# Den Europæiske Unions L 289/3. n

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 289 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 48. årgang3. november 2005 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 289

Dansk udgave

Retsforskrifter

48. årgang3. november 2005

---

| Indhold | | I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1775/2005 af 28. september 2005 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet (
  1
  ) | 1 |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1776/2005/EF af 28. september 2005 om ændring af Rådets beslutning 2000/819/EF om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005) (
  1
  ) | 14 |
| | * | Rådets direktiv 2005/71/EF af 12. oktober 2005 om en særlig indrejseprocedure for tredjelandsstatsborgere med henblik på videnskabelig forskning | 15 |

Indhold

I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1775/2005 af 28. september 2005 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet (
  1
  )

1

1

*

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1776/2005/EF af 28. september 2005 om ændring af Rådets beslutning 2000/819/EF om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005) (
  1
  )

1

14

*

Rådets direktiv 2005/71/EF af 12. oktober 2005 om en særlig indrejseprocedure for tredjelandsstatsborgere med henblik på videnskabelig forskning

15

| | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Europa-Parlamentet og Rådet |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 28. september 2005 om lettelse af medlemsstaternes udstedelse af ensartede visa til kortvarigt ophold til forskere fra tredjelande, som rejser inden for Fællesskabet med henblik på videnskabelig forskning | 23 |
| | | Rådet |
| | * | Rådets henstilling af 12. oktober 2005 om lettelse af tredjelandsstatsborgeres indrejse i Det Europæiske Fællesskab med henblik på videnskabelig forskning | 26 |

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Europa-Parlamentet og Rådet

*

Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 28. september 2005 om lettelse af medlemsstaternes udstedelse af ensartede visa til kortvarigt ophold til forskere fra tredjelande, som rejser inden for Fællesskabet med henblik på videnskabelig forskning

23

Rådet

*

Rådets henstilling af 12. oktober 2005 om lettelse af tredjelandsstatsborgeres indrejse i Det Europæiske Fællesskab med henblik på videnskabelig forskning

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

| 3.11.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 289/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 289/1

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EF) nr. 1775/2005

af 28. september 2005

om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1) ,

efter høring af Regionsudvalget,

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/55/EF af 26. juni 2003 om fælles regler for det indre marked for naturgas (3) har bidraget væsentligt til gennemførelsen af det indre marked for gas. Der må nu foretages strukturelle ændringer i lovrammen for at overvinde de resterende hindringer for gennemførelsen af det indre marked særlig med hensyn til handel med gas. Der er behov for yderligere tekniske regler, navnlig hvad angår adgangstjenester for tredjepart, mekanismerne for kapacitetstildeling og procedurerne for håndtering af kapacitetsbegrænsninger og krav om gennemsigtighed. |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/55/EF af 26. juni 2003 om fælles regler for det indre marked for naturgas (3) har bidraget væsentligt til gennemførelsen af det indre marked for gas. Der må nu foretages strukturelle ændringer i lovrammen for at overvinde de resterende hindringer for gennemførelsen af det indre marked særlig med hensyn til handel med gas. Der er behov for yderligere tekniske regler, navnlig hvad angår adgangstjenester for tredjepart, mekanismerne for kapacitetstildeling og procedurerne for håndtering af kapacitetsbegrænsninger og krav om gennemsigtighed.

| (2) | De erfaringer, der er høstet under gennemførelsen af det første sæt retningslinjer for god praksis, som blev vedtaget af Det Europæiske Gasreguleringsforum i 2002, samt overvågningen af gennemførelsen viser, at det er nødvendigt at gøre de i retningslinjerne fastlagte regler retligt bindende for at sikre, at de gennemføres fuldt ud i samtlige medlemsstater, og skabe en reel minimumsgaranti for lige vilkår for markedsadgang. |
| --- | --- |

(2)

De erfaringer, der er høstet under gennemførelsen af det første sæt retningslinjer for god praksis, som blev vedtaget af Det Europæiske Gasreguleringsforum i 2002, samt overvågningen af gennemførelsen viser, at det er nødvendigt at gøre de i retningslinjerne fastlagte regler retligt bindende for at sikre, at de gennemføres fuldt ud i samtlige medlemsstater, og skabe en reel minimumsgaranti for lige vilkår for markedsadgang.

| (3) | På forummets møde den 24.-25. september 2003 blev der vedtaget et nyt sæt retningslinjer, »det andet sæt retningslinjer for god praksis«. Nærværende forordning har derfor på grundlag af disse retningslinjer til formål at fastlægge grundlæggende principper og regler for netadgang og adgangstjenester for tredjepart, håndtering af kapacitetsbegrænsninger, gennemsigtighed, balancering og handel med kapacitetsrettigheder. |
| --- | --- |

(3)

På forummets møde den 24.-25. september 2003 blev der vedtaget et nyt sæt retningslinjer, »det andet sæt retningslinjer for god praksis«. Nærværende forordning har derfor på grundlag af disse retningslinjer til formål at fastlægge grundlæggende principper og regler for netadgang og adgangstjenester for tredjepart, håndtering af kapacitetsbegrænsninger, gennemsigtighed, balancering og handel med kapacitetsrettigheder.

| (4) | Artikel 15 i direktiv 2003/55/EF åbner mulighed for, at et kombineret transmissions- og distributionssystem kan drives af en operatør. Derfor kræver reglerne i denne forordning ikke ændring af tilrettelæggelsen af nationale transmissions- og distributionssystemer, som er forenelige med de relevante bestemmelser i direktiv 2003/55/EF, særlig artikel 15. |
| --- | --- |

(4)

Artikel 15 i direktiv 2003/55/EF åbner mulighed for, at et kombineret transmissions- og distributionssystem kan drives af en operatør. Derfor kræver reglerne i denne forordning ikke ændring af tilrettelæggelsen af nationale transmissions- og distributionssystemer, som er forenelige med de relevante bestemmelser i direktiv 2003/55/EF, særlig artikel 15.

| (5) | Forordningens anvendelsesområde omfatter også højtryksrørledninger, der forbinder lokale distributører til gasnettet, forudsat at de ikke hovedsagelig anvendes i forbindelse med lokal distribution. |
| --- | --- |

(5)

Forordningens anvendelsesområde omfatter også højtryksrørledninger, der forbinder lokale distributører til gasnettet, forudsat at de ikke hovedsagelig anvendes i forbindelse med lokal distribution.

| (6) | Det er nødvendigt at opstille kriterier for fastsættelse af tariffer for netadgang for at sikre, at tarifferne er i fuld overensstemmelse med princippet om ikke-diskriminering og bidrager til et velfungerende indre marked samt tager fuldt hensyn til behovet for systemintegritet og afspejler de faktiske omkostninger, for så vidt som sådanne omkostninger svarer til en effektiv og strukturelt sammenlignelig netoperatørs omkostninger og er gennemsigtige, samtidig med at de giver et rimeligt investeringsafkast, og der skal, hvor det er rimeligt, tages hensyn til de regulerende myndigheders benchmarking af tariffer. |
| --- | --- |

(6)

Det er nødvendigt at opstille kriterier for fastsættelse af tariffer for netadgang for at sikre, at tarifferne er i fuld overensstemmelse med princippet om ikke-diskriminering og bidrager til et velfungerende indre marked samt tager fuldt hensyn til behovet for systemintegritet og afspejler de faktiske omkostninger, for så vidt som sådanne omkostninger svarer til en effektiv og strukturelt sammenlignelig netoperatørs omkostninger og er gennemsigtige, samtidig med at de giver et rimeligt investeringsafkast, og der skal, hvor det er rimeligt, tages hensyn til de regulerende myndigheders benchmarking af tariffer.

| (7) | Ved beregning af tariffer for netadgang er det vigtigt at tage hensyn til de faktiske omkostninger, for så vidt som sådanne omkostninger svarer til en effektiv og strukturelt sammenlignelig netoperatørs omkostninger og er gennemsigtige, samt til behovet for at sikre et rimeligt investeringsafkast og incitamenter til at anlægge ny infrastruktur. I den sammenhæng og navnlig hvis der er effektiv konkurrence mellem rørledninger, vil de regulerende myndigheders benchmarking af tariffer være relevant. |
| --- | --- |

(7)

Ved beregning af tariffer for netadgang er det vigtigt at tage hensyn til de faktiske omkostninger, for så vidt som sådanne omkostninger svarer til en effektiv og strukturelt sammenlignelig netoperatørs omkostninger og er gennemsigtige, samt til behovet for at sikre et rimeligt investeringsafkast og incitamenter til at anlægge ny infrastruktur. I den sammenhæng og navnlig hvis der er effektiv konkurrence mellem rørledninger, vil de regulerende myndigheders benchmarking af tariffer være relevant.

| (8) | Brug af markedsbaserede ordninger, såsom auktioner, til fastsættelse af tarifferne skal være forenelig med bestemmelserne i direktiv 2003/55/EF. |
| --- | --- |

(8)

Brug af markedsbaserede ordninger, såsom auktioner, til fastsættelse af tarifferne skal være forenelig med bestemmelserne i direktiv 2003/55/EF.

| (9) | Et fælles sæt af minimumskrav til adgangstjenester for tredjepart er nødvendigt for i praksis at opnå en fælles minimumsstandard for adgang i hele Fællesskabet, for at sikre, at adgangstjenester for tredjepart er tilstrækkeligt kompatible og for at kunne udnytte fordelene ved et velfungerende indre marked for gas. |
| --- | --- |

(9)

Et fælles sæt af minimumskrav til adgangstjenester for tredjepart er nødvendigt for i praksis at opnå en fælles minimumsstandard for adgang i hele Fællesskabet, for at sikre, at adgangstjenester for tredjepart er tilstrækkeligt kompatible og for at kunne udnytte fordelene ved et velfungerende indre marked for gas.

| (10) | Henvisninger til harmoniserede transportaftaler i forbindelse med ikke-diskriminerende adgang til transmissionssystemoperatørers net betyder ikke, at vilkår og betingelser i en given systemoperatørs transportaftaler skal være de samme som i transportaftaler hos en anden transmissionssystemoperatør i den pågældende medlemsstat eller i en anden medlemsstat, medmindre der er fastsat mindstekrav, som skal opfyldes i alle transportaftaler. |
| --- | --- |

(10)

Henvisninger til harmoniserede transportaftaler i forbindelse med ikke-diskriminerende adgang til transmissionssystemoperatørers net betyder ikke, at vilkår og betingelser i en given systemoperatørs transportaftaler skal være de samme som i transportaftaler hos en anden transmissionssystemoperatør i den pågældende medlemsstat eller i en anden medlemsstat, medmindre der er fastsat mindstekrav, som skal opfyldes i alle transportaftaler.

| (11) | Håndtering af aftalemæssige kapacitetsbegrænsninger i net er et vigtigt aspekt i gennemførelsen af det indre marked for gas. Det er nødvendigt at udforme fælles regler, som — efter princippet om at uudnyttet kapacitet fortabes — skaber balance mellem behovet for at frigøre uudnyttet kapacitet og kapacitetsindehavernes ret til at udnytte kapaciteten, når de har brug for den, samtidig med at kapacitetens likviditet forbedres. |
| --- | --- |

(11)

Håndtering af aftalemæssige kapacitetsbegrænsninger i net er et vigtigt aspekt i gennemførelsen af det indre marked for gas. Det er nødvendigt at udforme fælles regler, som — efter princippet om at uudnyttet kapacitet fortabes — skaber balance mellem behovet for at frigøre uudnyttet kapacitet og kapacitetsindehavernes ret til at udnytte kapaciteten, når de har brug for den, samtidig med at kapacitetens likviditet forbedres.

| (12) | Selv om fysiske kapacitetsbegrænsninger i net i dag sjældent udgør et problem i Fællesskabet, kan det blive et problem i fremtiden. Under de omstændigheder er det derfor vigtigt at opstille grundprincipper for tildeling af kapacitet i net med kapacitetsbegrænsninger. |
| --- | --- |

(12)

Selv om fysiske kapacitetsbegrænsninger i net i dag sjældent udgør et problem i Fællesskabet, kan det blive et problem i fremtiden. Under de omstændigheder er det derfor vigtigt at opstille grundprincipper for tildeling af kapacitet i net med kapacitetsbegrænsninger.

| (13) | For at brugerne kan få effektiv adgang til gasnettene, må de have oplysninger om navnlig tekniske krav og ledig kapacitet, så de kan udnytte de forretningsmuligheder, der opstår på det indre marked. Der er behov for fælles minimumsstandarder for sådanne krav om gennemsigtighed. Offentliggørelsen af sådanne oplysninger kan ske på forskellige måder, også elektronisk. |
| --- | --- |

(13)

For at brugerne kan få effektiv adgang til gasnettene, må de have oplysninger om navnlig tekniske krav og ledig kapacitet, så de kan udnytte de forretningsmuligheder, der opstår på det indre marked. Der er behov for fælles minimumsstandarder for sådanne krav om gennemsigtighed. Offentliggørelsen af sådanne oplysninger kan ske på forskellige måder, også elektronisk.

| (14) | Ikke-diskriminerende og gennemsigtige balanceringssystemer for gas, der drives af transmissionssystemoperatørerne, er vigtige mekanismer, navnlig for nye markedsdeltagere, der kan have sværere ved at balancere deres samlede salgsporteføljer end selskaber, der allerede er etableret på markedet. Det er derfor nødvendigt at fastlægge regler, der sikrer, at transmissionssystemoperatører håndterer sådanne mekanismer på en måde, der er forenelig med ikke-diskriminerende, gennemsigtige og effektive betingelser for netadgang. |
| --- | --- |

(14)

Ikke-diskriminerende og gennemsigtige balanceringssystemer for gas, der drives af transmissionssystemoperatørerne, er vigtige mekanismer, navnlig for nye markedsdeltagere, der kan have sværere ved at balancere deres samlede salgsporteføljer end selskaber, der allerede er etableret på markedet. Det er derfor nødvendigt at fastlægge regler, der sikrer, at transmissionssystemoperatører håndterer sådanne mekanismer på en måde, der er forenelig med ikke-diskriminerende, gennemsigtige og effektive betingelser for netadgang.

| (15) | Handel med primære kapacitetsrettigheder er et vigtigt led i udviklingen af et konkurrencebaseret marked og for at skabe likviditet. Denne forordning bør derfor fastlægge grundlæggende regler på dette område. |
| --- | --- |

(15)

Handel med primære kapacitetsrettigheder er et vigtigt led i udviklingen af et konkurrencebaseret marked og for at skabe likviditet. Denne forordning bør derfor fastlægge grundlæggende regler på dette område.

| (16) | Det må sikres, at virksomheder, der erhverver kapacitetsrettigheder, kan sælge dem til andre autoriserede virksomheder for at sikre et rimeligt likviditetsniveau på kapacitetsmarkedet. Denne fremgangsmåde er imidlertid ikke til hinder for et system, hvor kapacitet, der i en given periode, beregnet på nationalt plan, er uudnyttet, igen stilles til rådighed for markedet på et uafbrydeligt grundlag. |
| --- | --- |

(16)

Det må sikres, at virksomheder, der erhverver kapacitetsrettigheder, kan sælge dem til andre autoriserede virksomheder for at sikre et rimeligt likviditetsniveau på kapacitetsmarkedet. Denne fremgangsmåde er imidlertid ikke til hinder for et system, hvor kapacitet, der i en given periode, beregnet på nationalt plan, er uudnyttet, igen stilles til rådighed for markedet på et uafbrydeligt grundlag.

| (17) | De nationale regulerende myndigheder bør sikre, at reglerne i denne forordning og de retningslinjer, som vedtages i henhold til den, overholdes. |
| --- | --- |

(17)

De nationale regulerende myndigheder bør sikre, at reglerne i denne forordning og de retningslinjer, som vedtages i henhold til den, overholdes.

| (18) | I de retningslinjer, der er knyttet som bilag til forordningen, fastlægges specifikke detaljerede regler for gennemførelsen på grundlag af det andet sæt retningslinjer for god praksis. Om nødvendigt vil disse regler kunne udvikle sig med tiden under hensyn til forskellene mellem de nationale gassystemer. |
| --- | --- |

(18)

I de retningslinjer, der er knyttet som bilag til forordningen, fastlægges specifikke detaljerede regler for gennemførelsen på grundlag af det andet sæt retningslinjer for god praksis. Om nødvendigt vil disse regler kunne udvikle sig med tiden under hensyn til forskellene mellem de nationale gassystemer.

| (19) | Inden Kommissionen foreslår at ændre retningslinjerne i bilaget til denne forordning, bør den sikre høring af alle relevante parter, der er berørt af retningslinjerne, repræsenteret af faglige organisationer, og af medlemsstater inden for Det Europæiske Gasreguleringsforum, og den bør anmode om input fra Gruppen af Europæiske Tilsynsmyndigheder for Elektricitet og Gas. |
| --- | --- |

(19)

Inden Kommissionen foreslår at ændre retningslinjerne i bilaget til denne forordning, bør den sikre høring af alle relevante parter, der er berørt af retningslinjerne, repræsenteret af faglige organisationer, og af medlemsstater inden for Det Europæiske Gasreguleringsforum, og den bør anmode om input fra Gruppen af Europæiske Tilsynsmyndigheder for Elektricitet og Gas.

| (20) | Medlemsstaterne og de kompetente nationale myndigheder bør forpligtes til at fremsende relevante oplysninger til Kommissionen. Kommissionen bør behandle disse oplysninger fortroligt. |
| --- | --- |

(20)

Medlemsstaterne og de kompetente nationale myndigheder bør forpligtes til at fremsende relevante oplysninger til Kommissionen. Kommissionen bør behandle disse oplysninger fortroligt.

| (21) | Denne forordning og de retningslinjer, der vedtages i overensstemmelse med den, berører ikke anvendelsen af Fællesskabets konkurrenceregler. |
| --- | --- |

(21)

Denne forordning og de retningslinjer, der vedtages i overensstemmelse med den, berører ikke anvendelsen af Fællesskabets konkurrenceregler.

| (22) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (4). |
| --- | --- |

(22)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (4).

| (23) | Målet for den påtænkte forordning, nemlig fastlæggelse af retfærdige regler vedrørende adgang til naturgastransmissionsnet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af foranstaltningens omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål — |
| --- | --- |

(23)

Målet for den påtænkte forordning, nemlig fastlæggelse af retfærdige regler vedrørende adgang til naturgastransmissionsnet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af foranstaltningens omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Formål og anvendelsesområde

1.   Formålet med denne forordning er at fastlægge ikke-diskriminerende regler vedrørende betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet, idet der tages hensyn til de særlige forhold på de nationale og regionale markeder, med henblik på at sikre et velfungerende indre gasmarked.

Reglerne omfatter fastsættelse af harmoniserede principper for tariffer, eller de metoder, der ligger til grund for deres beregning, for netadgang, fastlæggelse af adgangstjenester for tredjepart og harmoniserede principper for kapacitetstildeling og håndtering af kapacitetsbegrænsninger, fastlæggelse af krav om gennemsigtighed, regler om balancering og gebyrer for ubalancer samt fremme af handelen med kapacitet.

