosaka grozījumus, kas veikti 39. SGS Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana (39. SGS). Grozījumi sagatavoti, ņemot vērā priekšlikumus ierosinātajos 39. SGS “Patiesās vērtības iespēja” grozījumos, kurus atklātai izskatīšanai publicēja 2004. gada aprīlī.

Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana

Patiesās vērtības iespēja

Uzņēmumi šajā dokumentā ietvertos grozījumus piemēro ikgadējiem periodiem, sākot ar 2006. gada 1. janvāri vai pēc šī datuma.

9. punktā finanšu aktīva vai finanšu saistību patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, definīcijas b) daļā ir veiktas šādas izmaiņas.

9. punktā finanšu aktīva vai finanšu saistību patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, definīcijas b) daļā ir veiktas šādas izmaiņas.

DEFINĪCIJAS

9.   
  ...

...

Četru finanšu instrumentu kategoriju definīcijas

Finanšu aktīvs vai finanšu saistības patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, ir tāds finanšu aktīvs vai finanšu saistības, kas atbilst vienam no šādiem nosacījumiem:

Finanšu aktīvs vai finanšu saistības patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, ir tāds finanšu aktīvs vai finanšu saistības, kas atbilst vienam no šādiem nosacījumiem:

| a) | ... |
| --- | --- |

a)

a)

...

...

| b) | sākotnēji atzīstot, uzņēmums tos nosaka kā finanšu aktīvu vai finanšu saistības patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus. Uzņēmums var izmantot šādu noteikšanu tikai tad, ja to atļauj 11A. punkts vai ja šādi nodrošina būtiskāku informāciju, jo










  i) | tā novērš vai ievērojami samazina novērtēšanas vai atzīšanas neatbilstību (to dažkārt sauc par “uzskaites neatbilstību”), kas rastos, ja aktīvu vai saistību novērtēšanu vai to guvumu vai zaudējumu atzīšanu veiktu citādi; vai |
| --- | --- | --- |

b)

b)

sākotnēji atzīstot, uzņēmums tos nosaka kā finanšu aktīvu vai finanšu saistības patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus. Uzņēmums var izmantot šādu noteikšanu tikai tad, ja to atļauj 11A. punkts vai ja šādi nodrošina būtiskāku informāciju, jo

sākotnēji atzīstot, uzņēmums tos nosaka kā finanšu aktīvu vai finanšu saistības patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus. Uzņēmums var izmantot šādu noteikšanu tikai tad, ja to atļauj 11A. punkts vai ja šādi nodrošina būtiskāku informāciju, jo

i)

i)

tā novērš vai ievērojami samazina novērtēšanas vai atzīšanas neatbilstību (to dažkārt sauc par “uzskaites neatbilstību”), kas rastos, ja aktīvu vai saistību novērtēšanu vai to guvumu vai zaudējumu atzīšanu veiktu citādi; vai

tā novērš vai ievērojami samazina novērtēšanas vai atzīšanas neatbilstību (to dažkārt sauc par “uzskaites neatbilstību”), kas rastos, ja aktīvu vai saistību novērtēšanu vai to guvumu vai zaudējumu atzīšanu veiktu citādi; vai

| ii) | finanšu aktīvu, finanšu saistību vai aktīvu un saistību grupu pārvalda un rezultātus izvērtē pēc patiesās vērtības atbilstoši dokumentētai riska vadības vai ieguldījumu stratēģijai un atbilstoši šādam vērtības principam iekšējo informāciju par grupu sniedz uzņēmuma vadībai (kā noteikts 24. SGS Informācijas atklāšana par saistītajām pusēm (ar 2003. gada grozījumiem)), piemēram, uzņēmuma valdei vai izpilddirektoram. |
| --- | --- |

ii)

ii)

finanšu aktīvu, finanšu saistību vai aktīvu un saistību grupu pārvalda un rezultātus izvērtē pēc patiesās vērtības atbilstoši dokumentētai riska vadības vai ieguldījumu stratēģijai un atbilstoši šādam vērtības principam iekšējo informāciju par grupu sniedz uzņēmuma vadībai (kā noteikts 24. SGS Informācijas atklāšana par saistītajām pusēm (ar 2003. gada grozījumiem)), piemēram, uzņēmuma valdei vai izpilddirektoram.

finanšu aktīvu, finanšu saistību vai aktīvu un saistību grupu pārvalda un rezultātus izvērtē pēc patiesās vērtības atbilstoši dokumentētai riska vadības vai ieguldījumu stratēģijai un atbilstoši šādam vērtības principam iekšējo informāciju par grupu sniedz uzņēmuma vadībai (kā noteikts 24. SGS

(ar 2003. gada grozījumiem)), piemēram, uzņēmuma valdei vai izpilddirektoram

32. SGS 66., 94. un AG40. punktā noteikts, ka uzņēmumam jāatklāj informācija par finanšu aktīviem un finanšu saistībām patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, kā arī informācija par atbilstību šiem nosacījumiem. Attiecībā uz finanšu instrumentiem, kas atbilst ii) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, informācijas atklāšana ietver arī aprakstošu informāciju par to, kā noteikšana patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, atbilst uzņēmuma dokumentētajai riska vadības vai ieguldījumu stratēģijai.

32. SGS 66., 94. un AG40. punktā noteikts, ka uzņēmumam jāatklāj informācija par finanšu aktīviem un finanšu saistībām patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, kā arī informācija par atbilstību šiem nosacījumiem. Attiecībā uz finanšu instrumentiem, kas atbilst ii) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, informācijas atklāšana ietver arī aprakstošu informāciju par to, kā noteikšana patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, atbilst uzņēmuma dokumentētajai riska vadības vai ieguldījumu stratēģijai.

Ieguldījumus pašu kapitāla instrumentos, kuriem nav kotētas tirgus cenas aktīvajā tirgū un kuru patieso vērtību nevar ticami novērtēt (skatīt 46. punkta c) apakšpunktu un A pielikuma AG80. un AG81. punktu), netiek noteikti pēc patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus.

Ieguldījumus pašu kapitāla instrumentos, kuriem nav kotētas tirgus cenas aktīvajā tirgū un kuru patieso vērtību nevar ticami novērtēt (skatīt 46. punkta c) apakšpunktu un A pielikuma AG80. un AG81. punktu), netiek noteikti pēc patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus.

Jānorāda, ka 48., 48A., 49. punkts un A. pielikuma AG69.–AG82. punkti, kuros noteiktas prasības finanšu aktīva vai finanšu saistību patiesās vērtības ticamai novērtēšanai, vienlīdzīgi attiecas uz visiem posteņiem, kuri novērtēti patiesajā vērtībā atbilstoši noteikšanai vai citādi, vai kuru patieso vērtību atklāj.

Jānorāda, ka 48., 48A., 49. punkts un A. pielikuma AG69.–AG82. punkti, kuros noteiktas prasības finanšu aktīva vai finanšu saistību patiesās vērtības ticamai novērtēšanai, vienlīdzīgi attiecas uz visiem posteņiem, kuri novērtēti patiesajā vērtībā atbilstoši noteikšanai vai citādi, vai kuru patieso vērtību atklāj.

Standarts ir papildināts ar šādu 11A. punktu.

Standarts ir papildināts ar šādu 11A. punktu.

IEGULTIE ATVASINĀTIE FINANŠU INSTRUMENTI

11A.   
  Neietekmējot 11. punkta noteikumus, ja līgumā ietverts viens vai vairāki iegultie atvasinātie finanšu instrumenti, uzņēmums var visu hibrīda (salikto) instrumenta līgumu noteikt kā finanšu aktīvu vai finanšu saistības patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, ja vien:

Neietekmējot 11. punkta noteikumus, ja līgumā ietverts viens vai vairāki iegultie atvasinātie finanšu instrumenti, uzņēmums var visu hibrīda (salikto) instrumenta līgumu noteikt kā finanšu aktīvu vai finanšu saistības patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, ja vien:

| a) | iegultais atvasinātais finanšu instruments(-i) ievērojami nemaina naudas plūsmas, kas citādi būtu nepieciešamas šā līguma izpildei; vai |
| --- | --- |

a)

a)

iegultais atvasinātais finanšu instruments(-i) ievērojami nemaina naudas plūsmas, kas citādi būtu nepieciešamas šā līguma izpildei; vai

iegultais atvasinātais finanšu instruments(-i) ievērojami nemaina naudas plūsmas, kas citādi būtu nepieciešamas šā līguma izpildei; vai

| b) | ja vien, aplūkojot līdzīgu hibrīda (salikto) instrumentu, sākotnēji bez analīzes vai ar nelielu analīzi kļūst skaidrs, ka iegultā atvasinātā finanšu instrumenta(-u) nodalīšana ir aizliegta, piemēram, kā priekšapmaksas iespēja, kas iestrādāta aizdevumā, ļaujot turētājam veikt aizdevuma priekšapmaksu aptuveni tā amortizēto izmaksu vērtībā. |
| --- | --- |

b)

b)

ja vien, aplūkojot līdzīgu hibrīda (salikto) instrumentu, sākotnēji bez analīzes vai ar nelielu analīzi kļūst skaidrs, ka iegultā atvasinātā finanšu instrumenta(-u) nodalīšana ir aizliegta, piemēram, kā priekšapmaksas iespēja, kas iestrādāta aizdevumā, ļaujot turētājam veikt aizdevuma priekšapmaksu aptuveni tā amortizēto izmaksu vērtībā.

ja vien, aplūkojot līdzīgu hibrīda (salikto) instrumentu, sākotnēji bez analīzes vai ar nelielu analīzi kļūst skaidrs, ka iegultā atvasinātā finanšu instrumenta(-u) nodalīšana ir aizliegta, piemēram, kā priekšapmaksas iespēja, kas iestrādāta aizdevumā, ļaujot turētājam veikt aizdevuma priekšapmaksu aptuveni tā amortizēto izmaksu vērtībā.

12. un 13. punktu groza šādi.

12. un 13. punktu groza šādi.

12.   
  Ja saskaņā ar šo standartu uzņēmumam iegultais atvasinātais finanšu instruments ir jānodala no galvenā līguma, bet tas nevar atsevišķi novērtēt iegulto atvasināto finanšu instrumentu iegādes brīdī vai turpmākos finanšu pārskatu datumos, uzņēmums nosaka visu hibrīda (salikto) instrumenta līgumu patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus.

Ja saskaņā ar šo standartu uzņēmumam iegultais atvasinātais finanšu instruments ir jānodala no galvenā līguma, bet tas nevar atsevišķi novērtēt iegulto atvasināto finanšu instrumentu iegādes brīdī vai turpmākos finanšu pārskatu datumos, uzņēmums nosaka visu hibrīda (salikto) instrumenta līgumu patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus.

13.   Ja uzņēmumam nevar ticami noteikt iegultā atvasinātā finanšu instrumenta patieso vērtību, pamatojoties uz tā noteikumiem (piemēram, tādēļ, ka iegultais atvasinātais finanšu instruments pamatojas uz nekotētu pašu kapitāla instrumentu), iegultā atvasinātā finanšu instrumenta patiesā vērtība ir starpība starp hibrīda (saliktā) instrumenta patieso vērtību un galvenā līguma patieso vērtību, ja šīs vērtības var noteikt saskaņā ar šo standartu. Ja uzņēmums nevar noteikt iegultā atvasinātā finanšu instrumenta patieso vērtību, izmantojot šo metodi, piemērojams 12. punkts, un hibrīda (saliktais) instruments tiek noteikts pēc patiesās vērtības, izmantojot peļņu vai zaudējumus.

Standarts ir papildināts ar šādu 48A. punktu.

Standarts ir papildināts ar šādu 48A. punktu.

PATIESĀS VĒRTĪBAS NOVĒRTĒŠANAS APSVĒRUMI

48A.   Labākais patiesās vērtības pierādījums ir aktīvā tirgū kotētās cenas. Ja kāda finanšu instrumenta tirgus nav aktīvs, uzņēmums nosaka patieso vērtību, izmantojot kādu no vērtēšanas paņēmieniem. Vērtēšanas paņēmiena izmantošanas mērķis ir noteikt, kāda būtu bijusi darījuma cena novērtēšanas datumā nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošā maiņas darījumā, kā pamatā ir parastie uzņēmējdarbības apsvērumi. Vērtēšanas paņēmieni ietver jaunāko starp informētām, ieinteresētām pusēm nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošu tirgus darījumu informācijas, ja tāda pieejama, atsauces uz cita instrumenta, kas būtībā ir tāds pats, pašreizējo patieso vērtību diskontētu naudas plūsmu analīzes un iespējas līgumu cenu noteikšanas modeļu izmantošanu. Ja instrumenta cenas noteikšanai ir kāds tirgus dalībnieku parasti lietots vērtēšanas paņēmiens un ir pierādīts, ka šis paņēmiens nodrošina uzticamas faktisko tirgus darījumu cenu aplēses, uzņēmums izmanto šo paņēmienu. Izvēlētajā vērtēšanas paņēmienā maksimāli izmanto tirgus datus un pēc iespējas mazāk paļaujas uz uzņēmuma specifiskajiem datiem. Tas ietver visus faktorus, ko tirgus dalībnieki apsvērtu, nosakot cenu, un atbilst pieņemtajai finanšu instrumentu cenu noteikšanas ekonomiskajai metodikai. Uzņēmums periodiski kalibrē vērtēšanas paņēmienu un pārbauda tā derīgumu, izmantojot cenas no jebkuriem novērojamiem pašreizējiem tirgus darījumiem ar tādiem pašiem instrumentiem (proti, bez izmaiņām vai pārkomplektēšanas), vai pamatojoties uz jebkuriem pieejamiem novērojamiem tirgus datiem.

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS UN PĀREJAS NOTEIKUMI

105. punktu groza šādi un pievieno šādus 105A.–105D. punktus.

105. punktu groza šādi un pievieno šādus 105A.–105D. punktus.

...

105.   
  Pirmo reizi piemērojot šo standartu, uzņēmumam ir atļauts noteikt iepriekš atzītu finanšu aktīvu kā pieejamu pārdošanai. Katram šādam finanšu aktīvam uzņēmums atzīst visu uzkrāto patiesās vērtības izmaiņu summu atsevišķā pašu kapitāla komponentē līdz turpmākai atzīšanas pārtraukšanai vai vērtības samazināšanai, kad uzņēmums šo uzkrāto guvumu vai zaudējumus ieskaita peļņā vai zaudējumos. Uzņēmums veic arī šādas darbības:

Pirmo reizi piemērojot šo standartu, uzņēmumam ir atļauts noteikt iepriekš atzītu finanšu aktīvu kā pieejamu pārdošanai. Katram šādam finanšu aktīvam uzņēmums atzīst visu uzkrāto patiesās vērtības izmaiņu summu atsevišķā pašu kapitāla komponentē līdz turpmākai atzīšanas pārtraukšanai vai vērtības samazināšanai, kad uzņēmums šo uzkrāto guvumu vai zaudējumus ieskaita peļņā vai zaudējumos. Uzņēmums veic arī šādas darbības:

| a) | pārrēķina finanšu aktīvu, izmantojot jauno noteikšanas veidu salīdzinošajos finanšu pārskatos; un |
| --- | --- |

a)

a)

pārrēķina finanšu aktīvu, izmantojot jauno noteikšanas veidu salīdzinošajos finanšu pārskatos; un

pārrēķina finanšu aktīvu, izmantojot jauno noteikšanas veidu salīdzinošajos finanšu pārskatos; un

| b) | atklāj finanšu aktīvu patieso vērtību noteikšanas dienā, kā arī to klasifikāciju un uzskaites vērtību iepriekšējos finanšu pārskatos. |
| --- | --- |

b)

b)

atklāj finanšu aktīvu patieso vērtību noteikšanas dienā, kā arī to klasifikāciju un uzskaites vērtību iepriekšējos finanšu pārskatos.

atklāj finanšu aktīvu patieso vērtību noteikšanas dienā, kā arī to klasifikāciju un uzskaites vērtību iepriekšējos finanšu pārskatos.

105A.   
  Uzņēmums pirmo reizi piemēro 11A., 48A., AG4B.–AG4K., AG33A., AG33B. punktu un 2005. gadā izdarītos grozījumus 9., 12. un 13. punktā gada periodam, kas sākas pirms 2006. gada 1. janvāra. Agrāka piemērošana ir vēlama.

Uzņēmums pirmo reizi piemēro 11A., 48A., AG4B.–AG4K., AG33A., AG33B. punktu un 2005. gadā izdarītos grozījumus 9., 12. un 13. punktā gada periodam, kas sākas pirms 2006. gada 1. janvāra. Agrāka piemērošana ir vēlama.

105B.   
  Uzņēmums, kas pirmo reizi piemēro 11A, 48A., AG4B.–AG4K., AG33A., AG33B. punktā un 2005. gadā veiktos grozījumus 9., 12. un 13. punktā kārtējam gadam, kas sākas pirms 2006. gada 1. janvāra:

Uzņēmums, kas pirmo reizi piemēro 11A, 48A., AG4B.–AG4K., AG33A., AG33B. punktā un 2005. gadā veiktos grozījumus 9., 12. un 13. punktā kārtējam gadam, kas sākas pirms 2006. gada 1. janvāra:

| a) | drīkst, pirmo reizi piemērojot šos jaunos vai grozītos punktus, patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, noteikt jebkuru iepriekš atzītu finanšu aktīvu vai finanšu saistības, kas šajā laikā atbilst šādas noteikšanas prasībām. Ja kārtējais gada periods sākas pirms 2005. gada 1. septembra, šādu noteikšanu nav nepieciešams veikt līdz 2005. gada 1. septembrim un tajā atļauts ietvert finanšu aktīvus un finanšu saistības, kas atzīti laikā starp attiecīgā gada perioda sākumu un 2005. gada 1. septembri. Nepārkāpjot 91. punkta noteikumus, jebkurus finanšu aktīvus un finanšu saistības, kas atbilstoši šim apakšpunktam noteikti patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, un kas iepriekš noteikti kā nodrošināti posteņi, patiesās vērtības riska ierobežošanas uzskaites attiecībās, pārtrauc noteikt šajās attiecībās vienlaikus ar noteikšanu patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus; |
| --- | --- |

a)

a)

drīkst, pirmo reizi piemērojot šos jaunos vai grozītos punktus, patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, noteikt jebkuru iepriekš atzītu finanšu aktīvu vai finanšu saistības, kas šajā laikā atbilst šādas noteikšanas prasībām. Ja kārtējais gada periods sākas pirms 2005. gada 1. septembra, šādu noteikšanu nav nepieciešams veikt līdz 2005. gada 1. septembrim un tajā atļauts ietvert finanšu aktīvus un finanšu saistības, kas atzīti laikā starp attiecīgā gada perioda sākumu un 2005. gada 1. septembri. Nepārkāpjot 91. punkta noteikumus, jebkurus finanšu aktīvus un finanšu saistības, kas atbilstoši šim apakšpunktam noteikti patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, un kas iepriekš noteikti kā nodrošināti posteņi, patiesās vērtības riska ierobežošanas uzskaites attiecībās, pārtrauc noteikt šajās attiecībās vienlaikus ar noteikšanu patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus;

drīkst, pirmo reizi piemērojot šos jaunos vai grozītos punktus, patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, noteikt jebkuru iepriekš atzītu finanšu aktīvu vai finanšu saistības, kas šajā laikā atbilst šādas noteikšanas prasībām. Ja kārtējais gada periods sākas pirms 2005. gada 1. septembra, šādu noteikšanu nav nepieciešams veikt līdz 2005. gada 1. septembrim un tajā atļauts ietvert finanšu aktīvus un finanšu saistības, kas atzīti laikā starp attiecīgā gada perioda sākumu un 2005. gada 1. septembri. Nepārkāpjot 91. punkta noteikumus, jebkurus finanšu aktīvus un finanšu saistības, kas atbilstoši šim apakšpunktam noteikti patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, un kas iepriekš noteikti kā nodrošināti posteņi, patiesās vērtības riska ierobežošanas uzskaites attiecībās, pārtrauc noteikt šajās attiecībās vienlaikus ar noteikšanu patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus;

| b) | atklāj jebkuru finanšu aktīvu vai finanšu saistību patieso vērtību, kas noteikti atbilstoši a) apakšpunktam patieso vērtību noteikšanas dienā, kā arī to klasifikāciju un uzskaites vērtību iepriekšējos finanšu pārskatos; |
| --- | --- |

b)

b)

atklāj jebkuru finanšu aktīvu vai finanšu saistību patieso vērtību, kas noteikti atbilstoši a) apakšpunktam patieso vērtību noteikšanas dienā, kā arī to klasifikāciju un uzskaites vērtību iepriekšējos finanšu pārskatos;

atklāj jebkuru finanšu aktīvu vai finanšu saistību patieso vērtību, kas noteikti atbilstoši a) apakšpunktam patieso vērtību noteikšanas dienā, kā arī to klasifikāciju un uzskaites vērtību iepriekšējos finanšu pārskatos;

| c) | pārtrauc noteikt jebkuru finanšu aktīvu vai finanšu saistības, kas iepriekš noteikti patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, ja saskaņā ar šiem jaunajiem un grozītajiem punktiem attiecīgais aktīvs vai saistība neatbilst šādas noteikšanas kritērijiem. Ja pēc noteikšanas pārtraukšanas finanšu aktīvu vai finanšu saistības novērtēs amortizētajās izmaksās, noteikšanas pārtraukšanas diena, uzskatāma par sākotnējās atzīšanas dienu; |
| --- | --- |

c)

c)

pārtrauc noteikt jebkuru finanšu aktīvu vai finanšu saistības, kas iepriekš noteikti patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, ja saskaņā ar šiem jaunajiem un grozītajiem punktiem attiecīgais aktīvs vai saistība neatbilst šādas noteikšanas kritērijiem. Ja pēc noteikšanas pārtraukšanas finanšu aktīvu vai finanšu saistības novērtēs amortizētajās izmaksās, noteikšanas pārtraukšanas diena, uzskatāma par sākotnējās atzīšanas dienu;

pārtrauc noteikt jebkuru finanšu aktīvu vai finanšu saistības, kas iepriekš noteikti patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, ja saskaņā ar šiem jaunajiem un grozītajiem punktiem attiecīgais aktīvs vai saistība neatbilst šādas noteikšanas kritērijiem. Ja pēc noteikšanas pārtraukšanas finanšu aktīvu vai finanšu saistības novērtēs amortizētajās izmaksās, noteikšanas pārtraukšanas diena, uzskatāma par sākotnējās atzīšanas dienu;

| d) | atklāj patieso vērtību jebkuriem finanšu aktīviem vai finanšu saistībām, kuru noteikšana pārtraukta, atbilstoši c) apakšpunktam, noteikšanas pārtraukšanas dienā, kā arī to jauno klasifikāciju. |
| --- | --- |

d)

d)

atklāj patieso vērtību jebkuriem finanšu aktīviem vai finanšu saistībām, kuru noteikšana pārtraukta, atbilstoši c) apakšpunktam, noteikšanas pārtraukšanas dienā, kā arī to jauno klasifikāciju.

atklāj patieso vērtību jebkuriem finanšu aktīviem vai finanšu saistībām, kuru noteikšana pārtraukta, atbilstoši c) apakšpunktam, noteikšanas pārtraukšanas dienā, kā arī to jauno klasifikāciju.

