# Službeni list C 341/24.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 341 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.24. kolovoza 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 341

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.24. kolovoza 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| | 561. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – JDE 62 – Interactio, 9.6.2021.–10.6.2021. |
| 2021/C 341/01 | Rezolucija o doprinosu Europskog gospodarskog i socijalnog odbora programu rada Europske komisije za 2022. godinu temeljen na radu Ad hoc skupine za doprinos EGSO-a programu rada Europske komisije za 2022. godinu | 1 |
| | MIŠLJENJA |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| | 561. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – JDE 62 – Interactio, 9.6.2021.–10.6.2021. |
| 2021/C 341/02 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Ususret kružnoj javnoj nabavi (samoinicijativno mišljenje) | 16 |
| 2021/C 341/03 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Nema zelenog plana bez socijalnog plana (samoinicijativno mišljenje) | 23 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski gospodarski i socijalni odbor

561. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – JDE 62 – Interactio, 9.6.2021.–10.6.2021.

2021/C 341/01

Rezolucija o doprinosu Europskog gospodarskog i socijalnog odbora programu rada Europske komisije za 2022. godinu temeljen na radu Ad hoc skupine za doprinos EGSO-a programu rada Europske komisije za 2022. godinu

Ad hoc

1

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

561. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – JDE 62 – Interactio, 9.6.2021.–10.6.2021.

2021/C 341/02

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Ususret kružnoj javnoj nabavi (samoinicijativno mišljenje)

16

2021/C 341/03

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Nema zelenog plana bez socijalnog plana (samoinicijativno mišljenje)

23

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| | 561. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – JDE 62 – Interactio, 9.6.2021.–10.6.2021. |
| 2021/C 341/04 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Vijeća o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru Obzora Europa (COM(2021) 87 final – 2021/0048 (NLE)) | 29 |
| 2021/C 341/05 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o sudjelovanju Unije u europskom partnerstvu za mjeriteljstvo koje zajednički poduzima više država članica (COM(2021) 89 final – 2021/0049 COD) | 34 |
| 2021/C 341/06 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1628 u pogledu prijelaznih odredaba za određene strojeve opremljene motorima raspona snage od 56 kW do 130 kW te raspona snage veće od 300 kW, radi uklanjanja posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19 (COM(2021) 254 final – 2021/0129 (COD)) | 39 |
| 2021/C 341/07 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Europski gospodarski i financijski sustav: poticanje otvorenosti, snage i otpornosti (COM(2021) 32 final) | 41 |
| 2021/C 341/08 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija za jačanje primjene Povelje o temeljnim pravima u EU-u (COM(2020) 711 final) | 50 |
| 2021/C 341/09 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o akcijskom planu za europsku demokraciju (COM(2020) 790 final) | 56 |
| 2021/C 341/10 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/794 u pogledu suradnje Europola s privatnim stranama, obrade osobnih podataka koju provodi Europol radi potpore kaznenim istragama i uloge Europola u području istraživanja i inovacija (COM(2020) 796 final – 2020/349 (COD)) | 66 |
| 2021/C 341/11 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o strategiji EU-a za sigurnosnu uniju (COM(2020) 605 final) i Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Agenda EU-a za borbu protiv terorizma: predviđanje, sprečavanje, zaštita i odgovor (COM(2020) 795 final) | 71 |
| 2021/C 341/12 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću – Europski plan za borbu protiv raka (COM(2021) 44 final) | 76 |
| 2021/C 341/13 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o jačanju primjene načela jednakih plaća muškaraca i žena za jednak rad ili rad jednake vrijednosti putem transparentnosti plaća i provedbenih mehanizama (COM(2021) 93 final – 2021/0050 (COD)) | 84 |
| 2021/C 341/14 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Radnom dokumentu službi Komisije – Evaluacija Bijele knjige Plan za jedinstveni europski prometni prostor – Ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima(SWD(2020) 410 final) | 100 |
| 2021/C 341/15 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera upravljanja, očuvanja i kontrole primjenjivih na području nadležnosti Komisije za tunu u Indijskom oceanu (IOTC) i o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1936/2001, (EZ) br. 1984/2003 i (EZ) br. 520/2007 (COM(2021) 113 final – 2021/0058 (COD)) | 106 |
| 2021/C 341/16 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/625 u pogledu službenih kontrola životinja i proizvoda životinjskog podrijetla koji se izvoze iz trećih zemalja u Uniju kako bi se osiguralo poštovanje zabrane određenih primjena antimikrobnih sredstava (COM(2021) 108 final – 2021/0055 (COD)) | 107 |
| 2021/C 341/17 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera očuvanja i upravljanja koje se primjenjuju na području Konvencije za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku i o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 520/2007 (COM(2021) 198 final – 2021/0103 (COD)) | 108 |

III   Pripremni akti

Europski gospodarski i socijalni odbor

561. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – JDE 62 – Interactio, 9.6.2021.–10.6.2021.

2021/C 341/04

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Vijeća o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru Obzora Europa (COM(2021) 87 final – 2021/0048 (NLE))

(COM(2021) 87 final – 2021/0048 (NLE))

29

2021/C 341/05

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o sudjelovanju Unije u europskom partnerstvu za mjeriteljstvo koje zajednički poduzima više država članica (COM(2021) 89 final – 2021/0049 COD)

(COM(2021) 89 final – 2021/0049 COD)

34

2021/C 341/06

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1628 u pogledu prijelaznih odredaba za određene strojeve opremljene motorima raspona snage od 56 kW do 130 kW te raspona snage veće od 300 kW, radi uklanjanja posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19 (COM(2021) 254 final – 2021/0129 (COD))

(COM(2021) 254 final – 2021/0129 (COD))

39

2021/C 341/07

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Europski gospodarski i financijski sustav: poticanje otvorenosti, snage i otpornosti (COM(2021) 32 final)

(COM(2021) 32 final)

41

2021/C 341/08

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija za jačanje primjene Povelje o temeljnim pravima u EU-u (COM(2020) 711 final)

(COM(2020) 711 final)

50

2021/C 341/09

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o akcijskom planu za europsku demokraciju (COM(2020) 790 final)

(COM(2020) 790 final)

56

2021/C 341/10

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/794 u pogledu suradnje Europola s privatnim stranama, obrade osobnih podataka koju provodi Europol radi potpore kaznenim istragama i uloge Europola u području istraživanja i inovacija (COM(2020) 796 final – 2020/349 (COD))

(COM(2020) 796 final – 2020/349 (COD))

66

2021/C 341/11

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o strategiji EU-a za sigurnosnu uniju (COM(2020) 605 final) i Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Agenda EU-a za borbu protiv terorizma: predviđanje, sprečavanje, zaštita i odgovor (COM(2020) 795 final)

(COM(2020) 605 final)

(COM(2020) 795 final)

71

2021/C 341/12

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću – Europski plan za borbu protiv raka (COM(2021) 44 final)

(COM(2021) 44 final)

76

2021/C 341/13

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o jačanju primjene načela jednakih plaća muškaraca i žena za jednak rad ili rad jednake vrijednosti putem transparentnosti plaća i provedbenih mehanizama (COM(2021) 93 final – 2021/0050 (COD))

(COM(2021) 93 final – 2021/0050 (COD))

84

2021/C 341/14

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Radnom dokumentu službi Komisije – Evaluacija Bijele knjige Plan za jedinstveni europski prometni prostor – Ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima(SWD(2020) 410 final)

(SWD(2020) 410 final)

100

2021/C 341/15

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera upravljanja, očuvanja i kontrole primjenjivih na području nadležnosti Komisije za tunu u Indijskom oceanu (IOTC) i o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1936/2001, (EZ) br. 1984/2003 i (EZ) br. 520/2007 (COM(2021) 113 final – 2021/0058 (COD))

(COM(2021) 113 final – 2021/0058 (COD))

106

2021/C 341/16

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/625 u pogledu službenih kontrola životinja i proizvoda životinjskog podrijetla koji se izvoze iz trećih zemalja u Uniju kako bi se osiguralo poštovanje zabrane određenih primjena antimikrobnih sredstava (COM(2021) 108 final – 2021/0055 (COD))

(COM(2021) 108 final – 2021/0055 (COD))

107

2021/C 341/17

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera očuvanja i upravljanja koje se primjenjuju na području Konvencije za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku i o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 520/2007 (COM(2021) 198 final – 2021/0103 (COD))

(COM(2021) 198 final – 2021/0103 (COD))

108

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski gospodarski i socijalni odbor

561. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – JDE 62 – Interactio, 9.6.2021.–10.6.2021.

| 24.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 341/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 341/1

---

Rezolucija o doprinosu Europskog gospodarskog i socijalnog odbora programu rada Europske komisije za 2022. godinu temeljen na radu Ad hoc skupine za doprinos EGSO-a programu rada Europske komisije za 2022. godinu

(2021/C 341/01)

| Izvjestitelji: | Mariya MINCHEVA


  Stefano PALMIERI


  Jan DIRX |
| --- | --- |

Izvjestitelji:

Mariya MINCHEVA

Stefano PALMIERI

Jan DIRX

Europski gospodarski i socijalni odbor Rezoluciju je usvojio na plenarnom zasjedanju održanom 9. i 10. lipnja 2021. (sjednica od 9. lipnja), sa 175 glasova za i 2 suzdržana.