2.   Medlemsstaterne kan oprette en enhed eller et organ i overensstemmelse med direktiv 2003/55/EF, der skal udføre en eller flere funktioner, der typisk tildeles transmissionssystemoperatøren, som skal være underlagt kravene i denne forordning.

Artikel 2

Definitioner

1.   I denne forordning forstås ved:

| 1) | »transmission«: transport af naturgas gennem net, der hovedsagelig består af højtryksrørledninger, bortset fra opstrømsrørledningsnet og bortset fra den del af højtryksrørledninger, der hovedsagelig anvendes i forbindelse med lokal distribution af naturgas, med henblik på levering af naturgas til kunder, men ikke forsyning |
| --- | --- |

1)

»transmission«: transport af naturgas gennem net, der hovedsagelig består af højtryksrørledninger, bortset fra opstrømsrørledningsnet og bortset fra den del af højtryksrørledninger, der hovedsagelig anvendes i forbindelse med lokal distribution af naturgas, med henblik på levering af naturgas til kunder, men ikke forsyning

| 2) | »transportaftale«: en aftale, som transmissionssystemoperatøren har indgået med en bruger af nettet med henblik på transmission |
| --- | --- |

2)

»transportaftale«: en aftale, som transmissionssystemoperatøren har indgået med en bruger af nettet med henblik på transmission

| 3) | »kapacitet«: den maksimale strøm af gas, udtrykt i normal kubikmeter pr. tidsenhed eller i energienheder pr. tidsenhed, som brugeren af nettet har ret til ifølge bestemmelserne i transportaftalen |
| --- | --- |

3)

»kapacitet«: den maksimale strøm af gas, udtrykt i normal kubikmeter pr. tidsenhed eller i energienheder pr. tidsenhed, som brugeren af nettet har ret til ifølge bestemmelserne i transportaftalen

| 4) | »uudnyttet kapacitet«: uafbrydelig kapacitet, som en bruger af nettet har erhvervet i henhold til en transportaftale, men som brugeren på det tidspunkt, hvor fristen ifølge aftalen udløber, ikke har nomineret på |
| --- | --- |

4)

»uudnyttet kapacitet«: uafbrydelig kapacitet, som en bruger af nettet har erhvervet i henhold til en transportaftale, men som brugeren på det tidspunkt, hvor fristen ifølge aftalen udløber, ikke har nomineret på

| 5) | »håndtering af kapacitetsbegrænsninger«: forvaltning af transmissionssystemoperatørens kapacitetsudbud med henblik på, at den tekniske kapacitet udnyttes optimalt og maksimalt, og at overbelastnings- og mætningspunkter opdages i tide |
| --- | --- |

5)

»håndtering af kapacitetsbegrænsninger«: forvaltning af transmissionssystemoperatørens kapacitetsudbud med henblik på, at den tekniske kapacitet udnyttes optimalt og maksimalt, og at overbelastnings- og mætningspunkter opdages i tide

| 6) | »sekundært marked«: markedet for den kapacitet, der handles ad andre veje end på det primære marked |
| --- | --- |

6)

»sekundært marked«: markedet for den kapacitet, der handles ad andre veje end på det primære marked

| 7) | »nominering«: forudgående meddelelse fra en bruger af nettet til transmissionssystemoperatøren om den faktiske strøm af gas, som brugeren ønsker at tilføre eller trække ud af systemet |
| --- | --- |

7)

»nominering«: forudgående meddelelse fra en bruger af nettet til transmissionssystemoperatøren om den faktiske strøm af gas, som brugeren ønsker at tilføre eller trække ud af systemet

| 8) | »renominering«: efterfølgende meddelelse om ændring af en nominering |
| --- | --- |

8)

»renominering«: efterfølgende meddelelse om ændring af en nominering

| 9) | »systemintegritet«: ethvert forhold i et transmissionsnet, herunder de nødvendige transmissionsanlæg, hvor naturgassens tryk og kvalitet forbliver inden for de maksimums- og minimumsgrænser, der er fastsat af transmissionssystemoperatøren, således at transmissionen af naturgas er garanteret set ud fra et teknisk synspunkt |
| --- | --- |

9)

»systemintegritet«: ethvert forhold i et transmissionsnet, herunder de nødvendige transmissionsanlæg, hvor naturgassens tryk og kvalitet forbliver inden for de maksimums- og minimumsgrænser, der er fastsat af transmissionssystemoperatøren, således at transmissionen af naturgas er garanteret set ud fra et teknisk synspunkt

| 10) | »balanceringsperiode«: den periode, inden for hvilken afledning af en mængde naturgas, udtrykt i energienheder, skal opvejes ved, at hver enkelt bruger af nettet tilfører samme mængde naturgas til transmissionsnettet i overensstemmelse med transportaftalen eller reglerne for netadgang |
| --- | --- |

10)

»balanceringsperiode«: den periode, inden for hvilken afledning af en mængde naturgas, udtrykt i energienheder, skal opvejes ved, at hver enkelt bruger af nettet tilfører samme mængde naturgas til transmissionsnettet i overensstemmelse med transportaftalen eller reglerne for netadgang

| 11) | »bruger af nettet«: en kunde eller en potentiel kunde hos en transmissionssystemoperatør og transmissionssystemoperatørerne selv, når det er nødvendigt for dem at udføre deres funktioner i forbindelse med transmission |
| --- | --- |

11)

»bruger af nettet«: en kunde eller en potentiel kunde hos en transmissionssystemoperatør og transmissionssystemoperatørerne selv, når det er nødvendigt for dem at udføre deres funktioner i forbindelse med transmission

| 12) | »afbrydelige tjenester«: tjenester, som transmissionssystemoperatøren tilbyder i forbindelse med afbrydelig kapacitet |
| --- | --- |

12)

»afbrydelige tjenester«: tjenester, som transmissionssystemoperatøren tilbyder i forbindelse med afbrydelig kapacitet

| 13) | »afbrydelig kapacitet«: gastransmissionskapacitet, der kan afbrydes af transmissionssystemoperatøren under de betingelser, der er fastlagt i transportaftalen |
| --- | --- |

13)

»afbrydelig kapacitet«: gastransmissionskapacitet, der kan afbrydes af transmissionssystemoperatøren under de betingelser, der er fastlagt i transportaftalen

| 14) | »langsigtede tjenester«: tjenester, der tilbydes af transmissionssystemoperatøren, med en varighed på et år eller mere |
| --- | --- |

14)

»langsigtede tjenester«: tjenester, der tilbydes af transmissionssystemoperatøren, med en varighed på et år eller mere

| 15) | »kortsigtede tjenester«: tjenester, der tilbydes af transmissionssystemoperatøren, med en varighed på under et år |
| --- | --- |

15)

»kortsigtede tjenester«: tjenester, der tilbydes af transmissionssystemoperatøren, med en varighed på under et år

| 16) | »uafbrydelig kapacitet«: gastransmissionskapacitet, der er garanteret af transmissionssystemoperatøren som uafbrydelig i kraft af en aftale |
| --- | --- |

16)

»uafbrydelig kapacitet«: gastransmissionskapacitet, der er garanteret af transmissionssystemoperatøren som uafbrydelig i kraft af en aftale

| 17) | »uafbrydelige tjenester«: tjenester, som tilbydes af transmissionssystemoperatøren i forbindelse med uafbrydelig kapacitet |
| --- | --- |

17)

»uafbrydelige tjenester«: tjenester, som tilbydes af transmissionssystemoperatøren i forbindelse med uafbrydelig kapacitet

| 18) | »teknisk kapacitet«: den maksimale uafbrydelige kapacitet, som transmissionssystemoperatøren kan tilbyde brugerne af nettet, idet der tages hensyn til systemintegritet og transmissionsnettets driftskrav |
| --- | --- |

18)

»teknisk kapacitet«: den maksimale uafbrydelige kapacitet, som transmissionssystemoperatøren kan tilbyde brugerne af nettet, idet der tages hensyn til systemintegritet og transmissionsnettets driftskrav

| 19) | »aftalt kapacitet«: kapacitet, som transmissionssystemoperatøren har tildelt en bruger af nettet ved hjælp af en transportaftale |
| --- | --- |

19)

»aftalt kapacitet«: kapacitet, som transmissionssystemoperatøren har tildelt en bruger af nettet ved hjælp af en transportaftale

| 20) | »ledig kapacitet«: den del af den tekniske kapacitet, der ikke er tildelt, og som stadig er til rådighed for systemet på det givne tidspunkt |
| --- | --- |

20)

»ledig kapacitet«: den del af den tekniske kapacitet, der ikke er tildelt, og som stadig er til rådighed for systemet på det givne tidspunkt

| 21) | »aftalemæssige kapacitetsbegrænsninger«: den situation, hvor efterspørgslen på uafbrydelig kapacitet overstiger den tekniske kapacitet |
| --- | --- |

21)

»aftalemæssige kapacitetsbegrænsninger«: den situation, hvor efterspørgslen på uafbrydelig kapacitet overstiger den tekniske kapacitet

| 22) | »primært marked«: markedet for den kapacitet, der forhandles direkte af transmissionssystemoperatøren |
| --- | --- |

22)

»primært marked«: markedet for den kapacitet, der forhandles direkte af transmissionssystemoperatøren

| 23) | »fysiske kapacitetsbegrænsninger«: den situation, hvor efterspørgslen på faktiske leverancer overstiger den tekniske kapacitet på et bestemt tidspunkt. |
| --- | --- |

23)

»fysiske kapacitetsbegrænsninger«: den situation, hvor efterspørgslen på faktiske leverancer overstiger den tekniske kapacitet på et bestemt tidspunkt.

2.   Definitionerne i artikel 2 i direktiv 2003/55/EF, som er relevante for anvendelsen af denne forordning, finder ligeledes anvendelse, bortset fra definitionen af transmission i nævnte artikels punkt 3.

Artikel 3

Tariffer for netadgang

1.   De tariffer, eller metoder til beregning af disse, som transmissionssystemoperatører anvender, og som er godkendt af de regulerende myndigheder i medfør af artikel 25, stk. 2, i direktiv 2003/55/EF, samt de tariffer, der er offentliggjort i medfør af artikel 18, stk. 1, i samme direktiv, skal være gennemsigtige, tilgodese behovet for systemintegritet og forbedring deraf og afspejle de faktiske omkostninger, for så vidt som sådanne omkostninger svarer til en effektiv og strukturelt sammenlignelig netoperatørs omkostninger og er gennemsigtige, samtidig med at de giver et rimeligt investeringsafkast, og der skal, hvor det er rimeligt, tages hensyn til de regulerende myndigheders benchmarking af tariffer. Tarifferne, eller metoderne til beregning af disse, skal anvendes på en ikke-diskriminerende måde.

Medlemsstaterne kan beslutte, at tarifferne også kan fastsættes gennem markedsbaserede ordninger, såsom auktioner, forudsat at sådanne ordninger og indtægterne herfra er godkendt af den regulerende myndighed.

Tarifferne, eller metoderne til beregning af disse, skal bidrage til en effektiv handel med gas samt konkurrence på markedet, samtidig med at krydssubsidiering mellem netbrugerne undgås, og samtidig med at der anspores til investeringer og opretholdes eller skabes interoperabilitet for transmissionsnet.

2.   Tarifferne for netadgang må ikke begrænse markedets likviditet eller medføre skævheder i handelen på tværs af grænserne mellem forskellige transmissionssystemer. Hvor forskelle i tarifstrukturer eller balanceringsmekanismer hindrer handelen på tværs af transmissionssystemerne, skal transmissionssystemoperatøren uanset artikel 25, stk. 2, i direktiv 2003/55/EF, i tæt samarbejde med de relevante nationale myndigheder arbejde aktivt for konvergens mellem tarifstrukturerne og principperne for gebyropkrævning, herunder i forbindelse med balancering.

Artikel 4

Adgangstjenester for tredjepart

1.   Transmissionssystemoperatører skal:

| a) | sikre, at de tilbyder tjenester på et ikke-diskriminerende grundlag til alle netbrugere. Hvis en transmissionssystemoperatør tilbyder samme tjeneste til forskellige kunder, skal den gøre det på samme aftalevilkår og betingelser, enten på grundlag af harmoniserede transportaftaler eller på grundlag af fælles regler for netadgang, som er godkendt af den kompetente myndighed i overensstemmelse med proceduren i artikel 25 i direktiv 2003/55/EF |
| --- | --- |

a)

sikre, at de tilbyder tjenester på et ikke-diskriminerende grundlag til alle netbrugere. Hvis en transmissionssystemoperatør tilbyder samme tjeneste til forskellige kunder, skal den gøre det på samme aftalevilkår og betingelser, enten på grundlag af harmoniserede transportaftaler eller på grundlag af fælles regler for netadgang, som er godkendt af den kompetente myndighed i overensstemmelse med proceduren i artikel 25 i direktiv 2003/55/EF

| b) | tilbyde både uafbrydelige og afbrydelige adgangstjenester for tredjepart. Prisen på afbrydelig kapacitet skal afspejle sandsynligheden for afbrydelse |
| --- | --- |

b)

tilbyde både uafbrydelige og afbrydelige adgangstjenester for tredjepart. Prisen på afbrydelig kapacitet skal afspejle sandsynligheden for afbrydelse

| c) | tilbyde netbrugerne både kort- og langsigtede tjenester. |
| --- | --- |

c)

tilbyde netbrugerne både kort- og langsigtede tjenester.

2.   Transportaftaler, der indgås med usædvanlige startdatoer eller kortere løbetid end en standardtransportaftale på årsbasis, må ikke medføre vilkårligt højere eller lavere tariffer, der ikke afspejler tjenestens markedsværdi, i overensstemmelse med principperne i artikel 3, stk. 1.

3.   Om nødvendigt kan der tildeles adgangstjenester for tredjepart mod passende garantier fra brugere af nettet for så vidt angår disse brugeres kreditværdighed. Sådanne garantier må ikke udgøre unødvendige hindringer for markedsadgang og skal være ikke-diskriminerende, gennemsigtige og rimelige.

Artikel 5

Principper for kapacitetstildeling og procedurer for håndtering af kapacitetsbegrænsninger

1.   Den størst mulige kapacitet på alle relevante punkter nævnt i artikel 6, stk. 3, skal stilles til rådighed for markedsdeltagere under hensyntagen til systemintegritet og effektiv netdrift.

2.   Transmissionssystemoperatører skal indføre og offentliggøre ikke-diskriminerende og gennemsigtige mekanismer for kapacitetstildeling, der skal:

| a) | give passende økonomiske signaler med henblik på en effektiv og maksimal udnyttelse af den tekniske kapacitet og fremme investeringer i ny infrastruktur |
| --- | --- |

a)

give passende økonomiske signaler med henblik på en effektiv og maksimal udnyttelse af den tekniske kapacitet og fremme investeringer i ny infrastruktur

| b) | sikre forenelighed med markedsmekanismerne, herunder spotmarkeder og handelspladser, og samtidig være fleksible og kunne tilpasses ændrede markedsforhold |
| --- | --- |

b)

sikre forenelighed med markedsmekanismerne, herunder spotmarkeder og handelspladser, og samtidig være fleksible og kunne tilpasses ændrede markedsforhold

| c) | være forenelige med medlemsstaternes ordninger for netadgang. |
| --- | --- |

c)

være forenelige med medlemsstaternes ordninger for netadgang.

3.   Når transmissionssystemoperatører indgår nye transportaftaler eller genforhandler eksisterende transportaftaler, skal disse aftaler tage hensyn til følgende principper:

| a) | i tilfælde af aftalemæssige kapacitetsbegrænsninger skal transmissionssystemoperatører tilbyde uudnyttet kapacitet på det primære marked i det mindste en dag forud og som afbrydelig kapacitet |
| --- | --- |

a)

i tilfælde af aftalemæssige kapacitetsbegrænsninger skal transmissionssystemoperatører tilbyde uudnyttet kapacitet på det primære marked i det mindste en dag forud og som afbrydelig kapacitet

| b) | brugere af nettet, der ønsker at sælge eller overdrage deres uudnyttede aftalte kapacitet på det sekundære marked, skal have ret hertil. Medlemsstaterne kan kræve, at brugerne af nettet anmelder dette til transmissionssystemoperatøren eller oplyser denne herom. |
| --- | --- |

b)

brugere af nettet, der ønsker at sælge eller overdrage deres uudnyttede aftalte kapacitet på det sekundære marked, skal have ret hertil. Medlemsstaterne kan kræve, at brugerne af nettet anmelder dette til transmissionssystemoperatøren eller oplyser denne herom.

4.   Når kapacitet, der er omfattet af eksisterende transportaftaler, forbliver uudnyttet, og der opstår aftalemæssige kapacitetsbegrænsninger, skal transmissionssystemoperatører anvende stk. 3, forudsat at det ikke strider mod kravene i de eksisterende transportaftaler. Hvis dette strider mod de eksisterende transportaftaler, skal transmissionssystemoperatørerne efter samråd med de kompetente myndigheder anmode brugeren af nettet om at måtte anvende uudnyttet kapacitet på det sekundære marked i overensstemmelse med stk. 3.

5.   Hvis der opstår fysiske kapacitetsbegrænsninger, skal transmissionssystemoperatøren eller eventuelt de regulerende myndigheder anvende ikke-diskriminerende, gennemsigtige principper for kapacitetstildeling.

Artikel 6

Krav om gennemsigtighed

1.   Transmissionssystemoperatører skal offentliggøre detaljerede oplysninger om de tjenester, de tilbyder, og de dertil knyttede betingelser tillige med de tekniske oplysninger, der er nødvendige, for at brugerne af nettet kan få effektiv netadgang.

2.   Transmissionssystemoperatører eller relevante nationale myndigheder skal med henblik på at sikre gennemsigtige, objektive og ikke-diskriminerende tariffer samt for at fremme gasnettets effektive anvendelse offentliggøre rimelige og tilstrækkeligt dokumenterede oplysninger om tariffernes beregning, metode og struktur.

3.   For de tjenester, der tilbydes, skal den enkelte transmissionssystemoperatør jævnligt offentliggøre absolutte tal vedrørende teknisk, aftalt og ledig kapacitet for alle relevante punkter, herunder indfødningspunkter og udtagningspunkter, på en brugervenlig, standardiseret måde.

4.   Hvilke punkter i et transmissionssystem der skal offentliggøres oplysninger om, skal godkendes af de kompetente myndigheder efter høring af brugerne af nettet.

5.   Hvis en transmissionssystemoperatør vurderer, at alle de påkrævede oplysninger af fortrolighedsårsager ikke kan offentliggøres, skal operatøren anmode de kompetente myndigheder om tilladelse til at begrænse offentliggørelsen for det eller de pågældende punkter.