105C.   
  Uzņēmums, kas pirmo reizi piemēro 11A., 48A., AG4B.–AG4K., AG33A., AG33B. punktu un 2005. gadā veiktos grozījumus 9., 12. un 13. punktā gada periodam, kas sākas ar 2006. gada 1. janvāri vai pēc šī datuma:

Uzņēmums, kas pirmo reizi piemēro 11A., 48A., AG4B.–AG4K., AG33A., AG33B. punktu un 2005. gadā veiktos grozījumus 9., 12. un 13. punktā gada periodam, kas sākas ar 2006. gada 1. janvāri vai pēc šī datuma:

| a) | pārtrauc noteikt jebkuru finanšu aktīvu vai finanšu saistības, kas iepriekš noteikti patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, tikai tad, ja saskaņā ar šiem jaunajiem un grozītajiem punktiem attiecīgais aktīvs vai saistība neatbilst šādas noteikšanas kritērijiem. Ja pēc noteikšanas pārtraukšanas finanšu aktīvu vai finanšu saistības novērtēs amortizētajās izmaksās, noteikšanas pārtraukšanas diena, uzskatāma par sākotnējās atzīšanas dienu; |
| --- | --- |

a)

a)

pārtrauc noteikt jebkuru finanšu aktīvu vai finanšu saistības, kas iepriekš noteikti patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, tikai tad, ja saskaņā ar šiem jaunajiem un grozītajiem punktiem attiecīgais aktīvs vai saistība neatbilst šādas noteikšanas kritērijiem. Ja pēc noteikšanas pārtraukšanas finanšu aktīvu vai finanšu saistības novērtēs amortizētajās izmaksās, noteikšanas pārtraukšanas diena, uzskatāma par sākotnējās atzīšanas dienu;

pārtrauc noteikt jebkuru finanšu aktīvu vai finanšu saistības, kas iepriekš noteikti patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, tikai tad, ja saskaņā ar šiem jaunajiem un grozītajiem punktiem attiecīgais aktīvs vai saistība neatbilst šādas noteikšanas kritērijiem. Ja pēc noteikšanas pārtraukšanas finanšu aktīvu vai finanšu saistības novērtēs amortizētajās izmaksās, noteikšanas pārtraukšanas diena, uzskatāma par sākotnējās atzīšanas dienu;

| b) | nenosaka patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, jebkādus iepriekš atzītus finanšu aktīvus vai finanšu saistības; |
| --- | --- |

b)

b)

nenosaka patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, jebkādus iepriekš atzītus finanšu aktīvus vai finanšu saistības;

nenosaka patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, jebkādus iepriekš atzītus finanšu aktīvus vai finanšu saistības;

| c) | atklāj patieso vērtību jebkuriem finanšu aktīviem vai finanšu saistībām, kuru noteikšana pārtraukta atbilstoši a) apakšpunktam, noteikšanas pārtraukšanas dienā, kā arī to jauno klasifikāciju. |
| --- | --- |

c)

c)

atklāj patieso vērtību jebkuriem finanšu aktīviem vai finanšu saistībām, kuru noteikšana pārtraukta atbilstoši a) apakšpunktam, noteikšanas pārtraukšanas dienā, kā arī to jauno klasifikāciju.

atklāj patieso vērtību jebkuriem finanšu aktīviem vai finanšu saistībām, kuru noteikšana pārtraukta atbilstoši a) apakšpunktam, noteikšanas pārtraukšanas dienā, kā arī to jauno klasifikāciju.

105D.   
  Uzņēmums pārrēķina salīdzinošos finanšu pārskatus, izmantojot jauno noteikšanu atbilstoši 105B. vai 105C. punktam, ja finanšu aktīva, finanšu saistību vai finanšu aktīvu grupas, finanšu saistību grupas vai gan finanšu aktīvu, gan finanšu saistību grupas, kas noteikti patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, gadījumā, šie posteņi vai grupas salīdzinošā perioda sākumā būtu atbilduši kritērijiem, kas noteikti 9. punkta b) apakšpunkta i) vai ii) daļā vai 11A. punktā, vai, ja tie iegādāti pēc salīdzinošā perioda sākuma, - sākotnējās atzīšanas dienā būtu atbilduši kritērijiem, kas noteikti 9. punkta b) apakšpunkta i) vai ii) daļā vai 11A. punktā.

Uzņēmums pārrēķina salīdzinošos finanšu pārskatus, izmantojot jauno noteikšanu atbilstoši 105B. vai 105C. punktam, ja finanšu aktīva, finanšu saistību vai finanšu aktīvu grupas, finanšu saistību grupas vai gan finanšu aktīvu, gan finanšu saistību grupas, kas noteikti patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, gadījumā, šie posteņi vai grupas salīdzinošā perioda sākumā būtu atbilduši kritērijiem, kas noteikti 9. punkta b) apakšpunkta i) vai ii) daļā vai 11A. punktā, vai, ja tie iegādāti pēc salīdzinošā perioda sākuma, - sākotnējās atzīšanas dienā būtu atbilduši kritērijiem, kas noteikti 9. punkta b) apakšpunkta i) vai ii) daļā vai 11A. punktā.

A pielikumā pievieno šādus AG4B–AG4K. punktus.

A pielikumā pievieno šādus AG4B–AG4K. punktus.

A pielikums

Piemērošanas norādījumi

DEFINĪCIJAS (8. un 9. punkts)

Noteikšana patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus

AG4B.   Šī standarta 9. punkts atļauj uzņēmumam finanšu aktīvu, finanšu saistību vai finanšu instrumentu (finanšu aktīvu, finanšu saistību vai to abu) grupu noteikt patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, ja šādā veidā nodrošina būtiskāku informāciju.

AG4C.   Uzņēmuma lēmums par finanšu aktīva vai finanšu saistību noteikšanu patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, ir līdzīgs grāmatvedības politikas izvēlei (tomēr, pretēji grāmatvedības politikas izvēlei, tas nav konsekventi jāpiemēro visiem līdzīgiem darījumiem). Ja uzņēmumam ir šāda izvēle, 8. SGS Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas 14. punkta b) apakšpunkts nosaka, ka izvēlētajai politikai jānodrošina, ka finanšu pārskati sniedz ticamu un būtiskāku informāciju par darījumu, citu darbību un apstākļu ietekmi uz uzņēmuma finanšu stāvokli, finanšu rezultātiem un naudas plūsmām. Ja finanšu instrumentus nosaka patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, 9. punkts nosaka divus kritērijus, kas apliecina būtiskākas informācijas nodrošināšanas prasības izpildi. Līdz ar to, izvēloties šādu noteikšanas veidu atbilstoši 9. punktam, uzņēmumam jāapliecina atbilstība vienam vai abiem kritērijiem.

9. punkta b) apakšpunkta i) daļa: šāda noteikšana novērš vai ievērojami samazina novērtēšanas vai atzīšanas neatbilstību, kas citādi rastos

AG4D.   Saskaņā ar 39. SGS finanšu aktīva vai finanšu saistību novērtēšanu un atzīto vērtības izmaiņu klasifikāciju nosaka posteņa klasifikācija un tas, vai postenis ir daļa no noteiktām riska ierobežošanas attiecībām. Šīs prasības var izraisīt novērtēšanas vai atzīšanas neatbilstību (to dažkārt sauc par “uzskaites neatbilstību”), ja, piemēram, nenosakot patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, finanšu aktīvs tiktu klasificēts kā pieejams pārdošanai (lielāko daļu patiesās vērtības izmaiņu atzīstot tieši pašu kapitālā) un saistības, ko uzņēmums uzskata par saistītām, tiktu novērtētas amortizētajās izmaksās (bez patiesās vērtības izmaiņu atzīšanas). Šajā gadījumā uzņēmums var uzskatīt, ka tā finanšu pārskati sniedz būtiskāku informāciju, ja gan attiecīgo aktīvu, gan saistības klasificētu patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus.

AG4E.   Turpmākajos piemēros norādīti gadījumi, kad šis nosacījums tiktu izpildīts. Uzņēmums vienmēr drīkst izmantot šo nosacījumu, lai finanšu aktīvus vai finanšu saistības noteiktu patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, tikai ja ir ievērots 9. punkta b) apakšpunkta i) daļas princips.

| a) | Uzņēmumam ir saistības, kuru naudas plūsmu atbilstoši līgumam nosaka to aktīvu rezultāti, kas citā gadījumā tiktu klasificēti kā pārdošanai paredzēti aktīvi. Piemēram, apdrošinātājam var būt saistības, kas ietver patstāvīgu dalības iezīmi, nosakot izmaksas atkarībā no iegūtās un/vai neiegūtās ieguldījumu atdeves par noteiktu apdrošinātāja aktīvu kopumu. Ja šo saistību novērtējums atspoguļo pašreizējās tirgus cenas, aktīvu klasificēšana patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, nozīmē, ka šo finanšu aktīvu patiesās vērtības izmaiņas peļņā vai zaudējumos atzīst tajā pašā periodā, kad atzīst attiecīgās izmaiņas saistību vērtībā; |
| --- | --- |

a)

Uzņēmumam ir saistības, kuru naudas plūsmu atbilstoši līgumam nosaka to aktīvu rezultāti, kas citā gadījumā tiktu klasificēti kā pārdošanai paredzēti aktīvi. Piemēram, apdrošinātājam var būt saistības, kas ietver patstāvīgu dalības iezīmi, nosakot izmaksas atkarībā no iegūtās un/vai neiegūtās ieguldījumu atdeves par noteiktu apdrošinātāja aktīvu kopumu. Ja šo saistību novērtējums atspoguļo pašreizējās tirgus cenas, aktīvu klasificēšana patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, nozīmē, ka šo finanšu aktīvu patiesās vērtības izmaiņas peļņā vai zaudējumos atzīst tajā pašā periodā, kad atzīst attiecīgās izmaiņas saistību vērtībā;

| b) | Uzņēmumam ir saistības, ko nosaka apdrošināšanas līgumi un kuru novērtējums ietver pašreizējo informāciju (tas ir atļauts saskaņā ar 4. SFPS Apdrošināšanas līgumi, 24. punktu), un finanšu aktīvi, ko tas uzskata par saistītiem un kas citā gadījumā tiktu klasificēti kā pieejami pārdošanai vai novērtēti amortizētajās izmaksās; |
| --- | --- |

b)

Uzņēmumam ir saistības, ko nosaka apdrošināšanas līgumi un kuru novērtējums ietver pašreizējo informāciju (tas ir atļauts saskaņā ar 4. SFPS Apdrošināšanas līgumi, 24. punktu), un finanšu aktīvi, ko tas uzskata par saistītiem un kas citā gadījumā tiktu klasificēti kā pieejami pārdošanai vai novērtēti amortizētajās izmaksās;

| c) | Uzņēmumam ir finanšu aktīvi, finanšu saistības vai gan finanšu aktīvi, gan finanšu saistības ar kopīgu risku, piemēram, procentu likmju risku, kas izraisa pretējas patiesās vērtības izmaiņas, kurām ir tendence kompensēt vienai otru. Tomēr tikai dažus finanšu instrumentus novērtētu patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus (proti, tie ir atvasinātie finanšu instrumenti vai klasificēti kā turēti tirdzniecības nolūkā). Iespējams arī, ka netiek izpildītas riska ierobežošanas uzskaites prasības, piemēram, jo netiek izpildītas efektivitātes prasības, kas noteiktas 88. punktā; |
| --- | --- |

c)

Uzņēmumam ir finanšu aktīvi, finanšu saistības vai gan finanšu aktīvi, gan finanšu saistības ar kopīgu risku, piemēram, procentu likmju risku, kas izraisa pretējas patiesās vērtības izmaiņas, kurām ir tendence kompensēt vienai otru. Tomēr tikai dažus finanšu instrumentus novērtētu patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus (proti, tie ir atvasinātie finanšu instrumenti vai klasificēti kā turēti tirdzniecības nolūkā). Iespējams arī, ka netiek izpildītas riska ierobežošanas uzskaites prasības, piemēram, jo netiek izpildītas efektivitātes prasības, kas noteiktas 88. punktā;

| d) | Uzņēmumam ir finanšu aktīvi, finanšu saistības vai gan finanšu aktīvi, gan finanšu saistības ar kopīgu risku, piemēram, procentu likmju risku, kas izraisa pretējas patiesās vērtības izmaiņas, kurām ir tendence kompensēt vienai otru, un uzņēmums neatbilst riska ierobežošanas uzskaites prasībām, jo neviens no instrumentiem nav atvasinātais finanšu instruments. Turklāt, neveicot riska ierobežošanas uzskaiti, rodas ievērojamas neatbilstības atzītajos guvumos un zaudējumos. Piemēram:






  i) | uzņēmums ir finansējis fiksētas likmes aktīvu portfeli, kas citos apstākļos tiktu klasificēti kā pieejami pārdošanai ar fiksētas likmes parādzīmēm, kuru patiesās vērtības izmaiņām ir savstarpējas kompensēšanas tendence. Gan aktīvu, gan parādzīmju uzskaite patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, novērš neatbilstību, kas rastos, novērtējot aktīvus patiesajā vērtībā, kuru izmaiņas uzrādītas pašu kapitālā, un novērtējot parādzīmes amortizētajās izmaksās, |
| --- | --- | --- |

d)

Uzņēmumam ir finanšu aktīvi, finanšu saistības vai gan finanšu aktīvi, gan finanšu saistības ar kopīgu risku, piemēram, procentu likmju risku, kas izraisa pretējas patiesās vērtības izmaiņas, kurām ir tendence kompensēt vienai otru, un uzņēmums neatbilst riska ierobežošanas uzskaites prasībām, jo neviens no instrumentiem nav atvasinātais finanšu instruments. Turklāt, neveicot riska ierobežošanas uzskaiti, rodas ievērojamas neatbilstības atzītajos guvumos un zaudējumos. Piemēram:

i)

uzņēmums ir finansējis fiksētas likmes aktīvu portfeli, kas citos apstākļos tiktu klasificēti kā pieejami pārdošanai ar fiksētas likmes parādzīmēm, kuru patiesās vērtības izmaiņām ir savstarpējas kompensēšanas tendence. Gan aktīvu, gan parādzīmju uzskaite patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, novērš neatbilstību, kas rastos, novērtējot aktīvus patiesajā vērtībā, kuru izmaiņas uzrādītas pašu kapitālā, un novērtējot parādzīmes amortizētajās izmaksās,

| ii) | uzņēmums ir finansējis noteiktu aizdevumu grupu, emitējot biržā tirgotas obligācijas, kuru patiesās vērtības izmaiņām ir savstarpējas kompensēšanas tendence. Ja uzņēmums turklāt regulāri pērk un pārdod obligācijas, bet reti vai vispār nekad nepērk vai nepārdod aizdevumus, aizdevumu un obligāciju uzskaite patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, novērš peļņas un zaudējumu atzīšanas laika neatbilstības, ko izraisītu to abu novērtēšana amortizētajās izmaksās un guvumu vai zaudējumu atzīšana katrā obligācijas atpirkšanas reizē. |
| --- | --- |

ii)

uzņēmums ir finansējis noteiktu aizdevumu grupu, emitējot biržā tirgotas obligācijas, kuru patiesās vērtības izmaiņām ir savstarpējas kompensēšanas tendence. Ja uzņēmums turklāt regulāri pērk un pārdod obligācijas, bet reti vai vispār nekad nepērk vai nepārdod aizdevumus, aizdevumu un obligāciju uzskaite patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, novērš peļņas un zaudējumu atzīšanas laika neatbilstības, ko izraisītu to abu novērtēšana amortizētajās izmaksās un guvumu vai zaudējumu atzīšana katrā obligācijas atpirkšanas reizē.

AG4F.   Iepriekšējā punktā norādītajos gadījumos, sākotnējā atzīšanā finanšu aktīvus un finanšu saistības nosakot patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, kas citādi tā nebūtu novērtēti, iespējams novērst vai ievērojami samazināt novērtēšanas vai atzīšanas neatbilstības un nodrošināt būtiskāku informāciju. Praksē uzņēmumam visi aktīvi un saistības, kas izraisa novērtēšanas vai atzīšanas neatbilstības, nav jāiegādājas vienlaikus. Ir atļauts pamatots kavējums, ja vien katru darījumu sākotnējā atzīšanā nosaka patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, un tajā laikā ir plānots veikt arī pārējos darījumus.

AG4G.   Nav pieļaujams noteikt tikai dažus finanšu aktīvus un finanšu saistības, kas izraisa neatbilstības, patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, ja šādā veidā netiek novērstas vai ievērojami samazinātas neatbilstības un tādējādi netiek iegūta būtiskāka informācija. Tomēr ir atļauts šādi noteikt tikai dažus no līdzīgiem finanšu aktīviem vai līdzīgām finanšu saistībām, ja tādējādi būtiski samazina neatbilstības (un, iespējams, samazinājums ir lielāks nekā izmantojot jebkuru citu atļauto noteikšanas veidu). Piemēram, ja uzņēmumam ir līdzīgas finanšu saistības, kuru summa ir 100 VV (1), un līdzīgas finanšu saistības, kuru summa ir 50 VV un kuras novērtētas pēc citas metodes. Šis uzņēmums var ievērojami samazināt novērtēšanas neatbilstības, sākotnējā atzīšanā visus aktīvus un tikai dažas no saistībām (piemēram, atsevišķas saistības, kuru kopsumma ir 45 VV) nosakot patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus. Tomēr, ņemot vērā, ka patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, atļauts noteikt tikai visu finanšu instrumentu, sniegtajā piemērā uzņēmumam šādi jānosaka viena vai vairākas saistības pilnībā. Tas nevar noteikt tikai vienu no kādas saistības sastāvdaļām (piemēram, vērtības izmaiņas, kas saistītas tikai ar vienu no riskiem, piemēram, izmaiņas standarta procentu likmē) vai vienu daļu (piemēram, noteiktus procentus) no kādas saistību vienības.

9. punkta b) apakšpunkta ii)daļa: finanšu aktīvu, finanšu saistību vai aktīvu un saistību grupu pārvalda un rezultātus izvērtē pēc patiesās vērtības atbilstoši dokumentētai riska vadības vai ieguldījumu stratēģijai

AG4H.   Uzņēmums var pārvaldīt un izvērtēt finanšu aktīvu, finanšu saistību vai finanšu aktīvu un finanšu saistību grupas rezultātus tā, lai šo grupu novērtējot patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, iegūtu būtiskāku informāciju. Šajā gadījumā galvenā uzmanība pievērsta veidam, kā uzņēmums pārvalda un izvērtē rezultātus nevis tā finanšu instrumentu pazīmēm.