1.   Uvod

| 1.1. | EGSO je istaknuo da program rada Europske komisije za 2021. pokazuje da šest glavnih ciljeva koje je odabrala Komisija (europski zeleni plan, Europa spremna za digitalno doba, gospodarstvo u interesu građana, snažnija Europa u svijetu, promicanje europskog načina života i novi poticaj europskoj demokraciji) pružaju čvrst okvir za izradu programa rada. Zbog toga EGSO ovu Rezoluciju sa svojim doprinosom programu rada Komisije za 2022. temelji na tih šest naslova. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Odbor pretpostavlja da bi, s obzirom na trajanje pandemije COVID-a 19, usmjeravanje europskog gospodarstva na pravi put prema održivoj tranziciji, rastu i zapošljavanju, te osiguravanje prosperiteta Europljanima i europskim organizacijama i poduzećima, trebali ostati glavni prioriteti gospodarske politike EU-a tijekom sljedećih nekoliko godina. Stoga bi se potreba za oporavkom i obnovom nakon pandemije trebala ponovno u potpunosti i konkretno proširiti u programu rada Komisije za 2022. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | U Europi trenutačno zbog pandemije dolazi do povećanja siromaštva i nejednakosti, stoga bi sredstva trebalo usmjeriti tamo gdje su najpotrebnija kako bi se otvorile prilike, stvorila kvalitetna radna mjesta, smanjilo siromaštvo i isključenost, promicalo poduzetništvo, usavršavanje i prekvalifikacija te osigurao pristup kvalitetnim uslugama. Kako su institucije EU-a, socijalni partneri, organizacije civilnog društva i države članice izjavili na socijalnom samitu u Portu u svibnju 2021., i ulaganja i reforme trebali bi se iskoristiti za izlazak iz gospodarske i socijalne krize, čime bi se ojačala otpornost Europe na buduće šokove, na temelju uključivog i održivog rasta, dostojanstvenog rada i socijalne pravde. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Upravo u ovom trenutku Odbor želi naglasiti da EU, a time i cjelokupna politika EU-a, jesu i trebaju biti utemeljene na ciljevima i vrijednostima EU-a utvrđenima Ugovorom iz Lisabona i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. To se odnosi na sljedeće vrijednosti: ljudsko dostojanstvo, slobodu, demokraciju, jednakost, vladavinu prava i ljudska prava. EGSO smatra da program rada treba usmjeriti na restrukturiranje i poboljšanje našeg gospodarstva i društva na temelju tih vrijednosti. Potrebno je osloboditi puni potencijal jedinstvenog tržišta, ostvariti ciljeve održivog razvoja, stvoriti kružno gospodarstvo i postići klimatsku neutralnost u EU-u najkasnije do 2050. te osigurati dobro upravljanje i demokratsku odgovornost. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Odbor je uvjeren da će glavni izazovi s kojima se svi suočavamo i duboke promjene u našem gospodarstvu, u načinu na koji se odnosimo prema prirodi i okolišu te u našim životima, a koje su sve neophodne za istinski održiv svijet, rezultirati uspjehom samo ako građani i njihove organizacije budu aktivno uključene. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO sa žaljenjem primjećuje u svojoj Rezoluciji o uključenosti organiziranog civilnog društva u nacionalne planove za oporavak i otpornost da su nacionalne uprave u vrlo maloj mjeri uključile organizirano civilno društvo u izradu nacionalnih planova za oporavak i otpornost. Važnost i korisnost aktivnog uključivanja organizacija civilnog društva u politiku i provedbu politika također je vidljiva iz studije „Odgovor organizacija civilnog društva na pandemiju COVID-a 19 i posljedične restriktivne mjere usvojene u Europi”, koju smo predstavili ovog proljeća (1), i iz Nagrade za civilno društvo (2), koja se dodjeljuje za djelovanje socijalnih aktera tijekom pandemije. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Stoga ponavljamo svoj poziv Komisiji na ispravljanje tih nedostataka u fazi provedbe i evaluacije nacionalnih planova za oporavak i otpornost uspostavom formalnijih postupaka kojima se olakšava stvarna komunikacija. Odbor stoga od Komisije očekuje da u programu rada za sljedeću godinu prepozna ključnu ulogu poduzeća, radnika i organizacija civilnog društva u provedbi nacionalnih planova za oporavak i otpornost, njihovu postupku revizije i praćenju. Pritom pretpostavljamo da će u središtu strategije oporavka biti i 20 načela europskog stupa socijalnih prava, koja su putokaz socijalne politike EU-a, kako bi se osiguralo da digitalna i zelena tranzicija budu pravedne i poštene. U aktivnostima Komisije treba uzeti u obzir i ključnu ulogu socijalnih partnera i organizacija civilnog društva kao suoblikovatelja budućnosti Europe na konferenciji o budućnosti Europe. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Jedinstveno tržište i dalje je ključni pokretač konkurentnog gospodarstva EU-a i kao takvo je presudno za oporavak i obnovu gospodarstava pojedinačnih država članica i cijelog EU-a. EGSO naglašava da treba ukloniti sve prepreke i osigurati neprekinuti protok robe, usluga, kapitala, podataka i ljudi preko granica. Ključno je što je prije moguće ponovno uspostaviti slobodu kretanja na jedinstvenom tržištu kao prije COVID-a, produbiti je u svim područjima i usredotočiti se na to kako da se dodatno poboljša otpornost opskrbnih i vrijednosnih lanaca diverzifikacijom usmjerenom na potrebe poslovanja. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO pozdravlja donošenje Mehanizma za oporavak i otpornost. Međutim, njegova je praktična provedba povezana s određenim rizicima. Postupak ratifikacije Odluke o vlastitim sredstvima (3), koja će omogućiti EU-u da posuđuje potrebna sredstva na tržištima kapitala, već kasni. EGSO je zabrinut zbog nedostatka odgovarajućih informacija o praktičnim aranžmanima za izdavanje potrebnih obveznica kojima će se financirati taj mehanizam (4). Također bi trebalo pažljivo pratiti usklađenost između preporučenih vodećih područja koje je izdala Europska komisija i stvarnog tematskog sadržaja nacionalnih planova za oporavak i otpornost. Mogućnost da se sve države članice ne oporave istim tempom predstavlja izazov. Komisija mora osigurati brzo odobravanje predstavljenih planova, s obzirom na to da svako odgađanje može rezultirati povećanjem jaza među državama članicama i unutar segmenata svakog nacionalnog gospodarstva. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO podržava Komunikaciju Komisije o odgovoru u okviru fiskalne politike na pandemiju koronavirusa (5), u kojoj Komisija iznosi namjeru da donese odluku o budućem deaktiviranju opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu nakon sveukupne procjene stanja gospodarstva na temelju kvantitativnih kriterija, to jest razine gospodarske aktivnosti u EU-u ili europodručju u usporedbi s razinama prije krize (2019.). EGSO je suglasan s potrebom da se 2022. godine nastavi primjenjivati opća klauzula o odstupanju, kao i s potrebom da se izbjegne prijevremeno ukidanje fiskalne potpore. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Kako bi se povećale dugoročne koristi plana oporavka EU-a, EGSO poziva na to da se što prije nastavi postupak revizije okvira gospodarskog upravljanja EU-a. Umjesto „povratka u normalu”, zahtijevamo „okretanje” revidiranom i rebalansiranom okviru gospodarskog upravljanja usmjerenom na prosperitet, koji daje jednaku težinu nizu ključnih političkih ciljeva, poput održivog i uključivog rasta, pune zaposlenosti i dostojnog rada, ponovnog pokretanja produktivnosti EU-a, konkurentnog socijalnog tržišnog gospodarstva i stabilnih javnih financija. Takav bi okvir također trebao izbjegavati asimetrične učinke u državama članicama i poticati produktivna ulaganja primjenom, na primjer, uravnoteženog zlatnog pravila. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komisija bi trebala razmotriti i produljenje privremenog okvira za državne potpore do kraja 2022. godine. To će državama članicama omogućiti da nastave koristiti punu fleksibilnost predviđenu pravilima o državnim potporama za potporu gospodarstvu u kontekstu pandemije COVID-a 19, uz poštovanje pravila tržišnog natjecanja kako bi se izbjeglo narušavanje jedinstvenog tržišta. Međutim, EGSO taj režim smatra izvanrednim i privremenim te smatra da ga treba pratiti postupak fiskalne konsolidacije radi poboljšanja stanja javnih financija u državama članicama. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO napominje da ulaganja nisu cilj politike Komisije za razdoblje do 2024. godine. Da bismo bili sigurni da ćemo optimalno iskoristiti povijesni financijski napor EU-a i izaći iz ove jedinstvene krize, hitno nam trebaju dobro razrađen europski gospodarski program i djelotvorne politike bolje regulative, kao i ubrzanje provedbe cijepljenja i manje ograničenja na unutarnjim granicama EU-a. EGSO preporučuje da Komisija u svoj program rada za 2022. uključi inicijative temeljene na ulaganjima, uključujući napore za pokretanje privatnih ulaganja u budući održivi gospodarski razvoj EU-a (6). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EGSO podržava prijedlog Komisije da se pregled socijalnih pokazatelja revidira kako bi se u većoj mjeri obuhvatio stup kao ključni alat za praćenje koji se upotrebljava u europskom semestru. U tu svrhu Odbor preporučuje dodavanje novih, poboljšanih, mjerljivih i komplementarnih socijalnih, gospodarskih i okolišnih pokazatelja. Njima će se doprinijeti sveobuhvatnijem praćenju napretka u ostvarenju načela stupa i praćenju provedbe mjera politike. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Dostojanstveni rad trebao bi biti standardna opcija. Izazov pandemije COVID-a 19 pokazao je slabost našeg socijalnog sustava, pogoršao nejednakosti i siromaštvo i doveo naš zdravstveni i socijalni sustav na rub propasti. EGSO preporučuje, kako bi se stvorila bolja budućnost Europe, da se pomogne suočavanju s trenutnom krizom i isprave sistemski problemi koji su pogoršali učinke pandemije, te da se poduzmu odlučne mjere u borbi protiv siromaštva i promicanju dostojnog rada. Ako se prilika dobro iskoristi, digitalna i zelena tranzicija nude mogućnost većeg broja kvalitetnijih radnih mjesta, pod uvjetom da su uključeni socijalni partneri, da se poštuje i jača kolektivno pregovaranje i da se uzimaju u obzir stavovi radnika (informiranje, savjetovanje i sudjelovanje). |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EGSO vjeruje da je to i pravi trenutak da izvučemo pouke iz pandemije i osiguramo da se donesu politike kojima ćemo se pripremiti za buduće slične šokove i iskoristiti nove prilike za potporu obnovi industrije. Kriza je jasno pokazala važnost europske industrije, među ostalim snažnog proizvodnog sektora, za jačanje gospodarskih temelja EU-a i smanjenje njegove prekomjerne i kritične ovisnosti o vanjskim dobavljačima. Djelotvorna industrijska strategija stoga mora ostati u središtu EU-ova programa oporavka. Također treba obratiti pažnju na zaštitu strateške imovine i ulaganja EU-a (u odnosu na neke treće zemlje) jer se očekuju velike promjene u vlasničkim strukturama nakon krize izazvane COVID-om. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Europski zeleni plan

| 2.1. | Unatoč turbulencijama povezanima s globalnim izazovom koji predstavlja COVID-19, moraju se nastaviti i nastavit će se ulagati napori u stvaranje održivijeg i socijalno uključivijeg gospodarskog modela, u ostvarivanje ciljeva održivog razvoja, a posebno prelazak na zeleni model rasta. Prelazak na europski zeleni plan pruža posebnu priliku za razvoj poduzeća na temelju modela socijalne ekonomije. Inovativna i poduzetnička poduzeća ključna su za stvaranje uspješnih i pametnih rješenja za egzistencijalni izazov klimatskih promjena. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Iako su promicanje zapošljavanja i vještina, neometane tranzicije i dinamični socijalni dijalog također važni elementi, socijalni plan kao bitan dio novog zelenog plana zasigurno se ne odnosi samo na „rad”. Obuhvaća dohodak, socijalnu sigurnost i fiskalnu potporu za sve kojima je ona potrebna, uključujući one bez pristupa bilo kakvom poslu. Dakle, uključivanje svih aktera civilnog društva mora se dijeliti i biti pitanje od zajedničkog interesa (tj. mora se razmotriti uključivanje najugroženijih skupina). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EU može biti globalni uzor u zaštiti klime samo ako upravljamo zelenom tranzicijom i istodobno održavamo konkurentne lance vrijednosti, radna mjesta i poduzeća. Poduzeća se moraju poduprijeti u njihovoj transformaciji, ne samo financijskim instrumentima, već i omogućavanjem novih održivih poslovnih modela jer će u protivnom izgubiti svoju konkurentnost. Potrebno je postići ravnotežu između poduzetničke slobode i strožih propisa kako bi se potaknule inovacije, umanjio dodatni administrativni teret i izbjeglo potencijalne poremećaje na tržištu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prelazak na održivije i otpornije gospodarstvo važnije je nego ikad. Treba preusmjeriti nužna financijska sredstva prema održivim ulaganjima dugoročnim pristupom koji uzima u obzir gospodarske, ekološke, socijalne i upravljačke aspekte. Na temelju već obavljenog rada i obnovljene strategije za održivo financiranje, koju je Komisija najavila u kontekstu europskog zelenog plana i koja će biti donesena u prvoj polovini 2021., potrebno je nastaviti ulagati napore kako bi se uspostavio i ojačao okvir EU-a za održivo financiranje na usklađen način koji podupiru svi akteri, uključujući financijske institucije, poduzeća, građane i tijela vlasti. EGSO naglašava važnost financiranja i „održive transformacije” našeg gospodarstva. Pozitivan pristup koji pruža poticaje omogućit će svim sektorima i industrijskim granama da se podvrgnu transformaciji i doprinesu tranziciji. Treba uzeti u obzir i različita polazišta i izazove u vezi s transformacijom s kojima se suočavaju poduzeća, sektori i regije. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Da bi postigla ciljeve zelenog plana s obzirom na proizvodnju i potrošnju, Komisija bi 2022. trebala nastaviti svoj dragocjeni rad na prijelazu na kružno gospodarstvo kroz svoj Akcijski plan za 2020., i to posebno u pogledu:






  — | osmišljavanja održivih proizvoda s ciljem ponovne industrijalizacije Europe, |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

osmišljavanja održivih proizvoda s ciljem ponovne industrijalizacije Europe,

| — | pružanja poticajnog okruženja za poduzeća da prilagode svoje poslovne modele i poboljšanja predvidljivosti ulaganja, |
| --- | --- |

—

pružanja poticajnog okruženja za poduzeća da prilagode svoje poslovne modele i poboljšanja predvidljivosti ulaganja,

| — | osnaživanja potrošača i javnih kupaca, posebno jačanjem kružne nabave, |
| --- | --- |

—

osnaživanja potrošača i javnih kupaca, posebno jačanjem kružne nabave,

| — | postizanja kružnosti ključnih proizvodnih lanaca, |
| --- | --- |

—

postizanja kružnosti ključnih proizvodnih lanaca,

| — | daljnjeg razvoja tržišta EU-a za sekundarne sirovine, |
| --- | --- |

—

daljnjeg razvoja tržišta EU-a za sekundarne sirovine,

| — | nastavka praćenja kružnog gospodarstva kroz europski semestar i Okvir za praćenje te ponovne procjene pokazatelja korištenja sredstava, |
| --- | --- |

—

nastavka praćenja kružnog gospodarstva kroz europski semestar i Okvir za praćenje te ponovne procjene pokazatelja korištenja sredstava,

| — | poboljšanja provedbe zakonodavstva EU-a o otpadu u državama članicama. |
| --- | --- |

—

poboljšanja provedbe zakonodavstva EU-a o otpadu u državama članicama.

EGSO i Komisija trebali bi nastaviti raditi na temelju uspjeha postignutog u njihovom zajedničkom radu na europskoj platformi dionika kružnog gospodarstva, uz sakupljanje primjera dobre prakse, stečenih iskustava i istraživanja i strategija za poštenu i pravednu tranziciju dionika.

Komisija bi 2022. trebala nastaviti razvijati europski klimatski pakt kako bi osigurala da se pakt temelji na istinskom sudjelovanju i vlasništvu lokalnih klimatskih aktera i da bude sredstvo za postizanje klimatskih ciljeva EU-a. EGSO je također pozvao na uspostavu europske platforme dionika klimatskog pakta utemeljene na načelima uključivosti, transparentnosti te istinskog sudjelovanja i odgovornosti aktera u području klime na svim razinama. Osnivanjem foruma EU-a za financiranje borbe protiv klimatskih promjena u okviru pakta potaknuo bi se istinski uzajaman proces učenja te olakšao pristup financiranju i uklonile prepreke.