De kompetente myndigheder godkender eller afviser anmodningen i hvert enkelt tilfælde, idet der navnlig tages hensyn til behovet for at respektere legitime kommercielle fortrolighedshensyn og målet om at skabe et konkurrencebaseret indre gasmarked. Hvis anmodningen godkendes, offentliggøres den disponible kapacitet uden angivelse af de absolutte tal, der ville stride mod fortroligheden.

Der kan ikke godkendes nogen anmodning som omhandlet i dette stykke, hvis tre eller flere netbrugere har indgået aftale om kapacitet ved samme punkt.

6.   Transmissionssystemoperatører skal altid forelægge de oplysninger, der kræves i henhold til denne forordning, på en meningsfyldt, kvantificerbart klar og let tilgængelig måde og på et ikke-diskriminerende grundlag.

Artikel 7

Regler for balancering og gebyrer for ubalancer

1.   Reglerne for balancering skal udformes på en retfærdig, ikke-diskriminerende og gennemsigtig måde og baseres på objektive kriterier. Balanceringsreglerne skal afspejle reelle systembehov, idet der tages hensyn til, hvilke ressourcer transmissionssystemoperatøren råder over.

2.   Hvor der anvendes ikke-markedsbaserede balanceringsordninger, skal tolerancetærsklerne fastsættes på en sådan måde, at de enten afspejler sæsonbetingede udsving eller fører til en tolerancetærskel, der er højere end den, der følger af sæsonbetingede udsving, og afspejler transmissionssystemets faktiske tekniske egenskaber. Tolerancetærsklerne skal afspejle reelle systembehov, idet der tages hensyn til, hvilke ressourcer transmissionssystemoperatøren råder over.

3.   Gebyrerne for ubalancer skal i videst muligt omfang være omkostningsbaserede, men skal samtidig på passende vis anspore brugerne af nettet til at skabe balance i deres tilførsel og udtræk af gas. Krydssubsidiering mellem brugere af nettet skal undgås, og gebyrerne må ikke hindre nye markedsdeltagere i at gå ind på markedet.

Metoden for beregning af balanceringsgebyrerne samt de endelige tariffer skal offentliggøres af de kompetente myndigheder eller transmissionssystemoperatøren.

4.   Transmissionssystemoperatører kan pålægge brugere af nettet et gebyr, hvis tilførsel til og udtræk fra transmissionssystemet ikke er i balance i henhold til de balanceringsregler, der er omhandlet i stk. 1.

5.   Et gebyr, der overstiger de faktiske omkostninger ved balanceringen, for så vidt som sådanne omkostninger svarer til en effektiv og strukturelt sammenlignelig netoperatørs omkostninger og er gennemsigtige, tages i betragtning ved beregningen af tariffer på en måde, der ikke mindsker interessen for balancering, og skal godkendes af de kompetente myndigheder.

6.   For at brugerne af nettet kan foretage korrigerende indgreb i tide, skal transmissionssystemoperatørerne fremlægge fyldestgørende, rettidige og pålidelige internetbaserede oplysninger om brugernes balanceringsstatus. Mængden af oplysninger, der stilles til rådighed, skal afspejle mængden af oplysninger, som transmissionssystemoperatøren råder over. Eventuelle gebyrer for tilrådighedsstillelse af disse oplysninger godkendes af de kompetente myndigheder og offentliggøres af transmissionssystemoperatøren.

7.   Medlemsstaterne sikrer, at transmissionssystemoperatørerne bestræber sig på at harmonisere balanceringsordninger og strømline strukturer og niveauer for balanceringstariffer for at fremme handelen med gas.

Artikel 8

Handel med kapacitetsrettigheder

Hver transmissionssystemoperatør skal tage passende skridt til at muliggøre og lette fri handel med kapacitetsrettigheder. Hver sådan operatør skal udforme harmoniserede transportaftaler og procedurer på det primære marked for at lette sekundær handel med kapacitet, og de skal anerkende overførsel af primære kapacitetsrettigheder, når en sådan anmeldes af netbrugere. De harmoniserede transportaftaler og procedurer skal anmeldes til de regulerende myndigheder.

Artikel 9

Retningslinjer

1.   Hvor det er relevant, skal retningslinjer med henblik på at opnå det minimum af harmonisering, som er nødvendigt for at nå denne forordnings mål, fastlægge:

| a) | nærmere bestemmelser om adgangstjenester for tredjepart, herunder karakteren, varigheden og andre krav vedrørende disse tjenester, i overensstemmelse med artikel 4 |
| --- | --- |

a)

nærmere bestemmelser om adgangstjenester for tredjepart, herunder karakteren, varigheden og andre krav vedrørende disse tjenester, i overensstemmelse med artikel 4

| b) | nærmere bestemmelser om de principper, der ligger til grund for kapacitetstildelingsmekanismer, og anvendelse af procedurer for håndtering af kapacitetsbegrænsninger i tilfælde af aftalemæssige kapacitetsbegrænsninger i overensstemmelse med artikel 5 |
| --- | --- |

b)

nærmere bestemmelser om de principper, der ligger til grund for kapacitetstildelingsmekanismer, og anvendelse af procedurer for håndtering af kapacitetsbegrænsninger i tilfælde af aftalemæssige kapacitetsbegrænsninger i overensstemmelse med artikel 5

| c) | nærmere bestemmelser om, hvilke tekniske oplysninger der er nødvendige, for at brugerne af nettet kan få effektiv adgang til systemet, samt fastlæggelse af, hvilke punkter kravene om gennemsigtighed skal gælde for, herunder hvilke oplysninger der skal offentliggøres ved alle relevante punkter samt en tidsplan for offentliggørelsen, i overensstemmelse med artikel 6. |
| --- | --- |

c)

nærmere bestemmelser om, hvilke tekniske oplysninger der er nødvendige, for at brugerne af nettet kan få effektiv adgang til systemet, samt fastlæggelse af, hvilke punkter kravene om gennemsigtighed skal gælde for, herunder hvilke oplysninger der skal offentliggøres ved alle relevante punkter samt en tidsplan for offentliggørelsen, i overensstemmelse med artikel 6.

2.   Retningslinjerne for de områder, der er anført i stk. 1, er fastlagt i bilaget. De kan ændres af Kommissionen; dette skal ske efter proceduren i artikel 14, stk. 2.

3.   Anvendelse og ændring af retningslinjer, der vedtages i medfør af denne forordning, skal afspejle forskelle mellem nationale gassystemer og må derfor ikke kræve ensartede detaljerede vilkår og betingelser for tredjeparts adgang på fællesskabsplan. Der kan dog fastsættes mindstekrav, som skal opfyldes for at opnå ikke-diskriminerende og gennemsigtige netadgangsbetingelser, der er nødvendige for et indre gasmarked, og som så kan anvendes på baggrund af forskelle mellem de nationale gassystemer.

Artikel 10

Regulerende myndigheder

Når de regulerende myndigheder i medlemsstaterne, der er oprettet i henhold til artikel 25 i direktiv 2003/55/EF, udfører deres opgaver i henhold til denne forordning, skal de sikre overensstemmelse med denne forordning og de retningslinjer, der vedtages i medfør af denne forordnings artikel 9.

Hvor det er relevant, skal de samarbejde med hinanden og med Kommissionen.

Artikel 11

Oplysninger

Medlemsstaterne og de regulerende myndigheder giver efter anmodning Kommissionen alle oplysninger, der kræves i medfør af artikel 9.

Kommissionen fastsætter en rimelig tidsfrist, inden for hvilken oplysningerne skal gives, under hensyn til, hvor komplekse de ønskede oplysninger er, og hvor hurtigt der er behov for dem.

Artikel 12

Medlemsstaternes ret til at træffe mere detaljerede foranstaltninger

Denne forordning må ikke gribe ind i medlemsstaternes ret til at opretholde eller indføre foranstaltninger, der indeholder mere detaljerede bestemmelser end forordningen og de retningslinjer, der vedtages på grundlag af dens artikel 9.

Artikel 13

Sanktioner

1.   Medlemsstaterne fastsætter de sanktioner, der skal anvendes i tilfælde af overtrædelse af denne forordning og træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de iværksættes. Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om disse sanktioner senest den 1. juli 2006 og giver straks meddelelse om alle efterfølgende ændringer af dem.

2.   Sanktioner som omhandlet i stk. 1 betragtes ikke som henhørende under straffeloven.

Artikel 14

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af det udvalg, der er nedsat ved artikel 30 i direktiv 2003/55/EF.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til tre måneder.

3.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 15

Kommissionens rapport

Kommissionen overvåger forordningens gennemførelse. I den rapport, der er omhandlet i artikel 31, stk. 3, i direktiv 2003/55/EF, redegør Kommissionen også for de erfaringer, der er indhøstet med gennemførelsen af denne forordning. Rapporten skal navnlig gøre rede for, i hvor høj grad det er lykkedes at sikre adgang til gastransmissionsnet på ikke-diskriminerende og omkostningsbaserede vilkår med det formål at give forbrugerne flere valgmuligheder på et velfungerende indre marked og skabe forsyningssikkerhed på lang sigt. Om nødvendigt ledsages rapporten af passende forslag og/eller henstillinger.

Artikel 16

Fravigelser og undtagelser

Denne forordning finder ikke anvendelse på:

| a) | naturgastransmissionsnet, der er beliggende i medlemsstaterne, så længe de undtagelser, der er indrømmet i henhold til artikel 28 i direktiv 2003/55/EF, gælder medlemsstater, som har fået indrømmet undtagelser i henhold til artikel 28 i direktiv 2003/55/EF, og som derfor kan ansøge Kommissionen om en midlertidig undtagelse fra anvendelsen af denne forordning i en periode på indtil to år fra den dato, hvor den i litra a) omhandlede undtagelse udløber |
| --- | --- |

a)

naturgastransmissionsnet, der er beliggende i medlemsstaterne, så længe de undtagelser, der er indrømmet i henhold til artikel 28 i direktiv 2003/55/EF, gælder medlemsstater, som har fået indrømmet undtagelser i henhold til artikel 28 i direktiv 2003/55/EF, og som derfor kan ansøge Kommissionen om en midlertidig undtagelse fra anvendelsen af denne forordning i en periode på indtil to år fra den dato, hvor den i litra a) omhandlede undtagelse udløber

| b) | sammenkoblingslinjer mellem medlemsstaterne og markante kapacitetsforøgelser i eksisterende infrastrukturer eller ændringer af sådanne infrastrukturer, der muliggør udvikling af nye gasforsyningskilder, jf. artikel 22, stk. 1 og 2, i direktiv 2003/55/EF, som er undtaget fra bestemmelserne i artikel 18, 19, 20 og artikel 25, stk. 2, 3 og 4, i nævnte direktiv, så længe disse er undtaget fra bestemmelserne i dette litra |
| --- | --- |

b)

sammenkoblingslinjer mellem medlemsstaterne og markante kapacitetsforøgelser i eksisterende infrastrukturer eller ændringer af sådanne infrastrukturer, der muliggør udvikling af nye gasforsyningskilder, jf. artikel 22, stk. 1 og 2, i direktiv 2003/55/EF, som er undtaget fra bestemmelserne i artikel 18, 19, 20 og artikel 25, stk. 2, 3 og 4, i nævnte direktiv, så længe disse er undtaget fra bestemmelserne i dette litra

| c) | naturgastransmissionsnet, som er omfattet af en undtagelse i henhold til artikel 27 i direktiv 2003/55/EF. |
| --- | --- |

c)

naturgastransmissionsnet, som er omfattet af en undtagelse i henhold til artikel 27 i direktiv 2003/55/EF.

Artikel 17

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. juli 2006 med undtagelse af artikel 9, stk. 2, andet punktum, der anvendes fra den 1. januar 2007.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Strasbourg, den 28. september 2005.

På Europa-Parlamentets vegne

J. BORRELL FONTELLES

Formand

På Rådets vegne

D. ALEXANDER

Formand

---

(1)  EUT C 241 af 28.9.2004, s. 31.

1

(2)  Europa-Parlamentets udtalelse af 20.4.2004 (EUT C 104 E af 30.4.2004, s. 306), Rådets fælles holdning af 12.11.2004 (EUT C 25 E af 1.2.2005, s. 44), Europa-Parlamentets holdning af 8.3.2005 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 12.7.2005.

2

(3)  EUT L 176 af 15.7.2003, s. 57.

3

(4)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

4

---

BILAG

RETNINGSLINJER FOR

| 1. | Adgangstjenester for tredjepart |
| --- | --- |

1.

| 2. | Principper for kapacitetstildeling, procedurer for håndtering af kapacitetsbegrænsninger og deres anvendelse i tilfælde af aftalemæssige kapacitetsbegrænsninger, og |
| --- | --- |

2.

| 3. | Fastlæggelse af, hvilke tekniske oplysninger der er nødvendige, for at brugerne af nettet kan få effektiv adgang til systemet; fastlæggelse af, hvilke punkter kravene om gennemsigtighed skal gælde for, og hvilke oplysninger der skal offentliggøres ved alle relevante punkter samt en tidsplan for offentliggørelsen |
| --- | --- |

3.

1.   Adgangstjenester for tredjepart

| 1) | Transmissionssystemoperatører skal tilbyde uafbrydelige og afbrydelige tjenester af ned til en dags varighed. |
| --- | --- |

1)

Transmissionssystemoperatører skal tilbyde uafbrydelige og afbrydelige tjenester af ned til en dags varighed.

| 2) | Harmoniserede transportaftaler og fælles regler for netadgang skal udformes således, at de letter handel med og genudnyttelse af kapacitet, som der er indgået aftale om med brugere af nettet, uden at det hindrer frigørelsen af kapacitet. |
| --- | --- |

2)

Harmoniserede transportaftaler og fælles regler for netadgang skal udformes således, at de letter handel med og genudnyttelse af kapacitet, som der er indgået aftale om med brugere af nettet, uden at det hindrer frigørelsen af kapacitet.

| 3) | Transmissionssystemoperatører skal udvikle regler for netadgang og harmoniserede aftaler efter behørig høring af brugerne af nettet. |
| --- | --- |

3)

Transmissionssystemoperatører skal udvikle regler for netadgang og harmoniserede aftaler efter behørig høring af brugerne af nettet.

| 4) | Transmissionssystemoperatører skal indføre standardiserede procedurer for nominering og renominering. De skal udvikle informationssystemer og elektroniske kommunikationsmidler med henblik på at give brugere af nettet fyldestgørende oplysninger og forenkle transaktioner, såsom nominering, indgåelse af aftaler om kapacitet og overførsel af kapacitetsrettigheder mellem brugere af nettet. |
| --- | --- |

4)

Transmissionssystemoperatører skal indføre standardiserede procedurer for nominering og renominering. De skal udvikle informationssystemer og elektroniske kommunikationsmidler med henblik på at give brugere af nettet fyldestgørende oplysninger og forenkle transaktioner, såsom nominering, indgåelse af aftaler om kapacitet og overførsel af kapacitetsrettigheder mellem brugere af nettet.

| 5) | Transmissionssystemoperatører skal harmonisere formaliserede anmodningsprocedurer og svarfrister i overensstemmelse med bedste praksis inden for sektoren, med det mål at reducere svarfristerne. De skal senest den 1. juli 2006 stille internetbaserede systemer til rådighed til reservation og bekræftelse af kapacitet, samt indføre procedurer for nominering og renominering, efter høring af de relevante netbrugere. |
| --- | --- |

5)

Transmissionssystemoperatører skal harmonisere formaliserede anmodningsprocedurer og svarfrister i overensstemmelse med bedste praksis inden for sektoren, med det mål at reducere svarfristerne. De skal senest den 1. juli 2006 stille internetbaserede systemer til rådighed til reservation og bekræftelse af kapacitet, samt indføre procedurer for nominering og renominering, efter høring af de relevante netbrugere.

| 6) | Transmissionssystemoperatører må ikke afkræve brugerne af nettet særskilte gebyrer for anmodninger om oplysninger og transaktioner i forbindelse med deres transportaftaler, som gennemføres efter standardregler og procedurer. |
| --- | --- |

6)

Transmissionssystemoperatører må ikke afkræve brugerne af nettet særskilte gebyrer for anmodninger om oplysninger og transaktioner i forbindelse med deres transportaftaler, som gennemføres efter standardregler og procedurer.

| 7) | Der kan dog kræves betaling for anmodninger om oplysninger, der medfører ekstraordinære eller urimeligt høje udgifter, såsom gennemførlighedsundersøgelser, forudsat at gebyrerne kan begrundes på behørig vis. |
| --- | --- |

7)

Der kan dog kræves betaling for anmodninger om oplysninger, der medfører ekstraordinære eller urimeligt høje udgifter, såsom gennemførlighedsundersøgelser, forudsat at gebyrerne kan begrundes på behørig vis.

| 8) | Transmissionssystemoperatører skal samarbejde med andre transmissionssystemoperatører om at koordinere vedligeholdelsen af deres respektive net for at bringe afbrydelser i tjenesterne til brugere af nettet og transmissionssystemoperatører inden for andre områder ned på et minimum og for at sikre, at alle nyder samme fordele hvad angår forsyningssikkerhed, herunder i forbindelse med transit. |
| --- | --- |

8)

Transmissionssystemoperatører skal samarbejde med andre transmissionssystemoperatører om at koordinere vedligeholdelsen af deres respektive net for at bringe afbrydelser i tjenesterne til brugere af nettet og transmissionssystemoperatører inden for andre områder ned på et minimum og for at sikre, at alle nyder samme fordele hvad angår forsyningssikkerhed, herunder i forbindelse med transit.

| 9) | Transmissionssystemoperatører skal mindst en gang om året inden en på forhånd fastsat frist offentliggøre alle planlagte vedligeholdelsesperioder, der kan påvirke brugerne af nettets rettigheder ifølge transportaftaler, samt tilhørende driftsrelaterede oplysninger med tilstrækkeligt forudgående varsel. Dette krav omfatter også hurtig og ikke-diskriminerende offentliggørelse af eventuelle ændringer i de planlagte vedligeholdelsesperioder og meddelelse om uforudsete vedligeholdelsesarbejder, så snart transmissionssystemoperatøren råder over disse oplysninger. I vedligeholdelsesperioder skal transmissionssystemoperatørerne jævnligt offentliggøre ajourførte oplysninger om, hvor lang tid vedligeholdelsesarbejdet forventes at tage, og hvilke virkninger det forventes at have. |
| --- | --- |

9)

Transmissionssystemoperatører skal mindst en gang om året inden en på forhånd fastsat frist offentliggøre alle planlagte vedligeholdelsesperioder, der kan påvirke brugerne af nettets rettigheder ifølge transportaftaler, samt tilhørende driftsrelaterede oplysninger med tilstrækkeligt forudgående varsel. Dette krav omfatter også hurtig og ikke-diskriminerende offentliggørelse af eventuelle ændringer i de planlagte vedligeholdelsesperioder og meddelelse om uforudsete vedligeholdelsesarbejder, så snart transmissionssystemoperatøren råder over disse oplysninger. I vedligeholdelsesperioder skal transmissionssystemoperatørerne jævnligt offentliggøre ajourførte oplysninger om, hvor lang tid vedligeholdelsesarbejdet forventes at tage, og hvilke virkninger det forventes at have.

| 10) | Transmissionssystemoperatører skal dagligt føre protokol over det igangværende vedligeholdelsesarbejde og de afbrydelser i gasstrømmen, der forekommer, og stille protokollen til rådighed for den kompetente myndighed efter anmodning. Oplysningerne skal også stilles til rådighed på anmodning af parter, der berøres af eventuelle afbrydelser. |
| --- | --- |

10)

Transmissionssystemoperatører skal dagligt føre protokol over det igangværende vedligeholdelsesarbejde og de afbrydelser i gasstrømmen, der forekommer, og stille protokollen til rådighed for den kompetente myndighed efter anmodning. Oplysningerne skal også stilles til rådighed på anmodning af parter, der berøres af eventuelle afbrydelser.