AG4I.   Turpmākajos piemēros norādīti gadījumi, kad šis nosacījums tiktu izpildīts. Uzņēmums vienmēr drīkst izmantot šo nosacījumu, lai finanšu aktīvus vai finanšu saistības noteiktu patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, tikai ja ir ievērots 9. punkta b) apakšpunkta ii) daļas princips.

| a) | Uzņēmums ir riska kapitāla organizācija, kopējs fonds vai ieguldījumu fonds, vai līdzīga veida uzņēmums, kura darbības joma ir ieguldījumi finanšu aktīvos, lai gūtu atdevi no to procentu maksājumu vai dividenžu ienākumiem, vai no patiesās vērtības izmaiņām. 28. SGS Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos un 31. SGS Līdzdalība kopuzņēmumos pieļauj šādu ieguldījumu izslēgšanu no to darbības jomas, ja tie novērtēti patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus. Uzņēmums var izmantot to pašu grāmatvedības politiku citiem ieguldījumiem, kuru pārvaldību veic pēc kopējās atdeves metodes, bet pār kuriem tā ietekme ir nepietiekama, lai iekļautos 28. SGS vai 31. SGS darbības jomā; |
| --- | --- |

a)

Uzņēmums ir riska kapitāla organizācija, kopējs fonds vai ieguldījumu fonds, vai līdzīga veida uzņēmums, kura darbības joma ir ieguldījumi finanšu aktīvos, lai gūtu atdevi no to procentu maksājumu vai dividenžu ienākumiem, vai no patiesās vērtības izmaiņām. 28. SGS Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos un 31. SGS Līdzdalība kopuzņēmumos pieļauj šādu ieguldījumu izslēgšanu no to darbības jomas, ja tie novērtēti patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus. Uzņēmums var izmantot to pašu grāmatvedības politiku citiem ieguldījumiem, kuru pārvaldību veic pēc kopējās atdeves metodes, bet pār kuriem tā ietekme ir nepietiekama, lai iekļautos 28. SGS vai 31. SGS darbības jomā;

| b) | Uzņēmumam ir finanšu aktīvi un finanšu saistības ar vienu vai vairākiem kopējiem riskiem, kurus pārvalda un izvērtē pēc patiesās vērtības atbilstoši dokumentētai aktīvu un saistību pārvaldīšanas stratēģijai. Tāds, piemēram, būtu uzņēmums, kurš ir emitējis “strukturētus produktus”, kas satur vairākus iegultos atvasinātos finanšu instrumentus, un kurš attiecīgos riskus pārvalda pēc patiesās vērtības, izmantojot atvasināto un neatvasināto finanšu instrumentu kopumu. Līdzīgs piemērs būtu uzņēmums, kurš rada fiksētas procentu likmes aizdevumus un pārvalda attiecīgo standarta procentu likmju risku, izmantojot atvasināto un neatvasināto finanšu instrumentu kopumu; |
| --- | --- |

b)

Uzņēmumam ir finanšu aktīvi un finanšu saistības ar vienu vai vairākiem kopējiem riskiem, kurus pārvalda un izvērtē pēc patiesās vērtības atbilstoši dokumentētai aktīvu un saistību pārvaldīšanas stratēģijai. Tāds, piemēram, būtu uzņēmums, kurš ir emitējis “strukturētus produktus”, kas satur vairākus iegultos atvasinātos finanšu instrumentus, un kurš attiecīgos riskus pārvalda pēc patiesās vērtības, izmantojot atvasināto un neatvasināto finanšu instrumentu kopumu. Līdzīgs piemērs būtu uzņēmums, kurš rada fiksētas procentu likmes aizdevumus un pārvalda attiecīgo standarta procentu likmju risku, izmantojot atvasināto un neatvasināto finanšu instrumentu kopumu;

| c) | Uzņēmums ir apdrošinātājs – finanšu aktīvu portfeļa turētājs, kas pārvalda šo portfeli tā, lai iegūtu maksimālu kopējo atdevi (proti, procentus vai dividendes un patiesās vērtības izmaiņas), ar šo metodi veicot portfeļa rezultātu izvērtēšanu. Šo portfeli var izmantot, lai nodrošinātu specifiskas saistības, kapitālu vai abus. Ja portfeli izmanto kā nodrošinājumu specifiskām saistībām, attiecībā uz šiem aktīviem 9. punkta b) apakšpunkta ii) daļas nosacījumu var izpildīt neatkarīgi no tā, vai apdrošinātājs arī saistības pārvalda un izvērtē pēc patiesās vērtības. 9. punkta b) apakšpunkta ii) daļas nosacījumu var izpildīt, ja apdrošinātāja mērķis ir maksimāla aktīvu kopējā atdeve ilgākā laikā, pat, ja maksājumi, kurus veic dalībniekiem, ir atkarīgi no citiem faktoriem, piemēram, no īsākā laikā (piemēram, gada laikā) realizētiem guvumiem, vai tos nosaka pats apdrošinātājs. |
| --- | --- |

c)

Uzņēmums ir apdrošinātājs – finanšu aktīvu portfeļa turētājs, kas pārvalda šo portfeli tā, lai iegūtu maksimālu kopējo atdevi (proti, procentus vai dividendes un patiesās vērtības izmaiņas), ar šo metodi veicot portfeļa rezultātu izvērtēšanu. Šo portfeli var izmantot, lai nodrošinātu specifiskas saistības, kapitālu vai abus. Ja portfeli izmanto kā nodrošinājumu specifiskām saistībām, attiecībā uz šiem aktīviem 9. punkta b) apakšpunkta ii) daļas nosacījumu var izpildīt neatkarīgi no tā, vai apdrošinātājs arī saistības pārvalda un izvērtē pēc patiesās vērtības. 9. punkta b) apakšpunkta ii) daļas nosacījumu var izpildīt, ja apdrošinātāja mērķis ir maksimāla aktīvu kopējā atdeve ilgākā laikā, pat, ja maksājumi, kurus veic dalībniekiem, ir atkarīgi no citiem faktoriem, piemēram, no īsākā laikā (piemēram, gada laikā) realizētiem guvumiem, vai tos nosaka pats apdrošinātājs.

AG4J.   Kā norādīts iepriekš, šis nosacījums attiecas uz veidu, kā uzņēmums pārvalda un izvērtē attiecīgās finanšu instrumentu grupas rezultātus. Līdz ar to (atbilstoši prasībai par noteikšanu sākotnējā atzīšanā) uzņēmums, kas atbilstoši šim nosacījumam, finanšu instrumentus nosaka patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, šādi nosaka visus piemērotos finanšu instrumentus, kurus kopīgi pārvalda un izvērtē.

AG4K.   Uzņēmuma stratēģijas dokumentācijai nav jābūt izvērstai, taču tai pietiekamā apjomā jāapliecina atbilstība 9. punkta b) apakšpunkta ii) daļai. Šī dokumentācija nav nepieciešama katram atsevišķam postenim, to var veidot finanšu instrumentu portfeļiem. Piemēram, ja kādas struktūrvienības rezultātu pārvaldības sistēma, atbilstoši uzņēmuma vadības lēmumam, skaidri parāda, ka rezultātu izvērtēšanu veic pēc kopējās atdeves principa, nav nepieciešama papildu dokumentācija, kas apliecinātu atbilstību 9. punkta b) apakšpunkta ii) daļai.

Pēc AG33. punkta pievieno virsrakstu un šādu AG33A. un AG33B. punktu.

Instrumenti, kas satur iegultos atvasinātos finanšu instrumentus

AG33A.   Ja uzņēmums kļūst par hibrīda (saliktā) finanšu instrumentā iesaistīto pusi, kurā ir viens vai vairāki iegultie atvasinātie finanšu instrumenti, 11. punkts nosaka, ka uzņēmumam ir jāidentificē katrs šāds iegultais atvasinātais finanšu instruments, jāizvērtē, vai tas ir jānodala no galvenā līguma, un nodalāmie atvasinātie finanšu instrumenti sākotnējā atzīšanā un turpmāk jāvērtē patiesajā vērtībā. Šīs prasības var būt sarežģītākas un var radīt mazāk ticamu novērtējumu nekā gadījumā, ja finanšu instruments novērtēts patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus. Tāpēc šis standarts ļauj visu finanšu instrumentu noteikt patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus.

AG33B.   Šāda noteikšana ir atļauta neatkarīgi no tā, vai 11. punkts nosaka vai aizliedz iegulto atvasināto finanšu instrumentu nodalīšanu no galvenā līguma. Tomēr 11A. punkts nepieļauj hibrīda (saliktā) instrumenta noteikšanu patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, gadījumos, kas noteikti 11A. punkta a) un b) apakšpunktā, jo netiek samazināta sarežģītība vai uzlabota ticamība.

---

(1)  Šajā standartā naudas daudzums ir norādīts “valūtas vienībās” (VV).

1

Pielikums

Grozījumi citos standartos

Šajā pielikumā norādītos grozījumus piemēro ikgadējiem periodiem, sākot ar 2006. gada 1. janvāri vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums 39. SGS grozījumus piemēro agrākam periodam, tas šim agrākajam periodam piemēro arī šajā pielikumā norādītos grozījumus.

Grozījumi 32. SGS

Finanšu instrumenti: informācijas atklāšana un sniegšana

66. punktu groza šādi.

66.   Saskaņā ar 1. SGS uzņēmums atklāj informāciju par visām nozīmīgām grāmatvedības politikām, ieskaitot pieņemtos vispārīgos principus un metodi šo principu piemērošanai darījumiem, citiem notikumiem vai apstākļiem, kas rodas no uzņēmuma darbības. Attiecībā uz finanšu instrumentiem atklāšana ietver:

| a) | kritērijus, kuri piemēroti, nosakot, kad jāatzīst finanšu aktīvs vai finanšu saistības un kad tā atzīšana jāpārtrauc; |
| --- | --- |

a)

kritērijus, kuri piemēroti, nosakot, kad jāatzīst finanšu aktīvs vai finanšu saistības un kad tā atzīšana jāpārtrauc;

| b) | novērtēšanas principu, kas piemērots finanšu aktīviem un finanšu saistībām sākotnējās atzīšanas brīdī un pēc tam; |
| --- | --- |

b)

novērtēšanas principu, kas piemērots finanšu aktīviem un finanšu saistībām sākotnējās atzīšanas brīdī un pēc tam;

| c) | principu, pēc kura atzīti un novērtēti ienākumi un izdevumi, kas radušies no finanšu aktīviem un finanšu saistībām; un |
| --- | --- |

c)

principu, pēc kura atzīti un novērtēti ienākumi un izdevumi, kas radušies no finanšu aktīviem un finanšu saistībām; un

| d) | attiecībā uz finanšu aktīviem vai finanšu saistībām patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus:






  i) | kritērijus, kas izmantoti šādai finanšu aktīvu vai finanšu saistību noteikšanai sākotnējā atzīšanā; |
| --- | --- | --- |

d)

attiecībā uz finanšu aktīviem vai finanšu saistībām patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus:

i)

kritērijus, kas izmantoti šādai finanšu aktīvu vai finanšu saistību noteikšanai sākotnējā atzīšanā;

| ii) | norādi, kā uzņēmums izpildījis šādai noteikšanai izvirzītos nosacījumus 39. SGS 9., 11.A. vai 12. punktā. Instrumentiem, kas noteikti saskaņā ar 39. SGS 9. punkta b) apakšpunkta i) daļu, atklāšana ietver aprakstošu informāciju par apstākļiem, kas citādi izraisītu novērtēšanas vai atzīšanas neatbilstības. Instrumentiem, kas noteikti saskaņā ar 39. SGS 9. punkta b) apakšpunkta ii) daļu, atklāšana ietver aprakstošu informāciju par to, kā noteikšana patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, atbilst uzņēmuma dokumentētajai riska vadības vai ieguldījumu stratēģijai; |
| --- | --- |

ii)

norādi, kā uzņēmums izpildījis šādai noteikšanai izvirzītos nosacījumus 39. SGS 9., 11.A. vai 12. punktā. Instrumentiem, kas noteikti saskaņā ar 39. SGS 9. punkta b) apakšpunkta i) daļu, atklāšana ietver aprakstošu informāciju par apstākļiem, kas citādi izraisītu novērtēšanas vai atzīšanas neatbilstības. Instrumentiem, kas noteikti saskaņā ar 39. SGS 9. punkta b) apakšpunkta ii) daļu, atklāšana ietver aprakstošu informāciju par to, kā noteikšana patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, atbilst uzņēmuma dokumentētajai riska vadības vai ieguldījumu stratēģijai;

| iii) | uzņēmuma patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, noteikto finanšu aktīvu vai finanšu saistību veidu. |
| --- | --- |

iii)

uzņēmuma patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, noteikto finanšu aktīvu vai finanšu saistību veidu.

94. punktu groza šādi un g) līdz j) apakšpunktu izkārto kā j) līdz m) apakšpunktu.

94.   ...

Finanšu aktīvi un finanšu saistības patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus (skatīt arī AG40. punktu)

...

| e) | uzņēmums atklāj uzskaites vērtības:










  i) | finanšu aktīviem, kas klasificēti kā turēti tirdzniecības nolūkā; |
| --- | --- | --- |

e)

uzņēmums atklāj uzskaites vērtības:

i)

finanšu aktīviem, kas klasificēti kā turēti tirdzniecības nolūkā;

| ii) | finanšu saistībām, kas klasificētas kā turētas tirdzniecības nolūkā; |
| --- | --- |

ii)

finanšu saistībām, kas klasificētas kā turētas tirdzniecības nolūkā;

| iii) | finanšu aktīviem, ko pēc sākotnējās atzīšanas uzņēmums nosaka kā finanšu aktīvus patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus (proti, finanšu aktīvus, kas nav klasificēti kā turēti tirdzniecības nolūkā); |
| --- | --- |

iii)

finanšu aktīviem, ko pēc sākotnējās atzīšanas uzņēmums nosaka kā finanšu aktīvus patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus (proti, finanšu aktīvus, kas nav klasificēti kā turēti tirdzniecības nolūkā);

| iv) | finanšu saistībām, ko pēc sākotnējās atzīšanas uzņēmums nosaka kā finanšu saistības patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus (proti, finanšu saistības, kas nav klasificētas kā turētas tirdzniecības nolūkā); |
| --- | --- |

iv)

finanšu saistībām, ko pēc sākotnējās atzīšanas uzņēmums nosaka kā finanšu saistības patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus (proti, finanšu saistības, kas nav klasificētas kā turētas tirdzniecības nolūkā);

| f) | uzņēmums atsevišķi atklāj neto guvumus vai neto zaudējumus no finanšu aktīviem vai finanšu saistībām, ko uzņēmums noteicis patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus; |
| --- | --- |

f)

uzņēmums atsevišķi atklāj neto guvumus vai neto zaudējumus no finanšu aktīviem vai finanšu saistībām, ko uzņēmums noteicis patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus;

| g) | ja uzņēmums kādu aizdevumu vai debitoru parādu (vai aizdevumu vai debitoru parādu grupu) nosaka patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, tas atklāj:










  i) | aizņēmuma vai debitoru parāda (vai aizdevumu vai debitoru parādu grupas) maksimālo pakļautību kredītriskam (skatiet 76. punkta a) apakšpunktu) pārskata datumā; |
| --- | --- | --- |

g)

ja uzņēmums kādu aizdevumu vai debitoru parādu (vai aizdevumu vai debitoru parādu grupu) nosaka patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, tas atklāj:

i)

aizņēmuma vai debitoru parāda (vai aizdevumu vai debitoru parādu grupas) maksimālo pakļautību kredītriskam (skatiet 76. punkta a) apakšpunktu) pārskata datumā;

| ii) | apjomu, kādā saistītais kredīta atvasinātais finanšu instruments vai līdzīgs finanšu instruments kompensē šādu maksimālo pakļautību kredītriskam; |
| --- | --- |

ii)

apjomu, kādā saistītais kredīta atvasinātais finanšu instruments vai līdzīgs finanšu instruments kompensē šādu maksimālo pakļautību kredītriskam;

| iii) | attiecīgajā periodā notikušās un uzkrātās aizdevuma vai debitoru parāda (vai aizdevumu vai debitoru parādu grupas) patiesās vērtības izmaiņas, kas izskaidrojamas ar kredītriska izmaiņām, nosakot tās vai nu pēc patiesās vērtības izmaiņām, kas nav attiecināmas uz tirgus risku izraisošām tirgus apstākļu izmaiņām, vai, izmantojot alternatīvu metodi, kura precīzāk norāda patiesās vērtības izmaiņas, kas izskaidrojamas ar kredītriska izmaiņām; |
| --- | --- |

iii)

attiecīgajā periodā notikušās un uzkrātās aizdevuma vai debitoru parāda (vai aizdevumu vai debitoru parādu grupas) patiesās vērtības izmaiņas, kas izskaidrojamas ar kredītriska izmaiņām, nosakot tās vai nu pēc patiesās vērtības izmaiņām, kas nav attiecināmas uz tirgus risku izraisošām tirgus apstākļu izmaiņām, vai, izmantojot alternatīvu metodi, kura precīzāk norāda patiesās vērtības izmaiņas, kas izskaidrojamas ar kredītriska izmaiņām;

| iv) | jebkura saistīta kredīta atvasinātā finanšu instrumenta vai līdzīga instrumenta patiesās vērtības izmaiņas, kas radušās attiecīgajā periodā un uzkrātas kopš aizdevuma vai debitoru parāda noteikšanas; |
| --- | --- |

iv)

jebkura saistīta kredīta atvasinātā finanšu instrumenta vai līdzīga instrumenta patiesās vērtības izmaiņas, kas radušās attiecīgajā periodā un uzkrātas kopš aizdevuma vai debitoru parāda noteikšanas;

| h) | ja uzņēmums kādas finanšu saistības ir noteicis patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, tas atklāj:










  i) | attiecīgajā periodā notikušās un uzkrātās finanšu saistību patiesās vērtības izmaiņas, kas izskaidrojamas ar kredītriska nosakot tās vai nu pēc patiesās vērtības izmaiņām, kas nav attiecināmas uz tirgus risku izraisošām tirgus apstākļu izmaiņām (skatiet AG40. punktu), vai, izmantojot alternatīvu metodi, kura precīzāk norāda patiesās vērtības izmaiņas, kas izskaidrojamas ar kredītriska izmaiņām; |
| --- | --- | --- |

h)

ja uzņēmums kādas finanšu saistības ir noteicis patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, tas atklāj:

i)

attiecīgajā periodā notikušās un uzkrātās finanšu saistību patiesās vērtības izmaiņas, kas izskaidrojamas ar kredītriska nosakot tās vai nu pēc patiesās vērtības izmaiņām, kas nav attiecināmas uz tirgus risku izraisošām tirgus apstākļu izmaiņām (skatiet AG40. punktu), vai, izmantojot alternatīvu metodi, kura precīzāk norāda patiesās vērtības izmaiņas, kas izskaidrojamas ar kredītriska izmaiņām;

| ii) | starpību starp finanšu saistību uzskaites vērtību un summu, kas, saskaņā ar līgumu, uzņēmumam būtu jāmaksā pienākuma turētājam termiņa beigās; |
| --- | --- |

ii)

starpību starp finanšu saistību uzskaites vērtību un summu, kas, saskaņā ar līgumu, uzņēmumam būtu jāmaksā pienākuma turētājam termiņa beigās;

| i) | uzņēmums atklāj:










  i) | metodes, kuras izmanto, lai izpildītu g) apakšpunkta iii) daļā un h) apakšpunkta i) daļā noteiktās prasības; |
| --- | --- | --- |

i)

uzņēmums atklāj:

i)

metodes, kuras izmanto, lai izpildītu g) apakšpunkta iii) daļā un h) apakšpunkta i) daļā noteiktās prasības;

| ii) | ja uzņēmums uzskata, ka informācija, kas atklāta, lai izpildītu g) apakšpunkta iii) daļā un h) apakšpunkta i) daļā noteiktās prasības, neprecīzi parāda attiecīgā finanšu aktīva vai finanšu saistību patiesās vērtības izmaiņas, kas izskaidrojamas ar kredītriska izmaiņām, – šāda secinājuma iemeslus un faktorus, ko uzņēmums uzskata par būtiskiem. |
| --- | --- |

ii)

ja uzņēmums uzskata, ka informācija, kas atklāta, lai izpildītu g) apakšpunkta iii) daļā un h) apakšpunkta i) daļā noteiktās prasības, neprecīzi parāda attiecīgā finanšu aktīva vai finanšu saistību patiesās vērtības izmaiņas, kas izskaidrojamas ar kredītriska izmaiņām, – šāda secinājuma iemeslus un faktorus, ko uzņēmums uzskata par būtiskiem.

...

AG40. punktu groza šādi.