| 2.6. | Osim toga, mehanizam angažmana mladih na području klime i održivosti, kao što su okrugli stolovi za mlade o klimi i održivosti, koje je predložio EGSO, trebao bi biti sastavni dio tog pakta, uz pomoć organizacija mladih. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Odluka Komisije da poveća cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova za 2030. na 55 % uvelike je u skladu s mišljenjima Odbora. Postavljanje cilja nulte neto stope emisija u odnosu na prijelazne ciljne vrijednosti moguće je samo pod uvjetom da se zajamči integritet sustava, uključujući precizan izračun emisija i apsorpcije ugljika. EGSO smatra izrazito važnim da građani i socijalni partneri budu upoznati s načinima na koje se ciljevi emisija mogu ostvariti i što to znači za njihov posao i život. To je ključno za prihvaćanje poduzetih mjera. Stoga treba poduzeti mjere kojima bi se jamčila ujednačena raspodjela rizika i mogućnosti radi osiguravanja sigurnosti i stabilnosti. EU mora osigurati da njena trgovinska politika i trgovinski sporazumi budu u skladu s njezinim klimatskim ciljevima; Komisija bi stoga trebala obratiti posebnu pozornost na moguće posljedice za građane trećih zemalja s niskim primanjima. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Strategija Komisije „od polja do stola” i strategija o bioraznolikosti u središtu su europskog zelenog plana. Sada je ključno te strategije preobraziti u smislene i pravodobne mjere. Mora se osigurati strukturirano i široko sudjelovanje civilnog društva u provedbi tih strategija, na primjer putem europskog vijeća za prehrambenu politiku, na što je EGSO i pozvao. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komisija bi 2022. trebala započeti pripreme za svoj prijedlog zakonodavnog okvira za održive prehrambene sustave, predviđen za objavljivanje 2023. Zakonski okvir trebao bi osigurati sveobuhvatan pristup i uključivati jasne ciljeve, pokazatelje i snažan mehanizam praćenja. EGSO je preporučio izradu pregleda stanja održive prehrane u EU-u kojim bi se omogućilo prevladavanje izazova prehrambenih sustava s pomoću višegodišnjeg pristupa, promičući tako usklađivanje politike na različitim razinama upravljanja. Pregled stanja pružio bi pokazatelje te bi se tako potaknuo i pratio napredak prema ispunjavanju postavljenih ciljeva. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Zajednička poljoprivredna politika (ZPP) i zajednička ribarstvena politika (ZRP) također bi trebale dati značajan doprinos europskom zelenom planu, posebno u pogledu strategije „od polja do stola” i strategije o bioraznolikosti, uz postavljanje većih ambicija za politiku u području okoliša i klime, težnju prema održivijim i otpornijim prehrambenim sustavima i osiguravanje da se socijalna dimenzija pravilno uzme u obzir. Na globalnoj razini moraju se osigurati jednaki uvjeti za sve poljoprivredno-prehrambene i ribarstvene sektore, tako da se održiva proizvodnja EU-a ne eksternalizira i da na nju negativno ne utječe uvoz iz zemalja s nižim ekološkim, socijalnim, zdravstvenim standardima i standardima kvalitete, posebno u pogledu gospodarskih i trgovinskih poremećaja koje uzrokovala kriza COVID-a 19. Isto tako, socijalna održivost mora imati ključnu ulogu i u ZPP-u, a sustav socijalne uvjetovanosti treba uzeti u obzir kako bi se osiguralo da se europski fondovi ne koriste kada se dogode povrede radničkih i ljudskih prava te da poljoprivredni radnici uživaju najviše standarde rada i socijalne zaštite. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Odbor podržava cilj nulte stope onečišćenja EU-a kako bi se osigurali zdravi ekosustavi i zdravo životno okruženje za Europljane. U tu će svrhu Komisija 2021. donijeti akcijski plan „Prema cilju nulte stope onečišćenja zraka, vode i tla – zdraviji planet za zdravije ljude”. EGSO sa zanimanjem iščekuje razmatranje predloženih instrumenata i rokova za provedbu tog akcijskog plana. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | EGSO poziva Komisiju da uspostavi konkretne mjere potpore za uspješnu tranziciju, u obliku vodećih tržišta za zeleni čelik, privremene financijske potpore za niskougljične procese i ulaganja u infrastrukturu za vodik te za hvatanje, skladištenje i upotrebu ugljika te općenito razmatranje državnih potpora i pravila tržišnog natjecanja u skladu s tim. Također je potrebno promicati tranziciju bankarskog i financijskog sektora kako bi se povećao naglasak na podupiranju održivih i inovativnih projekata. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | EGSO pozdravlja činjenicu da je nova prometna strategija Komisije usmjerena na održivu i pametnu mobilnost i integrirana u europski zeleni plan. Međutim, budući da su jedinstveno tržište i socijalna pitanja prepoznati kao ključni pokretači za prijelaz na održiviju i pametniju mobilnost, EGSO bi ih želio ojačati u nadolazećim mjerama. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | EGSO podržava povećanje održivosti svih vrsta prijevoza i promicanje održivog multimodalnog prometnog sustava, utemeljenog na suradnji različitih vrsta prijevoza te na optimalnim okolišnim značajkama i socijalnoj održivosti svake od njih. Istodobno je potrebno na sveobuhvatan način sagledati kako se to može postići. Uspješna strategija EU-a za mobilnost mora također ići usporedo s jačanjem konkurentnosti prometnog sektora u cjelini i s njime povezane industrijske baze EU-a. Iako je dosad nezabilježena pandemija COVID-a 19 pokazala izuzetnu važnost funkcionalnog jedinstvenog prometnog tržišta i održivih lanaca opskrbe, EGSO naglašava i da je u krizi uzrokovanoj COVID-om 19 nužno jasno odvojiti fazu oporavka sektora zrakoplovstva u kratkoročnom razdoblju i ostvarivanje, u srednjoročnom do dugoročnom razdoblju, nužnog doprinosa tog sektora ciljevima smanjenja emisija stakleničkih plinova, uz osiguravanje međunarodne konkurentnosti i ravnopravnih uvjeta. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Komisija bi trebala nastaviti s razvojem energetske unije, godišnjim izvješćivanjem o stanju energetske unije i podupiranjem država članica u provedbi nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Treba obratiti više pažnje na to kako građane postaviti u središte energetske tranzicije. Podupiranje energije u zajednici i osnaživanje potrošača, lokalno vlasništvo i regionalni razvoj te procjena primjerenosti strategija pravedne tranzicije trebali bi se naći visoko na popisu političkih prioriteta Komisije. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Već 2021. godine Komisija iznosi detaljan i ambiciozan program zakonodavnih inicijativa za dekarbonizaciju energetskog sektora, posebno u okviru paketa za cilj od 55 %. Komisija bi 2022. trebala nastaviti s integracijom energetskog sustava i pojasniti kako postići sigurnost opskrbe korištenjem izvora energije s niskim udjelom ugljika ili bez ugljika, također s obzirom na ulogu javnog sektora. Za zelenu tranziciju potreban je pristup povoljan za poduzeća, koji zeleni plan i njegove nove ciljeve podupire vjerodostojnom industrijskom strategijom na temelju koje će postati stvarni pokretač rasta, pri čemu valja osigurati da održiv financijski program omogućuje i financiranje tranzicijskih tehnologija, infrastrukture i djelatnosti, uzimajući u obzir industrijsku konkurentnost. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Postizanje klimatske neutralnosti neće biti lak zadatak za Europu. Dekarbonizacijom industrije energetski intenzivna poduzeća (čelik, cement, kemijski sektor) opteretit će se visokim troškovima energije, a istodobno će se industrijskom, prometnom i energetskom sektoru nametnuti goleme strukturne promjene, što donosi opasnost od gospodarski nepovoljnog položaja u nadmetanju na svjetskom tržištu. Da bi se očuvala konkurentnost, potreban je sveobuhvatan energetski zaokret koji pruža sigurnost opskrbe poduzećima i kućanstvima, bez povišenja cijena, uz istodobno povećavanje mrežne povezanosti i kapaciteta skladištenja. Vodik će u tome imati ključnu ulogu. Razvoj relevantnih primjena treba biti prioritet. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | EGSO vjeruje da je vrlo važno smanjiti energetsku ovisnost. Stoga bi trebalo poduzeti mjere za smanjenje uvoza energije i uklanjanje subvencija za izvore energije koji su štetni za klimu i okoliš, a Europska unija trebala bi preuzeti vodeću ulogu u obnovljivoj energiji, energetskoj učinkovitosti i elektromobilnosti. Međutim, prioritet bi trebao biti društveni konsenzus, osobito s obzirom na to da su neke regije u EU-u koje još ovise o proizvodnji ugljena ili upotrebi drugih fosilnih goriva daleko od potpunog prelaska na održivost, a njihovi stanovnici imaju niža primanja od ljudi u drugim državama članicama i njihove su gospodarske mogućnosti manje. Nedostatak odgovarajućeg odgovora na negativne učinke energetske tranzicije na građane i poduzeća, osobito mala i srednja poduzeća, te nesposobnost pružanja odgovarajuće potpore najteže pogođenim osobama mogu dovesti do snažnog političkog i društvenog otpora i usporiti cjelokupni proces provedbe nacionalnih energetskih i klimatskih planova. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | EGSO naglašava da je uspostava gospodarstva čistog vodika u Europi tek jedan od elemenata strategije čiji je cilj bolje povezati različite energetske sektore EU-a. Zbog visokih troškova proizvodnje i prijevoza čisti vodik trebao bi se koristiti samo onda kada nije moguće koristiti druge dekarbonizirane opcije, primjerice u sektorima u kojima je teško smanjiti emisije ugljika ili za neke vrlo specifične upotrebe u prometnom i građevinskom sektoru. EGSO naglašava da se, želimo li da se počne koristiti čisti vodik, europskim sredstvima ne bi smjela subvencionirati fosilna goriva i poziva Komisiju da primjeni načelo „nenanošenja štete” na sva javna sredstva u okviru VFO-a, programa InvestEU, Europskog fonda za oporavak i državnih potpora. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | EGSO smatra da, s obzirom na specifičnu prirodu strategije za val obnove i njezinu putanju do 2050. godine, nju treba postaviti u jasan, stabilan i prilagođen pravni i financijski okvir. Komisija bi trebala uspostaviti poticaje za razvoj na lokalnoj razini industrijalizacije i masovnog uvođenja procesa obnove energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | EGSO podsjeća da su zemlje zapadnog Balkana vrlo osjetljive na utjecaje klimatskih promjena koji uzrokuju štetu u području općeg zdravlja i gospodarstva te im je potrebno hitno djelovanje kako bi poboljšale kvalitetu života svojih građana, posebno djece i mladih, pravednom tranzicijom prema zelenijem modelu, imajući u vidu načelo da „nitko ne smije biti zapostavljen”. EGSO podupire zeleni program za zapadni Balkan i poziva da se buduće djelovanje za zeleniji zapadni Balkan prilagodi specifičnim izazovima i potrebama regije, uključujući odgovarajući regulatorni okvir, prekogranične aktivnosti, inovativna tehnološka rješenja, lokalnu proizvodnju i potrošnju energije i energetsku učinkovitost, održiv gradski promet, cestovne i željezničke mreže, javni i privatni angažman, uvođenje IKT-a i brzog interneta, poljoprivredno-prehrambene mjere itd. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | EGSO snažno podupire suradnju Europske komisije s državama članicama EU-a na promicanju ključnih kompetencija, znanja i perspektiva kojima se olakšava cjeloživotno učenje. Kvalitetna radna mjesta i radne uvjete trebamo staviti u srž strategije EU-a, uz povećavanje važnosti znanja i iskustva i njihovu kontinuiranu primjenu kroz sustav obrazovanja, osposobljavanja i prava na cjeloživotno učenje, što treba provesti osiguravanjem mogućnosti pristupa i konkretnim primjerima mogućih individualnih računa za učenje. To će ljude osposobiti za rješavanje promjena potrebnih u kontekstu digitalne i zelene tranzicije, kako bi se osiguralo da nitko ne bude zapostavljen. EGSO poziva Komisiju da pokrene socijalni dijalog o individualnim računima za učenje i razvije strategiju zelenih vještina i kompetencija na razini EU-a u skladu s europskim zelenim planom. |
| --- | --- |

2.22.