2.   Principper for kapacitetstildeling, procedurer for håndtering af kapacitetsbegrænsninger og deres anvendelse i tilfælde af aftalemæssige kapacitetsbegrænsninger

2.1.   Principper for kapacitetstildeling og procedurer for håndtering af kapacitetsbegrænsninger

| 1) | Mekanismerne for kapacitetstildeling og procedurerne for håndtering af kapacitetsbegrænsninger skal lette udviklingen af konkurrence og likvid handel med kapacitet, og de skal være forenelige med markedsmekanismerne, herunder spotmarkeder og handelspladser. De skal være fleksible og kunne tilpasses efter skiftende markedsforhold. |
| --- | --- |

1)

Mekanismerne for kapacitetstildeling og procedurerne for håndtering af kapacitetsbegrænsninger skal lette udviklingen af konkurrence og likvid handel med kapacitet, og de skal være forenelige med markedsmekanismerne, herunder spotmarkeder og handelspladser. De skal være fleksible og kunne tilpasses efter skiftende markedsforhold.

| 2) | Disse mekanismer og procedurer skal tage hensyn til integriteten i det pågældende system såvel som til forsyningssikkerheden. |
| --- | --- |

2)

Disse mekanismer og procedurer skal tage hensyn til integriteten i det pågældende system såvel som til forsyningssikkerheden.

| 3) | Disse mekanismer og procedurer må hverken stå i vejen for nye markedsdeltagere eller skabe urimelige hindringer for indtrængen på markedet. De må ikke forhindre markedsdeltagere, herunder nye markedsdeltagere og virksomheder med en lille markedsandel, i at konkurrere effektivt. |
| --- | --- |

3)

Disse mekanismer og procedurer må hverken stå i vejen for nye markedsdeltagere eller skabe urimelige hindringer for indtrængen på markedet. De må ikke forhindre markedsdeltagere, herunder nye markedsdeltagere og virksomheder med en lille markedsandel, i at konkurrere effektivt.

| 4) | Disse mekanismer og procedurer skal give passende økonomiske signaler med henblik på en effektiv og maksimal udnyttelse af den tekniske kapacitet og fremme investeringer i ny infrastruktur. |
| --- | --- |

4)

Disse mekanismer og procedurer skal give passende økonomiske signaler med henblik på en effektiv og maksimal udnyttelse af den tekniske kapacitet og fremme investeringer i ny infrastruktur.

| 5) | Brugere af nettet skal orienteres om forhold, som kan indvirke på adgangen til den aftalte kapacitet. Oplysninger om afbrydelse bør svare til de oplysninger, der er til rådighed for transmissionssystemoperatøren. |
| --- | --- |

5)

Brugere af nettet skal orienteres om forhold, som kan indvirke på adgangen til den aftalte kapacitet. Oplysninger om afbrydelse bør svare til de oplysninger, der er til rådighed for transmissionssystemoperatøren.

| 6) | Hvis der opstår vanskeligheder med at opfylde kontraktlige leveringsforpligtelser som følge af systemets integritet, bør transmissionssystemoperatørerne underrette brugerne af nettet og straks finde en ikke-diskriminerende løsning.
  Transmissionssystemoperatørerne skal høre brugerne af nettet om procedurer, inden de iværksættes og indgå aftaler om dem med den regulerende myndighed. |
| --- | --- |

6)

Hvis der opstår vanskeligheder med at opfylde kontraktlige leveringsforpligtelser som følge af systemets integritet, bør transmissionssystemoperatørerne underrette brugerne af nettet og straks finde en ikke-diskriminerende løsning.

Transmissionssystemoperatørerne skal høre brugerne af nettet om procedurer, inden de iværksættes og indgå aftaler om dem med den regulerende myndighed.

2.2.   Procedurer for håndtering af kapacitetsbegrænsninger i tilfælde af aftalemæssige kapacitetsbegrænsninger

| 1) | Hvis aftalt kapacitet ikke udnyttes, skal transmissionssystemoperatøren stille denne kapacitet til rådighed på det primære marked som afbrydelig kapacitet i kraft af aftaler af forskellig varighed, medmindre denne kapacitet tilbydes af den pågældende bruger af nettet på det sekundære marked til en rimelig pris. |
| --- | --- |

1)

Hvis aftalt kapacitet ikke udnyttes, skal transmissionssystemoperatøren stille denne kapacitet til rådighed på det primære marked som afbrydelig kapacitet i kraft af aftaler af forskellig varighed, medmindre denne kapacitet tilbydes af den pågældende bruger af nettet på det sekundære marked til en rimelig pris.

| 2) | Indtægterne fra frigjort afbrydelig kapacitet deles efter regler, der fastlægges eller godkendes af den relevante regulerende myndighed. Disse regler skal være forenelige med kravet om effektiv udnyttelse af systemet. |
| --- | --- |

2)

Indtægterne fra frigjort afbrydelig kapacitet deles efter regler, der fastlægges eller godkendes af den relevante regulerende myndighed. Disse regler skal være forenelige med kravet om effektiv udnyttelse af systemet.

| 3) | Den relevante regulerende myndighed kan fastsætte en rimelig pris for frigjort afbrydelig kapacitet under hensyntagen til de specifikke gældende vilkår. |
| --- | --- |

3)

Den relevante regulerende myndighed kan fastsætte en rimelig pris for frigjort afbrydelig kapacitet under hensyntagen til de specifikke gældende vilkår.

| 4) | Hvor det er relevant, skal transmissionssystemoperatører i rimeligt omfang bestræbe sig på at tilbyde i hvert fald en del af den uudnyttede kapacitet på markedet som uafbrydelig kapacitet. |
| --- | --- |

4)

Hvor det er relevant, skal transmissionssystemoperatører i rimeligt omfang bestræbe sig på at tilbyde i hvert fald en del af den uudnyttede kapacitet på markedet som uafbrydelig kapacitet.

3.   Fastlæggelse af, hvilke tekniske oplysninger der er nødvendige, for at brugere af nettet kan få effektiv adgang til systemet; fastlæggelse af, hvilke punkter kravene om gennemsigtighed skal gælde for, og hvilke oplysninger der skal offentliggøres ved alle relevante punkter samt en tidsplan for offentliggørelsen

3.1.   Fastlæggelse af, hvilke tekniske oplysninger der er nødvendige, for at brugerne af nettet kan få effektiv adgang til systemet

Transmissionssystemoperatører skal som minimum offentliggøre følgende oplysninger om deres systemer og tjenester:

| a) | en detaljeret og dækkende beskrivelse af de forskellige tjenester, der tilbydes, samt tarifferne herfor |
| --- | --- |

a)

en detaljeret og dækkende beskrivelse af de forskellige tjenester, der tilbydes, samt tarifferne herfor

| b) | de forskellige typer transportaftaler, der kan indgås om disse tjenester, og hvor det er relevant, reglerne for netadgang og/eller standardvilkårene med en beskrivelse af brugerne af nettets rettigheder og forpligtelser, herunder harmoniserede transportaftaler og andre relevante dokumenter |
| --- | --- |

b)

de forskellige typer transportaftaler, der kan indgås om disse tjenester, og hvor det er relevant, reglerne for netadgang og/eller standardvilkårene med en beskrivelse af brugerne af nettets rettigheder og forpligtelser, herunder harmoniserede transportaftaler og andre relevante dokumenter

| c) | de harmoniserede procedurer der gælder, når transmissionssystemet anvendes, herunder definition af centrale udtryk |
| --- | --- |

c)

de harmoniserede procedurer der gælder, når transmissionssystemet anvendes, herunder definition af centrale udtryk

| d) | bestemmelser om kapacitetstildeling, håndtering af kapacitetsbegrænsninger og procedurer for at modvirke hamstring og lette genudnyttelse |
| --- | --- |

d)

bestemmelser om kapacitetstildeling, håndtering af kapacitetsbegrænsninger og procedurer for at modvirke hamstring og lette genudnyttelse

| e) | de regler, der gælder i forhold til transmissionssystemoperatører i forbindelse med handel med kapacitet på det sekundære marked |
| --- | --- |

e)

de regler, der gælder i forhold til transmissionssystemoperatører i forbindelse med handel med kapacitet på det sekundære marked

| f) | hvor det er relevant, oplysninger om fleksibilitet og toleranceniveauer, der indgår i transport- og andre tjenester uden særskilt gebyr, såvel som om den fleksibilitet, der tilbydes ud over dette, og de tilhørende gebyrer |
| --- | --- |

f)

hvor det er relevant, oplysninger om fleksibilitet og toleranceniveauer, der indgår i transport- og andre tjenester uden særskilt gebyr, såvel som om den fleksibilitet, der tilbydes ud over dette, og de tilhørende gebyrer

| g) | en detaljeret beskrivelse af transmissionssystemoperatørens gassystem med angivelse af alle relevante punkter, der sammenkobler vedkommendes system med andre transmissionssystemoperatørers systemer og/eller gasinfrastruktur såsom flydende naturgas (LNG) og infrastruktur, der er nødvendig for at levere hjælpefunktioner som defineret i artikel 2, stk. 14, i direktiv 2003/55/EF |
| --- | --- |

g)

en detaljeret beskrivelse af transmissionssystemoperatørens gassystem med angivelse af alle relevante punkter, der sammenkobler vedkommendes system med andre transmissionssystemoperatørers systemer og/eller gasinfrastruktur såsom flydende naturgas (LNG) og infrastruktur, der er nødvendig for at levere hjælpefunktioner som defineret i artikel 2, stk. 14, i direktiv 2003/55/EF

| h) | oplysninger om gaskvalitet og trykkrav |
| --- | --- |

h)

oplysninger om gaskvalitet og trykkrav

| i) | reglerne for tilslutning til det system, der drives af transmissionssystemoperatøren |
| --- | --- |

i)

reglerne for tilslutning til det system, der drives af transmissionssystemoperatøren

| j) | rettidige oplysninger om påtænkte og/eller faktiske ændringer i tjenesterne eller vilkårene, herunder de punkter, der er opført i punkt a)-i). |
| --- | --- |

j)

rettidige oplysninger om påtænkte og/eller faktiske ændringer i tjenesterne eller vilkårene, herunder de punkter, der er opført i punkt a)-i).

3.2.   Fastlæggelse af, hvilke punkter kravene om gennemsigtighed skal gælde for

Relevante punkter omfatter som minimum:

| a) | alle indfødningspunkter til et net, der drives af en transmissionssystemoperatør |
| --- | --- |

a)

alle indfødningspunkter til et net, der drives af en transmissionssystemoperatør

| b) | de vigtigste udtagningspunkter og udtagningszoner, der dækker mindst 50 % af den samlede udtagningskapacitet i en given operatørs net, herunder alle udtagningspunkter og udtagningszoner, der dækker mere end 2 % af nettets samlede udtagningskapacitet |
| --- | --- |

b)

de vigtigste udtagningspunkter og udtagningszoner, der dækker mindst 50 % af den samlede udtagningskapacitet i en given operatørs net, herunder alle udtagningspunkter og udtagningszoner, der dækker mere end 2 % af nettets samlede udtagningskapacitet

| c) | alle punkter, der forbinder forskellige transmissionssystemoperatørers net |
| --- | --- |

c)

alle punkter, der forbinder forskellige transmissionssystemoperatørers net

| d) | alle punkter, der forbinder en transmissionssystemoperatørs net med en LNG-terminal |
| --- | --- |

d)

alle punkter, der forbinder en transmissionssystemoperatørs net med en LNG-terminal

| e) | alle væsentlige punkter inden for en given transmissionssystemoperatørs net, herunder punkter med forbindelse til gashandelspladser. Alle punkter, hvor der erfaringsmæssigt med sandsynlighed vil opstå fysiske kapacitetsbegrænsninger, anses for væsentlige |
| --- | --- |

e)

alle væsentlige punkter inden for en given transmissionssystemoperatørs net, herunder punkter med forbindelse til gashandelspladser. Alle punkter, hvor der erfaringsmæssigt med sandsynlighed vil opstå fysiske kapacitetsbegrænsninger, anses for væsentlige

| f) | alle punkter, der forbinder en given transmissionssystemoperatørs net med infrastruktur, der er nødvendig for at levere hjælpefunktioner, som defineret i artikel 2, stk. 14, i direktiv 2003/55/EF. |
| --- | --- |

f)

alle punkter, der forbinder en given transmissionssystemoperatørs net med infrastruktur, der er nødvendig for at levere hjælpefunktioner, som defineret i artikel 2, stk. 14, i direktiv 2003/55/EF.

3.3.   Oplysninger der skal offentliggøres ved alle relevante punkter samt en tidsplan for offentliggørelsen

| 1) | Ved alle relevante punkter skal transmissionssystemoperatører jævnligt offentliggøre følgende oplysninger om de daglige kapacitetsforhold på internet i en brugervenlig standardiseret form:






  a) | den maksimale tekniske kapacitet for strømme i begge retninger |
| --- | --- | --- |

1)

Ved alle relevante punkter skal transmissionssystemoperatører jævnligt offentliggøre følgende oplysninger om de daglige kapacitetsforhold på internet i en brugervenlig standardiseret form:

a)

den maksimale tekniske kapacitet for strømme i begge retninger

| b) | den samlede aftalte og afbrydelige kapacitet |
| --- | --- |

b)

den samlede aftalte og afbrydelige kapacitet

| c) | den ledige kapacitet. |
| --- | --- |

c)

den ledige kapacitet.

| 2) | For alle relevante punkter skal transmissionssystemoperatører offentliggøre den ledige kapacitet mindst 18 måneder forud, og disse oplysninger skal ajourføres mindst en gang om måneden eller oftere, hvis der foreligger nye oplysninger. |
| --- | --- |

2)

For alle relevante punkter skal transmissionssystemoperatører offentliggøre den ledige kapacitet mindst 18 måneder forud, og disse oplysninger skal ajourføres mindst en gang om måneden eller oftere, hvis der foreligger nye oplysninger.

| 3) | Transmissionssystemoperatører skal for alle relevante punkter dagligt offentliggøre ajourførte oplysninger om adgang til kortsigtede tjenester (en dag forud og en uge forud), der bl.a. baseres på nomineringer, gældende aftalemæssige forpligtelser og jævnlige langtidsprognoser om ledig kapacitet på årsbasis for op til ti år. |
| --- | --- |

3)

Transmissionssystemoperatører skal for alle relevante punkter dagligt offentliggøre ajourførte oplysninger om adgang til kortsigtede tjenester (en dag forud og en uge forud), der bl.a. baseres på nomineringer, gældende aftalemæssige forpligtelser og jævnlige langtidsprognoser om ledig kapacitet på årsbasis for op til ti år.

| 4) | Transmissionssystemoperatører skal for alle relevante punkter løbende offentliggøre historiske maksimums- og minimumstal for de månedlige kapacitetsudnyttelsesrater og årlige gennemsnitsstrømme for de sidste tre år. |
| --- | --- |

4)

Transmissionssystemoperatører skal for alle relevante punkter løbende offentliggøre historiske maksimums- og minimumstal for de månedlige kapacitetsudnyttelsesrater og årlige gennemsnitsstrømme for de sidste tre år.

| 5) | Transmissionssystemoperatører skal dagligt føre protokol over de faktiske aggregerede strømme i en periode på mindst tre måneder. |
| --- | --- |

5)

Transmissionssystemoperatører skal dagligt føre protokol over de faktiske aggregerede strømme i en periode på mindst tre måneder.

| 6) | Transmissionssystemoperatører skal på en effektiv måde føre optegnelser over alle kapacitetsaftaler og andre relevante oplysninger vedrørende beregning af og levering af adgang til ledig kapacitet. De relevante nationale myndigheder skal have adgang til disse optegnelser for at kunne varetage deres opgaver. |
| --- | --- |

6)

Transmissionssystemoperatører skal på en effektiv måde føre optegnelser over alle kapacitetsaftaler og andre relevante oplysninger vedrørende beregning af og levering af adgang til ledig kapacitet. De relevante nationale myndigheder skal have adgang til disse optegnelser for at kunne varetage deres opgaver.

| 7) | Transmissionssystemoperatører skal stille brugervenlige midler til rådighed til beregning af tariffer for de tjenester, der tilbydes, og til internet-baseret kontrol af, hvilken kapacitet der er til rådighed. |
| --- | --- |

7)

Transmissionssystemoperatører skal stille brugervenlige midler til rådighed til beregning af tariffer for de tjenester, der tilbydes, og til internet-baseret kontrol af, hvilken kapacitet der er til rådighed.

| 8) | Hvor en transmissionssystemoperatør ikke er i stand til at offentliggøre oplysninger i overensstemmelse med punkt 1, 3 og 7, skal vedkommende rådføre sig med de relevante nationale myndigheder og opstille en handlingsplan til gennemførelse hurtigst muligt og senest den 31. december 2006. |
| --- | --- |

8)

Hvor en transmissionssystemoperatør ikke er i stand til at offentliggøre oplysninger i overensstemmelse med punkt 1, 3 og 7, skal vedkommende rådføre sig med de relevante nationale myndigheder og opstille en handlingsplan til gennemførelse hurtigst muligt og senest den 31. december 2006.

---

| 3.11.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 289/14 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 289/14

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE nr. 1776/2005/EF

af 28. september 2005

om ændring af Rådets beslutning 2000/819/EF om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 157, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det er vigtigt at sikre kontinuiteten i Fællesskabets støtte til fremme af initiativ og iværksætterånd og navnlig til små og mellemstore virksomheder (SMV). |
| --- | --- |

(1)

Det er vigtigt at sikre kontinuiteten i Fællesskabets støtte til fremme af initiativ og iværksætterånd og navnlig til små og mellemstore virksomheder (SMV).

| (2) | Derfor bør gyldighedsperioden for beslutning 2000/819/EF (3) forlænges med endnu et år indtil den 31. december 2006, ligesom det finansielle referencebeløb bør hæves med 88,5 mio. EUR. |
| --- | --- |

(2)

Derfor bør gyldighedsperioden for beslutning 2000/819/EF (3) forlænges med endnu et år indtil den 31. december 2006, ligesom det finansielle referencebeløb bør hæves med 88,5 mio. EUR.

| (3) | Beslutning 2000/819/EF bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(3)

Beslutning 2000/819/EF bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (4) | Regionsudvalget er blevet hørt, men har ikke afgivet udtalelse — |
| --- | --- |

(4)

Regionsudvalget er blevet hørt, men har ikke afgivet udtalelse —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Beslutning 2000/819/EF ændres som følger:

| 1) | I artikel 7, stk. 1, ændres det finansielle referencegrundlag på »450 mio. EUR« til »538 500 000 EUR«. |
| --- | --- |

1)

I artikel 7, stk. 1, ændres det finansielle referencegrundlag på »450 mio. EUR« til »538 500 000 EUR«.

| 2) | I artikel 8 ændres datoen den 31. december 2005 til den 31. december 2006. |
| --- | --- |

2)

I artikel 8 ændres datoen den 31. december 2005 til den 31. december 2006.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Strasbourg, den 28. september 2005.