AG40.   Ja uzņēmums kādas finanšu saistības, aizdevumu vai debitoru parādu (vai aizdevumu vai debitoru parādu grupu) nosaka patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, tas atklāj attiecīgā finanšu instrumenta patiesās vērtības izmaiņu apjomu, kas izskaidrojams ar kredītriska izmaiņām. Ja kāda alternatīva metode nenodrošina precīzāku informāciju par šo apjomu, uzņēmums to nosaka pēc finanšu instrumenta patiesās vērtības izmaiņu apjoma, kas nav attiecināms uz tirgus risku izraisošām tirgus apstākļu izmaiņām. Tirgus risku izraisošās tirgus apstākļu izmaiņas ietver standarta procentu likmes, preces cenas, valūtas kursa vai cenu, vai likmju indeksa izmaiņas. Attiecībā uz līgumiem ar piesaistes fondam pazīmi, tirgus apstākļu izmaiņas ietver iekšējā vai ārēja ieguldījumu fonda rezultātu izmaiņas. Ja vienīgās būtiskās kādu finanšu saistību tirgus apstākļu izmaiņas ir novērojamās (standarta) procentu likmes izmaiņas, šo izmaiņu apjomu var noteikt šādā veidā:

| a) | pirmkārt, uzņēmums aprēķina saistību iekšējo atdeves likmi perioda sākumā, izmantojot saistību novēroto tirgus cenu un saistību līgumā paredzētās naudas plūsmas šā perioda sākumā; Tas atskaita no šīs atdeves likmes novēroto (standarta) procentu likmi perioda sākumā, lai iegūtu konkrētajam instrumentam specifiskās iekšējās atdeves likmes sastāvdaļu; |
| --- | --- |

a)

pirmkārt, uzņēmums aprēķina saistību iekšējo atdeves likmi perioda sākumā, izmantojot saistību novēroto tirgus cenu un saistību līgumā paredzētās naudas plūsmas šā perioda sākumā; Tas atskaita no šīs atdeves likmes novēroto (standarta) procentu likmi perioda sākumā, lai iegūtu konkrētajam instrumentam specifiskās iekšējās atdeves likmes sastāvdaļu;

| b) | pēc tam uzņēmums aprēķina tagadnes vērtību naudas plūsmām, kas attiecas uz finanšu saistībām, izmantojot šīs saistības naudas plūsmas perioda sākumā un diskonta likmi, kas vienāda ar novērotās (standarta) procentu likmes perioda beigās un konkrētajam instrumentam specifiskās iekšējās atdeves likmes sastāvdaļas perioda sākumā, atbilstoši a) apakšpunktam, summu; |
| --- | --- |

b)

pēc tam uzņēmums aprēķina tagadnes vērtību naudas plūsmām, kas attiecas uz finanšu saistībām, izmantojot šīs saistības naudas plūsmas perioda sākumā un diskonta likmi, kas vienāda ar novērotās (standarta) procentu likmes perioda beigās un konkrētajam instrumentam specifiskās iekšējās atdeves likmes sastāvdaļas perioda sākumā, atbilstoši a) apakšpunktam, summu;

| c) | summa, kas noteikta b) apakšpunktā, pēc tam precizēta par naudu, kas perioda laikā maksāta vai saņemta par saistībām, un par patiesās vērtības pieaugumu, kas rodas, jo līgumā noteiktās naudas plūsmas ir par vienu periodu tuvāk to maksāšanas termiņam; |
| --- | --- |

c)

summa, kas noteikta b) apakšpunktā, pēc tam precizēta par naudu, kas perioda laikā maksāta vai saņemta par saistībām, un par patiesās vērtības pieaugumu, kas rodas, jo līgumā noteiktās naudas plūsmas ir par vienu periodu tuvāk to maksāšanas termiņam;

| d) | starpība starp saistību novēroto tirgus cenu perioda beigās un summu, kas noteikta c) apakšpunktā, ir patiesās vērtības izmaiņas, kas neattiecas uz novērotās (standarta) procentu likmes izmaiņām. Šī ir atklājamā summa. |
| --- | --- |

d)

starpība starp saistību novēroto tirgus cenu perioda beigās un summu, kas noteikta c) apakšpunktā, ir patiesās vērtības izmaiņas, kas neattiecas uz novērotās (standarta) procentu likmes izmaiņām. Šī ir atklājamā summa.

Iepriekšējā piemērā pieņemts, ka patiesās vērtības izmaiņas, kuras neizraisa finanšu instrumenta kredītriska izmaiņas vai procentu likmju izmaiņas, nav nozīmīgas. Ja iepriekšējā piemērā finanšu instruments saturētu iegultu atvasināto finanšu instrumentu, iegultā atvasinātā finanšu instrumenta patiesās vērtības izmaiņas izslēgtu no summas, kas noteikta 94. punkta h) apakšpunkta i) daļā.

Grozījumi 1. SFPS

Starptautisko finanšu pārskatu standartu pirmā pieņemšana

25A. un 43A. punkts grozīts šādā redakcijā.

Iepriekš atzītu finanšu instrumentu noteikšana

25A.   39. SGS Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana ļauj finanšu aktīvu sākotnējā atzīšanā noteikt kā pieejamu pārdošanai vai finanšu instrumentu (ja izpilda noteiktus kritērijus) noteikt kā finanšu aktīvu vai finanšu saistības patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus. Neatkarīgi no šīs prasības, tās izņēmumus piemēro šādos gadījumos:

| a) | jebkuram uzņēmumam ir atļauts noteikt instrumentu kā pieejamu pārdošanai dienā, kad veic pāreju uz SFPS; |
| --- | --- |

a)

jebkuram uzņēmumam ir atļauts noteikt instrumentu kā pieejamu pārdošanai dienā, kad veic pāreju uz SFPS;

| b) | uzņēmums, kas iesniedz pirmos atbilstoši SFPS sagatavotos finanšu pārskatus par gada periodu, kas sākas 2006. gada 1. septembrī vai pēc šī datuma – šādam uzņēmumam ir atļauts dienā, kad veic pāreju uz SFPS, jebkuru finanšu aktīvu vai finanšu saistības noteikt patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, ja šis aktīvs vai saistības attiecīgajā dienā atbilst kritērijiem, kas noteikti 39. SGS 9. punkta b) apakšpunkta i) vai ii) daļā vai 11A. punktā; |
| --- | --- |

b)

uzņēmums, kas iesniedz pirmos atbilstoši SFPS sagatavotos finanšu pārskatus par gada periodu, kas sākas 2006. gada 1. septembrī vai pēc šī datuma – šādam uzņēmumam ir atļauts dienā, kad veic pāreju uz SFPS, jebkuru finanšu aktīvu vai finanšu saistības noteikt patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, ja šis aktīvs vai saistības attiecīgajā dienā atbilst kritērijiem, kas noteikti 39. SGS 9. punkta b) apakšpunkta i) vai ii) daļā vai 11A. punktā;

| c) | uzņēmums, kas iesniedz pirmos atbilstoši SFPS sagatavotos finanšu pārskatus par gada periodu, kas sākas 2006. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma, bet pirms 2006. gada 1. septembra – šādam uzņēmumam ir atļauts dienā, kad veic pāreju uz SFPS, jebkuru finanšu aktīvu vai finanšu saistības noteikt patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, ja šis aktīvs vai saistības attiecīgajā dienā atbilst kritērijiem, kas noteikti 39. SGS 9. punkta b) apakšpunkta i) vai ii) daļā vai 11A. punktā. Ja pāreju uz SFPS veic pirms 2005. gada 1. septembra, šāda noteikšana nav jāveic līdz 2005. gada 1. septembrim, un tajā atļauts ietvert arī finanšu aktīvus un finanšu saistības, kas atzīti laikā starp pāreju uz SFPS, un 2005. gada 1. septembri; |
| --- | --- |

c)

uzņēmums, kas iesniedz pirmos atbilstoši SFPS sagatavotos finanšu pārskatus par gada periodu, kas sākas 2006. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma, bet pirms 2006. gada 1. septembra – šādam uzņēmumam ir atļauts dienā, kad veic pāreju uz SFPS, jebkuru finanšu aktīvu vai finanšu saistības noteikt patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, ja šis aktīvs vai saistības attiecīgajā dienā atbilst kritērijiem, kas noteikti 39. SGS 9. punkta b) apakšpunkta i) vai ii) daļā vai 11A. punktā. Ja pāreju uz SFPS veic pirms 2005. gada 1. septembra, šāda noteikšana nav jāveic līdz 2005. gada 1. septembrim, un tajā atļauts ietvert arī finanšu aktīvus un finanšu saistības, kas atzīti laikā starp pāreju uz SFPS, un 2005. gada 1. septembri;

| d) | uzņēmums, kas iesniedz pirmos atbilstoši SFPS sagatavotos finanšu pārskatus par gada periodu, kas sākas pirms 2006. gada 1. janvāra, un ievēro 39. SGS 11A., 48A., AG4B.–AG4K., AG33A. un AG33B punktu, kā arī 2005. gadā veiktos grozījumus 9., 12. un 13. punktā – šādam uzņēmumam pirmā atbilstoši SFPS veiktā pārskata perioda sākumā ir atļauts noteikt patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, jebkuru finanšu aktīvu vai finanšu saistības, kas attiecīgajā dienā atbilst šādai noteikšanai saskaņā ar jaunajiem un grozītajiem standarta punktiem. Ja uzņēmuma pirmais saskaņā ar SFPS veiktais pārskata periods sākas pirms 2005. gada 1. septembra, šāda noteikšana nav jāveic līdz 2005. gada 1. septembrim, un tajā atļauts ietvert arī finanšu aktīvus un finanšu saistības, kas atzīti laikā starp šī perioda sākumu un 2005. gada 1. septembri. Ja uzņēmums pārrēķina atbilstoši 39. SGS sagatavoto salīdzinošo informāciju, tas pārrēķina šo informāciju arī finanšu aktīviem, finanšu saistībām, vai finanšu aktīvu, finanšu saistību vai finanšu aktīvu un finanšu saistību grupai, kas noteikta pirmā atbilstoši SFPS veiktā pārskata perioda sākumā. Šādu salīdzinošās informācijas pārrēķinu veic tikai tad, ja noteiktie posteņi vai grupas dienā, kad veica pāreju uz SFPS, būtu izpildījuši šādas noteikšanas kritērijus atbilstoši 39. SGS 9. punkta b) apakšpunkta i) vai ii) daļā vai 11A. punktam, bet attiecībā uz posteņiem vai grupām, kas iegādāti pēc pārejas uz SFPS, ja tie būtu izpildījuši 9. punkta b) apakšpunkta i) vai ii) daļā vai 11A. punktā noteiktos kritērijus sākotnējās atzīšanas dienā; |
| --- | --- |

d)

uzņēmums, kas iesniedz pirmos atbilstoši SFPS sagatavotos finanšu pārskatus par gada periodu, kas sākas pirms 2006. gada 1. janvāra, un ievēro 39. SGS 11A., 48A., AG4B.–AG4K., AG33A. un AG33B punktu, kā arī 2005. gadā veiktos grozījumus 9., 12. un 13. punktā – šādam uzņēmumam pirmā atbilstoši SFPS veiktā pārskata perioda sākumā ir atļauts noteikt patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, jebkuru finanšu aktīvu vai finanšu saistības, kas attiecīgajā dienā atbilst šādai noteikšanai saskaņā ar jaunajiem un grozītajiem standarta punktiem. Ja uzņēmuma pirmais saskaņā ar SFPS veiktais pārskata periods sākas pirms 2005. gada 1. septembra, šāda noteikšana nav jāveic līdz 2005. gada 1. septembrim, un tajā atļauts ietvert arī finanšu aktīvus un finanšu saistības, kas atzīti laikā starp šī perioda sākumu un 2005. gada 1. septembri. Ja uzņēmums pārrēķina atbilstoši 39. SGS sagatavoto salīdzinošo informāciju, tas pārrēķina šo informāciju arī finanšu aktīviem, finanšu saistībām, vai finanšu aktīvu, finanšu saistību vai finanšu aktīvu un finanšu saistību grupai, kas noteikta pirmā atbilstoši SFPS veiktā pārskata perioda sākumā. Šādu salīdzinošās informācijas pārrēķinu veic tikai tad, ja noteiktie posteņi vai grupas dienā, kad veica pāreju uz SFPS, būtu izpildījuši šādas noteikšanas kritērijus atbilstoši 39. SGS 9. punkta b) apakšpunkta i) vai ii) daļā vai 11A. punktam, bet attiecībā uz posteņiem vai grupām, kas iegādāti pēc pārejas uz SFPS, ja tie būtu izpildījuši 9. punkta b) apakšpunkta i) vai ii) daļā vai 11A. punktā noteiktos kritērijus sākotnējās atzīšanas dienā;

| e) | uzņēmumu, kas iesniedz pirmos atbilstoši SFPS sagatavotos finanšu pārskatus par gada periodu, kas sākas pirms 2006. gada 1. septembra – nepārkāpjot 39. SGS 91. punkta noteikumus, jebkurus finanšu aktīvus un finanšu saistības, ko šis uzņēmums noteicis patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, atbilstoši iepriekš norādītajam c) vai d) apakšpunktam, un kas iepriekš noteikti kā pret risku nodrošināti posteņi patiesās vērtības riska ierobežošanas uzskaites attiecībās, pārtrauc noteikt šajās attiecībās vienlaikus ar noteikšanu patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus. |
| --- | --- |

e)

uzņēmumu, kas iesniedz pirmos atbilstoši SFPS sagatavotos finanšu pārskatus par gada periodu, kas sākas pirms 2006. gada 1. septembra – nepārkāpjot 39. SGS 91. punkta noteikumus, jebkurus finanšu aktīvus un finanšu saistības, ko šis uzņēmums noteicis patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, atbilstoši iepriekš norādītajam c) vai d) apakšpunktam, un kas iepriekš noteikti kā pret risku nodrošināti posteņi patiesās vērtības riska ierobežošanas uzskaites attiecībās, pārtrauc noteikt šajās attiecībās vienlaikus ar noteikšanu patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus.

Finanšu aktīvu vai finanšu saistību noteikšana

43A.   Uzņēmumam atļauts noteikt iepriekš atzītu finanšu aktīvu vai finanšu saistības kā finanšu aktīvu vai finanšu saistību patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus, vai kā pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu, saskaņā ar 25A. punktu. Uzņēmums atklāj katrā kategorijā noteikto finanšu aktīvu vai finanšu saistību patiesās vērtības to noteikšanas dienā, klasifikāciju un uzskaites vērtību iepriekšējos finanšu pārskatos.

---

| 16.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 299/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 299/58

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1865/2005

(2005. gada 15. novembris),

ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē, kuru piemēro no 2005. gada 16. novembra

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003, ar ko izveido labības tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96, ar ko izstrādā Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumus attiecībā uz ievedmuitas nodokli labības nozarē (2), un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. pantā paredzēts, ka, ievedot minētās Regulas 1. pantā uzskaitītos produktus, tiek iekasētas kopējā muitas tarifa nodevu likmes. Taču šā panta 2. punktā minētajiem produktiem ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šiem produktiem, tos ievedot, palielinot to par 55 % un atskaitot CIF importa cenu, kas piemērojama attiecīgajai kravai. Taču šī nodeva nedrīkst pārsniegt muitas tarifa nodevu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. pantā paredzēts, ka, ievedot minētās Regulas 1. pantā uzskaitītos produktus, tiek iekasētas kopējā muitas tarifa nodevu likmes. Taču šā panta 2. punktā minētajiem produktiem ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šiem produktiem, tos ievedot, palielinot to par 55 % un atskaitot CIF importa cenu, kas piemērojama attiecīgajai kravai. Taču šī nodeva nedrīkst pārsniegt muitas tarifa nodevu likmi.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 3. punktu CIF importēšanas cenas aprēķina, par pamatu ņemot attiecīgā produkta raksturīgās cenas pasaules tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 3. punktu CIF importēšanas cenas aprēķina, par pamatu ņemot attiecīgā produkta raksturīgās cenas pasaules tirgū.

| (3) | Regulā (EK) Nr. 1249/96 ir sīki izstrādāti noteikumi, lai piemērotu Regulu (EK) Nr. 1784/2003 attiecībā uz ievedmuitas nodokli labības nozarē. |
| --- | --- |

(3)

Regulā (EK) Nr. 1249/96 ir sīki izstrādāti noteikumi, lai piemērotu Regulu (EK) Nr. 1784/2003 attiecībā uz ievedmuitas nodokli labības nozarē.

| (4) | Ievedmuitas nodokli piemēro, kamēr nosaka jaunu nodokli un tas stājas spēkā. |
| --- | --- |

(4)

Ievedmuitas nodokli piemēro, kamēr nosaka jaunu nodokli un tas stājas spēkā.

| (5) | Lai nodrošinātu ievedmuitas režīma normālu funkcionēšanu, ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai jāņem reprezentatīvā tirgus likmes, kas konstatētas atsauces perioda laikā. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu ievedmuitas režīma normālu funkcionēšanu, ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai jāņem reprezentatīvā tirgus likmes, kas konstatētas atsauces perioda laikā.

| (6) | Piemērojot Regulu (EK) Nr. 1249/96, jānosaka ievedmuitas nodoklis saskaņā ar šās Regulas pielikumu, |
| --- | --- |

(6)

Piemērojot Regulu (EK) Nr. 1249/96, jānosaka ievedmuitas nodoklis saskaņā ar šās Regulas pielikumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā minētie labības nozares ievedmuitas nodokļi ir noteikti šās Regulas I pielikumā, pamatojoties uz II pielikumā minēto informāciju.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 16. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. novembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1110/2003 (OV L 158, 27.6.2003., 12. lpp.).

2

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā minēto produktu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2005. gada 16. novembra

| KN kods | Preču nosaukums | Ievedmuita (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Augstas kvalitātes cietie kvieši | 0,00 |
| vidējas kvalitātes | 0,00 |
| zemas kvalitātes | 0,00 |
| 1001 90 91 | Parastas kviešu sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Parasti augstas kvalitātes kvieši, izņemot sēklu | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rudzi | 34,38 |
| 1005 10 90 | Kukurūzas sēklas, izņemot hibrīdu | 54,07 |
| 1005 90 00 | Kukurūza, izņemot sēklas (2) | 54,07 |
| 1007 00 90 | Graudu sorgo, izņemot hibrīdu sēšanai | 34,38 |

KN kods

Preču nosaukums

Ievedmuita (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Augstas kvalitātes cietie kvieši

0,00

vidējas kvalitātes

0,00

zemas kvalitātes

0,00

1001 90 91

Parastas kviešu sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Parasti augstas kvalitātes kvieši, izņemot sēklu

0,00

1002 00 00

Rudzi

34,38

1005 10 90

Kukurūzas sēklas, izņemot hibrīdu

54,07

1005 90 00

Kukurūza, izņemot sēklas (2)

54,07

1007 00 90

Graudu sorgo, izņemot hibrīdu sēšanai

34,38

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu (Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkts), importētājs var saņemt nodevu samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūrā, vai |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūrā, vai

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Īrijā, Apvienotajā Karalistē, Dānijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Īrijā, Apvienotajā Karalistē, Dānijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs saņem vienotas likmes samazinājumu 24 EUR/t, ja tiek pildīti nosacījumi, kas izstrādāti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā.

---

II PIELIKUMS

Muitas nodokļu aprēķināšanas elementi

laika posmam no 2.11.2005–14.11.2005

| 1) | Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:











  Biržas kotējumi | Mineapole | Čikāga | Mineapole | Mineapole | Mineapole | Mineapole |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkti (% proteīnu 12 % mitrumā) | HRS2 | YC3 | HAD2 | vidējā kvalitāte (1) | zema kvalitāte (2) | ASV mieži 2 |
| Kotējums (EUR/t) | 129,74 (3) | 65,05 | 178,74 | 168,74 | 148,74 | 93,90 |
| Subsīdija par Persijas līča reģionu (EUR/t) | — | 17,48 | — | | | — |
| Subsīdija par Lielo Ezeru reģionu (EUR/t) | 35,89 | — | — | | | — |

1)

Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:

Biržas kotējumi

Mineapole

Čikāga

Mineapole

Mineapole

Mineapole

Mineapole

Produkti (% proteīnu 12 % mitrumā)

HRS2

YC3

HAD2

vidējā kvalitāte (1)

zema kvalitāte (2)

ASV mieži 2

Kotējums (EUR/t)

129,74 (3)

65,05

178,74

168,74

148,74

93,90

Subsīdija par Persijas līča reģionu (EUR/t)

—

17,48

—

—

Subsīdija par Lielo Ezeru reģionu (EUR/t)

35,89

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:
  Frakts/izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama 21,14 EUR/t; Lielo Ezeru reģions–Roterdama 29,45 EUR/t. |
| --- | --- |

2)

Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:

Frakts/izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama 21,14 EUR/t; Lielo Ezeru reģions–Roterdama 29,45 EUR/t.

| 3) | Subsīdijas Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3)

Subsīdijas Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Atskaitījums 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 1. punkts)

(2)  Atskaitījums 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 3. pants)

(3)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts)

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 16.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 299/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 299/61

---

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 20. septembris)

par nolīguma parakstīšanu Kopienas vārdā starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās

(2005/790/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 61. panta c) punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju Eiropas Savienības un Eiropas Kopienas dibināšanas līguma pielikumā Dānijai nav saistoši ne noteikumi Padomes Regulā (EK) Nr. 44/2001 (2000. gada 22. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (1), ne to piemērošana. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju Eiropas Savienības un Eiropas Kopienas dibināšanas līguma pielikumā Dānijai nav saistoši ne noteikumi Padomes Regulā (EK) Nr. 44/2001 (2000. gada 22. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (1), ne to piemērošana.

| (2) | Ar 2003. gada 8. maija lēmumu Padome pilnvaroja Komisiju apspriesties par Eiropas Kopienas un Dānijas Karalistes nolīgumu, ar ko uz Dāniju attiecina iepriekš minētās regulas noteikumus. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2003. gada 8. maija lēmumu Padome pilnvaroja Komisiju apspriesties par Eiropas Kopienas un Dānijas Karalistes nolīgumu, ar ko uz Dāniju attiecina iepriekš minētās regulas noteikumus.

| (3) | Komisija Kopienas vārdā ir apspriedusi šādu nolīgumu ar Dānijas Karalisti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija Kopienas vārdā ir apspriedusi šādu nolīgumu ar Dānijas Karalisti.

| (4) | Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju Līguma par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līguma pielikumā Apvienotā Karaliste un Īrija piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju Līguma par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līguma pielikumā Apvienotā Karaliste un Īrija piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

| (5) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu iepriekš minētajā Protokolā par Dānijas nostāju, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un tai nav saistoša tā piemērošana. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu iepriekš minētajā Protokolā par Dānijas nostāju, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un tai nav saistoša tā piemērošana.

| (6) | Nolīgums, kas parafēts 2005. gada 17. janvārī, būtu jāparaksta, |
| --- | --- |

(6)

Nolīgums, kas parafēts 2005. gada 17. janvārī, būtu jāparaksta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta nolīguma parakstīšana starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās, ņemot vērā Padomes lēmumu par minētā nolīguma noslēgšanu.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu(-as), kam ir tiesības Kopienas vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

Briselē, 2005. gada 20. septembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

M. BECKETT

---

(1)  OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2245/2004 (OV L 381, 28.12.2004., 10. lpp.).