3.   Europa spremna za digitalno doba

| 3.1. | Kriza izazvana koronavirusom ukazuje na važnu ulogu digitalne revolucije u povećanju otpornosti naših društava na krizu. Od presudne je važnosti ulagati u digitalizaciju osnovnih službi i povećati sposobnost vlada, zakonodavaca i javnih institucija da pružaju usluge tijekom krize. Istodobno moramo shvatiti da su digitalne tehnologije alat, a ne cilj sam po sebi. Potreban nam je učinkovit europski okvir kako bismo svim građanima EU-a osigurali potpunu dostupnost i jednake mogućnosti te kako bismo se usmjerili prema visokim standardima održivosti, koji uključuju snažne demokratske i tehnološke zaštitne mjere, kao i mjere potpore izdacima i znanju u okviru kojih se nikoga ne smije zapostaviti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO napominje da, kako bi EU preuzeo ulogu predvodnika u digitalnim tehnologijama, mora izdvojiti znatna sredstva za istraživanje i inovacije te olakšati suradnju poduzeća, istraživača, javnog sektora i ostalih dionika. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pandemija je ubrzala digitalnu tranziciju, ističući potrebu za rješavanjem izazova poput ravnoteže između poslovnog i privatnog života, kao i zdravlja i sigurnosti radnika. Socijalni dijalog na europskoj, nacionalnoj i industrijskoj razini koristan je alat za ispitivanje iziskuju li i u kojoj mjeri zdravlje zaposlenika i njihov privatni život dodatnu zaštitu u vrijeme sveprisutne digitalne mobilne komunikacije i koje su mjere u tom pogledu prikladne, uključujući procjenu takozvanog „prava na isključivanje” na razini EU-a. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komisija bi trebala surađivati s državama članicama kako bi se uklonile razlike između standardnih i nestandardnih/netipičnih radnika, jasno razlikujući stvarno i lažno samozaposlene osobe. Svi radnici, definirani kao takvi nacionalnim pravom i sudskom praksom Suda Europske unije, trebali bi biti jednako zaštićeni, bez obzira na to rade li za digitalnu platformu ili ne, te bi trebalo priznati njihovo pravo na kolektivno pregovaranje i zastupanje te zaštitu radnih uvjeta i zdravlja, poštujući pritom različite sustave poslovnih odnosa. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Digitalna tranzicija trebala bi doprinijeti povećanju produktivnosti, kao i poboljšanju obrazovanja i promicanju političkog, društvenog i kulturnog sudjelovanja svih koji žive u EU-u. EGSO poziva na posvećivanje posebne pozornosti starijim osobama, osobama s invaliditetom, osobama kojima prijeti socijalna isključenost i drugim ranjivim skupinama kako bi se izbjegao digitalni jaz. Stoga bi jedan od ciljeva digitalne tranzicije trebala biti uspostava univerzalnog pristupa širokopojasnom internetu kao besplatne javne usluge za sve stanovnike EU-a, posebno ako uzmemo u obzir činjenicu da trenutačno postoji vrlo neujednačena pokrivenost i da je to osobito štetno za ruralna područja (odnosno tamošnje MSP-ove i građane). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ljudi sa svojim znanjem, vještinama i kompetencijama igraju presudnu ulogu u globalnoj utrci. Demografska situacija otežava dostupnost radne snage, a povrh toga postoji i sve veći kvalitativni jaz u vještinama. EGSO poziva na hitan razvoj obrazovanja i osposobljavanja kako bi se udovoljilo zahtjevima doba umjetne inteligencije, među ostalim osiguravanjem čvrstih temelja za osnovne vještine i kompetencije u području STEM-a. Usavršavanje, prekvalifikacija i kontinuirano učenje – popraćeno prilagodljivošću i otpornošću – nužni su kako bi se osiguralo da svi mogu odgovoriti na promjene na tržištu rada i u svakodnevnom životu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | S obzirom na brz tehnološki napredak izvan EU-a, EU mora pojačati napore za poboljšanje vlastite konkurentnosti. To se odnosi na širok spektar tehnologija, od kojih mnoge odgovaraju na društvene potrebe poput hrane, vode, energije, mobilnosti i stanovanja. Razvoj i primjena umjetne inteligencije i drugih digitalnih tehnologija najrelevantniji je primjer jer takve tehnologije imaju transformacijski učinak na cijelo gospodarstvo i društvo. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Važno je očuvati europski model prava, standarda i potrošačkih politika jer upravo on EU čini jedinstvenim. Primjer iz područja digitalizacije: etički kodeks EU-a o umjetnoj inteligenciji sadržava pristup u skladu s kojim glavnu ulogu ima čovjek (eng. human-in-command), čime se stajalište EU-a razlikuje od pozicije drugih regija. Taj pristup, zasnovan na temeljnim pravima i slobodama (na primjer, mora se osigurati da rod, rasa itd. ne utječu na odluke koje donosi umjetna inteligencija), dio je modela EU-a i trebalo bi ga, prema mišljenju EGSO-a, očuvati unatoč aktualnoj pojavi snažnijeg konkurentskog okruženja. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EGSO poziva Komisiju da zadrži konkurentnost i interese radnika u srži digitalne tranzicije, uz održavanje snažne usredotočenosti na radne odnose i budućnost industrijskih poslova, te da potiče pravednu tranziciju i pristup promjenama usmjeren na ljude. Ambiciozna industrijska strategija ključna je za osiguravanje uspjeha dvojne zelene i digitalne tranzicije. Digitalna transformacija naših gospodarstava i društava mora biti podržana poticajnom investicijskom klimom i razvojem pouzdanih uvjeta za sigurno uvođenje i uporabu novih tehnologija. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EGSO napominje da bi socijalna politika trebala poticati ulaganja povezana s vještinama, bolje podupirati nacionalne reforme tržišta rada i sustava socijalne sigurnosti te osigurati da se europskim stupom socijalnih prava promiče gospodarski rast i olakšava otvaranje radnih mjesta. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Odbor smatra da europski regulatorni okvir mora osigurati uklanjanje zapreka internetskim transakcijama, uz istodobno osiguravanje zaštite privatnosti i osobnih podataka te osiguravanja kibersigurnosti. Uz to, rješavanje problema fragmentacije jedinstvenog digitalnog tržišta trebalo bi ostati jedan od prioriteta, s posebnim naglaskom na MSP-ovima i mikropoduzećima. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Po mišljenju Odbora, provedba i nadzor regulatornog okvira za umjetnu inteligenciju trebali bi biti prioritet. Civilno društvo trebalo bi biti uključeno u taj proces i tvorcima politika skrenuti pozornost na nova pitanja koja se mogu pojaviti u tom kontekstu. To uključuje ograničavanje mogućih tehnoloških pomaka, rizike isključenja i ovisnost EU-a o digitalnim divovima. Jedinstveno digitalno tržište ne smije nikoga zapostaviti. To s jedne strane znači bolju pristupačnost, razumijevanje i uporabu digitalnih alata, a s druge strane poboljšanje vještina i osposobljavanja za digitalne tehnologije. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EGSO pozdravlja Novu transatlantsku agendu i napore na jačanju transatlantskog partnerstva. Do sad neviđena situacija s COVID-om 19 jasno je pokazala da digitalna ekonomija transformira naša društva i gospodarstva te da tehnologija mora biti važan prioritet u obnovljenoj suradnji EU-a i SAD-a. EGSO stoga podržava osnivanje vijeća za tehnologiju i trgovinu i poziva na snažno uključivanje civilnog društva u buduće napore na stvaranju strukturiranog transatlantskog okvira političkih i regulatornih načela, uključujući temelje za budući sporazum EU-a i SAD-a o digitalnoj trgovini. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Digitalizacija će i dalje predstavljati izazove i mogućnosti za europski financijski sustav. Odbor je 2021. podržao Komisijinu strategiju digitalnih financija i zakonodavne prijedloge koji su iz nje proizašli. EGSO poziva Komisiju da nastavi te napore i u 2022. godini kako bi se na odgovarajući način riješili izazovi i iskoristile mogućnosti digitalnog financiranja u korist svih dionika. To bi podržalo digitalnu transformaciju europskog gospodarstva doprinoseći konkurentnim financijskim tržištima povoljnim za inovacije. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EGSO pozdravlja činjenicu da digitalizacija i automatizacija mogu znatno pridonijeti održivijem („zelenom”) prometu i poziva Komisiju da osigura pravednu tranziciju na automatizaciju i digitalizaciju koja „nikoga ne zapostavlja”. Komisija bi trebala osigurati da se zelena i digitalna tranzicija sektora odvijaju nesmetano i na način koji je uravnotežen u gospodarskom, socijalnom i ekološkom pogledu. |
| --- | --- |

3.15.

4.   Gospodarstvo u interesu građana

| 4.1. | Pandemija COVID-a 19 pustoši europsko gospodarstvo i uništava društvo, a posljedica je sve veća nezaposlenost i nejednakost. Snažan gospodarski temelj i stvaranje vrijednosti ključni su za ostvarivanje održivog razvoja i održavanje ambicioznog europskog socijalnog modela. Socijalne politike trebaju pratiti politike koje potiču gospodarski razvoj, uz prepoznavanje njihovog zajedničkog cilja za opće dobro. Otvaranje novih radnih mjesta, razvoj vještina i uključiva tržišta rada najbolji su recept za sprečavanje nejednakosti i isključenosti te za jačanje društvene stabilnosti. Gospodarski i socijalni napredak stoga su čvrsto isprepleteni. Gospodarska uspješnost i prosperitet su ključni. Da bi se postigao brz oporavak, moraju se mobilizirati svi relevantni alati (fiskalni, monetarni, strukturni, oni koji podržavaju ulaganja, regulatorni i financijski). Proces oporavka mora uvažavati socijalne potrebe i biti regionalno ujednačen i uravnotežen. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Osim gospodarskih i ekoloških pitanja, socijalni program mora biti pokretač programa rada EU-a za 2022. godinu. To znači da bi zalaganje Komisije za socijalnu i održivu Europu trebalo biti prioritet, istodobno uzimajući u obzir moguće nove pokazatelje gospodarskog napretka koji nadilaze BDP, na primjer kvalitetu života, okolišnu održivost, socijalnu koheziju, zdravlje i opću dobrobit sadašnjih i budućih generacija. Organizacije civilnog društva igraju važnu ulogu u tom pogledu. Pruža nam se prilika za promicanje socijalnih inovacija kao modela oporavka uz pomoć zajedničkog stvaranja, zajedničkog osmišljavanja i zajedničke proizvodnje. U složenom socijalnom okružju s velikim društvenim izazovima jedini način da se postigne uspješan oporavak jest da se na međusektorski i multidisciplinaran način mobiliziraju svi resursi u društvu kako bi se pronašla zajednička rješenja za zajedničke izazove. Organizirano civilno društvo katalizator je socijalnih inovacija. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO pozdravlja Akcijski plan za europski stup socijalnih prava i smatra da bi 2022. godine trebale biti poduzete opipljive mjere u vezi s održivim razvojem i socijalnom kohezijom kako bi se europskim građanima omogućio pristup kvalitetnim osnovnim uslugama. EGSO poziva Komisiju da razmotri različite mogućnosti u vezi s pitanjem minimalnog dohotka u Europi kako bi se bolje odgovorilo na situaciju u kojoj se Europljani nalaze, osobito u svjetlu loših gospodarskih izgleda i posljedica pandemije. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Europska komisija trebala bi se usredotočiti na povratak radnih mjesta i borbu protiv nejednakosti i siromaštva u procesu oporavka i obratiti posebnu pozornost na podršku ranjivim skupinama, kao što su netipični radnici, djeca koja žive u siromaštvu, osobe s invaliditetom, ljudi u marginaliziranim područjima i osobe migrantskog podrijetla ili osobe iz etničkih manjina, kroz aktivne i uključive politike. Siromaštvo općenito i siromaštvo unatoč zaposlenju i dalje predstavljaju velik problem u mnogim državama članicama. Stoga je osiguravanje primjerene plaće za rad ključno da bi se zajamčili primjereni radni i životni uvjeti. Kako bi se riješili ti problemi, potreban je sveobuhvatan pristup na razini EU-a i država članica, što uključuje potporu programima djelotvornog aktivnog uključivanja, kao i osnovnim i pomoćnim socijalnim uslugama. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pandemija je pogoršala neplaćeni rad u kućanstvu i skrb koju obavljaju žene te nasilje u obitelji nad njima. Europska komisija trebala bi predložiti „europski plan za pružanje skrbi” kako bi se žene oslobodile tih neplaćenih zadataka i predložiti ambiciozne mjere za suzbijanje te vrste nasilja. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO nastoji ojačati ulogu organizacija civilnog društva u svojim partnerskim zemljama, a posebno ulogu socijalnih partnera, u svim područjima, ali osobito na gospodarskom i socijalnom polju. Stabilnost je prijeko potrebna kako bi se prevladala kriza, a nije moguća bez uključivanja socijalnih partnera u proces donošenja odluka na području gospodarstva i aktivnog uključivanja poslovnih udruga u zakonodavni proces, reforme i njihovu provedbu. Suradnja među socijalnim partnerima i drugim organizacijama civilnog društva je pokretač uspjeha, održivosti i uključivosti gospodarske politike, politike zapošljavanja i politike socijalne uključivosti. Komisija bi trebala prepoznati tu ključnu ulogu unapređivanjem socijalnog i civilnog dijaloga na jednak način. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Poduzetništvo u svim oblicima i sektorima (uključujući turizam, industriju, ekonomiju platformi, socijalnu ekonomiju i slobodna zanimanja) ključno je za gospodarski rast, inovacije, zapošljavanje i socijalno uključivanje. Stoga je važno prepoznati poteškoće s kojima se suočavaju mala i srednja poduzeća (posebno vrlo mala poduzeća koja su često obiteljska) prilikom pristupa jedinstvenom tržištu i pružiti im djelotvorna rješenja bolje prilagođena njima. Socijalno poduzetništvo zaslužuje posebnu pozornost s obzirom na ulogu koju taj oblik poduzetništva može imati u prevladavanju krize i osiguravanju poštenog i održivog gospodarskog oporavka. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Europa je u tranziciji prema klimatskoj neutralnosti i digitalizaciji. Ta zelena i digitalna tranzicija uključuje nove tehnologije, a time i ulaganja i inovacije, a dovest će do novih vrsta poslova i novih vještina. Industrijska politika stoga bi trebala imati snažnu socijalnu dimenziju jer kvalitetna radna mjesta, socijalna zaštita i učinkovite javne usluge stvaraju povoljno okruženje za procvat industrijskih djelatnosti. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Moderna potrošačka politika mora potrošačima osigurati prava i zaštitu koji su im potrebni. Jedinstveno tržište olakšava potrošačima i poduzećima u EU-u prekograničnu kupoprodaju robe i usluga, kako na internetu tako i izvan njega. To iziskuje pouzdanje i povjerenje u tržište, ciljano zakonodavstvo i djelotvornu primjenu propisa. Informiranje i osposobljavanje potrošača moraju im također pomoći da postanu stvarni igrači u zelenoj i digitalnoj tranziciji i pomoći im u donošenju odgovornih i informiranih odluka. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Nužno je pomno nadzirati nove oblike potrošnje i proizvodnje, uzimajući u obzir potrebu za integriranjem pitanja zaštite okoliša i zaštite potrošača i radnika, kao i aspekte rasta i zapošljavanja. Kružno gospodarstvo pomaže u kretanju prema održivijim obrascima proizvodnje i potrošnje. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Poduzeća su kamen temeljac održive Europe. Europsko gospodarstvo mora biti inovativnije i otpornije. Stalno zahtijeva daljnja poboljšanja poslovnog okruženja. Dobra regulativa troškovno je učinkovit način potpore oporavku. Pri uvođenju novih mjera politike trebalo bi zajamčiti primjenu načela bolje regulative, provjere konkurentnosti, europskog stupa socijalnih prava i održivosti okoliša. Potreba za povoljnim poslovnim okruženjem odnosi se podjednako na regulativu, oporezivanje i raspodjelu javnog financiranja, imajući na umu da ulaganje u inovacije postavlja temelje europskog uspjeha. Suvremena industrijska politika zahtijeva sveobuhvatan pristup čiji je cilj jačanje konkurentnosti poduzeća iz EU-a u svim područjima politike. Ulaganje u buduću infrastrukturu neophodno je za funkcioniranje jedinstvenog tržišta. Uklanjanje dvostrukog oporezivanja te digitalizacija i pojednostavljenje poreznih sustava, posebno u području PDV-a, pridonijelo bi i ulaganjima i trgovini. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Uredba o mehanizmu za oporavak i otpornost potvrđuje važnost istinskog sudjelovanja civilnog društva u izradi nacionalnih planova za oporavak i otpornost u okviru europskog semestra. EGSO poziva na uspostavu obvezujućih uvjeta za takvo savjetovanje jer se uključenost razlikuje po zemljama i regijama, uključujući i za ostale instrumente u okviru višegodišnjeg financijskog okvira, na temelju minimalnih standarda određenih na razini EU-a. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Kako bi se izbjegli „učinci litice” na gospodarstvo, spriječio povratak mjera štednje i povećale dugoročne koristi plana oporavka EU-a, EGSO potiče da se što prije nastavi postupak revizije okvira gospodarskog upravljanja EU-om. Umjesto „povratka u normalu”, zahtijevamo „okretanje” revidiranom i rebalansiranom okviru gospodarskog upravljanja usmjerenom na prosperitet, koji daje jednaku težinu nizu ključnih političkih ciljeva, poput održivog i uključivog rasta, pune zaposlenosti i dostojnog rada, konkurentnog socijalnog tržišnog gospodarstva i stabilnih javnih financija. Takav bi okvir također trebao izbjegavati asimetrične učinke u državama članicama i poticati produktivna ulaganja primjenom, na primjer, uravnoteženog zlatnog pravila. U svakom slučaju, opća klauzula o odstupanju iz pakta o stabilnosti i rastu trebala bi ostati aktivna sve dok se nezaposlenost znatno ne smanji i dok rast ne postigne čvrstu uzlaznu putanju, nakon čega će na snagu stupiti modernizirana fiskalna pravila. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Odbor poziva da se pojačaju napori kako bi se dovršila bankovna unija, projekt koji je odavno trebalo završiti. Europske će banke podupiranjem gospodarstva i zapošljavanja nastaviti igrati ključnu ulogu u gospodarskom oporavku od krize koju je izazvao COVID-19. Punopravna bankovna unija također bi pridonijela socijalnoj uključenosti i postizanju ciljeva održivog razvoja, što je ključno za osiguravanje buduće konkurentnosti Europe. Odbor naglašava potrebu za dodatno povećanje proporcionalnosti bankarske regulative a da se pritom ne žrtvuje djelotvornost bonitetnih pravila. EGSO smatra presudnim da se prilikom revizije bonitetnih pravila banaka uzme u obzir raznolikost europskog bankarskog sektora. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Unija tržišta kapitala trebala bi također ostati visoko na popisu prioriteta. Odbor je podržao inicijative navedene u akcijskom planu za uniju tržišta kapitala za 2020. godinu. Odbor poziva na stvarnu potporu država članica u postizanju ciljeva unije tržišta kapitala i naglašava da treba posvetiti posebnu pozornost inicijativama koje su od strateške važnosti za financiranje europskog gospodarstva i klimatske i digitalne tranzicije. Odbor smatra da treba promicati najbolje nacionalne prakse radi unaprjeđenja financijske pismenosti Europljanki i Europljana kao preduvjeta za bolje iskorištavanje visoke razine štednje u Europi. Nadalje, EGSO naglašava da bi i dalje trebalo promicati vođenje računa o ekološkim, društvenim i upravljačkim razmatranjima, stoga ističe potrebu za time da ulagači mogu pristupiti pouzdanim podacima o ekološkim, društvenim i upravljačkim aspektima. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | EGSO čvrsto vjeruje da se u kontekstu digitalizacije gospodarstva sve promjene pravila kojima se uređuje raspodjela prava na oporezivanje dobiti među zemljama moraju uskladiti na globalnoj razini te stoga pozdravlja blisku suradnju Komisije, država članica, OECD-a i skupine G20, koji podržavaju pronalaženje rješenja na međunarodnoj razini. Ako se ne može pronaći rješenje na međunarodnoj razini, EU treba razmotriti mogućnost samostalnog nastavka djelovanja. Borba protiv utaje poreza, izbjegavanja plaćanja poreza i pranja novca te agresivnog poreznog planiranja mora i dalje biti među glavnim prioritetima. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Kohezijska politika imat će ključnu ulogu u osiguravanju uravnoteženog i djelotvornog oporavka, poticanju konvergencije, borbi protiv nejednakosti i osiguravanju toga da nitko ne bude zapostavljen. Važno je da se različiti resursi kohezijskih fondova za programsko razdoblje 2021. – 2027. troše djelotvorno i pravodobno kako bi se postigao stvarni oporavak. Radi oporavka od krize i povećanja otpornosti i održivosti, jednaka i poštena raspodjela mora biti prioritet. Teritorijalna kohezija također će imati za cilj uravnoteženiji i održiviji razvoj, u skladu s predmetnim područjem. Kohezijska politika EU-a u razdoblju 2021. – 2027. trebala bi i dalje biti usmjerena na postizanje gospodarske konkurentnosti putem istraživanja i inovacija i digitalne tranzicije te europskog zelenog plana i ciljeva održivog razvoja. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | U sektoru prometa očuvanje kvalitetnih radnih mjesta i odgovarajući radni uvjeti ključni su zahtjevi za zadržavanje kvalificirane radne snage, bez koje se ne može osigurati održiva konkurentnost. Treba održavati kvalitetna radna mjesta i odgovarajuće radne uvjete, a zapošljavanje i osposobljavanje kvalificirane radne snage treba nastaviti. Odbor pozdravlja aktualne inicijative Komisije za „žene u prometu” i poziva na poduzimanje još više mjera kako bi se postigla rodna ravnopravnost u tom sektoru. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | EGSO poziva Komisiju da, prema strategiji vala obnove, uspostavi novi „Erasmus za obnovu energetske učinkovitosti do 2050.” kako bi se mlade ljude u Europi privuklo na nova radna mjesta u građevinskoj industriji. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Napredak u provedbi europskog stupa socijalnih prava trebao bi se redovito pratiti uz pomoć pregleda socijalnih pokazatelja u okviru zajedničkog izvješća o zapošljavanju i izvješća po zemljama. Pregled socijalnih pokazatelja trebao bi biti povezan s već postojećim instrumentima za praćenje uspješnosti zapošljavanja i uspješnosti socijalne zaštite, koje su razvile države članice. Skup od 14 pokazatelja i potpokazatelja (35 sveukupno) u okviru pregleda socijalnih pokazatelja trebao bi podlijegati stalnoj reviziji, u koju bi bili uključeni socijalni partneri i organizacije civilnog društva, kako bi se pokazatelje prilagođavalo političkim ciljevima i promjenjivim socioekonomskim okolnostima u Europi. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Novi europski semestar trebao bi ostvariti socijalne ciljeve u okviru praćenja socijalnih neravnoteža kao protuteža dominaciji fiskalnih i makroekonomskih zahtjeva. Pregled socijalnih pokazatelja trebao bi služiti za praćenje prava i načela sadržanih u stupu socijalnih prava i biti usmjeren na njih te obuhvaćati poboljšane i nove mjerljive pokazatelje. Ti bi pokazatelji, osim statističkih podataka, mogli uključivati stvaran pristup socijalnim uslugama utemeljenima na kvaliteti, ostvariva socijalna prava, integraciju migranata u društvo i na tržište rada, opseg kolektivnog pregovaranja, sudjelovanje socijalnih dionika u europskom semestru te pristup naukovanju i kvalitetnom visokom obrazovanju. Komisija bi provedbu nacionalnih planova reformi trebala pratiti u uskoj suradnji sa socijalnim partnerima i relevantnim organizacijama civilnog društva te time promicati preporuke po zemljama u području socijalne politike. Broj i struktura preporuka trebali bi biti primjereni te bi se njima trebao pratiti napredak ostvaren u pogledu prioriteta navedenih u planu. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Uključenost socijalnih partnera treba ojačati u skladu s odredbama UFEU-a, čime bi se omogućilo savjetovanje s njima o izradi i provedbi gospodarske i socijalne politike te politike zapošljavanja u skladu s nacionalnom praksom. Pravodobno i značajno sudjelovanje socijalnih partnera nužno je za veći angažman u politikama, što bi olakšalo njihovu uspješnu provedbu uz usklađivanje interesa radnika i poslodavaca. Suradnja među socijalnim partnerima može biti pokretač uspjeha, održivosti i uključivosti gospodarske politike, politike zapošljavanja i politike socijalne uključivosti. Savjetovanje sa socijalnim partnerima trebalo bi ojačati poboljšanjem provedbe okvira EU-a za informiranje, savjetovanje i sudjelovanje, posebno u postupcima restrukturiranja (7). |
| --- | --- |