På Europa-Parlamentets vegne

J. BORRELL FONTELLES

Formand

På Rådets vegne

D. ALEXANDER

Formand

---

(1)  Udtalelse afgivet den 9.3.2005 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europa-Parlamentets udtalelse af 26.5.2005 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 18.7.2005.

2

(3)  EFT L 333 af 29.12.2000, s. 84. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 593/2004/EF (EUT L 268 af 16.8.2004, s. 3).

3

---

| 3.11.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 289/15 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 289/15

---

RÅDETS DIREKTIV 2005/71/EF

af 12. oktober 2005

om en særlig indrejseprocedure for tredjelandsstatsborgere med henblik på videnskabelig forskning

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 63, nr. 3), litra a), og nr. 4),

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Med henblik på at styrke og strukturere den europæiske forskningspolitik fandt Kommissionen i januar 2000, at det var nødvendigt at oprette et europæisk forskningsrum som omdrejningspunktet for Fællesskabets fremtidige indsats på dette område. |
| --- | --- |

(1)

Med henblik på at styrke og strukturere den europæiske forskningspolitik fandt Kommissionen i januar 2000, at det var nødvendigt at oprette et europæisk forskningsrum som omdrejningspunktet for Fællesskabets fremtidige indsats på dette område.

| (2) | Det Europæiske Råd i Lissabon godkendte det europæiske forskningsrum i marts 2000 og fastsatte det mål, at Fællesskabet inden 2010 skulle være den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden. |
| --- | --- |

(2)

Det Europæiske Råd i Lissabon godkendte det europæiske forskningsrum i marts 2000 og fastsatte det mål, at Fællesskabet inden 2010 skulle være den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden.

| (3) | Globaliseringen af økonomien kræver større forskermobilitet, hvilket anerkendes i Det Europæiske Fællesskabs sjette rammeprogram (4), som i højere grad giver forskere fra tredjelande mulighed for at deltage i dets programmer. |
| --- | --- |

(3)

Globaliseringen af økonomien kræver større forskermobilitet, hvilket anerkendes i Det Europæiske Fællesskabs sjette rammeprogram (4), som i højere grad giver forskere fra tredjelande mulighed for at deltage i dets programmer.

| (4) | Det antal forskere, som Fællesskabet har brug for inden 2010 for at kunne opfylde det mål, som blev fastsat af Det Europæiske Råd i Barcelona i marts 2002, nemlig at 3 % af BNP skal investeres i forskning, anslås til 700 000 personer. Dette mål skal nås ved hjælp af en række samordnede foranstaltninger, såsom at gøre videnskabelige karrierer mere tiltrækkende for unge, fremme kvinders inddragelse i videnskabelig forskning, øge mulighederne for uddannelse og mobilitet inden for forskning, forbedre karrieremuligheder for forskere i Fællesskabet og åbne Fællesskabet for tredjelandsstatsborgere, som kan få tilladelse til indrejse med henblik på forskning. |
| --- | --- |

(4)

Det antal forskere, som Fællesskabet har brug for inden 2010 for at kunne opfylde det mål, som blev fastsat af Det Europæiske Råd i Barcelona i marts 2002, nemlig at 3 % af BNP skal investeres i forskning, anslås til 700 000 personer. Dette mål skal nås ved hjælp af en række samordnede foranstaltninger, såsom at gøre videnskabelige karrierer mere tiltrækkende for unge, fremme kvinders inddragelse i videnskabelig forskning, øge mulighederne for uddannelse og mobilitet inden for forskning, forbedre karrieremuligheder for forskere i Fællesskabet og åbne Fællesskabet for tredjelandsstatsborgere, som kan få tilladelse til indrejse med henblik på forskning.

| (5) | Dette direktiv skal bidrage til gennemførelsen af disse mål ved at lette tredjelandsstatsborgeres indrejse og mobilitet med henblik på forskning i forbindelse med ophold af over tre måneders varighed, således at Fællesskabet bliver mere attraktivt for forskere fra hele verden og styrker sin stilling som internationalt forskningscentrum. |
| --- | --- |

(5)

Dette direktiv skal bidrage til gennemførelsen af disse mål ved at lette tredjelandsstatsborgeres indrejse og mobilitet med henblik på forskning i forbindelse med ophold af over tre måneders varighed, således at Fællesskabet bliver mere attraktivt for forskere fra hele verden og styrker sin stilling som internationalt forskningscentrum.

| (6) | Gennemførelsen af dette direktiv bør ikke fremme hjerneflugten fra de nye vækstlande og udviklingslandene. Med henblik på en samlet migrationspolitik bør der som led i partnerskabet med hjemlandene træffes ledsageforanstaltninger, som i disse tilfælde letter forskernes tilbagevenden til hjemlandene og fremmer deres mobilitet. |
| --- | --- |

(6)

Gennemførelsen af dette direktiv bør ikke fremme hjerneflugten fra de nye vækstlande og udviklingslandene. Med henblik på en samlet migrationspolitik bør der som led i partnerskabet med hjemlandene træffes ledsageforanstaltninger, som i disse tilfælde letter forskernes tilbagevenden til hjemlandene og fremmer deres mobilitet.

| (7) | For at opfylde målene i Lissabon-processen og med henblik på videnskabelig forskning bør mobiliteten inden for Unionen fremmes for forskere, der er EU-statsborgere, og særligt forskere, der er statsborgere i de medlemsstater, der tiltrådte i 2004. |
| --- | --- |

(7)

For at opfylde målene i Lissabon-processen og med henblik på videnskabelig forskning bør mobiliteten inden for Unionen fremmes for forskere, der er EU-statsborgere, og særligt forskere, der er statsborgere i de medlemsstater, der tiltrådte i 2004.

| (8) | I betragtning af den åbenhed, som ændringerne i verdensøkonomien nødvendiggør, og de behov, som skal opfyldes for at nå målet om at investere 3 % af BNP i forskning, bør de forskere fra tredjelande, som kan nyde godt af direktivet, defineres bredt på grundlag af deres kvalifikationer og det forskningsprojekt, som de ønsker at gennemføre. |
| --- | --- |

(8)

I betragtning af den åbenhed, som ændringerne i verdensøkonomien nødvendiggør, og de behov, som skal opfyldes for at nå målet om at investere 3 % af BNP i forskning, bør de forskere fra tredjelande, som kan nyde godt af direktivet, defineres bredt på grundlag af deres kvalifikationer og det forskningsprojekt, som de ønsker at gennemføre.

| (9) | Da den indsats, som Fællesskabet skal gøre for at nå nævnte 3 %’s mål, i vidt omfang vedrører den private sektor, og denne sektor derfor skal ansætte flere forskere i de kommende år, findes de forskningsorganisationer, som vil kunne nyde godt af direktivet, både i den offentlige og den private sektor. |
| --- | --- |

(9)

Da den indsats, som Fællesskabet skal gøre for at nå nævnte 3 %’s mål, i vidt omfang vedrører den private sektor, og denne sektor derfor skal ansætte flere forskere i de kommende år, findes de forskningsorganisationer, som vil kunne nyde godt af direktivet, både i den offentlige og den private sektor.

| (10) | Hver medlemsstat bør sikre, at så udtømmende informationer som muligt, der regelmæssigt ajourføres, er offentligt tilgængelige, bl.a. via internettet, om de forskningsorganisationer, der er godkendt efter dette direktiv, og som forskerne kan indgå en værtsaftale med, og om de betingelser og procedurer for indrejse og ophold på medlemsstatens område med henblik på forskning, som er vedtaget efter dette direktiv. |
| --- | --- |

(10)

Hver medlemsstat bør sikre, at så udtømmende informationer som muligt, der regelmæssigt ajourføres, er offentligt tilgængelige, bl.a. via internettet, om de forskningsorganisationer, der er godkendt efter dette direktiv, og som forskerne kan indgå en værtsaftale med, og om de betingelser og procedurer for indrejse og ophold på medlemsstatens område med henblik på forskning, som er vedtaget efter dette direktiv.

| (11) | Forskernes indrejse bør lettes ved, at der indføres en indrejseprocedure, som er uafhængig af deres retsstilling i forhold til den forskningsorganisationen, der er vært, og ved, at der ikke længere kræves en arbejdstilladelse ud over opholdstilladelsen. Medlemsstaterne kan anvende tilsvarende regler for tredjelandsstatsborgere, der som led i et forskningsprojekt ansøger om indrejse med henblik på undervisning på en læreanstalt for videregående uddannelse i overensstemmelse med national lovgivning eller administrativ praksis. |
| --- | --- |

(11)

Forskernes indrejse bør lettes ved, at der indføres en indrejseprocedure, som er uafhængig af deres retsstilling i forhold til den forskningsorganisationen, der er vært, og ved, at der ikke længere kræves en arbejdstilladelse ud over opholdstilladelsen. Medlemsstaterne kan anvende tilsvarende regler for tredjelandsstatsborgere, der som led i et forskningsprojekt ansøger om indrejse med henblik på undervisning på en læreanstalt for videregående uddannelse i overensstemmelse med national lovgivning eller administrativ praksis.

| (12) | Samtidig bør man bevare de traditionelle indrejsemuligheder (f.eks. for arbejdstagere og praktikanter), specielt for ph.d.-studerende, der udfører forskning med status som studerende, som bør udelukkes fra dette direktivs anvendelsesområde, og som henhører under Rådets direktiv 2004/114/EF af 13. december 2004 om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på studier, elevudveksling, ulønnet erhvervsuddannelse eller volontørtjeneste (5). |
| --- | --- |

(12)

Samtidig bør man bevare de traditionelle indrejsemuligheder (f.eks. for arbejdstagere og praktikanter), specielt for ph.d.-studerende, der udfører forskning med status som studerende, som bør udelukkes fra dette direktivs anvendelsesområde, og som henhører under Rådets direktiv 2004/114/EF af 13. december 2004 om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på studier, elevudveksling, ulønnet erhvervsuddannelse eller volontørtjeneste (5).

| (13) | Den særlige procedure for forskere hviler på samarbejdet mellem forskningsorganisationerne og medlemsstaternes indvandringsmyndigheder, idet forskningsorganisationerne tildeles en central rolle i indrejseproceduren med henblik på at lette og fremskynde tredjelandsforskernes indrejse og ophold i Fællesskabet, samtidig med at medlemsstaternes udlændingepolitiske prærogativer bevares. |
| --- | --- |

(13)

Den særlige procedure for forskere hviler på samarbejdet mellem forskningsorganisationerne og medlemsstaternes indvandringsmyndigheder, idet forskningsorganisationerne tildeles en central rolle i indrejseproceduren med henblik på at lette og fremskynde tredjelandsforskernes indrejse og ophold i Fællesskabet, samtidig med at medlemsstaternes udlændingepolitiske prærogativer bevares.

| (14) | De forskningsorganisationer, som på forhånd er godkendt af medlemsstaterne, bør kunne indgå en værtsaftale med en tredjelandsstatsborger med henblik på gennemførelsen af et forskningsprojekt. Medlemsstaterne udsteder en opholdstilladelse på grundlag af værtsaftalen, hvis indrejse- og opholdsbetingelserne er opfyldt. |
| --- | --- |

(14)

De forskningsorganisationer, som på forhånd er godkendt af medlemsstaterne, bør kunne indgå en værtsaftale med en tredjelandsstatsborger med henblik på gennemførelsen af et forskningsprojekt. Medlemsstaterne udsteder en opholdstilladelse på grundlag af værtsaftalen, hvis indrejse- og opholdsbetingelserne er opfyldt.

| (15) | For at gøre Fællesskabet mere tiltrækkende for forskere fra tredjelande bør disse under deres ophold have ret til samme behandling som værtsmedlemsstatens egne statsborgere på en række områder med hensyn til økonomiske og sociale rettigheder og mulighed for at undervise på højere læreanstalter. |
| --- | --- |

(15)

For at gøre Fællesskabet mere tiltrækkende for forskere fra tredjelande bør disse under deres ophold have ret til samme behandling som værtsmedlemsstatens egne statsborgere på en række områder med hensyn til økonomiske og sociale rettigheder og mulighed for at undervise på højere læreanstalter.

| (16) | Dette direktiv indebærer en meget vigtig forbedring med hensyn til social sikring, da princippet om ikke-forskelsbehandling også finder direkte anvendelse på personer, som kommer til en medlemsstat direkte fra et tredjeland. Dette direktiv bør dog ikke indrømme flere rettigheder end dem, der allerede er fastsat i gældende fællesskabslovgivning med hensyn til social sikring for tredjelandsstatsborgere, med tilknytning til flere medlemsstater. Endvidere bør dette direktiv ikke indrømme rettigheder i forbindelse med situationer, der ligger uden for fællesskabslovgivningens anvendelsesområde, som f.eks. familiemedlemmer, der opholder sig i et tredjeland. |
| --- | --- |

(16)

Dette direktiv indebærer en meget vigtig forbedring med hensyn til social sikring, da princippet om ikke-forskelsbehandling også finder direkte anvendelse på personer, som kommer til en medlemsstat direkte fra et tredjeland. Dette direktiv bør dog ikke indrømme flere rettigheder end dem, der allerede er fastsat i gældende fællesskabslovgivning med hensyn til social sikring for tredjelandsstatsborgere, med tilknytning til flere medlemsstater. Endvidere bør dette direktiv ikke indrømme rettigheder i forbindelse med situationer, der ligger uden for fællesskabslovgivningens anvendelsesområde, som f.eks. familiemedlemmer, der opholder sig i et tredjeland.

| (17) | Det er vigtigt at fremme mobiliteten for forskere fra tredjelande, der indrejser med henblik på videnskabelig forskning som et middel til at udvikle og konsolidere kontakterne og netværkene mellem partnere og fastlægge det europæiske forskningsrums rolle på verdensplan. Forskerne bør kunne udøve mobilitet på de betingelser, der er fastsat i dette direktiv. Betingelserne for at udøve mobilitet i henhold til dette direktiv bør ikke berøre de nuværende bestemmelser om anerkendelse af gyldigheden af rejsedokumenter. |
| --- | --- |

(17)

Det er vigtigt at fremme mobiliteten for forskere fra tredjelande, der indrejser med henblik på videnskabelig forskning som et middel til at udvikle og konsolidere kontakterne og netværkene mellem partnere og fastlægge det europæiske forskningsrums rolle på verdensplan. Forskerne bør kunne udøve mobilitet på de betingelser, der er fastsat i dette direktiv. Betingelserne for at udøve mobilitet i henhold til dette direktiv bør ikke berøre de nuværende bestemmelser om anerkendelse af gyldigheden af rejsedokumenter.

| (18) | Der bør lægges særlig vægt på at lette og støtte bevarelsen af den enhed, som forskeres familiemedlemmer udgør, i overensstemmelse med Rådets henstilling af 12. oktober 2005 om lettelse af tredjelandsstatsborgeres indrejse i Det Europæiske Fællesskab med henblik på videnskabelig forskning (6). |
| --- | --- |

(18)

Der bør lægges særlig vægt på at lette og støtte bevarelsen af den enhed, som forskeres familiemedlemmer udgør, i overensstemmelse med Rådets henstilling af 12. oktober 2005 om lettelse af tredjelandsstatsborgeres indrejse i Det Europæiske Fællesskab med henblik på videnskabelig forskning (6).

| (19) | For at bevare familieenheden og fremme mobiliteten bør familiemedlemmer kunne slutte sig til forskeren i en anden medlemsstat på de betingelser, som fastsættes i denne medlemsstats nationale lovgivning, herunder de forpligtelser, der følger af bilaterale eller multilaterale aftaler. |
| --- | --- |

(19)

For at bevare familieenheden og fremme mobiliteten bør familiemedlemmer kunne slutte sig til forskeren i en anden medlemsstat på de betingelser, som fastsættes i denne medlemsstats nationale lovgivning, herunder de forpligtelser, der følger af bilaterale eller multilaterale aftaler.

| (20) | Indehavere af opholdstilladelser bør i princippet have lov til at indgive en ansøgning om indrejse, medens de opholder sig på den pågældende medlemsstats område. |
| --- | --- |

(20)

Indehavere af opholdstilladelser bør i princippet have lov til at indgive en ansøgning om indrejse, medens de opholder sig på den pågældende medlemsstats område.

| (21) | Medlemsstaterne bør have ret til at opkræve et gebyr af ansøgerne for behandlingen af ansøgninger om opholdstilladelse. |
| --- | --- |

(21)

Medlemsstaterne bør have ret til at opkræve et gebyr af ansøgerne for behandlingen af ansøgninger om opholdstilladelse.

| (22) | Dette direktiv berører under ingen omstændigheder anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 af 13. juni 2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere (7). |
| --- | --- |

(22)

Dette direktiv berører under ingen omstændigheder anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 af 13. juni 2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere (7).

| (23) | Målene for dette direktiv, nemlig indførelsen af en særlig indrejseprocedure og vedtagelsen af indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere i forbindelse med ophold i medlemsstaterne af over tre måneders varighed med henblik på at gennemføre et forskningsprojekt inden for rammerne af en værtsaftale med en forskningsorganisation, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, specielt når det drejer sig om at sikre mobilitet mellem medlemsstaterne, og disse mål kan derfor bedre nås på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(23)

Målene for dette direktiv, nemlig indførelsen af en særlig indrejseprocedure og vedtagelsen af indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere i forbindelse med ophold i medlemsstaterne af over tre måneders varighed med henblik på at gennemføre et forskningsprojekt inden for rammerne af en værtsaftale med en forskningsorganisation, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, specielt når det drejer sig om at sikre mobilitet mellem medlemsstaterne, og disse mål kan derfor bedre nås på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (24) | Medlemsstaterne bør anvende bestemmelserne i dette direktiv uden forskelsbehandling på grund af køn, race, farve, etnisk eller social oprindelse, genetiske anlæg, sprog, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder eller seksuel orientering. |
| --- | --- |

(24)

Medlemsstaterne bør anvende bestemmelserne i dette direktiv uden forskelsbehandling på grund af køn, race, farve, etnisk eller social oprindelse, genetiske anlæg, sprog, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder eller seksuel orientering.

| (25) | Dette direktiv overholder de grundlæggende rettigheder og de principper, som især anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

(25)

Dette direktiv overholder de grundlæggende rettigheder og de principper, som især anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

| (26) | I overensstemmelse med punkt 34 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning tilskyndes medlemsstaterne til, både i egen og Fællesskabets interesse, at udarbejde og offentliggøre deres egne oversigter, der så vidt muligt viser overensstemmelsen mellem dette direktiv og gennemførelsesforanstaltningerne. |
| --- | --- |

(26)

I overensstemmelse med punkt 34 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning tilskyndes medlemsstaterne til, både i egen og Fællesskabets interesse, at udarbejde og offentliggøre deres egne oversigter, der så vidt muligt viser overensstemmelsen mellem dette direktiv og gennemførelsesforanstaltningerne.

| (27) | Irland har i henhold til artikel 3 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, ved skrivelse af 1. juli 2004 meddelt, at det ønsker at deltage i vedtagelsen og anvendelsen af dette direktiv. |
| --- | --- |

(27)

Irland har i henhold til artikel 3 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, ved skrivelse af 1. juli 2004 meddelt, at det ønsker at deltage i vedtagelsen og anvendelsen af dette direktiv.

| (28) | I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, deltager Det Forenede Kongerige ikke i vedtagelsen af dette direktiv, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Det Forenede Kongerige, jf. dog protokollens artikel 4. |
| --- | --- |

(28)

I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, deltager Det Forenede Kongerige ikke i vedtagelsen af dette direktiv, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Det Forenede Kongerige, jf. dog protokollens artikel 4.

| (29) | I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af dette direktiv, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark — |
| --- | --- |

(29)

I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af dette direktiv, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

KAPITEL I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Formål

I dette direktiv fastlægges betingelserne for indrejse i medlemsstaterne for forskere, som er tredjelandsstatsborgere, for en periode på over tre måneder med henblik på at gennemføre et forskningsprojekt inden for rammerne af en værtsaftale med en forskningsorganisation.