1

---

NOLĪGUMS

starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās

EIROPAS KOPIENA, turpmāk – “Kopiena”,

no vienas puses, un

DĀNIJAS KARALISTE, turpmāk – “Dānija”,

no otras puses,

VĒLOTIES vienādot noteikumus par piekritības strīdu civillietās un komerclietās un vienkāršot formalitātes, lai paātrinātu un vienkāršotu spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās Kopienā,

TĀ KĀ dalībvalstis, rīkojoties saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 293. panta ceturto ievilkumu, 1968. gada 27. septembrī noslēdza Briseles Konvenciju par jurisdikciju un spriedumu izpildi civillietās un komerclietās (1) (“Briseles konvencija”), kas grozīta ar konvencijām par jauno dalībvalstu pievienošanos minētajai Konvencijai. Dalībvalstis un EBTA valstis 1988. gada 16. septembrī noslēdza Konvenciju par jurisdikciju un spriedumu izpildi civillietās un komerclietās (2) (“Lugāno konvencija”), kas ir paralēla konvencija 1968. gada Briseles Konvencijai,

TĀ KĀ Padomes Regulas (EK) Nr. 44/2001 (2000. gada 22. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (3) (“Briseles I regula”) saturs pamatā ir pārņemts no Briseles Konvencijas,

ATSAUCOTIES uz Līguma par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līguma pielikumā iekļauto protokolu par Dānijas nostāju (“Protokols par Dānijas nostāju”), kurā noteikts, ka Briseles I regula nav ne saistoša, ne piemērojama Dānijā,

UZSVEROT, ka ir jārisina neapmierinošā juridiskā situācija, kuras cēlonis ir atšķirības piemērojamajos tiesību aktos par jurisdikciju, spriedumu atzīšanu un izpildi Kopienā,

VĒLOTIES, lai Briseles I regulas noteikumi, to turpmāki grozījumi un ar to saistītie īstenošanas pasākumi, uz kuriem attiecas starptautiskie tiesību akti, attiektos uz attiecībām starp Kopienu un tās dalībvalsti Dāniju, kurai ir īpaša nostāja pret Eiropas Kopienas dibināšanas līguma IV sadaļu,

UZSVEROT, ka jāsaglabā nepārtrauktība starp Briseles Konvenciju un Nolīgumu un ka attiecībā uz Nolīgumu jāpiemēro arī tādi paši pārejas noteikumi kā Briseles I regulā. Tāpat nepārtrauktība jāpiemēro attiecībā uz to, kā Eiropas Kopienu Tiesa interpretē Briseles Konvenciju un 1971. gada Protokolu (4), kas jāturpina piemērot arī attiecībā uz lietām, kas, Nolīgumam stājoties spēkā, vēl nav izlemtas,

UZSVEROT, ka Briseles Konvenciju joprojām piemēro arī attiecībā uz to dalībvalstu teritorijām, kas atrodas teritorijā, uz kuru attiecas minētā konvencija un uz kuru neattiecas Nolīgums,

UZSVEROT, cik svarīga ir pareiza koordinācija starp Kopienu un Dāniju attiecībā uz sarunām par starptautiskajiem nolīgumiem, kas var ietekmēt vai mainīt Briseles I regulas darbības jomu, un šādu nolīgumu noslēgšanu,

UZSVEROT, ka Dānijai jācenšas pievienoties starptautiskajiem nolīgumiem, ko noslēgusi Kopiena, ja Dānijas dalība šādos nolīgumos ir svarīga Briseles I regulas un Nolīguma saskaņotai piemērošanai,

PAZIŅOJOT, ka Eiropas Kopienu Tiesas kompetencē jābūt Nolīguma, Briseles I regulas noteikumu un visu Nolīgumam piederīgo Kopienas īstenošanas pasākumu vienveidīgas piemērošanas un interpretācijas nodrošināšanai,

ATSAUCOTIES uz kompetenci, kas Eiropas Kopienu Tiesai piešķirta saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 68. panta 1. punktu, pieņemt nolēmumus par prejudiciāliem jautājumiem, kas saistīti ar to aktu spēkā esamību un interpretāciju, kurus, pamatojoties uz Līguma IV sadaļu, pieņēmušas Kopienas iestādes, arī par Nolīguma spēkā esamību un interpretāciju, un uz apstākli, ka saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju šis noteikums nav saistošs un nav piemērojams Dānijā,

ŅEMOT VĒRĀ, ka Eiropas Kopienu Tiesai ar tādiem pašiem nosacījumiem vajadzīga kompetence pieņemt prejudiciālus nolēmumus par jautājumiem, kas saistīti ar Nolīguma spēka esamību un interpretāciju un ko iesniegusi Dānijas tiesa vai tribunāls, un ka Dānijas tiesas un tribunāli tādēļ iesniedz lūgumu pieņemt prejudiciālus nolēmumus ar tādiem pašiem nosacījumiem, ar kādiem pārējo dalībvalstu tiesas un tribunāli, attiecībā uz Briseles I regulas interpretāciju un tās īstenošanas pasākumiem,

ATSAUCOTIES uz noteikumu, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 68. panta 3. punktu Eiropas Savienības Padome, Eiropas Komisija un dalībvalstis var iesniegt Eiropas Kopienu Tiesai lūgumu sniegt nolēmumu par aktiem, kurus, pamatojoties uz Līguma IV sadaļu, pieņēmušas Kopienas iestādes, arī par Nolīguma spēkā esamību un interpretāciju, un uz apstākli, ka saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju šis noteikums nav saistošs un nav piemērojams Dānijā,

ŅEMOT VĒRĀ, ka Dānijai ar tādiem pašiem nosacījumiem, ar kādiem pārējām dalībvalstīm attiecībā uz Briseles I regulu un tās īstenošanas pasākumiem, jādod iespēja lūgt Eiropas Kopienu Tiesu sniegt nolēmumus par jautājumiem, kas saistīti ar Nolīguma interpretāciju,

UZSVEROT, ka saskaņā ar Dānijas tiesību aktiem Dānijas tiesām, interpretējot Nolīgumu, kā arī Briseles I regulas noteikumus un visus Nolīgumam piederīgos Kopienas īstenošanas pasākumu, pienācīgi jāņem vērā nolēmumi, kas pieder pie Eiropas Kopienu Tiesas un Eiropas Kopienu dalībvalstu tiesu prakses un kas attiecas uz Briseles I regulas noteikumiem un visiem Kopienas īstenošanas pasākumiem,

ŅEMOT VĒRĀ, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma noteikumiem, kas reglamentē tiesvedību Tiesā, jābūt iespējamam lūgt Eiropas Kopienu Tiesu izskatīt jautājumus, kas saistīti ar to saistību izpildi, uz kurām attiecas Nolīgums,

TĀ KĀ saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 300. panta 7. punktu Nolīgums ir saistošs dalībvalstīm; tādēļ ir lietderīgi, lai gadījumā, ja dalībvalsts nenodrošina izpildi, Dānija varētu izmantot Komisiju kā iestādi, kas uzrauga Līguma izpildi,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Mērķis

1.   Nolīguma mērķis ir Kopienas un Dānijas attiecībām saskaņā ar šī Nolīguma 2. panta 1. punktu piemērot Briseles I regulu un tās īstenošanas pasākumus.

2.   Līgumslēdzēju pušu mērķis ir panākt, lai visās dalībvalstīs vienveidīgi piemērotu un interpretētu Briseles I regulas noteikumus un tās īstenošanas pasākumus.

3.   Nolīguma 3. panta 1. punkta, 4. panta 1. punkta un 5. panta 1. punkta noteikumi izriet no Protokola par Dānijas nostāju.

2. pants

Jurisdikcija un spriedumu atzīšana un izpilde civillietās un komerclietās

1.   Briseles I regulas noteikumi, kas pievienoti Nolīgumam un ir tā daļa, kopā ar tās īstenošanas pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar regulas 74. panta 2. punktu un – attiecībā uz īstenošanas pasākumiem, kuri pieņemti pēc Nolīguma stāšanās spēkā – kurus īsteno Dānija, kā minēts Nolīguma 4. pantā, un pasākumi, ko, ievērojot regulas 74. panta 1. punktu, pieņem dalībvalstis, saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem attiecas uz Kopienas un Dānijas attiecībām.

2.   Tomēr Nolīguma vajadzībām regulas noteikumus piemēro ar šādiem grozījumiem:

| a) | regulas 1. panta 3. punktu nepiemēro; |
| --- | --- |

a)

regulas 1. panta 3. punktu nepiemēro;

| b) | regulas 50. pantu papildina ar šādu punktu (2. punkts):
  “2.   Tomēr prasītājs, kas pieprasa tāda lēmuma izpildi, ko pieņēmusi administratīva iestāde Dānijā attiecībā uz uzturēšanas saistībām, dalībvalstī, pie kuras tas vērsies, var prasīt pirmajā daļā noteikto, ja tas uzrāda Dānijas Tieslietu ministrijas izziņu, kas apliecina, ka tas atbilst finanšu prasībām, kas noteiktas pilnīgas vai daļējas juridiskās palīdzības saņemšanai vai atbrīvošanai no izmaksām vai izdevumiem.”; |
| --- | --- |

b)

regulas 50. pantu papildina ar šādu punktu (2. punkts):

“2.   Tomēr prasītājs, kas pieprasa tāda lēmuma izpildi, ko pieņēmusi administratīva iestāde Dānijā attiecībā uz uzturēšanas saistībām, dalībvalstī, pie kuras tas vērsies, var prasīt pirmajā daļā noteikto, ja tas uzrāda Dānijas Tieslietu ministrijas izziņu, kas apliecina, ka tas atbilst finanšu prasībām, kas noteiktas pilnīgas vai daļējas juridiskās palīdzības saņemšanai vai atbrīvošanai no izmaksām vai izdevumiem.”;

| c) | regulas 62. pantu papildina ar šādu punktu (2. punkts):
  “2.   Lietās, kas attiecas uz uzturēšanu, termins “tiesa” ietver jēdzienu “Dānijas administratīvās iestādes”.”; |
| --- | --- |

c)

regulas 62. pantu papildina ar šādu punktu (2. punkts):

“2.   Lietās, kas attiecas uz uzturēšanu, termins “tiesa” ietver jēdzienu “Dānijas administratīvās iestādes”.”;

| d) | regulas 64. pants attiecas uz jūras kuģiem, kas reģistrēti Dānijā, kā arī Grieķijā un Portugālē; |
| --- | --- |

d)

regulas 64. pants attiecas uz jūras kuģiem, kas reģistrēti Dānijā, kā arī Grieķijā un Portugālē;

| e) | regulas 70. panta 2. punktā, 72. pantā un 76. pantā minētā regulas spēkā stāšanās datuma vietā piemēro Nolīguma spēkā stāšanās datumu; |
| --- | --- |

e)

regulas 70. panta 2. punktā, 72. pantā un 76. pantā minētā regulas spēkā stāšanās datuma vietā piemēro Nolīguma spēkā stāšanās datumu;

| f) | regulas 66. panta vietā piemēro Nolīguma pārejas noteikumus; |
| --- | --- |

f)

regulas 66. panta vietā piemēro Nolīguma pārejas noteikumus;

| g) | regulas I pielikumu papildina ar “Dānijā: Tiesvedības akta (lov om rettens pleje) 246. panta 2. un 3. punkts”; |
| --- | --- |

g)

regulas I pielikumu papildina ar “Dānijā: Tiesvedības akta (lov om rettens pleje) 246. panta 2. un 3. punkts”;

| h) | regulas II pielikumu papildina ar šādu tekstu: “Dānijā: “byret””; |
| --- | --- |

h)

regulas II pielikumu papildina ar šādu tekstu: “Dānijā: “byret””;

| i) | regulas III pielikumu papildina ar šādu tekstu: “Dānijā: “landsret””; |
| --- | --- |

i)

regulas III pielikumu papildina ar šādu tekstu: “Dānijā: “landsret””;

| j) | Regulas VI pielikumu papildina ar šādu tekstu: “Dānijā pārsūdzību iesniedz “Højesteret” ar “Procesbevillingsnævnet” atļauju”. |
| --- | --- |

j)

Regulas VI pielikumu papildina ar šādu tekstu: “Dānijā pārsūdzību iesniedz “Højesteret” ar “Procesbevillingsnævnet” atļauju”.

3. pants

Grozījumi Briseles I regulā

1.   Dānija nepiedalās grozījumu pieņemšanā Briseles I regulai, un šādi grozījumi tai nav saistoši un nav jāpiemēro.

2.   Ja regulas grozījumi tiek pieņemti, Dānija paziņo Komisijai lēmumu īstenot vai neīstenot šo grozījumu saturu. Paziņojumu sniedz laikā, kad tiek pieņemti grozījumi, vai 30 dienu laikā no to pieņemšanas.

3.   Ja Dānija nolemj, ka tā īstenos grozījumu saturu, paziņojumā norāda, vai īstenošana var notikt administratīvā kārtā vai arī ir vajadzīgs parlamenta apstiprinājums.

4.   Ja paziņojumā norādīts, ka īstenošana var notikt administratīvā kārtā, papildus tam norāda, ka dienā, kad stājas spēkā regulas grozījumi, stājas spēkā visi vajadzīgie administratīvie pasākumi vai ka tie stājušies spēkā paziņojuma dienā atkarībā no tā, kura diena ir vēlāk.

5.   Ja paziņojumā norādīts, ka īstenošanai Dānijā vajadzīgs parlamenta apstiprinājums, piemēro šādus noteikumus:

| a) | tiesību akti Dānijā stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā grozījumi regulā, vai 6 mēnešu laikā pēc paziņojuma atkarībā no tā, kura diena ir vēlāk; |
| --- | --- |

a)

tiesību akti Dānijā stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā grozījumi regulā, vai 6 mēnešu laikā pēc paziņojuma atkarībā no tā, kura diena ir vēlāk;

| b) | Dānija paziņo Komisijai dienu, līdz kurai stājas spēkā īstenošanas tiesību akti. |
| --- | --- |

b)

Dānija paziņo Komisijai dienu, līdz kurai stājas spēkā īstenošanas tiesību akti.

6.   No Dānijas paziņojuma, ka Dānijā īstenots grozījumu saturs saskaņā ar 4. un 5. punktu izriet savstarpējas Dānijas un Kopienas saistības, uz kurām attiecas starptautiskie tiesību akti. Tādā gadījumā grozījumus regulā uzskata par grozījumiem Nolīgumā, un uzskata, ka tie ir pievienoti Nolīgumam.

7.   Gadījumos, ja:

| a) | Dānija paziņo lēmumu neīstenot grozījumu saturu vai |
| --- | --- |

a)

Dānija paziņo lēmumu neīstenot grozījumu saturu vai

| b) | tā nesniedz paziņojumu 2. punktā noteiktajā 30 dienu termiņā, vai |
| --- | --- |

b)

tā nesniedz paziņojumu 2. punktā noteiktajā 30 dienu termiņā, vai

| c) | tiesību akti Dānijā nestājas spēkā 5. punktā noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

c)

tiesību akti Dānijā nestājas spēkā 5. punktā noteiktajā termiņā,

Nolīgumu uzskata par izbeigtu, ja vien puses 90 dienu laikā nelemj citādi vai ja c) apakšpunktā minētajā situācijā tiesību akti Dānijā nestājas spēkā tādā pašā termiņā. Izbeigšana stājas spēkā trīs mēnešu laikā pēc 90 dienu perioda.

8.   Nolīguma izbeigšana neietekmē tiesvedību, kas sākta pirms 7. punktā noteiktās Nolīguma izbeigšanas dienas, un dokumentus, kas formāli sastādīti vai reģistrēti kā publiski akti pirms minētās dienas.

4. pants

Īstenošanas pasākumi

1.   Dānija nepiedalās Briseles I regulas 75. pantā minētās komitejas atzinumu pieņemšanā. Īstenošanas pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar šīs regulas 74. panta 2. punktu, nav saistoši un nav piemērojami Dānijā.

2.   Ja īstenošanas pasākumus pieņem saskaņā ar regulas 74. panta 2. punktu, tos paziņo Dānijai. Dānija paziņo Komisijai lēmumu īstenot vai neīstenot īstenošanas pasākumu saturu. Saņemot īstenošanas pasākumus vai 30 laikā pēc tam, tiek sniegts paziņojums.

3.   Paziņojumā norāda, ka visi vajadzīgie administratīvie pasākumi Dānijā stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā īstenošanas pasākumi, vai ka tie stājušies spēkā paziņojuma dienā atkarībā no tā, kura diena ir vēlāk.

4.   No Dānijas paziņojuma, ka Dānijā īstenots īstenošanas pasākumu saturs, izriet savstarpējas Dānijas un Kopienas saistības, uz kurām attiecas starptautiskie tiesību akti. Tādā gadījumā īstenošanas pasākumi būs Nolīguma daļa.

5.   Gadījumos, ja:

| a) | Dānija paziņo lēmumu neīstenot īstenošanas pasākumus vai |
| --- | --- |

a)

Dānija paziņo lēmumu neīstenot īstenošanas pasākumus vai

| b) | tā nesniedz paziņojumu 2. punktā noteiktajā 30 dienu termiņā, |
| --- | --- |

b)

tā nesniedz paziņojumu 2. punktā noteiktajā 30 dienu termiņā,

Nolīgumu uzskata par izbeigtu, ja vien Puses 90 dienu laikā nelemj citādi. Izbeigšana stājas spēkā trīs mēnešu laikā pēc 90 dienu perioda.

6.   Nolīguma izbeigšana neietekmē tiesvedību, kas ir iesākta pirms 5. punktā noteiktās Nolīguma izbeigšanas dienas, un dokumentus, kas formāli sastādīti vai reģistrēti kā publiski akti pirms minētās dienas.

7.   Ja izņēmuma gadījumos īstenošanai Dānijā vajadzīgs parlamenta apstiprinājums, Dānija to norāda paziņojumā, kas paredzēts 2. punktā, un piemēro 3. panta 5.–8. punkta noteikumus.

8.   Dānija dara Komisijai zināmus dokumentus, kas groza Nolīguma 2. panta 2. punkta g)–j) apakšpunktā uzskaitītos noteikumus. Komisija attiecīgi pielāgo 2. panta 2. punkta g)–j) apakšpunktu.

5. pants

Starptautiskie nolīgumi, kas ietekmē Briseles I regulu

1.   Starptautiskie nolīgumi, ko noslēgusi Kopiena, pamatojoties uz Briseles I regulas noteikumiem, nav saistoši un nav piemērojami Dānijā.

2.   Dānija atturēsies no starptautisko nolīgumu noslēgšanas, kas varētu ietekmēt vai mainīt Nolīgumam pievienotās Briseles I regulas darbības jomu, ja vien tas netiek darīts, saskaņojot ar Kopienu, un ja nav veikti pietiekami pasākumi attiecībā uz Nolīguma un konkrētā starptautiskā nolīguma attiecībām.

3.   Vedot sarunas par starptautiskiem nolīgumiem, kas var ietekmēt vai mainīt Nolīgumam pievienotās Briseles I Regulas darbības jomu, Dānija saskaņos nostāju ar Kopienu un atturēsies no jebkādām darbībām, kas šo sarunu kompetences jomā varētu apdraudēt Kopienas nostājas mērķu sasniegšanu.

6. pants

Eiropas Kopienu Tiesas kompetence saistībā ar Nolīguma interpretāciju

1.   Ja Dānijas tiesā vai tribunālā tiek iesniegs jautājums par Nolīguma spēkā esamību vai interpretāciju, minētā tiesa vai tribunāls lūdz Tiesu sniegt nolēmumu par šo jautājumu, ja tādos pašos apstākļos citas Eiropas Savienības dalībvalsts tiesa vai tribunāls to lūgtu attiecībā uz Briseles I regulu un tās īstenošanas pasākumiem, kas minēti šā Nolīguma 2. panta 1. punktā.

2.   Saskaņā ar Dānijas tiesību aktiem Dānijas tiesas, interpretējot Nolīgumu pienācīgi ņem vērā nolēmumus, kas pieder pie Eiropas Kopienu Tiesas prakses un kas attiecas uz Briseles Konvencijas, Briseles I regulas noteikumiem un visiem Kopienas īstenošanas pasākumiem.