4.22.

5.   Snažnija Europa u svijetu

| 5.1. | EGSO smatra da bi, pod preduvjetima ciljeva europskog zelenog plana i ciljeva održivog razvoja, socijalna kohezija, uzlazna gospodarska konvergencija i promicanje konkurentnosti i inovacija trebali biti temelj prema kojem se gospodarstvo europodručja ubrzava i podržava snažniju međunarodnu ulogu eura u narednom razdoblju. To između ostalog zahtijeva dovršavanje ekonomske i monetarne unije i bankovne unije, kao i dodatne mjere za produbljivanje europskog financijskog sektora, uključujući jaču infrastrukturu europskog financijskog tržišta i solidne referentne kamatne stope. Promicanje šire upotrebe eura u strateškim sektorima također je ključno za doprinos snažnijoj međunarodnoj ulozi eura. S tim ciljem, države članice se potiču na ujedinjen pristup međunarodnoj diplomaciji i proaktivniji pristup promicanju interesa EU-a u tim sektorima, što bi moglo dovesti do boljih trgovinskih prilika. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Što se tiče politike proširenja, EGSO očekuje da bi sljedeća izvješća o zemljama trebala slijediti jasnu strukturu za nadzor načina na koji se vlade zapadnog Balkana bave civilnim društvom. EGSO čvrsto vjeruje da bi EU također trebao investirati u razvoj horizontalnih struktura civilnog društva na način da socijalnim partnerima i drugim organizacijama civilnog društva sa zapadnog Balkana pruža stručno znanje, tehničku podršku i prilike za regionalno i međunarodno umrežavanje, među ostalim u svrhu osiguravanja njihove aktivnije uloge u procesu proširenja. U svrhu praćenja transparentnosti i odgovornosti političkih elita zapadnog Balkana, EU bi trebao od organizacija civilnog društva naručivati redovita izvješća „iz sjene” o stanju demokracije u toj regiji. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | U svrhu ponovne izgradnje povjerenja u proširenje i jačanje načina na koji EU komunicira sa svojim prirodnim saveznicima u regiji, EGSO je uvjeren da bi EU trebao dopustiti političkim čelnicima i građanima sa zapadnog Balkana da se na savjetodavnoj osnovi pridruže aktivnostima i raspravama koje se održavaju u kontekstu konferencije o budućnosti Europe. Institucije EU-a mogu iskoristiti resurse lokalnog civilnog društva i zatražiti pomoć delegacija EU-a u regiji za mobilizaciju građana u državama partnerima zapadnog Balkana, dajući im tako priliku da se pridruže platformama na kojima će građani EU-a razmjenjivati mišljenja tijekom konferencije o budućnosti Europe. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Što se tiče Istočnog partnerstva, Odbor vjeruje da je EU prije svega unija vrijednosti; stoga bi se i njezini odnosi sa susjedima trebali temeljiti na istim vrijednostima i ovisiti o njima. Odbor se obvezuje da će i dalje biti intenzivno uključen u izgradnju jačih i demokratskijih društava u susjednim zemljama, u kojima organizacije civilnog društva mogu slobodno djelovati. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | U kontekstu pogoršanja odnosa EU-a i Rusije, EGSO poziva Komisiju da nastavi podupirati odnose s ruskim civilnim društvom. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Civilnom je društvu potrebno omogućiti sredstva da bi igralo svoju ulogu na globalnoj sceni, stoga EGSO poziva Komisiju da nastavi promišljati o tome kako ojačati ulogu unutarnjih savjetodavnih skupina. Nužno je osigurati odgovarajuća sredstva i resurse koji će im pomoći da izvrše svoje funkcije nadgledanja i savjetovanja, posebno u kontekstu nove generacije unutarnjih savjetodavnih skupina, čiji će opseg biti mnogo širi. EGSO će odigrati svoju ulogu u toj potpori. Očekujemo da će program rada Komisije za 2022. godinu obuhvatiti potrebu da Glavna uprava za trgovinu provede neke od preporuka koje proizlaze iz pojačanih konstruktivnih rasprava s EGSO-om i unutarnjim savjetodavnim skupinama u 2021. godini. WTO je nedavno povećao svoju suradnju s civilnim društvom izvan godišnjih javnih foruma, a ti napori značajno doprinose većoj učinkovitosti i demokraciji u multilateralnom trgovinskom sustavu. Međutim, postoje brojne mogućnosti za dodatno poboljšanje. EGSO se raduje razvoju događaja nakon što je Komisija izrazila potporu povećanju glasa civilnog društva na multilateralnoj razini, osobito 6. mjeru nedavnog akcijskog plana Skupine iz Ottawe u šest točaka. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EU je ključni igrač kada je u pitanju međunarodna trgovina te se kao takav mora i ponašati kad je riječ o pregovorima o trgovinskim sporazumima s međunarodnim partnerima, čime bi zadržao vodeću ulogu u određivanju gospodarskog programa i promicao svoja temeljna načela, socijalne i radne standarde i vrijednosti (vladavinu prava, temeljna prava i demokratska načela). Za iskorištavanje mogućnosti koje pruža globalno gospodarstvo potrebno je i zaključiti tekuće pregovore, ratificirati i provesti sklopljene sporazume te pokrenuti nove pregovore. EU također treba pridonijeti jačanju multilateralizma i podržati ulogu i modernizaciju WTO-a. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | EGSO vjeruje da EU mora postati samostalan u razvoju europske podatkovne infrastrukture i novih digitalnih tehnologija. Između Kine i Sjedinjenih Država, EU mora biti samostalan i ulagati u tehnologiju sljedeće generacije. EU mora razviti vlastitu viziju i strategiju za digitalni suverenitet te istodobno ostati otvoren za slobodnu trgovinu i podržavati multilateralni sustav. Strateški bi se trebao usredotočiti na uspostavljanje vlastite infrastrukture, kibersigurnosti, oblaka, ključne tehnologije razvoja i podataka i uvjeriti globalne partnere kvalitetom svojih standarda i proizvoda. Jamčenje sigurnosti opskrbe hranom, snažnog lanca opskrbe hranom i održivosti poljoprivredno-prehrambenog sektora u EU-u također bi trebalo ostati jedan od prioriteta Komisije. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EGSO smatra da trgovinski, ulagački i gospodarski sporazumi EU-a trebaju:






  — | uključivati socijalne i radne standarde i standarde održivog razvoja u pravila WTO-a i drugih agencija povezanih s UN-om i na taj način značajno doprinijeti izgradnji novog i pravednog gospodarskog i trgovinskog poretka te pravedne pametne globalizacije, |
| --- | --- | --- |

5.9.