Artikel 2

Definitioner

I dette direktiv forstås ved:

| a) | »tredjelandsstatsborger«: enhver person, der ikke er unionsborger i henhold til traktatens artikel 17, stk. 1 |
| --- | --- |

a)

»tredjelandsstatsborger«: enhver person, der ikke er unionsborger i henhold til traktatens artikel 17, stk. 1

| b) | »forskning«: skabende arbejde på systematisk grundlag med henblik på at øge vidensmængden, herunder viden om mennesker, kultur og samfund, og øge udnyttelsen af denne vidensmængde til at udtænke nye anvendelser |
| --- | --- |

b)

»forskning«: skabende arbejde på systematisk grundlag med henblik på at øge vidensmængden, herunder viden om mennesker, kultur og samfund, og øge udnyttelsen af denne vidensmængde til at udtænke nye anvendelser

| c) | »forskningsorganisation«: enhver offentlig eller privat organisation, som udfører forskning, og som er godkendt af en medlemsstat med henblik på dette direktiv i overensstemmelse med medlemsstatens lovgivning eller administrative praksis |
| --- | --- |

c)

»forskningsorganisation«: enhver offentlig eller privat organisation, som udfører forskning, og som er godkendt af en medlemsstat med henblik på dette direktiv i overensstemmelse med medlemsstatens lovgivning eller administrative praksis

| d) | »forsker«: en tredjelandsstatsborger, som er i besiddelse af et relevant kvalifikationsbevis på en videregående uddannelse, der giver adgang til ph.d.-programmer, og som udvælges af en forskningsorganisation til at gennemføre et forskningsprojekt, der normalt forudsætter et kvalifikationsbevis af denne art |
| --- | --- |

d)

»forsker«: en tredjelandsstatsborger, som er i besiddelse af et relevant kvalifikationsbevis på en videregående uddannelse, der giver adgang til ph.d.-programmer, og som udvælges af en forskningsorganisation til at gennemføre et forskningsprojekt, der normalt forudsætter et kvalifikationsbevis af denne art

| e) | »opholdstilladelse«: enhver tilladelse med den specifikke påtegning »forsker«, som er udstedt af myndighederne i en medlemsstat med det formål, at en tredjelandsstatsborger lovligt kan opholde sig på dens område, i overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 1030/2002. |
| --- | --- |

e)

»opholdstilladelse«: enhver tilladelse med den specifikke påtegning »forsker«, som er udstedt af myndighederne i en medlemsstat med det formål, at en tredjelandsstatsborger lovligt kan opholde sig på dens område, i overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 1030/2002.

Artikel 3

Anvendelsesområde

1.   Dette direktiv finder anvendelse på tredjelandsstatsborgere, der ansøger om indrejse på en medlemsstats område med henblik på at gennemføre et forskningsprojekt.

2.   Dette direktiv finder ikke anvendelse på:

| a) | tredjelandsstatsborgere, der opholder sig i en medlemsstat som ansøgere om international beskyttelse eller i henhold til ordninger for midlertidig beskyttelse |
| --- | --- |

a)

tredjelandsstatsborgere, der opholder sig i en medlemsstat som ansøgere om international beskyttelse eller i henhold til ordninger for midlertidig beskyttelse

| b) | tredjelandsstatsborgere, der ansøger om opholdstilladelse i en medlemsstat som studerende som omhandlet i direktiv 2004/114/EF for at udføre forskning med henblik på en ph.d.-grad |
| --- | --- |

b)

tredjelandsstatsborgere, der ansøger om opholdstilladelse i en medlemsstat som studerende som omhandlet i direktiv 2004/114/EF for at udføre forskning med henblik på en ph.d.-grad

| c) | tredjelandsstatsborgere, hvis udvisning er suspenderet af faktiske eller retlige grunde |
| --- | --- |

c)

tredjelandsstatsborgere, hvis udvisning er suspenderet af faktiske eller retlige grunde

| d) | forskere, der af en forskningsorganisation er udsendt til en anden forskningsorganisation i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

d)

forskere, der af en forskningsorganisation er udsendt til en anden forskningsorganisation i en anden medlemsstat.

Artikel 4

Gunstigere bestemmelser

1.   Dette direktiv berører ikke gunstigere bestemmelser i henhold til:

| a) | bilaterale eller multilaterale aftaler, som er indgået mellem Fællesskabet eller Fællesskabet og dets medlemsstater på den ene side og et eller flere tredjelande på den anden side |
| --- | --- |

a)

bilaterale eller multilaterale aftaler, som er indgået mellem Fællesskabet eller Fællesskabet og dets medlemsstater på den ene side og et eller flere tredjelande på den anden side

| b) | bilaterale eller multilaterale aftaler, som er indgået mellem en eller flere medlemsstater og et eller flere tredjelande. |
| --- | --- |

b)

bilaterale eller multilaterale aftaler, som er indgået mellem en eller flere medlemsstater og et eller flere tredjelande.

2.   Dette direktiv er ikke til hinder for, at medlemsstaterne indfører eller bibeholder gunstigere bestemmelser for personer, det er omfattet af direktivet.

KAPITEL II

FORSKNINGSORGANISATIONER

Artikel 5

Godkendelse

1.   Enhver forskningsorganisation, som ønsker at være vært for en forsker efter den indrejseprocedure, der fastsættes ved dette direktiv, skal først godkendes til dette formål af den berørte medlemsstat.

2.   Godkendelsen af en forskningsorganisation foregår efter de procedurer, der er fastsat i medlemsstaternes nationale lovgivning eller administrative praksis. Ansøgninger om godkendelse fra såvel offentlige som private organisationer indgives efter disse procedurer og baseres på organisationernes vedtægtsmæssige opgaver eller eventuelle selskabsformål og på dokumentation for, at de udfører forskning.

Godkendelsen af en forskningsorganisation meddeles for en periode på mindst fem år. I undtagelsestilfælde kan medlemsstaterne meddele godkendelse for en kortere periode.

3.   Medlemsstaterne kan i overensstemmelse med national lovgivning kræve en skriftlig erklæring fra forskningsorganisationen om, at den i tilfælde af, at en forsker ulovligt forbliver på den pågældende medlemsstats område, er ansvarlig for tilbagebetalingen af de udgifter til ophold og hjemrejse for den pågældende, som måtte være blevet afholdt over offentlige midler. Forskningsorganisationens finansielle ansvar ophører senest seks måneder efter udløbet af værtsaftalen.

4.   Medlemsstaterne kan bestemme, at den godkendte forskningsorganisation senest to måneder efter udløbet af den berørte værtsaftale over for de kompetente myndigheder, som de enkelte medlemsstater har udpeget til dette formål, skal bekræfte, at arbejdet er afsluttet for så vidt angår hvert enkelt forskningsprojekt, for hvilket der er indgået en værtsaftale efter artikel 6.

5.   De kompetente myndigheder i de enkelte medlemsstater offentliggør og ajourfører jævnligt lister over de forskningsorganisationer, som er godkendt med henblik på dette direktiv.

6.   En medlemsstat kan blandt andet nægte at forlænge eller beslutte at inddrage godkendelsen af en forskningsorganisation, hvis denne ikke længere opfylder betingelserne i stk. 2, 3 og 4, eller hvis godkendelsen er opnået gennem svig, eller hvis en forskningsorganisation har indgået en værtsaftale med en tredjelandsstatsborger ved svig eller uagtsom adfærd. Såfremt godkendelse er nægtet eller inddraget, kan den berørte organisation forbydes at ansøge om ny godkendelse i indtil fem år efter offentliggørelsen af afgørelsen om inddragelse eller nægtet forlængelse.

7.   Medlemsstaterne kan i deres nationale lovgivning fastsætte konsekvenserne af en inddragelse af godkendelsen eller nægtet forlængelse for eksisterende værtsaftaler, som er indgået efter artikel 6, samt konsekvenserne for de berørte forskeres opholdstilladelser.

Artikel 6

Værtsaftale

1.   En forskningsorganisation, som ønsker at være vært for en forsker, indgår en værtsaftale med den pågældende, hvori forskeren forpligter sig til at fuldføre forskningsprojektet, og organisationen forpligter sig til at være vært for forskeren med dette formål for øje, jf. dog artikel 7.

2.   En forskningsorganisation kan kun indgå en værtsaftale, hvis følgende betingelser er opfyldt:

| a) | forskningsprojektet er accepteret af de kompetente instanser i organisationen efter vurdering af følgende:






  i) | emnet for og varigheden af den påtænkte forskning samt hvorvidt de finansielle midler, som er nødvendige for forskningens udførelse, er til rådighed |
| --- | --- | --- |

a)

forskningsprojektet er accepteret af de kompetente instanser i organisationen efter vurdering af følgende:

i)

emnet for og varigheden af den påtænkte forskning samt hvorvidt de finansielle midler, som er nødvendige for forskningens udførelse, er til rådighed

| ii) | forskerens kvalifikationer i forhold til emnet for forskningen, dokumenteret ved en bekræftet genpart af den pågældendes kvalifikationsbevis, jf. artikel 2, litra d) |
| --- | --- |

ii)

forskerens kvalifikationer i forhold til emnet for forskningen, dokumenteret ved en bekræftet genpart af den pågældendes kvalifikationsbevis, jf. artikel 2, litra d)

| b) | forskeren råder under sit ophold hver måned over tilstrækkelige midler til dækning af leveomkostninger og hjemrejseudgifter svarende til det minimumsbeløb, som medlemsstaten offentliggør til dette formål, uden at behøve at benytte sig af medlemsstatens sociale bistandsordning |
| --- | --- |

b)

forskeren råder under sit ophold hver måned over tilstrækkelige midler til dækning af leveomkostninger og hjemrejseudgifter svarende til det minimumsbeløb, som medlemsstaten offentliggør til dette formål, uden at behøve at benytte sig af medlemsstatens sociale bistandsordning

| c) | forskeren har under sit ophold en sygeforsikring, der dækker alle de risici, som normalt er dækket for den berørte medlemsstats egne statsborgere |
| --- | --- |

c)

forskeren har under sit ophold en sygeforsikring, der dækker alle de risici, som normalt er dækket for den berørte medlemsstats egne statsborgere

| d) | værtsaftalen fastlægger forskerens retsstilling og arbejdsvilkår. |
| --- | --- |

d)

værtsaftalen fastlægger forskerens retsstilling og arbejdsvilkår.

3.   Efter indgåelsen af værtsaftalen kan forskningsorganisationen i overensstemmelse med national lovgivning blive anmodet om at give forskeren en individuel erklæring om, at den overtager det finansielle ansvar for udgifter som omhandlet i artikel 5, stk. 3.

4.   Værtsaftalen bortfalder automatisk, hvis forskeren ikke får indrejsetilladelse, eller når retsforholdet mellem forskeren og forskningsorganisationen er afsluttet.

5.   Forskningsorganisationen underretter omgående den myndighed, som de enkelte medlemsstater har udpeget til det formål, om enhver begivenhed, som vil kunne hindre værtsaftalens gennemførelse.

KAPITEL III

INDREJSETILLADELSE FOR FORSKERE

Artikel 7

Indrejsebetingelser

1.   En tredjelandsstatsborger, som ansøger om indrejse med det formål, der er omhandlet i dette direktiv, skal fremlægge:

| a) | et gyldigt rejsedokument som fastsat i national lovgivning. Medlemsstaterne kan kræve, at gyldighedsperioden for rejsedokumentet mindst dækker opholdstilladelsens gyldighedsperiode, og |
| --- | --- |

a)

et gyldigt rejsedokument som fastsat i national lovgivning. Medlemsstaterne kan kræve, at gyldighedsperioden for rejsedokumentet mindst dækker opholdstilladelsens gyldighedsperiode, og

| b) | en værtsaftale indgået med en forskningsorganisation, jf. artikel 6, stk. 2, og |
| --- | --- |

b)

en værtsaftale indgået med en forskningsorganisation, jf. artikel 6, stk. 2, og

| c) | i givet fald en erklæring fra forskningsorganisationen om overtagelse af det finansielle ansvar, jf. artikel 6, stk. 3, og |
| --- | --- |

c)

i givet fald en erklæring fra forskningsorganisationen om overtagelse af det finansielle ansvar, jf. artikel 6, stk. 3, og

| d) | må ikke anses for at udgøre en trussel mod den offentlige orden, den offentlige sikkerhed eller den offentlige sundhed. |
| --- | --- |

d)

må ikke anses for at udgøre en trussel mod den offentlige orden, den offentlige sikkerhed eller den offentlige sundhed.

Medlemsstaterne kontrollerer, at alle de betingelser, der er fastsat i litra a), b), c) og d), er opfyldt.

2.   Medlemsstaterne kan også kontrollere de vilkår, der ligger til grund for værtsaftalen og dens indgåelse.

3.   Når den i stk. 1 og 2 omhandlede kontrol er afsluttet og udfaldet er tilfredsstillende, meddeles forskeren tilladelse til indrejse på medlemsstaternes område med henblik på at gennemføre værtsaftalen.

Artikel 8

Opholdstilladelsens varighed

Medlemsstaterne udsteder en opholdstilladelse for en periode på mindst et år og forlænger tilladelsen, hvis betingelserne i artikel 6 og 7 fortsat er opfyldt. Er forskningsprojektet planlagt til at vare mindre end et år, udstedes opholdstilladelsen for en periode svarende til projektets varighed.

Artikel 9

Familiemedlemmer

1.   Beslutter en medlemsstat at udstede opholdstilladelse til en forskers familiemedlemmer, skal disses opholdstilladelse have samme gyldighedsperiode som den opholdstilladelse, der er udstedt til forskeren, for så vidt gyldighedsperioden for familiemedlemmernes rejsedokumenter tillader dette. I behørigt begrundede tilfælde kan gyldighedsperioden for forskerens familiemedlemmers opholdstilladelse være kortere.

2.   Udstedelsen af opholdstilladelse til familiemedlemmerne for en forsker, der er meddelt tilladelse til indrejse i en medlemsstat, må ikke gøres betinget af, at forskeren har opholdt sig dér i et nærmere bestemt tidsrum.

Artikel 10

Inddragelse af opholdstilladelsen eller nægtet forlængelse

1.   Medlemsstaterne kan inddrage eller nægte at forlænge en opholdstilladelse, der er udstedt efter dette direktiv, hvis tilladelsen er opnået gennem svig, eller hvis det viser sig, at indehaveren ikke opfyldte eller ikke længere opfylder de i artikel 6 og 7 fastsatte betingelser for indrejse og ophold eller opholder sig i medlemsstaten med et andet formål end det, opholdstilladelsen hviler på.

2.   Medlemsstaterne kan inddrage eller nægte at forlænge en opholdstilladelse under hensyn til den offentlige orden, den offentlige sikkerhed og den offentlige sundhed.

KAPITEL IV

FORSKERES RETTIGHEDER

Artikel 11

Undervisning

1.   En forsker, der er meddelt tilladelse til indrejse efter dette direktiv, kan undervise i overensstemmelse med national lovgivning.

2.   Medlemsstaterne kan fastsætte et maksimalt antal undervisningstimer eller -dage.

Artikel 12

Ligebehandling

Indehaveren af en opholdstilladelse har samme rettigheder som medlemsstatens egne statsborgere med hensyn til følgende:

| a) | anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater og andre faglige kvalifikationsbeviser i overensstemmelse med de relevante nationale procedurer |
| --- | --- |

a)

anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater og andre faglige kvalifikationsbeviser i overensstemmelse med de relevante nationale procedurer

| b) | arbejdsvilkår, herunder regler om løn og afskedigelse |
| --- | --- |

b)

arbejdsvilkår, herunder regler om løn og afskedigelse

| c) | sociale sikringsområder som fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet (8). De særlige bestemmelser i bilaget til Rådets forordning (EF) nr. 859/2003 af 14. maj 2003 om udvidelse af bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 1408/71 og forordning (EØF) nr. 574/72 til at omfatte tredjelandsstatsborgere, der ikke allerede er dækket af disse bestemmelser udelukkende på grund af deres nationalitet (9) finder tilsvarende anvendelse |
| --- | --- |

c)

sociale sikringsområder som fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet (8). De særlige bestemmelser i bilaget til Rådets forordning (EF) nr. 859/2003 af 14. maj 2003 om udvidelse af bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 1408/71 og forordning (EØF) nr. 574/72 til at omfatte tredjelandsstatsborgere, der ikke allerede er dækket af disse bestemmelser udelukkende på grund af deres nationalitet (9) finder tilsvarende anvendelse

| d) | skattefordele |
| --- | --- |

d)

skattefordele

| e) | adgang til goder og tjenesteydelser samt levering af goder og tjenesteydelser, som stilles til rådighed for offentligheden. |
| --- | --- |

e)

adgang til goder og tjenesteydelser samt levering af goder og tjenesteydelser, som stilles til rådighed for offentligheden.