3.   Dānija, līdzīgi kā Padome, Komisija un jebkura dalībvalsts, var lūgt Tiesu sniegt nolēmumu par jautājumu, kas saistīts ar Nolīguma interpretāciju. Nolēmums, ko sniegusi Tiesa, atbildot uz šādu lūgumu, neattiecas uz dalībvalstu tiesu vai tribunālu spriedumiem, kas kļuvuši par res judicata.

4.   Dānijai ir tiesības iesniegt Tiesai apsvērumus gadījumos, kad jautājumu tai iesniegusi dalībvalsts tiesa vai tribunāls prejudiciāla nolēmuma sniegšanai attiecībā uz visu 2. panta 1. punktā minēto noteikumu interpretāciju.

5.   Piemēro Protokolu par Eiropas Kopienu Tiesas Statūtiem un tās Reglamentu.

6.   Ja Eiropas Kopienas dibināšanas līguma noteikumi, kas attiecas uz Tiesas nolēmumiem, tiek grozīti tā, ka tas ietekmē nolēmumus, kuri attiecas uz Briseles I regulu, Dānija var paziņot Komisijai lēmumu piemērot grozījumus saistībā ar Nolīgumu. Paziņojumu sniedz laikā, kad stājas spēkā grozījumi, vai 60 dienu laikā no to stāšanās spēkā.

Tādā gadījumā Nolīgumu uzskata par izbeigtu. Izbeigšana stājas spēkā trīs mēnešu laikā pēc paziņojuma.

7.   Nolīguma izbeigšana neietekmē tiesvedību, kas ir sākta pirms 6. punktā noteiktās Nolīguma izbeigšanas dienas, un dokumentus, kas formāli sastādīti vai reģistrēti kā publiski akti pirms minētās dienas.

7. pants

Eiropas Kopienu Tiesas kompetence saistībā ar Nolīguma izpildi

1.   Komisija var celt prasības Tiesā pret Dāniju par to saistību neizpildi, kuras izriet no Nolīguma.

2.   Dānija var iesniegt sūdzību Komisijai par to, ka dalībvalsts nav izpildījusi saistības saskaņā ar Nolīgumu.

3.   Piemēro attiecīgos Eiropas Kopienas dibināšanas līguma noteikumus, kas reglamentē tiesvedību Tiesā, kā arī Protokolu par Eiropas Kopienu Tiesas Statūtiem un tās Reglamentu.

8. pants

Teritoriālā piemērošana

1.   Nolīgumu piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 299. pantā minētajām teritorijām.

2.   Ja Kopiena nolemj piemērot Briseles I regulu arī teritorijām, uz kurām pašlaik attiecas Briseles Konvencija, Kopiena un Dānija sadarbojas, lai nodrošinātu, ka to piemēro arī Dānijai.

9. pants

Pārejas noteikumi

1.   Nolīgums attiecas tikai uz to tiesvedību, kas sākta pēc tā spēkā stāšanās dienas, un tikai uz tiem dokumentiem, kas pēc minētās dienas formāli sastādīti vai reģistrēti kā publiski akti.

2.   Tomēr, ja izcelsmes dalībvalstī tiesvedība sākta pirms Nolīguma stāšanās spēkā, spriedumus, kas pieņemti pēc minētās dienas, atzīst un izpilda saskaņā ar Nolīgumu:

| a) | ja tiesvedība izcelsmes dalībvalstī sākta pēc tam, kad gan izcelsmes dalībvalstī, gan sprieduma izpildes dalībvalstī stājusies spēkā Briseles Konvencija vai Lugāno Konvencija; |
| --- | --- |

a)

ja tiesvedība izcelsmes dalībvalstī sākta pēc tam, kad gan izcelsmes dalībvalstī, gan sprieduma izpildes dalībvalstī stājusies spēkā Briseles Konvencija vai Lugāno Konvencija;

| b) | visos citos gadījumos, ja jurisdikcijas pamatā ir normas, kas atbilst šī nolīguma vai kādā izcelsmes dalībvalsts un sprieduma izpildes dalībvalsts starpā noslēgtā konvencijā noteiktajām normām, kuri bija spēkā tiesvedības sākšanas brīdī. |
| --- | --- |

b)

visos citos gadījumos, ja jurisdikcijas pamatā ir normas, kas atbilst šī nolīguma vai kādā izcelsmes dalībvalsts un sprieduma izpildes dalībvalsts starpā noslēgtā konvencijā noteiktajām normām, kuri bija spēkā tiesvedības sākšanas brīdī.

10. pants

Saistība ar Briseles I regulu

1.   Nolīgums neietekmē Briseles I regulas piemērošanu, ko veic Kopienas dalībvalstis, izņemot Dāniju.

2.   Tomēr Nolīgumu katrā ziņā piemēro:

| a) | jurisdikcijas jautājumos, ja atbildētāja domicils ir Dānijā vai ja regulas 22. vai 23. pants, kas piemērojams Kopienas un Dānijas attiecībām saskaņā ar Nolīguma 2. pantu, nosaka, ka Dānijas tiesām ir attiecīga jurisdikcija; |
| --- | --- |

a)

jurisdikcijas jautājumos, ja atbildētāja domicils ir Dānijā vai ja regulas 22. vai 23. pants, kas piemērojams Kopienas un Dānijas attiecībām saskaņā ar Nolīguma 2. pantu, nosaka, ka Dānijas tiesām ir attiecīga jurisdikcija;

| b) | saistībā ar lis pendens vai Briseles I regulas 27. un 28. pantā paredzētajām saistītajām prasībām, kas piemērojamas Kopienas un Dānijas attiecībām saskaņā ar Nolīguma 2. pantu, ja tiesvedība uzsākta dalībvalstī, kas nav Dānija, un Dānijā; |
| --- | --- |

b)

saistībā ar lis pendens vai Briseles I regulas 27. un 28. pantā paredzētajām saistītajām prasībām, kas piemērojamas Kopienas un Dānijas attiecībām saskaņā ar Nolīguma 2. pantu, ja tiesvedība uzsākta dalībvalstī, kas nav Dānija, un Dānijā;

| c) | lietās, kas saistītas ar atzīšanu un izpildi, ja Dānija ir vai nu izcelsmes valsts, vai valsts, pie kuras vēršas. |
| --- | --- |

c)

lietās, kas saistītas ar atzīšanu un izpildi, ja Dānija ir vai nu izcelsmes valsts, vai valsts, pie kuras vēršas.

11. pants

Nolīguma izbeigšana

1.   Nolīgumu izbeidz, ja Dānija informē pārējās dalībvalstis, ka tā vairs nevēlas izmantot Protokola par Dānijas nostāju I daļas noteikumus saskaņā ar minētā protokola 7. pantu.

2.   Nolīgumu var izbeigt ikviena Līgumslēdzēja puse, paziņojot par to otrai Līgumslēdzējai pusei. Izbeigšana stājas spēkā sešu mēnešu laikā pēc šāda paziņojuma dienas.

3.   Šī Nolīguma izbeigšana neietekmē tiesvedību, kas ir iesākta pirms 1. vai 2. punktā noteiktās šā nolīguma izbeigšanas dienas, un dokumentiem, kas formāli sastādīti vai reģistrēti kā publiski akti pirms minētās dienas.

12. pants

Stāšanās spēkā

1.   Nolīgumu katra Līgumslēdzēja puse pieņem saskaņā ar tās attiecīgajām procedūrām.

2.   Nolīgums stājas spēkā pirmajā dienā sestajam mēnesim pēc Līgumslēdzēju pušu paziņojuma, ka tās pabeigušas procedūras, kas vajadzīgas šim nolūkam.

13. pants

Teksta autentiskums

Nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovaku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

Hecho en Bruselas, el diecinueve de octubre del dos mil cinco.

V Bruselu dne devatenáctého října dva tisíce pět.

Udfærdiget i Bruxelles den nittende oktober to tusind og fem.

Geschehen zu Brüssel am neunzehnten Oktober zweitausendfünf.

Kahe tuhande viienda aasta oktoobrikuu üheksateistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα εννέα Οκτωβρίου δύο χιλιάδες πέντε.

Done at Brussels on the nineteenth day of October in the year two thousand and five.

Fait à Bruxelles, le dix-neuf octobre deux mille cinq.

Fatto a Bruxelles, addì diciannove ottobre duemilacinque.

Briselē, divtūkstoš piektā gada deviņpadsmitajā oktobrī.

Priimta du tūkstančiai penktų metų spalio devynioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kettőezer ötödik év október tizenkilencedik napján.

Magħmul fi Brussel, fid-dsatax jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u ħamsa.

Gedaan te Brussel, de negentiende oktober tweeduizend vijf.

Sporządzono w Brukseli dnia dziewiętnastego października roku dwa tysiące piątego.

Feito em Bruxelas, em dezanove de Outubro de dois mil e cinco.

V Bruseli dňa devätnásteho októbra dvetisícpäť.

V Bruslju, devetnajstega oktobra leta dva tisoč pet.

Tehty Brysselissä yhdeksäntenätoista päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaviisi.

Som skedde i Bryssel den nittonde oktober tjugohundrafem.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólonoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Por el Reino de Dinamarca

Za Dánské království

For Kongeriget Danmark

Für das Königreich Dänemark

Taani Kuningriigi nimel

Για το Βασίλειο της Δανίας

For the Kingdom of Denmark

Pour le Royaume de Danemark

Per il Regno di Danimarca

Dānijas Karalistes vārdā

Danijos Karalystės vardu

A Dán Királyság részéről

Għar-Renju tad-Danimarka

Voor het Koninkrijk Denemarken

W imieniu Królestwa Danii

Pelo Reino da Dinamarca

Za Dánske kráľovstvo

Za Kraljevino Dansko

Tanskan kuningaskunnan puolesta

På Konungariket Danmarks vägnar

Image

---

(1)  OV L 299, 31.12.1972., 32. lpp., OV L 304, 30.10.1978., 1. lpp., OV L 388, 31.12.1982., 1. lpp., OV L 285, 3.10.1989., 1. lpp., OV C 15, 15.1.1997., 1. lpp. Konsolidēto tekstu sk. OV C 27, 26.1.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV L 319, 25.11.1988., 9. lpp.

2

(3)  OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2245/2004 (OV L 381, 28.12.2004., 10. lpp.).

3

(4)  OV L 204, 2.8.1975., 28. lpp., OV L 304, 30.10.1978., 1. lpp., OV L 388, 31.12.1982., 1. lpp., OV L 285, 3.10.1989., 1. lpp., OV C 15, 15.1.1997., 1. lpp. Konsolidēto tekstu sk. OV C 27, 26.1.1998., 28. lpp.

4

PIELIKUMS

Padomes Regula (EK) Nr. 44/2001 (2000. gada 22. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās, kas grozīta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1496/2002 (2002. gada 21. augusts), ar ko groza I pielikumu (3. panta 2. punktā un 4. panta 2. punktā izklāstītie noteikumi par jurisdikciju) un II pielikumu (tiesu un kompetento iestāžu saraksts) Padomes Regulai (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās, un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2245/2004 (2004. gada 27. decembris), ar ko groza I, II, III un IV pielikumu Padomes Regulai (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās.

---

Komisija

| 16.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 299/71 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 299/71

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 14. novembris),

ar ko Vācijai atļauj turpināt jaunu vīnkopības paņēmienu izmēģināšanu

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 4376)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(2005/791/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 46. panta 2. punkta f) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 41. panta 1. punktu 2000. gada 24. jūlija Komisijas Regulā (EK) Nr. 1622/2000, ar ko nosaka konkrētus sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju ieviešanai un ar ko izveido Kopienas enoloģiskās prakses un procesu kodeksu (2), Vācija ir atļāvusi eksperimentāli izmēģināt ozola koka gabalus un skaidas vīna nogatavināšanā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 41. panta 1. punktu 2000. gada 24. jūlija Komisijas Regulā (EK) Nr. 1622/2000, ar ko nosaka konkrētus sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju ieviešanai un ar ko izveido Kopienas enoloģiskās prakses un procesu kodeksu (2), Vācija ir atļāvusi eksperimentāli izmēģināt ozola koka gabalus un skaidas vīna nogatavināšanā.

| (2) | Izmēģināja vairāku veidu ozola koka skaidu un gabalu lietošanu saskarsmē ar vīnu, pētīja aromātiskās sastāvdaļas apstrādātā vīnā un šo elementu ietekmi uz vīna organoleptiskajām īpašībām pēc nogatavināšanas dažādās tilpnēs. Ir svarīgi turpināt šos izmēģinājumus, lai noskaidrotu dažus eksperimentu rezultātus. |
| --- | --- |

(2)

Izmēģināja vairāku veidu ozola koka skaidu un gabalu lietošanu saskarsmē ar vīnu, pētīja aromātiskās sastāvdaļas apstrādātā vīnā un šo elementu ietekmi uz vīna organoleptiskajām īpašībām pēc nogatavināšanas dažādās tilpnēs. Ir svarīgi turpināt šos izmēģinājumus, lai noskaidrotu dažus eksperimentu rezultātus.

| (3) | Ieguvusi interesantus rezultātus, Vācija nosūtīja Komisijai gan ziņojumu par šo eksperimentu, ko Komisija paziņoja dalībvalstīm, gan arī lūgumu turpināt šos izmēģinājumus papildus vēl trīs gadus. Lūguma pamatojumam Vācija iesniedza atbilstīgus attaisnojošus dokumentus. |
| --- | --- |

(3)

Ieguvusi interesantus rezultātus, Vācija nosūtīja Komisijai gan ziņojumu par šo eksperimentu, ko Komisija paziņoja dalībvalstīm, gan arī lūgumu turpināt šos izmēģinājumus papildus vēl trīs gadus. Lūguma pamatojumam Vācija iesniedza atbilstīgus attaisnojošus dokumentus.

| (4) | Šiem eksperimentiem jānotiek jau ar 2005. gada vīna ražas vīndarības produktiem. |
| --- | --- |

(4)

Šiem eksperimentiem jānotiek jau ar 2005. gada vīna ražas vīndarības produktiem.

| (5) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1622/2000 41. panta 3. punktu Komisijai jāpieņem lēmums par tai izteikto lūgumu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1622/2000 41. panta 3. punktu Komisijai jāpieņem lēmums par tai izteikto lūgumu.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst Vīna pārvaldības komitejas atzinumam, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst Vīna pārvaldības komitejas atzinumam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Vācijai ir atļauts turpināt ozola koka gabalu un skaidu izmantošanu eksperimentos ar vīna nogatavināšanas procesu līdz 2008. gada 31. jūlijam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1622/2000 41. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2005. gada 14. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

1

(2)  OV L 194, 31.7.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1163/2005 (OV L 188, 20.7.2005., 3. lpp.).

2

---

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

| 16.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 299/72 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 299/72

---

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA 2005/792/KĀDP

(2005. gada 14. novembris)

par ierobežojošiem pasākumiem pret Uzbekistānu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 15. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2005. gada 23. maijā stingri nosodīja Uzbekistānas drošības spēku pārmērīgo, nesamērīgo un vispārējo spēka lietošanu Andižanas maija notikumu laikā un izteica dziļu nožēlu par to, ka Uzbekistānas iestādes nav pienācīgi reaģējušas uz ANO aicinājumu veikt neatkarīgu starptautisku izmeklēšanu par šiem notikumiem. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2005. gada 23. maijā stingri nosodīja Uzbekistānas drošības spēku pārmērīgo, nesamērīgo un vispārējo spēka lietošanu Andižanas maija notikumu laikā un izteica dziļu nožēlu par to, ka Uzbekistānas iestādes nav pienācīgi reaģējušas uz ANO aicinājumu veikt neatkarīgu starptautisku izmeklēšanu par šiem notikumiem.

| (2) | Padome 2005. gada 13. jūnijā izteica nožēlu par Uzbekistānas iestāžu atteikšanos atļaut neatkarīgu starptautisku izmeklēšanu par nesenajiem notikumiem Andižanā, tā atkārtoti uzsvēra pārliecību par to, ka vajadzētu veikt neatkarīgu starptautisku izmeklēšanu, un mudināja Uzbekistānas iestādes pārskatīt savu nostāju līdz 2005. gada jūnija beigām. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2005. gada 13. jūnijā izteica nožēlu par Uzbekistānas iestāžu atteikšanos atļaut neatkarīgu starptautisku izmeklēšanu par nesenajiem notikumiem Andižanā, tā atkārtoti uzsvēra pārliecību par to, ka vajadzētu veikt neatkarīgu starptautisku izmeklēšanu, un mudināja Uzbekistānas iestādes pārskatīt savu nostāju līdz 2005. gada jūnija beigām.

| (3) | Padome 18. jūlijā atgādināja savus 23. maija un 13. jūnija secinājumus un izteica nožēlu par to, ka Uzbekistānas iestādes nav pārskatījušas savu nostāju noteiktajā termiņā – līdz jūnija beigām. Šajā sakarā Padome norādīja, ka tā izskatīs pasākumus pret Uzbekistānu, piemēram, eksporta embargo noteikšanu Uzbekistānai attiecībā uz ieročiem, militāro aprīkojumu un aprīkojumu, ko varētu izmantot iekšējai apspiešanai, kā arī citus mērķtiecīgus pasākumus. |
| --- | --- |

(3)

Padome 18. jūlijā atgādināja savus 23. maija un 13. jūnija secinājumus un izteica nožēlu par to, ka Uzbekistānas iestādes nav pārskatījušas savu nostāju noteiktajā termiņā – līdz jūnija beigām. Šajā sakarā Padome norādīja, ka tā izskatīs pasākumus pret Uzbekistānu, piemēram, eksporta embargo noteikšanu Uzbekistānai attiecībā uz ieročiem, militāro aprīkojumu un aprīkojumu, ko varētu izmantot iekšējai apspiešanai, kā arī citus mērķtiecīgus pasākumus.

| (4) | Padome 2005. gada 3. oktobrī atkārtoti izteica dziļas bažas par situāciju Uzbekistānā un stingri nosodīja Uzbekistānas iestāžu atteikšanos atļaut neatkarīgu starptautisku izmeklēšanu par pēdējiem notikumiem Andižanā maija mēnesī. Tā paziņoja, ka tā turpina par svarīgāko uzskatīt ticamu un pārskatāmu neatkarīgu starptautisku izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2005. gada 3. oktobrī atkārtoti izteica dziļas bažas par situāciju Uzbekistānā un stingri nosodīja Uzbekistānas iestāžu atteikšanos atļaut neatkarīgu starptautisku izmeklēšanu par pēdējiem notikumiem Andižanā maija mēnesī. Tā paziņoja, ka tā turpina par svarīgāko uzskatīt ticamu un pārskatāmu neatkarīgu starptautisku izmeklēšanu.

| (5) | Ņemot vērā Uzbekistānas drošības spēku pārmērīgo, nesamērīgo un vispārējo spēka lietošanu Andižanas notikumu laikā, Padome ir nolēmusi noteikt eksporta embargo Uzbekistānai attiecībā uz ieročiem, militāro aprīkojumu un citu aprīkojumu, ko varētu izmantot iekšējai apspiešanai. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā Uzbekistānas drošības spēku pārmērīgo, nesamērīgo un vispārējo spēka lietošanu Andižanas notikumu laikā, Padome ir nolēmusi noteikt eksporta embargo Uzbekistānai attiecībā uz ieročiem, militāro aprīkojumu un citu aprīkojumu, ko varētu izmantot iekšējai apspiešanai.

| (6) | Padome ir nolēmusi arī ierobežot to personu ielaišanu Eiropas Savienībā, kas ir tieši atbildīgas par vispārējo un nesamērīgo spēka lietošanu Andižanā un kas liek šķēršļus neatkarīgai izmeklēšanai. |
| --- | --- |

(6)

Padome ir nolēmusi arī ierobežot to personu ielaišanu Eiropas Savienībā, kas ir tieši atbildīgas par vispārējo un nesamērīgo spēka lietošanu Andižanā un kas liek šķēršļus neatkarīgai izmeklēšanai.

| (7) | Padome ir nolēmusi sākotnēji īstenot šos pasākumus vienu gadu. Tikmēr Padome pārskatīs šos pasākumus, ņemot vērā jebkādas nozīmīgas pašreizējās situācijas izmaiņas, jo īpaši:






  i) | to, kā noris un noslēdzas notiekošās tiesas prāvas attiecībā uz personām, kas ir apsūdzētas par nemieru veicināšanu Andižanā un dalību tajos; |
| --- | --- | --- |

(7)

Padome ir nolēmusi sākotnēji īstenot šos pasākumus vienu gadu. Tikmēr Padome pārskatīs šos pasākumus, ņemot vērā jebkādas nozīmīgas pašreizējās situācijas izmaiņas, jo īpaši:

i)

to, kā noris un noslēdzas notiekošās tiesas prāvas attiecībā uz personām, kas ir apsūdzētas par nemieru veicināšanu Andižanā un dalību tajos;

| ii) | situāciju attiecībā uz to personu aizturēšanu un vajāšanu, kas apšauba Uzbekistānas iestāžu sniegto Andižanas notikumu versiju; |
| --- | --- |

ii)

situāciju attiecībā uz to personu aizturēšanu un vajāšanu, kas apšauba Uzbekistānas iestāžu sniegto Andižanas notikumu versiju;

| iii) | Uzbekistānas sadarbību ar ikvienu neatkarīgu starptautisko ziņotāju, kas ir iecelts, lai izmeklētu nemierus Andižanā; |
| --- | --- |

iii)

Uzbekistānas sadarbību ar ikvienu neatkarīgu starptautisko ziņotāju, kas ir iecelts, lai izmeklētu nemierus Andižanā;

| iv) | ikvienas neatkarīgas, starptautiskas izmeklēšanas rezultātu, |
| --- | --- |

iv)

ikvienas neatkarīgas, starptautiskas izmeklēšanas rezultātu,

kā arī ikvienu darbību, kas parāda Uzbekistānas iestāžu gatavību atbalstīt cilvēktiesību, tiesiskuma un pamatbrīvību ievērošanas principus.

| (8) | Lai īstenotu konkrētus pasākumus, ir vajadzīga Kopienas rīcība, |
| --- | --- |

(8)

Lai īstenotu konkrētus pasākumus, ir vajadzīga Kopienas rīcība,

IR PIEŅĒMUSI ŠO KOPĒJO NOSTĀJU.