—

uključivati socijalne i radne standarde i standarde održivog razvoja u pravila WTO-a i drugih agencija povezanih s UN-om i na taj način značajno doprinijeti izgradnji novog i pravednog gospodarskog i trgovinskog poretka te pravedne pametne globalizacije,

| — | uključivati poglavlje koje sadrži klauzule koje se odnose na porezne prekršaje, pranje novca i agresivno porezno planiranje te suradnju između poreznih vlasti, |
| --- | --- |

—

uključivati poglavlje koje sadrži klauzule koje se odnose na porezne prekršaje, pranje novca i agresivno porezno planiranje te suradnju između poreznih vlasti,

| — | uključivati mehanizam za ljudska prava i dužnu pažnju kako bi se osiguralo poštovanje radnih standarda i sankcija protiv kršenja radničkih prava (8). Taj bi se mehanizam trebao temeljiti na dogovorenim standardima čija se provedba jamči proporcionalnim, djelotvornim i odvraćajućim sankcijama te bi se trebao uvesti obvezujućim zakonodavstvom koje sadrži jasne definicije prava i proporcionalne zahtjeve u pogledu izvješćivanja, |
| --- | --- |

—

uključivati mehanizam za ljudska prava i dužnu pažnju kako bi se osiguralo poštovanje radnih standarda i sankcija protiv kršenja radničkih prava (8). Taj bi se mehanizam trebao temeljiti na dogovorenim standardima čija se provedba jamči proporcionalnim, djelotvornim i odvraćajućim sankcijama te bi se trebao uvesti obvezujućim zakonodavstvom koje sadrži jasne definicije prava i proporcionalne zahtjeve u pogledu izvješćivanja,

| — | podrazumijevati potpunu i stvarnu uključenost organizacija civilnog društva i socijalnih partnera u pregovarački proces i u sljedeće faze praćenja i procjene učinka sporazuma (unutarnje savjetodavne skupine). |
| --- | --- |

—

podrazumijevati potpunu i stvarnu uključenost organizacija civilnog društva i socijalnih partnera u pregovarački proces i u sljedeće faze praćenja i procjene učinka sporazuma (unutarnje savjetodavne skupine).

| 5.10. | Odbor potiče EU da aktivno surađuje sa Sjedinjenim Državama na postizanju klimatskih ciljeva iz Pariza s obzirom na to da su Sjedinjene Države ponovno aktivne u području klimatske politike. Pogotovo sada kada odnos s Kinom postaje sve problematičniji zbog kineske unutarnje i vanjske politike, jaka veza EU-a i SAD-a od velike je važnosti, i to ne samo u području klime. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | EGSO prepoznaje da je strateško partnerstvo EU-a i Kine pod pritiskom zbog pogoršanja situacije u Hong Kongu, smanjenja prostora za civilno društvo i stanja ljudskih prava u Kini, posebno što se tiče Ujgura. Odbor stoga poziva Komisiju da iskoristi sve moguće diplomatske i političke mogućnosti za poboljšanje položaja građana Hong Konga i manjina u Kini. U tom kontekstu EGSO zahtijeva da Komisija što prije izradi prijedlog za uspostavu jedinstvene strategije EU-a (u potpunosti u skladu s europskim politikama u području prometa, tržišnog natjecanja, ulaganja, ljudskih i radničkih prava, sigurnosti itd.) kako bi se u državama članicama EU-a povezanima s inicijativom „Jedan pojas, jedan put” odgovorilo drukčijom inicijativom. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | EGSO prihvaća potrebu za „pojačavanjem međunarodnih mjera za otpornost na klimatske promjene”, kako to navodi Komisija. Pritom moramo imati na umu da izvan EU-a učinke klimatskih promjena najviše osjećaju najslabije razvijene zemlje i male otočne države u razvoju. Zbog toga ustrajemo, u okviru strategije partnerstva između EU-a i Afrike, da EU surađuje s najugroženijim afričkim zemljama, jer, kako Komisija s pravom citira Svjetsku banku: samo u Subsaharskoj Africi klimatske promjene mogu potaknuti migracije i do 70 milijuna ljudi do 2050. godine. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Sredozemlje će morati opet postati središte Europe, kao što je bilo stoljećima – područje razmjene ljudi, robe i kultura. EGSO poziva na ponovnu uspostavu strateške uloge Sredozemlja kako bi se omogućila politika susjedstva koja može osigurati mirovne procese i održiv gospodarski, ekološki i društveni razvoj. |
| --- | --- |

5.13.

6.   Promicanje europskog načina života

| 6.1. | Aktivno civilno društvo okosnica je Europske unije. Naš način života odlikuje osjećaj poštenosti, pravde i solidarnosti te razumijevanje potrebe za doprinosom općem dobru u korist svih. Uzimajući u obzir činjenicu da je kriza izazvana COVID-om 19 imala posebno negativan utjecaj na određene društvene skupine kao što su žene, mladi i mobilni građani EU-a, koji su doživjeli „dvostruku zabranu kretanja”, sada je važnije no ikada prije da organizacije civilnog društva imaju središnju ulogu u doprinosu jačanju tog načina života i na njih treba gledati kao na saveznike u zaštiti, promicanju i očuvanju našeg načina života temeljenog na uključivanju i poštovanju drugih. Stoga EGSO traži od Komisije da organizacijama civilnog društva pruži odgovarajuću, ciljanu potporu i priznanje te na taj način očuva građanski prostor i demokratsko pravo na udruživanje koje je neophodno za naš način života. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Jedna od glavnih pouka krize izazvane koronavirusom jest da zdravstvene sustave u gotovo svim europskim zemljama treba ojačati, s naglaskom na prevenciji i jamčenju pristupa javnim zdravstvenim strukturama, osnovnim zdravstvenim uslugama, uključujući cjepiva, i dugotrajnoj skrbi za sve. Položaj ljudi u ustanovama za skrb zahtijeva posebnu i hitnu pozornost. Iako je zdravstvena skrb u nadležnosti država članica, širenje virusa ne zaustavlja se na granicama i iziskuje zajedničke odgovore na europskoj razini. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Europska komisija trebala bi se usredotočiti na povratak radnih mjesta i borbu protiv nejednakosti i siromaštva u procesu oporavka i obratiti posebnu pozornost na podršku ranjivim skupinama, kao što su djeca koja žive u siromaštvu, osobe s invaliditetom, netipični radnici, ljudi u marginaliziranim područjima, migranti i etničke manjine, kroz aktivne i uključive politike. Siromaštvo općenito i siromaštvo unatoč zaposlenju i dalje predstavljaju velik problem u mnogim državama članicama. Kako bi se riješili ti problemi, potreban je sveobuhvatan pristup na razini EU-a i država članica, što uključuje potporu programima djelotvornog aktivnog uključivanja, kao i osnovnim i pomoćnim socijalnim uslugama. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Posebno se treba usredotočiti na djecu i mlade –oni su generacija koja će platiti golem javni dug koji države sada stvaraju kako bi se suočile s posljedicama pandemije. Ne možemo ne uzeti u obzir izazove povezane s njihovim aktivnim uključivanjem u društvo, kao i na tržište rada. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Migracije ostaju prioritetno pitanje zbog svog utjecaja na društvo i gospodarstvo EU-a (zapošljavanje, integracija, kontrola granica i borba protiv rasizma, ksenofobije, populizma i diskriminacije). Pandemija COVID-a 19 pogoršava ranjivost migranata zbog osobnih, socijalnih, situacijskih i strukturnih čimbenika, kao što je to bio slučaj u ranijim gospodarskim krizama. Potrebno je razviti održivije i sigurnije zakonite putove za ulazak u EU i obratiti pažnju na učinkovitu upotrebu već postojećih mehanizama, uz održavanje ravnoteže između sigurnosti i solidarnosti u postojećem sustavu azila. Osim toga, ključno je razotkrivanje lažnih vijesti i lažnih percepcija te borba protiv govora mržnje i političkog diskursa protiv migranata. To će također pomoći u borbi protiv rasizma, radikalizacije, ksenofobije i diskriminacije. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Transatlantsko partnerstvo temelji se na našim zajedničkim vrijednostima kroz povijest i ključno je za rješavanje globalnih izazova i očuvanje međunarodnog poretka. EGSO poziva Europsku uniju da iskoristi obnovljeno transatlantsko partnerstvo za suočavanje s trenutačnim dosad neviđenim globalnim izazovima, uključujući uspon Kine i drugih globalnih aktera koji svoja djelovanja ne usklađuju s istim demokratskim načelima. Također poziva na puno sudjelovanje EU-a u predstojećem sastanku na vrhu o demokraciji koji je najavio predsjednik Biden i na snažno sudjelovanje civilnog društva. |
| --- | --- |

6.6.

7.   Novi poticaj europskoj demokraciji

| 7.1. | Način na koji EU donosi zakonodavstvo („bolja regulativa”) i potreba da europsko zakonodavno tijelo bolje služi građanima i poduzećima zaslužuju posebnu pozornost. Zakonodavni postupak EU-a mora biti transparentniji, otvoreniji za doprinos dionika i lakši za razumijevanje. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Sudjelovanje svih građana putem organizacija civilnog društva, udruga i mreža postavit će proces oporavka i preoblikovanja budućnosti Europe na istinski demokratske temelje. Stoga EGSO smatra da se države članice i institucije EU-a moraju pobrinuti za to da u tom složenom procesu nitko, a pogotovo oni najranjiviji, ne bude zapostavljen. To znači da organizacijama civilnog društva valja omogućiti da budu ključni i ravnopravni partneri u donošenju odluka. Bolja provedba članka 11. stavka 2. UEU-a o civilnom dijalogu potrebnija je nego ikad prije. EGSO smatra da bi jedan od instrumenata za to bilo uključivanje četvrtog stupa u akcijski plan za europsku demokraciju, sa snažnim naglaskom na aktivnom građanstvu i s time povezanom jasnom strategijom. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Europska temeljna načela iz članka 2., poput demokracije, vladavine prava i temeljnih prava, uključujući građanski prostor, usko su povezana. Izvješće o vladavini prava, kao i akcijski plan za demokraciju, trebali bi biti međusobno povezani i nadzirati pitanja građanskog prostora, uključujući prostor civilnog društva. Odbor smatra poželjnim da Komisija nastavi s tim akcijskim planovima i primijeni jače mehanizme za obranu tih načela i prostora civilnog društva. Ondje gdje su nacionalni zakoni u suprotnosti s pravom EU-a, treba pokrenuti postupke zbog povrede. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EGSO sa zadovoljstvom očekuje planove Komisije o novoj „inicijativi o socijalnom dijalogu” 2022. godine, ali poziva Komisiju da je proširi na „dijalog s civilnim društvom” kako bi u situacijama u kojima je to poželjno organizacije civilnog društva koje nisu tradicionalni socijalni partneri također mogle sudjelovati u dijalogu. Time će se civilno društvo dovesti u ravnopravan položaj sa socijalnim partnerima u oblikovanju politika. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Gospodarski pad uzrokovan pandemijom znatno utječe na rodnu ravnopravnost, kako tijekom krize tako i tijekom oporavka koji će uslijediti. Sama pandemija pogoršala je rodnu neravnotežu. Zbog toga EGSO smatra da je apsolutno neophodno da se rodna ravnopravnost i rodno osviještena politika obuhvate u svim aspektima donošenja i provedbe zakona EU-a. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Temeljna prava i vladavina prava okosnica su europskih vrijednosti – ona se primjenjuju u svakom trenutku i na svakom mjestu u EU-u te se ne mogu privremeno staviti na čekanje. Iako odgovor na trenutačnu krizu treba biti brz i opravdava određene izvanredne i vremenski ograničene mjere, one ne smiju biti u suprotnosti s vladavinom prava i ne smiju ugroziti demokraciju, diobu vlasti i temeljna prava europskih građana. Odbor poziva Komisiju da bude oprezna u tom pogledu i, ako je potrebno, poduzme aktivne mjere u slučaju kršenja tih vrijednosti. Komisija bi nadalje trebala integrirati program žrtava u sve programe financiranja EU-a, uključujući sredstva EU-a kojima se upravlja na nacionalnoj i međunarodnoj razini. Odbor podsjeća na svoj prijedlog ambiciozne strategije EU-a za informiranje, obrazovanje i osvješćivanje građana o temeljnim pravima, vladavini prava i demokraciji. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Novi instrumenti EU-a za zaštitu i promicanje temeljnih prava i vladavine prava, na primjer novi ciklus revizije vladavine prava i novi mehanizam za uvjetovanje financiranja EU-a poštovanjem temeljnih prava i vladavine prava, moraju se primijeniti brzo i djelotvorno. Osim toga EGSO poziva na jačanje uloge civilnog društva u ciklusu revizije vladavine prava i na uspostavu foruma dionika. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Filantropija i civilno društvo igraju ključnu ulogu u promicanju ključnih europskih područja politike, a mogli bi postići i više kad bi imali bolje radno okruženje. Nova politika EU-a o pranju novca i financiranju terorizma mora se temeljiti na riziku i biti proporcionalna rizicima koje nastoji suzbiti te ne smije neopravdano ograničavati legitimnu javnu korist i filantropski rad. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Na temelju kontinuiranih iskustava sasvim je jasno da je potrebno daljnje djelovanje, svakako i od strane Komisije, kako bi se postigli sloboda i pluralizam medija te kvalitetno neovisno novinarstvo, kao i djelotvorno reguliranje društvenih medija, osobito radi borbe protiv dezinformacija, uključujući reguliranje internetskog političkog oglašavanja i odgovornosti u pogledu sadržaja. |
| --- | --- |

7.9.

Bruxelles, 9. lipnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-02-21-011-en-n.pdf.

1

(2)  https://www.eesc.europa.eu/en/agenda/our-events/events/civil-solidarity-prize#.

2

(3)  Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (SL L 424, 15.12.2020., str. 1).

3

(4)  Samo je 14 država članica dostavilo svoje nacionalne planove do 30. travnja 2021.