Artikel 13

Mobilitet mellem medlemsstater

1.   En tredjelandsstatsborger, der har fået indrejsetilladelse som forsker efter dette direktiv, har ret til at gennemføre en del af sit forskningsprojekt i en anden medlemsstat på de i denne artikel fastsatte betingelser.

2.   Hvis forskeren opholder sig i en anden medlemsstat i en periode på op til tre måneder, kan forskningen udføres på grundlag af den værtsaftale, der er indgået i den første medlemsstat, forudsat at forskeren har tilstrækkelige midler i den anden medlemsstat og ikke anses for at udgøre en trussel mod den offentlige orden, den offentlige sikkerhed eller den offentlige sundhed i denne anden medlemsstat.

3.   Medlemsstaterne kan kræve, at der, hvis forskeren bliver i en anden medlemsstat i mere end tre måneder, indgås en ny værtsaftale med henblik på at udføre forskning i den pågældende medlemsstat. Under alle omstændigheder skal betingelserne i artikel 6 og 7 være opfyldt i forhold til den berørte medlemsstat.

4.   Såfremt den relevante lovgivning indeholder krav om visum eller opholdstilladelse for udøvelsen af mobilitet, skal et sådant visum eller en sådan opholdstilladelse indrømmes rettidigt inden for en frist, som ikke hæmmer udførelsen af forskningen, idet de kompetente myndigheder dog skal have tilstrækkelig tid til at behandle ansøgningerne.

5.   Medlemsstaterne må ikke kræve, at forskeren forlader deres område for at indgive ansøgning om visum eller opholdstilladelse.

KAPITEL V

PROCEDURE OG GENNEMSIGTIGHED

Artikel 14

Indgivelse af ansøgninger om indrejsetilladelse

1.   Medlemsstaterne bestemmer, om ansøgninger om opholdstilladelse skal indgives af forskeren eller af den berørte forskningsorganisation.

2.   Ansøgningen overvejes og behandles, medens den berørte tredjelandsstatsborger opholder sig uden for den medlemsstat, på hvis område den pågældende ønsker indrejse.

3.   En medlemsstat kan i overensstemmelse med national lovgivning acceptere en ansøgning, der indgives, når den berørte tredjelandsstatsborger allerede befinder sig på dens område.

4.   Den berørte medlemsstat bistår en tredjelandsstatsborger, der har indgivet en ansøgning, og som opfylder betingelserne i artikel 6 og 7, med henblik på opnåelsen af de nødvendige visa.

Artikel 15

Proceduremæssige garantier

1.   De kompetente myndigheder i medlemsstaten træffer afgørelse om den fuldstændige ansøgning så hurtigt som muligt og sørger om nødvendigt for hastebehandling.

2.   Hvis de oplysninger, der er fremlagt til støtte for ansøgningen, er utilstrækkelige, kan behandlingen af ansøgningen suspenderes, og de kompetente myndigheder underretter ansøgeren om, hvilke yderligere oplysninger de har behov for.

3.   Enhver afgørelse om nægtelse af opholdstilladelse meddeles den berørte tredjelandsstatsborger efter meddelelsesprocedurerne i den relevante nationale lovgivning. I meddelelsen angives eventuelle klagemuligheder og fristen for indgivelse af klage.

4.   Hvis en ansøgning afslås, eller en opholdstilladelse, som er udstedt i overensstemmelse med dette direktiv, inddrages, har den berørte person ret til at anfægte afgørelsen ad rettens vej over for myndighederne i den berørte medlemsstat.

KAPITEL VI

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 16

Rapport

Kommissionen aflægger med jævne mellemrum og første gang senest tre år efter dette direktivs ikrafttræden rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af dette direktiv i medlemsstaterne og foreslår eventuelle nødvendige ændringer.

Artikel 17

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 12. oktober 2007.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 18

Overgangsbestemmelse

Uanset kapitel III har medlemsstaterne ikke pligt til at udstede tilladelser efter dette direktiv i form af opholdstilladelser i en periode på op til to år efter den i artikel 17, stk. 1, fastsatte dato.

Artikel 19

Fælles rejseområde

Intet i dette direktiv berører Irlands ret til at opretholde de ordninger vedrørende det fælles rejseområde, hvortil der er henvist i den protokol, som ved Amsterdam-traktaten blev knyttet til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, om anvendelse af visse aspekter af artikel 14 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab på Det Forenede Kongerige og Irland.

Artikel 20

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 21

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.

Udfærdiget i Luxembourg, den 12. oktober 2005.

På Rådets vegne

C. CLARKE

Formand

---

(1)  Udtalelse af 12.4.2005 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  EUT C 120 af 20.5.2005, s. 60.

2

(3)  EUT C 71 af 22.3.2005, s. 6.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1513/2002/EF af 27. juni 2002 om Det Europæiske Fællesskabs sjette rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration som bidrag til realiseringen af det europæiske forskningsrum og til innovation (2002-2006). (EFT L 232 af 29.8.2002, s. 1). Ændret ved afgørelse nr. 786/2004/EF (EUT L 138 af 30.4.2004, s. 7.).

4

(5)  EUT L 375 af 23.12.2004, s. 12.

5

(6)  Se side 26 i denne EUT.

6

(7)  EFT L 157 af 15.6.2002, s. 1.

7

(8)  EUT L 149 af 5.7.1971, s. 2. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 647/2005 (EUT L 117 af 4.5.2005, s. 1).

8

(9)  EUT L 124 af 20.5.2003, s. 1.

9

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Europa-Parlamentet og Rådet

| 3.11.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 289/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 289/23

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS HENSTILLING

af 28. september 2005

om lettelse af medlemsstaternes udstedelse af ensartede visa til kortvarigt ophold til forskere fra tredjelande, som rejser inden for Fællesskabet med henblik på videnskabelig forskning

(2005/761/EF)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 62, nr. 2), litra b), nr. ii),

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Med henblik på at styrke og strukturere den europæiske forskningspolitik fastslog Kommissionen den 18. januar 2000 i sin meddelelse: »Mod et europæisk forskningsrum«, at det var nødvendigt at oprette et europæisk forskningsrum, som skulle være omdrejningspunktet for Fællesskabets fremtidige indsats på dette område. |
| --- | --- |

(1)

Med henblik på at styrke og strukturere den europæiske forskningspolitik fastslog Kommissionen den 18. januar 2000 i sin meddelelse: »Mod et europæisk forskningsrum«, at det var nødvendigt at oprette et europæisk forskningsrum, som skulle være omdrejningspunktet for Fællesskabets fremtidige indsats på dette område.

| (2) | Det Europæiske Råd godkendte på sit møde i Lissabon den 23.-24. marts 2000 det europæiske forskningsrum og fastsatte det mål, at Fællesskabet inden 2010 skulle være den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden. |
| --- | --- |

(2)

Det Europæiske Råd godkendte på sit møde i Lissabon den 23.-24. marts 2000 det europæiske forskningsrum og fastsatte det mål, at Fællesskabet inden 2010 skulle være den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden.

| (3) | Globaliseringen af økonomien kræver større forskermobilitet, hvilket anerkendes i Fællesskabets sjette rammeprogram for forskning (4), som i endnu højere grad giver forskere fra tredjelande mulighed for at deltage i dets programmer. |
| --- | --- |

(3)

Globaliseringen af økonomien kræver større forskermobilitet, hvilket anerkendes i Fællesskabets sjette rammeprogram for forskning (4), som i endnu højere grad giver forskere fra tredjelande mulighed for at deltage i dets programmer.

| (4) | Antallet af forskere, som Fællesskabet har brug for for at kunne opfylde det mål, der blev fastsat af Det Europæiske Råd på dets møde i Barcelona den 15. og 16. marts 2002, om, at 3 % af BNP skal investeres i forskning, anslås til 700 000 personer. Dette mål bør nås ved hjælp af en række samordnede foranstaltninger, såsom at gøre de videnskabelige karrierer mere tiltrækkende for de unge, at fremme kvinders deltagelse i videnskabelig forskning, at øge mulighederne for uddannelse og mobilitet inden for forskning, at forbedre karrieremulighederne for forskere i Fællesskabet og at åbne Fællesskabet mere for tredjelandsstatsborgere, som kan gives tilladelse til indrejse med henblik på forskning. |
| --- | --- |

(4)

Antallet af forskere, som Fællesskabet har brug for for at kunne opfylde det mål, der blev fastsat af Det Europæiske Råd på dets møde i Barcelona den 15. og 16. marts 2002, om, at 3 % af BNP skal investeres i forskning, anslås til 700 000 personer. Dette mål bør nås ved hjælp af en række samordnede foranstaltninger, såsom at gøre de videnskabelige karrierer mere tiltrækkende for de unge, at fremme kvinders deltagelse i videnskabelig forskning, at øge mulighederne for uddannelse og mobilitet inden for forskning, at forbedre karrieremulighederne for forskere i Fællesskabet og at åbne Fællesskabet mere for tredjelandsstatsborgere, som kan gives tilladelse til indrejse med henblik på forskning.

| (5) | Medlemsstaterne bør for at være konkurrencedygtige og attraktive på internationalt plan træffe de nødvendige foranstaltninger til at lette forskeres indrejse i og rejser inden for Fællesskabet med henblik på kortvarige ophold. |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaterne bør for at være konkurrencedygtige og attraktive på internationalt plan træffe de nødvendige foranstaltninger til at lette forskeres indrejse i og rejser inden for Fællesskabet med henblik på kortvarige ophold.

| (6) | For så vidt angår kortvarige ophold bør medlemsstaterne forpligte sig til at betragte forskere fra tredjelande, som i henhold til forordning (EF) nr. 539/2001 (5) skal være i besiddelse af visum, som bona fide-personer og indrømme dem de lettelser, som er fastsat i Schengen-reglerne under procedurerne for udstedelse af visa til kortvarigt ophold. |
| --- | --- |

(6)

For så vidt angår kortvarige ophold bør medlemsstaterne forpligte sig til at betragte forskere fra tredjelande, som i henhold til forordning (EF) nr. 539/2001 (5) skal være i besiddelse af visum, som bona fide-personer og indrømme dem de lettelser, som er fastsat i Schengen-reglerne under procedurerne for udstedelse af visa til kortvarigt ophold.

| (7) | Udvekslingen af oplysninger og god praksis bør fremmes for at forbedre procedurerne for udstedelse af visa til kortvarige ophold til forskere. |
| --- | --- |

(7)

Udvekslingen af oplysninger og god praksis bør fremmes for at forbedre procedurerne for udstedelse af visa til kortvarige ophold til forskere.

| (8) | I denne henstilling overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som især er anerkendt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

(8)

I denne henstilling overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som især er anerkendt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

| (9) | I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne henstilling, og henstillingen vedrører ikke Danmark. Da denne henstilling udbygger Schengen-reglerne i medfør af bestemmelserne i tredje del, afsnit IV, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, træffer Danmark afgørelse om, hvorvidt det vil gennemføre denne henstilling i sin nationale lovgivning, jf. artikel 5 i protokollen om Danmarks stilling inden 6 måneder efter, at Europa-Parlamentet og Rådet har vedtaget denne henstilling. |
| --- | --- |

(9)

I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne henstilling, og henstillingen vedrører ikke Danmark. Da denne henstilling udbygger Schengen-reglerne i medfør af bestemmelserne i tredje del, afsnit IV, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, træffer Danmark afgørelse om, hvorvidt det vil gennemføre denne henstilling i sin nationale lovgivning, jf. artikel 5 i protokollen om Danmarks stilling inden 6 måneder efter, at Europa-Parlamentet og Rådet har vedtaget denne henstilling.

| (10) | Denne henstilling udgør en videreudvikling af bestemmelserne i Schengen-reglerne, som Det Forenede Kongerige ikke deltager i, i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2000/365/EF af 29. maj 2000 om anmodningen fra Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om at deltage i visse bestemmelser i Schengen-reglerne (6). Det Forenede Kongerige deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne henstilling, og henstillingen vedrører ikke Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

(10)

Denne henstilling udgør en videreudvikling af bestemmelserne i Schengen-reglerne, som Det Forenede Kongerige ikke deltager i, i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2000/365/EF af 29. maj 2000 om anmodningen fra Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om at deltage i visse bestemmelser i Schengen-reglerne (6). Det Forenede Kongerige deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne henstilling, og henstillingen vedrører ikke Det Forenede Kongerige.

| (11) | Denne henstilling udgør en videreudvikling af bestemmelserne i Schengen-reglerne, som Irland ikke deltager i, i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2002/192/EF af 28. februar 2002 om anmodningen fra Irland om at deltage i visse bestemmelser i Schengen-reglerne (7). Irland deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne henstilling, og henstillingen vedrører ikke Irland. |
| --- | --- |

(11)

Denne henstilling udgør en videreudvikling af bestemmelserne i Schengen-reglerne, som Irland ikke deltager i, i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2002/192/EF af 28. februar 2002 om anmodningen fra Irland om at deltage i visse bestemmelser i Schengen-reglerne (7). Irland deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne henstilling, og henstillingen vedrører ikke Irland.

| (12) | For så vidt angår Island og Norge udgør denne henstilling en videreudvikling af bestemmelserne i Schengen-reglerne, som omhandlet i den aftale, som Rådet for Den Europæiske Union har indgået med Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og den videre udvikling af Schengen-reglerne (8), der falder ind under artikel 1, litra B, i Rådets afgørelse 1999/437/EF af 17. maj 1999 om visse gennemførelsesbestemmelser til nævnte aftale (9). |
| --- | --- |

(12)

For så vidt angår Island og Norge udgør denne henstilling en videreudvikling af bestemmelserne i Schengen-reglerne, som omhandlet i den aftale, som Rådet for Den Europæiske Union har indgået med Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og den videre udvikling af Schengen-reglerne (8), der falder ind under artikel 1, litra B, i Rådets afgørelse 1999/437/EF af 17. maj 1999 om visse gennemførelsesbestemmelser til nævnte aftale (9).

| (13) | For så vidt angår Schweiz udgør denne henstilling en videreudvikling af bestemmelserne i Schengen-reglerne som omhandlet i den aftale, som Den Europæiske Union og Det Europæiske Fællesskab har indgået med Det Schweiziske Forbund om denne stats associering i gennemførelsen, anvendelsen og den videre udvikling af Schengen-reglerne, som falder ind under det område, der er omhandlet i artikel 1, litra B, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 4, stk. 1, i Rådets afgørelse 2004/849/EF (10) og 2004/860/EF (11) om undertegnelse på Den Europæiske Unions og Det Europæiske Fællesskabs vegne af og midlertidig anvendelse af visse bestemmelser i den pågældende aftale. |
| --- | --- |

(13)

For så vidt angår Schweiz udgør denne henstilling en videreudvikling af bestemmelserne i Schengen-reglerne som omhandlet i den aftale, som Den Europæiske Union og Det Europæiske Fællesskab har indgået med Det Schweiziske Forbund om denne stats associering i gennemførelsen, anvendelsen og den videre udvikling af Schengen-reglerne, som falder ind under det område, der er omhandlet i artikel 1, litra B, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 4, stk. 1, i Rådets afgørelse 2004/849/EF (10) og 2004/860/EF (11) om undertegnelse på Den Europæiske Unions og Det Europæiske Fællesskabs vegne af og midlertidig anvendelse af visse bestemmelser i den pågældende aftale.

| (14) | Denne henstilling udgør en retsakt, der bygger på Schengen-reglerne eller på anden måde har tilknytning dertil, jf. artikel 3, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2003. |
| --- | --- |

(14)

Denne henstilling udgør en retsakt, der bygger på Schengen-reglerne eller på anden måde har tilknytning dertil, jf. artikel 3, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2003.

| (15) | Hensigten med denne henstilling er også at udgøre en fleksibel ordning for forskere, der ønsker at opretholde en faglig tilknytning til en organisation i deres oprindelsesland (f.eks. ved at forskeren tilbringer perioder på op til tre måneder i hvert semester i en europæisk værtsforskningsorganisation beliggende i det fælles område, samtidig med at han resten af tiden fortsat arbejder i den oprindelige forskningsorganisation) — |
| --- | --- |

(15)

Hensigten med denne henstilling er også at udgøre en fleksibel ordning for forskere, der ønsker at opretholde en faglig tilknytning til en organisation i deres oprindelsesland (f.eks. ved at forskeren tilbringer perioder på op til tre måneder i hvert semester i en europæisk værtsforskningsorganisation beliggende i det fælles område, samtidig med at han resten af tiden fortsat arbejder i den oprindelige forskningsorganisation) —

HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE:

| 1) | at lette udstedelsen af visa ved at forpligte sig til hurtigt at behandle visumansøgninger fra forskere fra tredjelande, som i henhold til forordning (EF) nr. 539/2001 skal være i besiddelse af visum |
| --- | --- |

1)

at lette udstedelsen af visa ved at forpligte sig til hurtigt at behandle visumansøgninger fra forskere fra tredjelande, som i henhold til forordning (EF) nr. 539/2001 skal være i besiddelse af visum

| 2) | at fremme den internationale mobilitet for forskere fra tredjelande, som hyppigt har brug for at tage til Den Europæiske Union, ved at udstede visa til flere indrejser til dem. Ved fastlæggelsen af gyldighedsperioden for disse visa bør medlemsstaterne tage hensyn til varigheden af de forskningsprogrammer, som forskerne skal deltage i |
| --- | --- |

2)

at fremme den internationale mobilitet for forskere fra tredjelande, som hyppigt har brug for at tage til Den Europæiske Union, ved at udstede visa til flere indrejser til dem. Ved fastlæggelsen af gyldighedsperioden for disse visa bør medlemsstaterne tage hensyn til varigheden af de forskningsprogrammer, som forskerne skal deltage i

| 3) | at forpligte sig til at lette vedtagelsen af en harmoniseret fremgangsmåde for den dokumentation, som forskerne skal vedlægge ved indgivelsen af deres visumansøgning. De bør i den forbindelse konsultere de godkendte forskningsorganer |
| --- | --- |

3)

at forpligte sig til at lette vedtagelsen af en harmoniseret fremgangsmåde for den dokumentation, som forskerne skal vedlægge ved indgivelsen af deres visumansøgning. De bør i den forbindelse konsultere de godkendte forskningsorganer

| 4) | at fremme udstedelsen af visa til forskere uden administrationsgebyrer i overensstemmelse med Schengen-reglerne |
| --- | --- |

4)

at fremme udstedelsen af visa til forskere uden administrationsgebyrer i overensstemmelse med Schengen-reglerne

| 5) | som led i det lokale konsulære samarbejde at tage hensyn til målsætningen om at lette udstedelsen af visa til forskere fra tredjelande for at fremme udvekslingen af god praksis |
| --- | --- |

5)

som led i det lokale konsulære samarbejde at tage hensyn til målsætningen om at lette udstedelsen af visa til forskere fra tredjelande for at fremme udvekslingen af god praksis

| 6) | at forpligte sig til inden 28. september 2006 at sende Kommissionen oplysninger om de former for bedste praksis, som er indført for at lette udstedelsen af ensartede visa til forskere, for at gøre det muligt for Kommissionen at evaluere de fremskridt, der er gjort. Under hensyntagen til, om direktivet om en særlig indrejseprocedure for tredjelandsstatsborgere med henblik på videnskabelig forskning (12) vedtages, og afhængig af resultatet af evalueringen, bør muligheden for at indarbejde denne henstillings bestemmelser i et passende retligt bindende instrument undersøges. |
| --- | --- |

6)

at forpligte sig til inden 28. september 2006 at sende Kommissionen oplysninger om de former for bedste praksis, som er indført for at lette udstedelsen af ensartede visa til forskere, for at gøre det muligt for Kommissionen at evaluere de fremskridt, der er gjort. Under hensyntagen til, om direktivet om en særlig indrejseprocedure for tredjelandsstatsborgere med henblik på videnskabelig forskning (12) vedtages, og afhængig af resultatet af evalueringen, bør muligheden for at indarbejde denne henstillings bestemmelser i et passende retligt bindende instrument undersøges.