1. pants

1.   Dalībvalstu valstspiederīgajiem vai no dalībvalstu teritorijām, vai izmantojot kuģus, kuri kuģo ar to karogu, vai to gaisa kuģus, ir aizliegts veikt ieroču un ar tiem saistīto visa veida materiālu, tostarp ieroču un munīcijas, militāro transportlīdzekļu un aprīkojuma, paramilitāro spēku aprīkojuma un rezerves daļu pārdošanu, piegādi vai nodošanu Uzbekistānai vai to eksportu uz Uzbekistānu, neatkarīgi no tā, vai to izcelsme ir dalībvalstu teritorijā.

2.   Ir aizliegta I pielikumā minētā aprīkojuma, ko varētu izmantot iekšējai apspiešanai, pārdošana, piegāde, nodošana Uzbekistānai vai eksports uz to.

3.   Ir aizliegts:

| i) | tieši vai netieši jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Uzbekistānā vai izmantošanai Uzbekistānā sniegt tehnisku palīdzību, brokeru pakalpojumus un citus pakalpojumus, kas saistīti ar militārām darbībām un ieroču un visu veidu ar tiem saistīto materiālu, tostarp ieroču un munīcijas, militāro transportlīdzekļu un aprīkojuma, paramilitārā aprīkojuma un visa iepriekšminētā rezerves daļu, kā arī aprīkojuma, ko varētu izmantot iekšējai apspiešanai, piegādi, ražošanu, tehnisko apkopi vai izmantošanu; |
| --- | --- |

i)

tieši vai netieši jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Uzbekistānā vai izmantošanai Uzbekistānā sniegt tehnisku palīdzību, brokeru pakalpojumus un citus pakalpojumus, kas saistīti ar militārām darbībām un ieroču un visu veidu ar tiem saistīto materiālu, tostarp ieroču un munīcijas, militāro transportlīdzekļu un aprīkojuma, paramilitārā aprīkojuma un visa iepriekšminētā rezerves daļu, kā arī aprīkojuma, ko varētu izmantot iekšējai apspiešanai, piegādi, ražošanu, tehnisko apkopi vai izmantošanu;

| ii) | tieši vai netieši jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Uzbekistānā vai lietošanai Uzbekistānā sniegt finansējumu vai finansiālu palīdzību, kas ir saistīta ar militārām darbībām, jo īpaši dotācijas, aizdevumus, un eksporta kredītapdrošināšanu jebkuram darījumam ar ieroču vai ar tiem saistīto materiālu pārdošanu, piegādi, nosūtīšanu vai eksportu, vai, lai nodrošinātu tehnisko palīdzību, brokeru pakalpojumus vai citus pakalpojumus, kas saistīti ar aprīkojumu, ko varētu izmantot iekšējai apspiešanai. |
| --- | --- |

ii)

tieši vai netieši jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Uzbekistānā vai lietošanai Uzbekistānā sniegt finansējumu vai finansiālu palīdzību, kas ir saistīta ar militārām darbībām, jo īpaši dotācijas, aizdevumus, un eksporta kredītapdrošināšanu jebkuram darījumam ar ieroču vai ar tiem saistīto materiālu pārdošanu, piegādi, nosūtīšanu vai eksportu, vai, lai nodrošinātu tehnisko palīdzību, brokeru pakalpojumus vai citus pakalpojumus, kas saistīti ar aprīkojumu, ko varētu izmantot iekšējai apspiešanai.

2. pants

1.   Kopējās nostājas 1. pantu nepiemēro:

| i) | tāda militārā aprīkojuma pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportam, kas nav nāvējošs, bet kas paredzēts vienīgi humanitārām vai aizsardzības vajadzībām vai ANO, ES un Kopienas iestāžu izveidošanas programmām, vai ES un ANO krīzes pārvarēšanas operācijām; |
| --- | --- |

i)

tāda militārā aprīkojuma pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportam, kas nav nāvējošs, bet kas paredzēts vienīgi humanitārām vai aizsardzības vajadzībām vai ANO, ES un Kopienas iestāžu izveidošanas programmām, vai ES un ANO krīzes pārvarēšanas operācijām;

| ii) | tādu 1. pantā minētu ieroču un aprīkojuma piegādei, nodošanai vai eksportam, kas paredzēti spēkiem Uzbekistānā, kas atbalsta Starptautiskās drošības palīdzības spēkus (ISAF) un pastāvīgas neatkarības operāciju (OEF); |
| --- | --- |

ii)

tādu 1. pantā minētu ieroču un aprīkojuma piegādei, nodošanai vai eksportam, kas paredzēti spēkiem Uzbekistānā, kas atbalsta Starptautiskās drošības palīdzības spēkus (ISAF) un pastāvīgas neatkarības operāciju (OEF);

| iii) | tāda aprīkojuma pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportam, ko varētu izmantot iekšējai apspiešanai un kas paredzēts vienīgi humanitārām un aizsardzības vajadzībām; |
| --- | --- |

iii)

tāda aprīkojuma pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportam, ko varētu izmantot iekšējai apspiešanai un kas paredzēts vienīgi humanitārām un aizsardzības vajadzībām;

| iv) | finansēšanai, finanšu palīdzības vai tehniskās palīdzības sniegšanai, kas saistīta ar i), ii) un iii) apakšpunktā minēto aprīkojumu; |
| --- | --- |

iv)

finansēšanai, finanšu palīdzības vai tehniskās palīdzības sniegšanai, kas saistīta ar i), ii) un iii) apakšpunktā minēto aprīkojumu;

ar nosacījumu, ka šādam eksportam un palīdzībai iepriekš piekritusi attiecīgā kompetentā iestāde.

2.   Kopējās nostājas 1. pants neattiecas uz aizsargapģērbu, tostarp bruņuvestēm un militārām aizsargķiverēm, ko Apvienoto Nāciju Organizācijas personāls, ES, Kopienas vai tās dalībvalstu personāls, plašsaziņas līdzekļu pārstāvji, humānās palīdzības un attīstības darbinieki, kā arī ar tiem saistītais personāls uz laiku eksportē uz Uzbekistānu tikai personīgām vajadzībām.

3. pants

1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai liegtu ieceļot to teritorijā vai liegtu to šķērsot II pielikumā minētajām personām, kas tieši atbildīgas par vispārēju un nesamērīgu spēka lietošanu Andižanā un šķēršļu likšanu neatkarīgai izmeklēšanai.

2.   Šā panta 1. punkts neliek dalībvalstij aizliegt saviem valstspiederīgajiem ieceļot tās teritorijā.

3.   Šā panta 1. punkts neskar gadījumus, ja kādai dalībvalstij kādas saistības uzliek starptautiskās tiesības, konkrēti:

| i) | kā starptautiskas starpvaldību organizācijas uzņēmējvalstij; |
| --- | --- |

i)

kā starptautiskas starpvaldību organizācijas uzņēmējvalstij;

| ii) | kā Apvienoto Nāciju Organizācijas sasauktas vai tās aizgādnībā rīkotas starptautiskas konferences uzņēmējvalstij; vai |
| --- | --- |

ii)

kā Apvienoto Nāciju Organizācijas sasauktas vai tās aizgādnībā rīkotas starptautiskas konferences uzņēmējvalstij; vai

| iii) | saskaņā ar daudzpusēju nolīgumu, ar ko piešķir privilēģijas un imunitāti; vai |
| --- | --- |

iii)

saskaņā ar daudzpusēju nolīgumu, ar ko piešķir privilēģijas un imunitāti; vai

| iv) | saskaņā ar 1929. gada Samierināšanās Līgumu (Laterāna Pakts), ko noslēdza Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts) un Itālija. |
| --- | --- |

iv)

saskaņā ar 1929. gada Samierināšanās Līgumu (Laterāna Pakts), ko noslēdza Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts) un Itālija.

4.   Šā panta 3. punktu piemēro arī gadījumos, ja kāda dalībvalsts ir Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) uzņēmējvalsts.

5.   Padomi pienācīgi informē par visiem gadījumiem, kad dalībvalsts pieļauj izņēmumu saskaņā ar 3. un 4. punktu.

6.   Dalībvalstis var pieļaut izņēmumus 1. punktā paredzētajiem pasākumiem, ja ceļošana ir attaisnojama svarīgu humānu apsvērumu dēļ vai tāpēc, ka jāapmeklē starpvaldību apspriedes, arī tādas, ko atbalsta Eiropas Savienība, notiekot politiskam dialogam, kas tieši veicina demokrātiju, cilvēktiesības un tiesiskumu Uzbekistānā.

7.   Dalībvalsts, kas vēlas pieļaut 6. punktā minētos izņēmumus, to rakstiski paziņo Padomei. Izņēmumu uzskata par piešķirtu, izņemot tad, ja viens vai vairāki Padomes locekļi rakstiski iebilst pret šādu rīcību divu darba dienu laikā no tās dienas, kad saņemts paziņojums par ierosināto izņēmumu. Gadījumā, ja viens vai vairāki Padomes locekļi iebilst, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu atļaut ierosināto izņēmumu.

8.   Gadījumos, kad saskaņā ar 3., 4., 6. un 7. punktu dalībvalsts atļauj II pielikumā minētajām personām ieceļot vai šķērsot tās teritoriju, atļauju piešķir tikai tādiem nolūkiem, kādiem tā ir paredzēta, un tikai attiecīgajām personām.

4. pants

Tehniskas sanāksmes, kas bija paredzētas saskaņā ar Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu par partnerattiecību nodibināšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses (1), nenotiks.

5. pants

Šīs kopējās nostājas piemērošanas laikposms ir 12 mēneši. To periodiski pārskata. To atjaunina vai vajadzības gadījumā groza, ja Padome uzskata, ka tās mērķi nav sasniegti.

6. pants

Šī kopējā nostāja stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

7. pants

Šo kopējo nostāju publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2005. gada 14. novembrī

Padomes vārdā ––

priekšsēdētāja

T. JOWELL

---

(1)  OV L 229, 31.8.1999., 3. lpp.

1

---

I PIELIKUMS

Aprīkojuma saraksts, ko varētu izmantot iekšējai apspiešanai

1. panta 2. punktā minētais aprīkojums iekšējai apspiešanai

Sarakstā še turpmāk nav iekļauti ražojumi, kas ir īpaši paredzēti vai pārveidoti militārām vajadzībām.

| 1. | Bruņucepures, kas aizsargā pret lodēm, policistu ķiveres, policistu vairogi un bruņu vairogi, un tiem īpaši paredzētas sastāvdaļas. |
| --- | --- |

1.

Bruņucepures, kas aizsargā pret lodēm, policistu ķiveres, policistu vairogi un bruņu vairogi, un tiem īpaši paredzētas sastāvdaļas.

| 2. | Īpaši izstrādātas iekārtas pirkstu nospiedumu ņemšanai. |
| --- | --- |

2.

Īpaši izstrādātas iekārtas pirkstu nospiedumu ņemšanai.

| 3. | Vadāmi elektriskie starmeši. |
| --- | --- |

3.

Vadāmi elektriskie starmeši.

| 4. | Celtniecības iekārtas ar pretšķembu aizsardzību. |
| --- | --- |

4.

Celtniecības iekārtas ar pretšķembu aizsardzību.

| 5. | Medību naži. |
| --- | --- |

5.

Medību naži.

| 6. | Šaujamieroču ražošanai īpaši paredzētas iekārtas. |
| --- | --- |

6.

Šaujamieroču ražošanai īpaši paredzētas iekārtas.

| 7. | Iekārtas ieroču pārlādēšanai ar rokām. |
| --- | --- |

7.

Iekārtas ieroču pārlādēšanai ar rokām.

| 8. | Sakaru pārtveršanas ierīces. |
| --- | --- |

8.

Sakaru pārtveršanas ierīces.

| 9. | Cietvielu optiskie detektori. |
| --- | --- |

9.

Cietvielu optiskie detektori.

| 10. | Attēlu pastiprinātāju elektronu lampas. |
| --- | --- |

10.

Attēlu pastiprinātāju elektronu lampas.

| 11. | Ieroču optiskie tēmekļi. |
| --- | --- |

11.

Ieroču optiskie tēmekļi.

| 12. | Gludstobra ieroči un attiecīga munīcija, kas nav īpaši paredzēta militārām vajadzībām, un tādiem ieročiem īpaši paredzētas detaļas, izņemot:






  — | raķešpistoles; |
| --- | --- | --- |

12.

Gludstobra ieroči un attiecīga munīcija, kas nav īpaši paredzēta militārām vajadzībām, un tādiem ieročiem īpaši paredzētas detaļas, izņemot:

—

raķešpistoles;

| — | pneimatiskās pistoles vai patronpistoles, kas paredzētas kā darbarīki rūpniecībā vai kuras izmanto dzīvnieku apdullināšanai bez sāpēm. |
| --- | --- |

—

pneimatiskās pistoles vai patronpistoles, kas paredzētas kā darbarīki rūpniecībā vai kuras izmanto dzīvnieku apdullināšanai bez sāpēm.

| 13. | Simulatori mācībām rīkoties ar šaujamieročiem un tādiem simulatoriem īpaši paredzētas vai pārveidotas detaļas un piederumi. |
| --- | --- |

13.

Simulatori mācībām rīkoties ar šaujamieročiem un tādiem simulatoriem īpaši paredzētas vai pārveidotas detaļas un piederumi.

| 14. | Bumbas un granātas, kas nav īpaši paredzētas militārām vajadzībām, kā arī tām īpaši paredzētas detaļas. |
| --- | --- |

14.

Bumbas un granātas, kas nav īpaši paredzētas militārām vajadzībām, kā arī tām īpaši paredzētas detaļas.

| 15. | Bruņas, kas nav ražotas saskaņā ar militāriem standartiem vai specifikācijām, kā arī īpaši tām paredzētas detaļas. |
| --- | --- |

15.

Bruņas, kas nav ražotas saskaņā ar militāriem standartiem vai specifikācijām, kā arī īpaši tām paredzētas detaļas.

| 16. | Pilnpiedziņas transportlīdzekļi, kas ir derīgi braukšanai bez ceļa un ir izgatavoti vai apgādāti ar bruņām, kā arī profilētas bruņas tādiem transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

16.

Pilnpiedziņas transportlīdzekļi, kas ir derīgi braukšanai bez ceļa un ir izgatavoti vai apgādāti ar bruņām, kā arī profilētas bruņas tādiem transportlīdzekļiem.

| 17. | Ūdens lielgabali un tiem īpaši paredzētas vai pielāgotas detaļas. |
| --- | --- |

17.

Ūdens lielgabali un tiem īpaši paredzētas vai pielāgotas detaļas.

| 18. | Transportlīdzekļi, kas aprīkoti ar ūdens lielgabaliem. |
| --- | --- |

18.

Transportlīdzekļi, kas aprīkoti ar ūdens lielgabaliem.

| 19. | Transportlīdzekļi, kas īpaši konstruēti vai pārveidoti, lai tos varētu turēt zem sprieguma, neļaujot uz tiem kāpt, kā arī īpaši tādiem transportlīdzekļiem šādā nolūkā paredzētas vai pārveidotas detaļas. |
| --- | --- |

19.

Transportlīdzekļi, kas īpaši konstruēti vai pārveidoti, lai tos varētu turēt zem sprieguma, neļaujot uz tiem kāpt, kā arī īpaši tādiem transportlīdzekļiem šādā nolūkā paredzētas vai pārveidotas detaļas.

| 20. | Akustiskās iekārtas, ko ražotājs vai piegādātājs atzīst par piemērotām masu nekārtību novēršanai, kā arī īpaši tādām iekārtām paredzētas detaļas. |
| --- | --- |

20.

Akustiskās iekārtas, ko ražotājs vai piegādātājs atzīst par piemērotām masu nekārtību novēršanai, kā arī īpaši tādām iekārtām paredzētas detaļas.

| 21. | Kāju dzelži, ķēdes, važas, elektriskā šoka jostas, kas speciāli paredzētas cilvēku savaldīšanai, izņemot:






  — | rokudzelžus, kuru maksimālais apkārtmērs, ar ķēdi saslēdzot, nepārsniedz 240 mm. |
| --- | --- | --- |

21.

Kāju dzelži, ķēdes, važas, elektriskā šoka jostas, kas speciāli paredzētas cilvēku savaldīšanai, izņemot:

—

rokudzelžus, kuru maksimālais apkārtmērs, ar ķēdi saslēdzot, nepārsniedz 240 mm.

| 22. | Pārnēsājamas ierīces, kas paredzētas vai pielāgotas masu nekārtību novēršanai vai pašaizsardzībai un kas izmanto paralizējošas vielas (piemēram, asaru gāzes vai piparu gāzes baloniņus), kā arī tādām ierīcēm īpaši paredzētas detaļas. |
| --- | --- |

22.

Pārnēsājamas ierīces, kas paredzētas vai pielāgotas masu nekārtību novēršanai vai pašaizsardzībai un kas izmanto paralizējošas vielas (piemēram, asaru gāzes vai piparu gāzes baloniņus), kā arī tādām ierīcēm īpaši paredzētas detaļas.

| 23. | Pārnēsājamas ierīces, kas paredzētas vai pielāgotas masu nekārtību novēršanai vai pašaizsardzībai ar elektrošoku (tostarp elektrošoka steki, elektrošoka vairogi, šaujamrīki, kas šauj ar gumijas lodēm un īpašas policijas šautenes (tazerus)), kā arī tādām ierīcēm īpaši konstruētas vai pielāgotas detaļas. |
| --- | --- |

23.

Pārnēsājamas ierīces, kas paredzētas vai pielāgotas masu nekārtību novēršanai vai pašaizsardzībai ar elektrošoku (tostarp elektrošoka steki, elektrošoka vairogi, šaujamrīki, kas šauj ar gumijas lodēm un īpašas policijas šautenes (tazerus)), kā arī tādām ierīcēm īpaši konstruētas vai pielāgotas detaļas.

| 24. | Elektroniskas iekārtas, kas spēj uztvert slēptas sprāgstvielas, kā arī īpaši tādām iekārtām paredzētas detaļas, izņemot:






  — | pārbaudes iekārtas, kas izmanto TV vai rentgenstarus. |
| --- | --- | --- |

24.

Elektroniskas iekārtas, kas spēj uztvert slēptas sprāgstvielas, kā arī īpaši tādām iekārtām paredzētas detaļas, izņemot:

—

pārbaudes iekārtas, kas izmanto TV vai rentgenstarus.

| 25. | Elektroniskās bloķēšanas iekārtas, kas īpaši paredzētas, lai nepieļautu paštaisītu iekārtu detonēšanu ar radio vadību, kā arī īpaši tādām bloķēšanas iekārtām paredzētas detaļas. |
| --- | --- |

25.

Elektroniskās bloķēšanas iekārtas, kas īpaši paredzētas, lai nepieļautu paštaisītu iekārtu detonēšanu ar radio vadību, kā arī īpaši tādām bloķēšanas iekārtām paredzētas detaļas.

| 26. | Iekārtas un ierīces, kas īpaši paredzētas sprādzienu izraisīšanai ar elektriskiem vai neelektriskiem līdzekļiem, tostarp palaides sistēmas, detonatori, aizdedzinātāji, detonatoru pastiprinātāji un detonējošās auklas, kā arī īpaši tādām iekārtām un ierīcēm paredzētas detaļas, izņemot:






  — | iekārtas un ierīces, kas īpaši paredzētas konkrētam komerciālam lietojumam un kas ar sprāgstvielu iedarbina vai darbina citas iekārtas vai ierīces, kuru funkcija nav sprādzienu izraisīšana (piemēram, automašīnu gaisa spilvenu sūkņus, ugunsdzēsības ūdens smidzinātāju mehānismu elektriskā pārsprieguma novadītājus). |
| --- | --- | --- |

26.

Iekārtas un ierīces, kas īpaši paredzētas sprādzienu izraisīšanai ar elektriskiem vai neelektriskiem līdzekļiem, tostarp palaides sistēmas, detonatori, aizdedzinātāji, detonatoru pastiprinātāji un detonējošās auklas, kā arī īpaši tādām iekārtām un ierīcēm paredzētas detaļas, izņemot:

—

iekārtas un ierīces, kas īpaši paredzētas konkrētam komerciālam lietojumam un kas ar sprāgstvielu iedarbina vai darbina citas iekārtas vai ierīces, kuru funkcija nav sprādzienu izraisīšana (piemēram, automašīnu gaisa spilvenu sūkņus, ugunsdzēsības ūdens smidzinātāju mehānismu elektriskā pārsprieguma novadītājus).

| 27. | Iekārtas un ierīces, kas paredzētas neizlietotas munīcijas iznīcināšanai; izņemot:






  — | bumbu pārvalkus, |
| --- | --- | --- |

27.

Iekārtas un ierīces, kas paredzētas neizlietotas munīcijas iznīcināšanai; izņemot:

—

bumbu pārvalkus,

| — | konteinerus, kas paredzēti tādu priekšmetu glabāšanai, kuri ir paštaisītas spridzināšanas ierīces vai par kuriem ir aizdomas, ka tie tādi ir. |
| --- | --- |

—

konteinerus, kas paredzēti tādu priekšmetu glabāšanai, kuri ir paštaisītas spridzināšanas ierīces vai par kuriem ir aizdomas, ka tie tādi ir.

| 28. | Nakts redzamības un siltuma starojuma attēlveidošanas iekārtas un attēla pastiprinātāju elektronu lampas vai tajās izmantojamie cietvielu sensori. |
| --- | --- |

28.

Nakts redzamības un siltuma starojuma attēlveidošanas iekārtas un attēla pastiprinātāju elektronu lampas vai tajās izmantojamie cietvielu sensori.

| 29. | Lineārie pārgriezējlādiņi. |
| --- | --- |

29.

Lineārie pārgriezējlādiņi.

| 30. | Spridzekļi un šādas ar tiem saistītās vielas:






  — | amatols, |
| --- | --- | --- |

30.

Spridzekļi un šādas ar tiem saistītās vielas:

—

amatols,

| — | nitroceluloze (kas satur vairāk nekā 12,5 % slāpekļa), |
| --- | --- |

—

nitroceluloze (kas satur vairāk nekā 12,5 % slāpekļa),

| — | nitroglikols, |
| --- | --- |

—

nitroglikols,

| — | pentaeritrīta tetranitrāts (PETN), |
| --- | --- |

—

pentaeritrīta tetranitrāts (PETN),

| — | pikrilhlorīds, |
| --- | --- |

—

pikrilhlorīds,

| — | trinitrofenilmetilnitramīns (tetrils), |
| --- | --- |

—

trinitrofenilmetilnitramīns (tetrils),

| — | 2,4,6-trinitrotoluols (TNT). |
| --- | --- |

—

2,4,6-trinitrotoluols (TNT).

| 31. | Programmatūra, kas ir īpaši izveidota visām uzskaitītajām iekārtām, vai tehnoloģija, kas tām ir vajadzīga. |
| --- | --- |

31.

Programmatūra, kas ir īpaši izveidota visām uzskaitītajām iekārtām, vai tehnoloģija, kas tām ir vajadzīga.

---

II PIELIKUMS

Šīs kopējās nostājas 3. pantā minēto personu saraksts

| 1. | Uzvārds, vārds:
  Almatov, Zakirjan
  Citā vārdā:
  Dzimums: Vīrietis
  Tituls, amatpienākums: Iekšlietu ministrs
  Adrese (iela, Nr., pasta kods, pilsēta, valsts): Taškenta, Uzbekistāna
  Dzimšanas datums: 1949. gada 10. oktobrisDzimšanas vieta (pilsēta, valsts): Taškenta, Uzbekistāna
  Pases vai personas apliecības numurs (tostarp izdevējvalsts, izdošanas datums un vieta): Pases Nr. DA 0002600 (Diplomātiskā pase)
  Tautība: Uzbeks
  Cita informācija (piemēram, tēva un mātes vārds, fiskālais numurs, telefona vai telefaksa numurs): Nav |
| --- | --- |

1.

Uzvārds, vārds:

Citā vārdā:

Dzimums: Vīrietis

Tituls, amatpienākums: Iekšlietu ministrs

Adrese (iela, Nr., pasta kods, pilsēta, valsts): Taškenta, Uzbekistāna

Dzimšanas datums:

Dzimšanas vieta (pilsēta, valsts): Taškenta, Uzbekistāna

Pases vai personas apliecības numurs (tostarp izdevējvalsts, izdošanas datums un vieta): Pases Nr. DA 0002600 (Diplomātiskā pase)

Tautība: Uzbeks

Cita informācija (piemēram, tēva un mātes vārds, fiskālais numurs, telefona vai telefaksa numurs): Nav

| 2. | Uzvārds, vārds:
  Mullajonov, Tokhir Okhunovich
  Citā vārdā: Uzvārda cita rakstība: Mullajanov

  Dzimums: Vīrietis
  Tituls, amatpienākums: Iekšlietu ministra pirmais vietnieks
  Adrese (iela, Nr., pasta kods, pilsēta, valsts): Taškenta, Uzbekistāna
  Dzimšanas datums: 1950. gada 10. oktobrisDzimšanas vieta (pilsēta, valsts): Ferghana, Uzbekistāna
  Pases vai personas apliecības numurs (tostarp izdevējvalsts, izdošanas datums un vieta): Pases Nr. DA 0003586 (Diplomātiskā pase) derīga līdz 2009. gada 5. novembrim
  Tautība: Uzbeks
  Cita informācija (piemēram, tēva un mātes vārds, fiskālais numurs, telefona vai telefaksa numurs): Nav |
| --- | --- |

2.

Uzvārds, vārds:

Citā vārdā: Uzvārda cita rakstība: Mullajanov

Dzimums: Vīrietis

Tituls, amatpienākums: Iekšlietu ministra pirmais vietnieks

Adrese (iela, Nr., pasta kods, pilsēta, valsts): Taškenta, Uzbekistāna

Dzimšanas datums:

Dzimšanas vieta (pilsēta, valsts): Ferghana, Uzbekistāna

Pases vai personas apliecības numurs (tostarp izdevējvalsts, izdošanas datums un vieta): Pases Nr. DA 0003586 (Diplomātiskā pase) derīga līdz 2009. gada 5. novembrim

Tautība: Uzbeks

Cita informācija (piemēram, tēva un mātes vārds, fiskālais numurs, telefona vai telefaksa numurs): Nav

| 3. | Uzvārds, vārds:
  Gulamov, Kadir Gafurovich
  Citā vārdā:
  Dzimums: Vīrietis
  Tituls, amatpienākums: Aizsardzības ministrs
  Adrese (iela, Nr., pasta kods, pilsēta, valsts): Taškenta, Uzbekistāna
  Dzimšanas datums: 1945. gada 17. februārisDzimšanas vieta (pilsēta, valsts): Taškenta, Uzbekistāna
  Pases vai personas apliecības numurs (tostarp izdevējvalsts, izdošanas datums un vieta): Pases Nr. DA 0002284 (Diplomātiska pase) derīga līdz 2005. gada 24. oktobrim
  Tautība: Uzbeks
  Cita informācija (piemēram, tēva un mātes vārds, fiskālais numurs, telefona vai telefaksa numurs): Nav |
| --- | --- |

3.

Uzvārds, vārds:

Citā vārdā:

Dzimums: Vīrietis

Tituls, amatpienākums: Aizsardzības ministrs

Adrese (iela, Nr., pasta kods, pilsēta, valsts): Taškenta, Uzbekistāna

Dzimšanas datums:

Dzimšanas vieta (pilsēta, valsts): Taškenta, Uzbekistāna

Pases vai personas apliecības numurs (tostarp izdevējvalsts, izdošanas datums un vieta): Pases Nr. DA 0002284 (Diplomātiska pase) derīga līdz 2005. gada 24. oktobrim

Tautība: Uzbeks

Cita informācija (piemēram, tēva un mātes vārds, fiskālais numurs, telefona vai telefaksa numurs): Nav

| 4. | Uzvārds, vārds:
  Ruslan Mirzaev
  Citā vārdā:
  Dzimums: Vīrietis
  Tituls, amatpienākums: Valsts drošības padomes valsts padomnieks
  Adrese (iela, Nr., pasta kods, pilsēta, valsts):
  Dzimšanas datums:
  Dzimšanas vieta (pilsēta, valsts):
  Pases vai personas apliecības numurs (tostarp izdevējvalsts, izdošanas datums un vieta):
  Tautība:
  Cita informācija (piemēram, tēva un mātes vārds, fiskālais numurs, telefona vai telefaksa numurs): |
| --- | --- |

4.

Uzvārds, vārds:

Citā vārdā:

Dzimums: Vīrietis

Tituls, amatpienākums: Valsts drošības padomes valsts padomnieks

Adrese (iela, Nr., pasta kods, pilsēta, valsts):

Dzimšanas datums:

Dzimšanas vieta (pilsēta, valsts):

Pases vai personas apliecības numurs (tostarp izdevējvalsts, izdošanas datums un vieta):

Tautība:

Cita informācija (piemēram, tēva un mātes vārds, fiskālais numurs, telefona vai telefaksa numurs):

| 5. | Uzvārds, vārds:
  Saidullo Begaliyevich Begaliyev
  Citā vārdā:
  Dzimums: Vīrietis
  Tituls, amatpienākums: Andizhan reģiona gubernators
  Adrese (iela, Nr., pasta kods, pilsēta, valsts):
  Dzimšanas datums:
  Dzimšanas vieta (pilsēta, valsts):
  Pases vai personas apliecības numurs (tostarp izdevējvalsts, izdošanas datums un vieta):
  Tautība:
  Cita informācija (piemēram, tēva un mātes vārds, fiskālais numurs, telefona vai telefaksa numurs): |
| --- | --- |

5.

Uzvārds, vārds:

Citā vārdā:

Dzimums: Vīrietis

Tituls, amatpienākums: Andizhan reģiona gubernators

Adrese (iela, Nr., pasta kods, pilsēta, valsts):

Dzimšanas datums:

Dzimšanas vieta (pilsēta, valsts):

Pases vai personas apliecības numurs (tostarp izdevējvalsts, izdošanas datums un vieta):

Tautība:

Cita informācija (piemēram, tēva un mātes vārds, fiskālais numurs, telefona vai telefaksa numurs):

| 6. | Uzvārds, vārds:
  Kossimali Akhmedov
  Citā vārdā:
  Dzimums: Vīrietis
  Tituls, amatpienākums: Ģenerālmajors
  Adrese (iela, Nr., pasta kods, pilsēta, valsts):
  Dzimšanas datums:
  Dzimšanas vieta (pilsēta, valsts):
  Pases vai personas apliecības numurs (tostarp izdevējvalsts, izdošanas datums un vieta):
  Tautība:
  Cita informācija (piemēram, tēva un mātes vārds, fiskālais numurs, telefona vai telefaksa numurs): |
| --- | --- |

6.

Uzvārds, vārds:

Citā vārdā:

Dzimums: Vīrietis

Tituls, amatpienākums: Ģenerālmajors

Adrese (iela, Nr., pasta kods, pilsēta, valsts):

Dzimšanas datums:

Dzimšanas vieta (pilsēta, valsts):

Pases vai personas apliecības numurs (tostarp izdevējvalsts, izdošanas datums un vieta):

Tautība:

Cita informācija (piemēram, tēva un mātes vārds, fiskālais numurs, telefona vai telefaksa numurs):

| 7. | Uzvārds, vārds:
  Ergashev, Ismail Ergashevitch
  Citā vārdā:
  Dzimums: Vīrietis
  Tituls, amatpienākums: Ģenerālmajors (atvaļināts)
  Adrese (iela, Nr., pasta kods, pilsēta, valsts): Nav zināma
  Dzimšanas datums: 1945. gada 5. augustsDzimšanas vieta (pilsēta, valsts): Vali Aitachaga, Uzbekistāna
  Pases vai personas apliecības numurs (tostarp izdevējvalsts, izdošanas datums un vieta): Nav detaļu
  Tautība: Uzbeks
  Cita informācija (piemēram, tēva un mātes vārds, fiskālais numurs, telefona vai telefaksa numurs): Nav |
| --- | --- |

7.

Uzvārds, vārds:

Citā vārdā:

Dzimums: Vīrietis

Tituls, amatpienākums: Ģenerālmajors (atvaļināts)

Adrese (iela, Nr., pasta kods, pilsēta, valsts): Nav zināma

Dzimšanas datums:

Dzimšanas vieta (pilsēta, valsts): Vali Aitachaga, Uzbekistāna

Pases vai personas apliecības numurs (tostarp izdevējvalsts, izdošanas datums un vieta): Nav detaļu

Tautība: Uzbeks

Cita informācija (piemēram, tēva un mātes vārds, fiskālais numurs, telefona vai telefaksa numurs): Nav

| 8. | Uzvārds, vārds:
  Pavel Islamovich Ergashev
  Citā vārdā:
  Dzimums: Vīrietis
  Tituls, amatpienākums: Pulkvedis
  Adrese (iela, Nr., pasta kods, pilsēta, valsts):
  Dzimšanas datums:
  Dzimšanas vieta (pilsēta, valsts):
  Pases vai personas apliecības numurs (tostarp izdevējvalsts, izdošanas datums un vieta):
  Tautība:
  Cita informācija (piemēram, tēva un mātes vārds, fiskālais numurs, telefona vai telefaksa numurs): |
| --- | --- |

8.

Uzvārds, vārds:

Citā vārdā:

Dzimums: Vīrietis

Tituls, amatpienākums: Pulkvedis

Adrese (iela, Nr., pasta kods, pilsēta, valsts):

Dzimšanas datums:

Dzimšanas vieta (pilsēta, valsts):

Pases vai personas apliecības numurs (tostarp izdevējvalsts, izdošanas datums un vieta):

Tautība:

Cita informācija (piemēram, tēva un mātes vārds, fiskālais numurs, telefona vai telefaksa numurs):

| 9. | Uzvārds, vārds:
  Vladimir Adolfovich Mamo
  Citā vārdā:
  Dzimums: Vīrietis
  Tituls, amatpienākums: Ģenerālmajors
  Adrese (iela, Nr., pasta kods, pilsēta, valsts):
  Dzimšanas datums:
  Dzimšanas vieta (pilsēta, valsts):
  Pases vai personas apliecības numurs (tostarp izdevējvalsts, izdošanas datums un vieta):
  Tautība:
  Cita informācija (piemēram, tēva un mātes vārds, fiskālais numurs, telefona vai telefaksa numurs): |
| --- | --- |

9.

Uzvārds, vārds:

Citā vārdā:

Dzimums: Vīrietis

Tituls, amatpienākums: Ģenerālmajors

Adrese (iela, Nr., pasta kods, pilsēta, valsts):

Dzimšanas datums:

Dzimšanas vieta (pilsēta, valsts):

Pases vai personas apliecības numurs (tostarp izdevējvalsts, izdošanas datums un vieta):

Tautība:

Cita informācija (piemēram, tēva un mātes vārds, fiskālais numurs, telefona vai telefaksa numurs):

| 10. | Uzvārds, vārds:
  Gregori Pak
  Citā vārdā:
  Dzimums: Vīrietis
  Tituls, amatpienākums: Pulkvedis
  Adrese (iela, Nr., pasta kods, pilsēta, valsts):
  Dzimšanas datums:
  Dzimšanas vieta (pilsēta, valsts):
  Pases vai personas apliecības numurs (tostarp izdevējvalsts, izdošanas datums un vieta):
  Tautība:
  Cita informācija (piemēram, tēva un mātes vārds, fiskālais numurs, telefona vai telefaksa numurs): |
| --- | --- |

10.

Uzvārds, vārds:

Citā vārdā:

Dzimums: Vīrietis

Tituls, amatpienākums: Pulkvedis

Adrese (iela, Nr., pasta kods, pilsēta, valsts):

Dzimšanas datums:

Dzimšanas vieta (pilsēta, valsts):

Pases vai personas apliecības numurs (tostarp izdevējvalsts, izdošanas datums un vieta):

Tautība:

Cita informācija (piemēram, tēva un mātes vārds, fiskālais numurs, telefona vai telefaksa numurs):

| 11. | Uzvārds, vārds:
  Valeri Tadzhiev
  Citā vārdā:
  Dzimums: Vīrietis
  Tituls, amatpienākums: Pulkvedis
  Adrese (Nr., iela, pasta kods, pilsēta, valsts):
  Dzimšanas datums:
  Dzimšanas vieta (pilsēta, valsts):
  Pases vai personas apliecības numurs (tostarp izdevējvalsts, izdošanas datums un vieta):
  Tautība:
  Cita informācija (piemēram, tēva un mātes vārds, fiskālais numurs, telefona vai telefaksa numurs): |
| --- | --- |

11.

Uzvārds, vārds:

Citā vārdā:

Dzimums: Vīrietis

Tituls, amatpienākums: Pulkvedis

Adrese (Nr., iela, pasta kods, pilsēta, valsts):

Dzimšanas datums:

Dzimšanas vieta (pilsēta, valsts):

Pases vai personas apliecības numurs (tostarp izdevējvalsts, izdošanas datums un vieta):

Tautība:

Cita informācija (piemēram, tēva un mātes vārds, fiskālais numurs, telefona vai telefaksa numurs):

| 12. | Uzvārds, vārds:
  Inoyatov, Rustam Raulovich
  Citā vārdā:
  Dzimums: Vīrietis
  Tituls, amatpienākums: SNB (Valsts drošības iestāde) vadītājs
  Adrese (iela, Nr., pasta kods, pilsēta, valsts): Taškenta, Uzbekistāna
  Dzimšanas datums: 1944. gada 22. jūnijsDzimšanas vieta (pilsēta, valsts): Sherabad, Uzbekistāna
  Pases vai personas apliecības numurs (tostarp izdevējvalsts, izdošanas datums un vieta): Pases Nr. DA 0003171 (Diplomātiskā pase); arī diplomātiskā pase Nr. 0001892 (derīga līdz 2004. gada 15. septembrim)
  Tautība: Uzbeks
  Cita informācija (piemēram, tēva un mātes vārds, fiskālais numurs, telefona vai telefaksa numurs): Nav |
| --- | --- |

12.

Uzvārds, vārds:

Citā vārdā:

Dzimums: Vīrietis

Tituls, amatpienākums: SNB (Valsts drošības iestāde) vadītājs

Adrese (iela, Nr., pasta kods, pilsēta, valsts): Taškenta, Uzbekistāna

Dzimšanas datums:

Dzimšanas vieta (pilsēta, valsts): Sherabad, Uzbekistāna

Pases vai personas apliecības numurs (tostarp izdevējvalsts, izdošanas datums un vieta): Pases Nr. DA 0003171 (Diplomātiskā pase); arī diplomātiskā pase Nr. 0001892 (derīga līdz 2004. gada 15. septembrim)

Tautība: Uzbeks

Cita informācija (piemēram, tēva un mātes vārds, fiskālais numurs, telefona vai telefaksa numurs): Nav

---

| 16.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 299/80 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 299/80

---

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA 2005/793/KĀDP

(2005. gada 14. novembris)

par dažu palestīniešu pagaidu uzņemšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 15. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2002. gada 21. maijā pieņēma Kopējo nostāju 2002/400/KĀDP par dažu palestīniešu pagaidu uzņemšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs (1), un piešķīra viņiem līdz 12 mēnešus derīgas atļaujas ieceļot un uzturēties attiecīgu dalībvalstu teritorijā. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2002. gada 21. maijā pieņēma Kopējo nostāju 2002/400/KĀDP par dažu palestīniešu pagaidu uzņemšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs (1), un piešķīra viņiem līdz 12 mēnešus derīgas atļaujas ieceļot un uzturēties attiecīgu dalībvalstu teritorijā.

| (2) | Padome ar Kopējo nostāju 2003/366/KĀDP (2), 2004/493/KĀDP (3) un 2004/748/KĀDP (4) pieņēma lēmumu, ka atļauju derīguma termiņš būtu jāpagarina par 12 mēnešiem un pēc tam attiecīgi par 6 un 12 mēnešiem. |
| --- | --- |

(2)

Padome ar Kopējo nostāju 2003/366/KĀDP (2), 2004/493/KĀDP (3) un 2004/748/KĀDP (4) pieņēma lēmumu, ka atļauju derīguma termiņš būtu jāpagarina par 12 mēnešiem un pēc tam attiecīgi par 6 un 12 mēnešiem.

| (3) | Atļauju derīguma termiņš būtu jāpagarina vēl par 12 mēnešiem, |
| --- | --- |

(3)

Atļauju derīguma termiņš būtu jāpagarina vēl par 12 mēnešiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO KOPĒJO NOSTĀJU.

1. pants

Kopējās nostājas 2002/400/KĀDP 2. pantā minētās dalībvalstis vēl par 12 mēnešiem pagarina derīguma termiņu ieceļošanas un uzturēšanās atļaujām, kas piešķirtas saskaņā ar minētās kopējās nostājas 3. pantu.

2. pants

Padome 6 mēnešos pēc šīs kopējās nostājas pieņemšanas izvērtē Kopējās nostājas 2002/400/KĀDP piemērošanu.

3. pants

Šī kopējā nostāja stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo kopējo nostāju publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2005. gada 14. novembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

T. JOWELL

---

(1)  OV L 138, 28.5.2002., 33. lpp.

1

(2)  OV L 124, 20.5.2003., 51. lpp.

2

(3)  OV L 181, 18.5.2004., 24. lpp.

3

(4)  OV L 329, 4.11.2004., 20. lpp.

4

---