Udfærdiget i Strasbourg, den 28. september 2005.

På Europa-Parlamentets vegne

J. BORRELL FONTELLES

Formand

På Rådets vegne

D. ALEXANDER

Formand

---

(1)  EUT C 120 af 20.5.2005, s. 60.

1

(2)  EUT C 71 af 22.3.2005, s. 6.

2

(3)  Europa-Parlamentets udtalelse af 12.4.2005 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 18.7.2005.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1513/2002/EF af 27. juni 2002 om Det Europæiske Fællesskabs sjette rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration som bidrag til realiseringen af det europæiske forskningsrum og til innovation (2002-2006)(EFT L 232 af 29.8.2002, s. 1). Ændret ved afgørelse nr. 786/2004/EF (EUT L 138 af 30.4.2004, s. 7).

4

(5)  Rådets forordning (EF) nr. 539/2001 af 15. marts 2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav (EFT L 81 af 21.3.2001, s. 1). Senest ændret ved forordning (EF) nr. 851/2005 (EUT L 141 af 4.6.2005, s. 3).

5

(6)  EFT L 131 af 1.6.2000, s. 43.

6

(7)  EFT L 64 af 7.3.2002, s. 20.

7

(8)  EFT L 176 af 10.7.1999, s. 36.

8

(9)  EFT L 176 af 10.7.1999, s. 31.

9

(10)  EUT L 368 af 15.12.2004, s. 26.

10

(11)  EUT L 370 af 17.12.2004, s. 78.

11

(12)  Se s. 15 i denne EUT.

12

---

Rådet

| 3.11.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 289/26 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 289/26

---

RÅDETS HENSTILLING

af 12. oktober 2005

om lettelse af tredjelandsstatsborgeres indrejse i Det Europæiske Fællesskab med henblik på videnskabelig forskning

(2005/762/EF)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 63,

som henviser til forslag fra Kommissionen,

som henviser til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1),

som henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2)

som henviser til udtalelse fra Regionsudvalget (3), og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Med henblik på at styrke og strukturere den europæiske forskningspolitik fandt Kommissionen det nødvendigt i januar 2000 at oprette et europæisk forskningsrum som omdrejningspunktet for Fællesskabets fremtidige indsats på dette område. |
| --- | --- |

(1)

Med henblik på at styrke og strukturere den europæiske forskningspolitik fandt Kommissionen det nødvendigt i januar 2000 at oprette et europæisk forskningsrum som omdrejningspunktet for Fællesskabets fremtidige indsats på dette område.

| (2) | Det Europæiske Råd i Lissabon i marts 2000 godkendte det europæiske forskningsrum og fastsatte det mål, at Fællesskabet inden 2010 skulle være den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden. |
| --- | --- |

(2)

Det Europæiske Råd i Lissabon i marts 2000 godkendte det europæiske forskningsrum og fastsatte det mål, at Fællesskabet inden 2010 skulle være den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden.

| (3) | Globaliseringen af økonomien kræver større forskermobilitet, hvilket anerkendes i Det Europæiske Fællesskabs sjette rammeprogram (4), i og med at det i højere grad giver forskere fra tredjelande mulighed for at deltage i dets programmer. |
| --- | --- |

(3)

Globaliseringen af økonomien kræver større forskermobilitet, hvilket anerkendes i Det Europæiske Fællesskabs sjette rammeprogram (4), i og med at det i højere grad giver forskere fra tredjelande mulighed for at deltage i dets programmer.

| (4) | Det antal forskere, som Fællesskabet har brug for inden 2010 for at kunne opfylde det mål, som blev fastsat af Det Europæiske Råd i Barcelona i marts 2002, nemlig at 3 % af BNP skal investeres i forskning, anslås til 700 000 personer. Dette mål skal nås ved hjælp af en række samordnede foranstaltninger, såsom at gøre videnskabelige karrierer mere tiltrækkende for unge, fremme kvinders inddragelse i videnskabelig forskning, øge mulighederne for uddannelse og mobilitet inden for forskning, forbedre karrieremuligheder for forskere i Fællesskabet og åbne Fællesskabet for tredjelandsstatsborgere, som kan få tilladelse til indrejse med henblik på forskning. |
| --- | --- |

(4)

Det antal forskere, som Fællesskabet har brug for inden 2010 for at kunne opfylde det mål, som blev fastsat af Det Europæiske Råd i Barcelona i marts 2002, nemlig at 3 % af BNP skal investeres i forskning, anslås til 700 000 personer. Dette mål skal nås ved hjælp af en række samordnede foranstaltninger, såsom at gøre videnskabelige karrierer mere tiltrækkende for unge, fremme kvinders inddragelse i videnskabelig forskning, øge mulighederne for uddannelse og mobilitet inden for forskning, forbedre karrieremuligheder for forskere i Fællesskabet og åbne Fællesskabet for tredjelandsstatsborgere, som kan få tilladelse til indrejse med henblik på forskning.

| (5) | Indtil Rådets direktiv 2005/71/EF af 12. oktober 2005 om en særlig indrejseprocedure for tredjelandsstatsborgere med henblik på videnskabelig forskning (5) gennemføres, opfordrer denne henstilling medlemsstaterne til allerede nu at lette disse personers indrejse. |
| --- | --- |

(5)

Indtil Rådets direktiv 2005/71/EF af 12. oktober 2005 om en særlig indrejseprocedure for tredjelandsstatsborgere med henblik på videnskabelig forskning (5) gennemføres, opfordrer denne henstilling medlemsstaterne til allerede nu at lette disse personers indrejse.

| (6) | Da der er mangel på forskere i Fællesskabet, og da det er nødvendigt at lette deres indrejse, bør der tages skridt til at fremme adgangen til forskerstillinger på arbejdsmarkedet, f.eks. ved at dispensere for kravet om arbejdstilladelse. |
| --- | --- |

(6)

Da der er mangel på forskere i Fællesskabet, og da det er nødvendigt at lette deres indrejse, bør der tages skridt til at fremme adgangen til forskerstillinger på arbejdsmarkedet, f.eks. ved at dispensere for kravet om arbejdstilladelse.

| (7) | For at medlemsstaterne kan være konkurrencedygtige og attraktive på internationalt plan, bør de forenkle og fremskynde deres procedurer for udstedelse og fornyelse af visa og opholdstilladelser for forskere. |
| --- | --- |

(7)

For at medlemsstaterne kan være konkurrencedygtige og attraktive på internationalt plan, bør de forenkle og fremskynde deres procedurer for udstedelse og fornyelse af visa og opholdstilladelser for forskere.

| (8) | Gennemførelsen af denne henstilling bør ikke fremme hjerneflugten fra de nye vækstlande og udviklingslandene. Med henblik på etableringen af en samlet migrationspolitik bør der som led i partnerskabet med hjemlandene træffes ledsageforanstaltninger, som i disse tilfælde letter forskernes integration i hjemlandene og fremmer deres mobilitet. I den forbindelse bør medlemsstaterne forsøge at finde en balance mellem antallet af forskere, der modtages fra tredjelande, og de behov, der skønnes at være på forskningsområdet i deres hjemland. I den forbindelse bør de også tage forskernes personlige situation i betragtning, navnlig i de tilfælde, hvor den pågældende har indgået en kontrakt med en forskningsorganisation i sit hjemland. |
| --- | --- |

(8)

Gennemførelsen af denne henstilling bør ikke fremme hjerneflugten fra de nye vækstlande og udviklingslandene. Med henblik på etableringen af en samlet migrationspolitik bør der som led i partnerskabet med hjemlandene træffes ledsageforanstaltninger, som i disse tilfælde letter forskernes integration i hjemlandene og fremmer deres mobilitet. I den forbindelse bør medlemsstaterne forsøge at finde en balance mellem antallet af forskere, der modtages fra tredjelande, og de behov, der skønnes at være på forskningsområdet i deres hjemland. I den forbindelse bør de også tage forskernes personlige situation i betragtning, navnlig i de tilfælde, hvor den pågældende har indgået en kontrakt med en forskningsorganisation i sit hjemland.

| (9) | Da aspekterne vedrørende familiesammenføring er en afgørende faktor for forskernes beslutning om at udføre deres forskning i Fællesskabet, bør medlemsstaterne lette sammenføringen af forskernes familiemedlemmer, f.eks. hvad angår adgang til arbejdsmarkedet og mulighed for, at familiemedlemmerne kan indgive ansøgning, når de opholder sig lovligt på den pågældende medlemsstats område. |
| --- | --- |

(9)

Da aspekterne vedrørende familiesammenføring er en afgørende faktor for forskernes beslutning om at udføre deres forskning i Fællesskabet, bør medlemsstaterne lette sammenføringen af forskernes familiemedlemmer, f.eks. hvad angår adgang til arbejdsmarkedet og mulighed for, at familiemedlemmerne kan indgive ansøgning, når de opholder sig lovligt på den pågældende medlemsstats område.

| (10) | Når medlemsstaterne fastsætter varigheden af den opholdstilladelse, der skal udstedes til familiemedlemmer, bør de tage i betragtning, om den pågældende person skal fuldføre et uddannelsesforløb eller ej. |
| --- | --- |

(10)

Når medlemsstaterne fastsætter varigheden af den opholdstilladelse, der skal udstedes til familiemedlemmer, bør de tage i betragtning, om den pågældende person skal fuldføre et uddannelsesforløb eller ej.

| (11) | Udvekslingen af oplysninger og god praksis bør fremmes for at forbedre indrejseprocedurerne for forskere. I denne henstilling påpeges det også, at kontakter mellem de kompetente myndigheder og etablering af netværk er faktorer, der kan medføre forbedringer. Navnlig »Pan-european Researchers Mobility Web Portal« samt de tilsvarende nationale redskaber er en vigtig informationskilde for forskerne. |
| --- | --- |

(11)

Udvekslingen af oplysninger og god praksis bør fremmes for at forbedre indrejseprocedurerne for forskere. I denne henstilling påpeges det også, at kontakter mellem de kompetente myndigheder og etablering af netværk er faktorer, der kan medføre forbedringer. Navnlig »Pan-european Researchers Mobility Web Portal« samt de tilsvarende nationale redskaber er en vigtig informationskilde for forskerne.

| (12) | I henhold til tiltrædelsesakten af 2003 skal de daværende medlemsstater i en periode, hvor der anvendes nationale foranstaltninger eller foranstaltninger i henhold til bilaterale aftaler, give arbejdstagere, der er statsborgere i medlemsstaterne, en fortrinsstilling i forhold til arbejdstagere, der er statsborgere i tredjelande, for så vidt angår adgangen til arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

(12)

I henhold til tiltrædelsesakten af 2003 skal de daværende medlemsstater i en periode, hvor der anvendes nationale foranstaltninger eller foranstaltninger i henhold til bilaterale aftaler, give arbejdstagere, der er statsborgere i medlemsstaterne, en fortrinsstilling i forhold til arbejdstagere, der er statsborgere i tredjelande, for så vidt angår adgangen til arbejdsmarkedet.

| (13) | Vandrende arbejdstagere fra Den Tjekkiske Republik, Cypern, Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Malta, Polen, Slovakiet og Slovenien og deres familier, som lovligt opholder sig og arbejder i en anden medlemsstat, eller vandrende arbejdstagere fra andre medlemsstater og deres familier, som lovligt opholder sig og arbejder i Den Tjekkiske Republik, Cypern, Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Malta, Polen, Slovakiet og Slovenien, må ikke behandles mere restriktivt end arbejdstagere fra tredjelande, som opholder sig og arbejder i denne medlemsstat eller henholdsvis Den Tjekkiske Republik, Cypern, Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Malta, Polen, Slovakiet og Slovenien. |
| --- | --- |

(13)

Vandrende arbejdstagere fra Den Tjekkiske Republik, Cypern, Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Malta, Polen, Slovakiet og Slovenien og deres familier, som lovligt opholder sig og arbejder i en anden medlemsstat, eller vandrende arbejdstagere fra andre medlemsstater og deres familier, som lovligt opholder sig og arbejder i Den Tjekkiske Republik, Cypern, Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Malta, Polen, Slovakiet og Slovenien, må ikke behandles mere restriktivt end arbejdstagere fra tredjelande, som opholder sig og arbejder i denne medlemsstat eller henholdsvis Den Tjekkiske Republik, Cypern, Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Malta, Polen, Slovakiet og Slovenien.

| (14) | Denne henstilling overholder de grundlæggende rettigheder og de principper, som især anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

(14)

Denne henstilling overholder de grundlæggende rettigheder og de principper, som især anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

| (15) | I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, og med forbehold af artikel 4 i nævnte protokol, deltager Irland ikke i vedtagelsen af denne henstilling, og dens bestemmelser finder ikke anvendelse i Irland. |
| --- | --- |

(15)

I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, og med forbehold af artikel 4 i nævnte protokol, deltager Irland ikke i vedtagelsen af denne henstilling, og dens bestemmelser finder ikke anvendelse i Irland.

| (16) | I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, og med forbehold af artikel 4 i nævnte protokol, deltager Det Forenede Kongerige ikke i vedtagelsen af denne henstilling, og dens bestemmelser finder ikke anvendelse i Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

(16)

I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, og med forbehold af artikel 4 i nævnte protokol, deltager Det Forenede Kongerige ikke i vedtagelsen af denne henstilling, og dens bestemmelser finder ikke anvendelse i Det Forenede Kongerige.

| (17) | I henhold til artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne henstilling, og dens bestemmelser finder ikke anvendelse i Danmark. |
| --- | --- |

(17)

I henhold til artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne henstilling, og dens bestemmelser finder ikke anvendelse i Danmark.

HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE:

| 1) | Vedrørende indrejse med henblik på forskning:






  a) | at lette forskeres indrejse i Fællesskabet ved at give dem fordelagtige vilkår med henblik på videnskabelig forskning, fortrinsvis ved at fritage dem for kravet om arbejdstilladelse eller alternativt ved at fastsætte, at de tildeles en sådan tilladelse automatisk eller via hurtige procedurer |
| --- | --- | --- |

1)

Vedrørende indrejse med henblik på forskning:

a)

at lette forskeres indrejse i Fællesskabet ved at give dem fordelagtige vilkår med henblik på videnskabelig forskning, fortrinsvis ved at fritage dem for kravet om arbejdstilladelse eller alternativt ved at fastsætte, at de tildeles en sådan tilladelse automatisk eller via hurtige procedurer

| b) | ikke at begrænse tredjelandsstatsborgeres indrejse med henblik på forskerstillinger i form af kvoter |
| --- | --- |

b)

ikke at begrænse tredjelandsstatsborgeres indrejse med henblik på forskerstillinger i form af kvoter

| c) | at garantere tredjelandsstatsborgere mulighed for at arbejde som forskere, herunder give passende mulighed for at forlænge eller forny arbejdstilladelser. |
| --- | --- |

c)

at garantere tredjelandsstatsborgere mulighed for at arbejde som forskere, herunder give passende mulighed for at forlænge eller forny arbejdstilladelser.

| 2) | Vedrørende opholdstilladelser:






  a) | at udstede opholdstilladelser, som tredjelandsstatsborgere har ansøgt om med henblik på forskning, så hurtigt som muligt, samt fremme hurtige procedurer |
| --- | --- | --- |

2)

Vedrørende opholdstilladelser:

a)

at udstede opholdstilladelser, som tredjelandsstatsborgere har ansøgt om med henblik på forskning, så hurtigt som muligt, samt fremme hurtige procedurer

| b) | at garantere tredjelandsstatsborgere, der arbejder som forskere, at deres opholdstilladelse vil blive fornyet |
| --- | --- |

b)

at garantere tredjelandsstatsborgere, der arbejder som forskere, at deres opholdstilladelse vil blive fornyet

| c) | gradvis at inddrage forskningsorganisationerne i indrejseproceduren for forskere. |
| --- | --- |

c)

gradvis at inddrage forskningsorganisationerne i indrejseproceduren for forskere.

| 3) | Vedrørende familiesammenføring: at lette og støtte sammenføring af familiemedlemmer ved at tilbyde dem gunstige og attraktive betingelser og procedurer |
| --- | --- |

3)

Vedrørende familiesammenføring: at lette og støtte sammenføring af familiemedlemmer ved at tilbyde dem gunstige og attraktive betingelser og procedurer

| 4) | Vedrørende operationelt samarbejde:






  a) | at lette forskernes adgang til de relevante oplysninger og gøre dem lettere tilgængelige via alle relevante informationskilder |
| --- | --- | --- |

4)

Vedrørende operationelt samarbejde:

a)

at lette forskernes adgang til de relevante oplysninger og gøre dem lettere tilgængelige via alle relevante informationskilder

| b) | at fremme et netværk af kontaktpersoner inden for de kompetente forvaltninger |
| --- | --- |

b)

at fremme et netværk af kontaktpersoner inden for de kompetente forvaltninger

| c) | at tilskynde forskningsorganisationerne til at udvikle sådanne netværk |
| --- | --- |

c)

at tilskynde forskningsorganisationerne til at udvikle sådanne netværk

| d) | at oplyse Kommissionen om de foranstaltninger, de har vedtaget med henblik på at lette indrejsen for forskere fra tredjelande. |
| --- | --- |

d)

at oplyse Kommissionen om de foranstaltninger, de har vedtaget med henblik på at lette indrejsen for forskere fra tredjelande.

Udfærdiget i Luxembourg, den 12. oktober 2005.

På Rådets vegne

C. CLARKE

Formand

---

(1)  Europa-Parlamentets udtalelse af 12.4.2005 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  EUT C 120 af 20.5.2005, s. 60.

2

(3)  EUT C 71 af 22.3.2005, s. 6.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1513/2002/EF af 27. juni 2002 om Det Europæiske Fællesskabs sjette rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration som bidrag til realiseringen af det europæiske forskningsrum og til innovation (2002-2006) (EFT L 232 af 29.8.2002, s. 1). Ændret ved afgørelse nr. 786/2004/EF (EUT L 138 af 30.4.2004, s. 7).

4

(5)  Se side 15 i denne EUT.

5

---