4

(5)  Komunikacija Komisije Vijeću: Godinu dana od izbijanja pandemije bolesti COVID-19: odgovor u okviru fiskalne politike (COM (2021) 105 final) Bruxelles, 3.3.2021.

5

(6)  Rezolucija o temi „Doprinos Europskog gospodarskog i socijalnog odbora programu rada Europske komisije za 2021. godinu temeljen na radu Ad hoc skupine za doprinos EGSO-a programu rada Europske komisije za 2021. godinu” (SL C 364, 28.10.2020., str. 1.).

6

Ad hoc

(7)  Vidjeti mišljenje EGSO-a o industrijskim tranzicijama (SL C 56, 16.2.2021., str. 10.) i mišljenje INT/903 „Nema zelenog plana bez socijalnog plana” (vidjeti stranicu 23. ovoga Službenog lista).

7

(8)  Vidjeti mišljenje EGSO-a o obveznom postupanju s dužnom pažnjom i zakonodavnu rezoluciju EP-a o postupanju s dužnom pažnjom i korporativnoj odgovornosti (SL C 429, 11.12.2020., str. 136.).

8

---

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

561. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – JDE 62 – Interactio, 9.6.2021.–10.6.2021.

| 24.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 341/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 341/16

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Ususret kružnoj javnoj nabavi”

(samoinicijativno mišljenje)

(2021/C 341/02)

| Izvjestitelj: | Ferre WYCKMANS |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Izvjestitelj:

Ferre WYCKMANS

Suizvjestitelj:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Odluka Plenarne skupštine: | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| | (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 11.5.2021. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 9.6.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 561 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 187/4/5 |

Odluka Plenarne skupštine:

20.2.2020.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

11.5.2021.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

9.6.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

561

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

187/4/5

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Transparentan, digitalan i konkurentan instrument kružne javne nabave, uz zelenu javnu nabavu kako je utvrđena zakonodavstvom EU-a, obuhvaćen je politikama za promicanje razvoja jedinstvenog tržišta, pružanje visokokvalitetnih proizvoda i usluga građanima i potrošačima te razvoj inovativne, pametne, održive i društveno odgovorne kulture europske javne nabave. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Upravljanje javnom nabavom središnji je i odlučujući čimbenik kad je riječ o povećanju ulaganja u sektor zaštite okoliša, klimatske ciljeve i Plan ulaganja za održivu Europu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Javna nabava koja uključuje minimalne obvezne kriterije za zelenu javnu nabavu obuhvaćena je područjem primjene politika kružnog gospodarstva kako su navedene u akcijskom planu za kružno gospodarstvo. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Zakonodavstvo i propisi moraju dati poticaj kružnoj javnoj nabavi kroz razne instrumente kao što su direktive o javnoj nabavi i sektorsko zakonodavstvo. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Uvođenjem kružne javne nabave potiče se razvoj kružnog gospodarstva. Mnoga se nova pravila trenutačno još uvijek temelje na dobrovoljnoj prilagodbi. EGSO poziva na poduzimanje daljnjih koraka kako bi se povećao broj obveznih sporazuma. Osim toga, ključno je da regulatorni okvir bude jednostavan, jasan i ujednačen. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO je uvjeren da se uvođenjem minimalnih obveznih kriterija za zelenu javnu nabavu može podići osnovna razina održive i kružne javne nabave u cijeloj Europi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Ti minimalni kriteriji ne djeluju kao prepreka za predvodnike i ne koče inovacije, niti služe kao izgovor javnim naručiteljima da ne zahtijevaju više od minimuma. Ključno je to da se minimalni obvezni kriteriji moraju redovito provjeravati i ažurirati kako bi se uzeo u obzir tehnološki napredak te da ne smiju ograničavati one koji idu dalje od njih. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO je uvjeren da će kružna javna nabava omogućiti javnim upravama da se odmaknu od kriterija najniže cijene u trenutku nabave te da ocjenjuju aspekte ponude povezane s kvalitetom i kružnosti te kvalitetu rada. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO smatra da se kvaliteta zapošljavanja, jedno od načela europskog stupa socijalnih prava, mora uzeti u obzir u obliku obveze sklapanja ugovora o javnoj nabavi s poduzećima koja primjenjuju kolektivne ugovore ili, u nedostatku toga, poštuju važeće nacionalno pravo i praksu koja proizlazi iz sporazuma među socijalnim partnerima. Time će se spriječiti socijalni damping i osigurati pošteno tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO pozdravlja standardizirane besplatne alate za izračun troškova životnog vijeka koje je već razvila Europska komisija. Troškovi životnog vijeka proizvoda ili usluge te primjena kriterija koji nadilaze cijenu, kao što su kvaliteta, održivost ili društveni učinak, nadahnjuju i potiču javne naručitelje da koriste javnu nabavu kao način za ostvarivanje pozitivnog društvenog i etičkog učinka. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Od ključne je važnosti povećati sudjelovanje MSP-ova i socijalnih poduzeća u javnoj nabavi, što bi se moglo postići pružanjem podrške MSP-ovima pri podnošenju ponuda i uspostavljanjem osjetljive ravnoteže između kvalitativnih i kvantitativnih kriterija u natječajnim specifikacijama. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO je uvjeren će koraci prema uvođenju obveze uključivanja socijalnih klauzula u pozive na podnošenje ponuda osigurati da ocjenjivanje socijalnog aspekta, koji uz gospodarske i okolišne aspekte predstavlja treći stup održivog razvoja, postane stalni dio postupka javne nabave. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Slično tome, EGSO smatra da su znakovi za okoliš dobar mehanizam koji se može primijeniti ondje gdje se mogu uključiti aspekti kružnosti, ali postojećim direktivama postupak se nepotrebno komplicira za naručitelje jer se naglasak stavlja na to da moraju točno znati što je obuhvaćeno znakom za okoliš. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Ključno je osposobiti javne naručitelje u pogledu pravnih i tehničkih aspekata kružne javne nabave i koncepta troškova životnog ciklusa te osposobiti naručitelje koji su krajnji korisnici u pogledu održive upotrebe proizvoda. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EGSO smatra da je važno promicati koncept kružne javne nabave širenjem primjera dobre prakse ili promotivnim kampanjama te, prema potrebi, javnim inicijativama i inicijativama povezanima s osposobljavanjem. Postoji potreba za partnerstvom i pružanjem smjernica, čime bi EU trebao poduprijeti razvoj platforme s velikom mrežom javne nabave. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Isto tako, institucije EU-a trebale bi biti primjer drugima provođenjem kružne javne nabave i njezinim promoviranjem kroz studije slučaja kako bi se naglasile mogućnosti i pogodnosti dostupne svim javnim naručiteljima. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Opće napomene

| 2.1. | Godišnji rashodi država članica čine oko 14 % ukupnog bruto domaćeg proizvoda Europske unije (1): vlade su stoga najveći europski potrošači, a njihovi se rashodi određuju javnom nabavom. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Transparentan, digitalan i konkurentan instrument kružne javne nabave, uz zelenu javnu nabavu kako je utvrđena zakonodavstvom EU-a, obuhvaćen je politikama za promicanje razvoja jedinstvenog tržišta, pružanje visokokvalitetnih proizvoda i usluga građanima i potrošačima te razvoj inovativne, pametne, održive i društveno odgovorne kulture europske javne nabave (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Razvoj kružnog gospodarstva jedno je od glavnih područja interesa EGSO-a. Upravljanje javnom nabavom jest središnji i odlučujući čimbenik kad je riječ o povećanju ulaganja u sektor zaštite okoliša, Planu ulaganja za održivu Europu (3) i mišljenju EGSO-a „Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo” (4). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Cilj je mišljenja predložiti integraciju brojnih različitih instrumenata u europsko zakonodavstvo, kako bi se promicalo širenje kružne javne nabave, tj. uskladila glavna svrha ugovora sa zaštitom okoliša i socijalnih prava te tražilo i odabiralo gospodarska rješenja koja tijekom svojeg životnog vijeka imaju manji učinak na okoliš. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Zakonodavstvo i propisi moraju dati poticaj kružnoj javnoj nabavi kroz razne instrumente (minimalni kriteriji za zelenu javnu nabavu, poticanje sektorskog pristupa, jačanje okvira i unapređenje propisa za ekološki dizajn, obvezno praćenje) kako bi se poduprla javna nabava u okviru kružnog gospodarstva s ciljem: |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | promicanja kvalitete i inovacija, među ostalim iz ekološke i društvene perspektive; |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | smanjenja izdataka koje lokalne vlasti trenutačno snose za usluge koje nude; |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | postizanja pametnije i učinkovitije javne nabave; |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | upotrebe javne nabave u suočavanju s globalnim izazovima kao što su klimatske promjene, nestašica resursa i nejednakost, kroz podupiranje socijalnih politika; |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | ubrzavanja prijelaza na održivije i konkurentnije logističke lance i poslovne modele; |
| --- | --- |

2.5.5.

| 2.5.6. | pružanja smjernica za primjenu okvira za javnu nabavu u kriznoj situaciji uzrokovanoj bolešću COVID-19 (5); |
| --- | --- |

2.5.6.

| 2.5.7. | pružanja pomoći MSP-ovima i poduzećima socijalne ekonomije kako bi mogli pristupiti većem dijelu tržišta, uz promicanje njihove prisutnosti na lokalnim tržištima te istodobno još veće prisutnosti u europskim industrijskim sustavima, s obzirom na to da pozitivan ciklus može pokrenuti ulaganja u ekološke inovacije i povećati potražnju za specijaliziranim i kvalificiranim radnim mjestima; |
| --- | --- |

2.5.7.

| 2.5.8. | obrane i proširenja potrošačkih prava i boljeg promicanja primjene načela pravde i pravičnosti navedenih u europskom stupu socijalnih prava. |
| --- | --- |

2.5.8.

| 2.6. | Uvođenjem kružne javne nabave potiče se razvoj kružnog gospodarstva. Mnoga se nova pravila trenutačno još uvijek temelje na dobrovoljnoj prilagodbi. Sljedeći je korak povećanje broja obveznih sporazuma. Osim toga, ključno je da regulatorni okvir bude jednostavan, jasan i ujednačen. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Minimalni obvezni kriteriji EU-a za zelenu javnu nabavu

| 3.1. | Uvođenjem minimalnih obveznih kriterija za zelenu javnu nabavu može se podići osnovna razina održive i kružne javne nabave u cijeloj Europi. Time se može olakšati formuliranje natječajnih specifikacija: mogu uključivati obveze kojih se moraju pridržavati javne uprave, pogodnosti za poduzeća s ekološkim certifikatima, bonuse za ponude koje to zaslužuju, nove kriterije za ocjenjivanje ponuda te agregiranje javne potražnje kako bi se promicalo kvalitativno procjenjivanje ponuda. Važno je da ti minimalni kriteriji ne djeluju kao prepreka za predvodnike i da ne koče inovacije te da ne služe kao izgovor javnim naručiteljima da ne zahtijevaju više od minimuma. Ključno je to da se minimalni obvezni kriteriji moraju redovito provjeravati i ažurirati kako bi se uzeo u obzir tehnološki napredak te da ne smiju ograničavati one koji idu dalje od njih. U međuvremenu, fleksibilni modeli moraju promicati inovacije. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Društveno odgovorna javna nabava odnosi se na postizanje pozitivnih socijalnih rezultata u javnim ugovorima. Ima potencijal da utječe na šire tržište i na strani potražnje i na strani ponude. Mudrom kupnjom javni naručitelji mogu poticati mogućnosti zapošljavanja, dostojanstven rad te društveno uključivanje i uključivanje na tržište rada, bolje uvjete za osobe s invaliditetom i osobe u nepovoljnijem položaju, pristupačnost te etičnu trgovinu (6). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Odgovornom i etičnom kupnjom usto se može poboljšati profil poduzetnika koji imaju najviše sluha za ta pitanja na način da ih se potakne da uvedu odgovornije i održivije upravljanje proizvodnim procesom i zapošljavanjem radnika. Time društveno odgovorna javna nabava postaje strateški alat za učinkovito unapređenje socijalnih i radnih politika. Važno je provesti aktivne politike usmjerene na pružanje pomoći poduzećima i na financiranje poduzeća, konkretno MSP-ova, koji namjeravaju promicati te poslovne modele. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Aspekt socijalne održivosti iziskuje odlučan angažman kako bi se osiguralo da se ugovori o javnoj nabavi sklapaju samo s poduzećima koja primjenjuju valjane kolektivne ugovore ili, u nedostatku toga, poštuju važeće nacionalno pravo i praksu koja proizlazi iz sporazuma među socijalnim partnerima. Time će se spriječiti socijalni damping i osigurati pošteno tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Europska komisija može pomoći pri uvođenju društveno odgovornih kriterija u javnu nabavu i promicati njihovu primjenu u cijelom EU-u. Mogla bi, primjerice, organizirati niz radionica za informiranje javnosti o novom Vodiču za društveno osviještenu kupnju (koji se očekuje 2021.) i o primjeni socijalnih kriterija i klauzula od strane javnih naručitelja u cilju podrške organizacijama socijalne ekonomije i maksimalnog povećanja mogućnosti za primjenu načela društvene odgovornosti u proizvodnji robe i pružanju usluga. Isto bi tako mogla ažurirati kampanju #WeBuySocialEU u okviru koje je prikupljen i promoviran 71 primjer dobre prakse i niz videozapisa (7) kako bi se javne naručitelje nadahnulo i ohrabrilo da koriste javnu nabavu kao način za ostvarivanje pozitivnog društvenog i etičkog učinka. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Uvođenjem obveze uključivanja minimalnih kriterija za zelenu javnu nabavu promicat će se socijalno poduzetništvo i socijalna ekonomija, što će imati pozitivan učinak i na MSP-ove i na potrošače koji su povezani s dotičnim organizacijama. Osim toga, javne uprave moraju se pobrinuti da uvođenje ekoloških kriterija ne dovede do znatnog povećanja administrativnog opterećenja. Takvo opterećenje na koje se nailazi tijekom postupka nabave jedna je od glavnih prepreka sudjelovanju MSP-ova. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | U okviru kružne javne nabave javnim će se upravama omogućiti da se odmaknu od kriterija najniže cijene u vrijeme kupnje i da ocjenjuju kvalitativne i kružne aspekte ponuda, troškove životnog vijeka proizvoda ili usluge te da primjenjuju kriterije koji nadilaze cijenu, kao što su kvaliteta, održivost ili društveni učinak. Europska komisija, koja je već razvila standardizirane besplatne alate za izračun troškova životnog vijeka (8), u dobrom je položaju za pružanje takvih transparentnih i pouzdanih alata koje naručitelji mogu koristiti s povjerenjem. Ti bi alati trebali pružiti i mogućnost izračunavanja i uključivanja troškova ugljika u proizvodima. EGSO poziva javne naručitelje da se ohrabre i iskoriste postojeće alate u javnoj nabavi kako bi pomogli u razvoju inovativnih rješenja, primjerice, kroz partnerstva za inovacije ili natjecateljske dijaloge. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Cilj kružne javne nabave trebao bi biti usmjeravanje ugovora prema zadovoljenju određene potrebe, umjesto jednostavne kupnje određenog proizvoda u okviru rutinskog postupka. Konkretno, sveobuhvatnija analiza potreba omogućit će uvođenje funkcionalnog pristupa ili pristupa koji se temelji na uspješnosti. Na taj se način postupak može učiniti fleksibilnijim, mogu se uvoditi inovacije i ponuditi najučinkovitija rješenja, čime se smanjuju troškovi i upotreba resursa. Pristupi koji su funkcionalni i koji se temelje na uspješnosti najbolje se primjenjuju kroz nabavu usluga, a ne proizvoda, uključujući usluge održavanja i povrata. Potražnja za takvim uslugama stvorit će nove poslovne mogućnosti na lokalnoj razini. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Kružnom javnom nabavom mogu se obuhvatiti promicanje ekološkog dizajna proizvoda i njegovog dizajna za recikliranje, proširena odgovornost proizvođača, sprečavanje nastanka otpada, ambalažni materijali, distribucija, ekonomija suradnje, ponovna uporaba i obnova. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Direktive ne uključuju posebna obvezna pravila o emisijama ili kružnom gospodarstvu, ali javnim tijelima omogućuju:






  — | uporabu strateške nabave, koja je relevantan i snažan način da se odgovori na društvene, ekološke i gospodarske izazove, kako bi se oblikovao način na koji se i javni i privatni sektor ponašaju na tržištu; |
| --- | --- | --- |

3.10.

—

uporabu strateške nabave, koja je relevantan i snažan način da se odgovori na društvene, ekološke i gospodarske izazove, kako bi se oblikovao način na koji se i javni i privatni sektor ponašaju na tržištu;

| — | ostvarivanje zajedničkih društvenih ciljeva u postupku javne nabave na temelju socijalnih razmatranja pri dodjeli ugovora s naglaskom na promicanju rodne ravnopravnosti, mogućnostima zapošljavanja i borbi protiv diskriminacije (9). |
| --- | --- |

—

ostvarivanje zajedničkih društvenih ciljeva u postupku javne nabave na temelju socijalnih razmatranja pri dodjeli ugovora s naglaskom na promicanju rodne ravnopravnosti, mogućnostima zapošljavanja i borbi protiv diskriminacije (9).

Jedna od mogućnosti koju se može razmotriti jest da se postojeći sustav, kojim se odluka o upotrebi strateške nabave u velikoj mjeri prepušta državama članicama, zamijeni uvođenjem minimalnih kriterija EU-a u nekim područjima, kao što su održivost i troškovi životnog vijeka. Takvom bi se politikom istodobno mogao potaknuti okvir za istraživanje i razvoj usmjeren na pronalaženje kružnih rješenja.

4.   Posebne napomene

4.1.   MSP-ovi

| 4.1.1. | Cilj je povećati sudjelovanje MSP-ova i socijalnih poduzeća u javnoj nabavi s pomoću inovativne kružne javne nabave i veće profesionalizacije svih dionika. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Potrebno je pružiti potporu potencijalnim dobavljačima, posebno MSP-ovima i socijalnim poduzećima, kako bi se nadmetali za ugovore u okviru kružne javne nabave. Mnogi MSP-ovi i dalje nisu informirani o tržišnim mogućnostima i o tome kako ih pronaći, među ostalim kako koristiti elektroničku platformu Tenders Electronic Daily (portal TED) (10) i kako pronaći natječaje u drugim zemljama te nailaze na poteškoće pri pribavljanju dokaza koji se odnose na ekološke i socijalne aspekte, koji su naručiteljima potrebni kako bi mogli usporediti ponude. Za djelotvornu i učinkovitu javnu nabavu potrebne su kvalitetne ponude. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | U tom kontekstu, socijalni i okolišni kriteriji mogu utjecati na to koji MSP-ovi mogu ponuditi svoje proizvode i usluge. Kako bi udovoljili tim kriterijima, MSP-ovi će morati uložiti znatna sredstva bez ikakvog jamstva. Javne uprave stoga moraju paziti da ne dodjeljuju ugovore primarno ili isključivo na temelju najniže cijene jer bi to naštetilo MSP-ovima. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Povećanje učinkovitosti resursa i cilj održivosti igraju ulogu u pitanjima inovacija i konkurentske prednosti kad je riječ dijelu proizvodnog sustava, što je još relevantnije u slučaju MSP-ova. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Taj inovativni pristup kružnoj javnoj nabavi ne funkcionira samo na nacionalnoj ili regionalnoj razini, već nesumnjivo i na lokalnoj razini, gdje će njegov učinak biti najsnažniji u slučaju MSP-ova i zadruga. Primjerice, inicijativa Komisije o kružnom i održivom graditeljstvu za velike kupce (eng. Big Buyer Initiative) za cilj ima povećati uvođenje inovativne javne nabave usmjerene na gradilišta s nultom stopom emisija, električna teška vozila i kružni građevinski materijal. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Veći poticaj dat će se komercijalnim inovacijama; može se očekivati pojednostavnjenje praćenja (gospodarskih rezultata i rezultata u području zaštite okoliša); digitalizacija postupaka pomoći će malim gospodarskim subjektima da sudjeluju u pozivima na podnošenje ponuda. |
| --- | --- |

4.1.6.

4.2.   Klauzule i oznake

| 4.2.1. | Obveza primjene minimalnih kriterija EU-a za zelenu javnu nabavu za ponude bilo kojeg iznosa (tj. za 100 % vrijednosti na temelju ponude, umjesto postotka ponude) olakšat će prijelaz i osigurati da javna nabava bude i „zelena” i „održiva”. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Uvođenjem obveze uključivanja socijalnih klauzula u pozive na podnošenje ponuda za dodjelu koncesijskih ugovora i ugovora o radovima, uslugama i nabavi robe, osobito, ali ne isključivo, onih koji se odnose na radno intenzivan rad (kao što su usluge čišćenja, pripreme i dostave hrane itd.), osigurat će se da ocjena socijalnog aspekta, koji, uz gospodarske i ekološke aspekte, predstavlja treći stup održivog razvoja, postane stalan dio postupaka javne nabave. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Socijalne klauzule odnose se na pravilnu primjenu važećeg kolektivnog ugovora kojim su obuhvaćeni svi radnici, ali mogu služiti i općem društvenom interesu: zapošljavanju rizičnih skupina ili projektima socijalne ekonomije. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Kad god je moguće, javni bi naručitelji trebali u natječajnim specifikacijama zatražiti znak za okoliš ili ekološki certifikat. Znakovi za okoliš mogu biti vrijedan alat za naručitelje. Trenutačno, naručitelji mogu specificirati da proizvodi i usluge moraju udovoljavati tehničkim specifikacijama znaka za okoliš. Mogu zatražiti određeni znak za okoliš, ali ipak moraju osigurati da taj znak udovoljava određenim uvjetima navedenima u direktivama o javnoj nabavi. To je komplicirano i, u mnogim slučajevima, naručitelji nemaju resursa i vremena za to. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Znakovi za okoliš dobar su mehanizam koji se može primijeniti ondje gdje se mogu uključiti aspekti kružnosti, ali postojećim direktivama postupak se nepotrebno komplicira za naručitelje jer se naglasak stavlja na to da moraju točno znati što je obuhvaćeno određenim znakom za okoliš. Međutim, svrha je znaka za okoliš olakšati posao naručiteljima tako da ne trebaju razumjeti sve tehničke detalje proizvoda/usluge i njihovog učinka. Važno je da je znak za okoliš pouzdan i temeljito provjeren kako bi se izbjegle netočne tvrdnje i manipulativni zeleni marketing. Kako će naručitelji napredovati prema funkcionalnijim pristupima ili pristupima koji se temelje na uspješnosti, potražnja za uslugama kružnog gospodarstva će rasti. Znakovi za okoliš mogu se dodjeljivati i za usluge, kao što je slučaj s nedavno utvrđenim znakom za okoliš EU-a za usluge čišćenja. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Osposobljavanje

| 4.3.1. | Ključno je osposobiti javne naručitelje u pogledu pravnih i tehničkih aspekata kružne javne nabave i koncepta troškova životnog ciklusa te osposobiti naručitelje koji su krajnji korisnici u okviru održive upotrebe proizvoda. ICLEI (11) je zajedno s drugim organizacijama ažurirao Priručnik Europske komisije za osposobljavanje za zelenu javnu nabavu. Komisijin program osposobljavanja odgovarajućeg osoblja za stručnjake u raznim područjima kružne javne nabave predstavljao bi ulaganje koje u konačnici može dovesti do nižih izdataka te time do uštede. Važne su i meke vještine poput sposobnosti vođenja dijaloga na tržištu. Suradnja i dijalog između naručitelja i dobavljača pomaže naručiteljima da razumiju što je dostupno na tržištu, a dobavljačima da se pripreme kako bi mogli udovoljiti budućim potrebama naručitelja. Osposobljavanje odgovarajućeg osoblja za stručnjake u raznim područjima kružne javne nabave jest ulaganje koje u konačnici može dovesti do nižih izdataka te time do uštede. Osim toga, potrebno je pružiti potporu potencijalnim dobavljačima, posebno MSP-ovima i socijalnim poduzećima, kako bi se mogli nadmetati za ugovore u okviru kružne javne nabave. |
| --- | --- |

4.3.1.

4.4.   Promicanje

| 4.4.1. | Važno je promicati koncept kružne javne nabave širenjem primjera dobre prakse ili eventualno putem drugih upravljačkih aktivnosti kao što su promotivne kampanje te, prema potrebi, javnim inicijativama i inicijativama povezanima s osposobljavanjem, koje bi EGSO mogao podupirati i organizirati. Kao što zahtijeva kvalificirane naručitelje, kružna javna nabava zahtjeva i predane donositelje odluka, informirane korisnike, upravitelje ugovora i angažirane dobavljače koji mogu udovoljiti novim potrebama. Pilot-projekti pružaju javnim naručiteljima idealnu mogućnost da izgrade kapacitete, povećaju informiranost i kataliziraju promjene na tržištu pružanjem stvarnih poslovnih mogućnosti. Budući europski tokovi financiranja trebali bi nastaviti podupirati inovativne pilot-projekte kružne javne nabave kojima se promiče učenje kroz praksu i pružaju mogućnosti za razvoj i primjenu. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Od 2010., Komisija je prikupila 189 nadahnjujućih primjera zelene javne nabave. Dodatnih 12 primjera pripremit će se 2021. Mnogi među njima prikazuju i kružnu javnu nabavu. To bi moglo povećati zalaganje u pogledu promicanja primjera dobre prakse koji su distribuirani u svim državama članicama (12). |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Europska platforma dionika kružnog gospodarstva pokrenuta je u ožujku 2017. kao zajednička inicijativa Europske komisije i EGSO-a. Okuplja dionike koji su aktivni u području kružnog gospodarstva u Europi i olakšava razmjenu primjera dobre prakse, znanja i iskustva stečenog u kružnom gospodarstvu (13) (14). |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Neke zemlje imaju nacionalne nagrade za javnu nabavu koje najčešće uključuju i zelenu/inovativnu/socijalnu nabavu. EGSO predlaže uvođenje europske nagrade za javnu nabavu. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Isto tako, institucije EU-a trebale bi biti primjer drugima provođenjem kružne javne nabave i njezinim promoviranjem kroz studije slučaja kako bi se naglasile mogućnosti i pogodnosti dostupne svim javnim naručiteljima. Općenito, sva nadmetanja moraju uključivati kriterije zelene javne nabave. |
| --- | --- |

4.4.5.

Bruxelles, 9. lipnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_en

1

(2)  Europska komisija objavila je 2017. korisnu brošuru o tom pitanju: https://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/cp_european_commission_brochure_en.pdf

2

(3)  Vidjeti Komisijin akcijski plan za kružno gospodarstvo; mišljenje EGSO-a „Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo” i izvješće Europskog parlamenta o vlastitoj inicijativi.

3

(4)  SL C 364, 28.10.2020., str. 94.

4

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020XC0401(05)&from=HR

5

(6)  Bit će navedeno u Komisijinu Vodiču za društveno osviještenu kupnju, koji je u pripremi.

6

(7)  #webuysocialeu – YouTube.

7

(8)  Troškovi životnog vijeka – zelena javna nabava – okoliš – Europska komisija (europa.eu).

8

(9)  Pursuing social goals through public procurement | EASME (europa.eu) (Ostvarivanje socijalnih ciljeva putem javne nabave).

9

Pursuing social goals through public procurement

(10)  https://ted.europa.eu/TED/browse/browseByMap.do

10

(11)  Lokalne vlasti za održivost (https://iclei-europe.org).

11

(12)  Vidjeti https://ec.europa.eu/environment/gpp/case_group_en.htm.

12

(13)  Vidjeti https://circulareconomy.europa.eu/platform/en.

13

(14)  Dobar je primjer lokalnog plana javne nabave Amsterdamski plan https://mk0mraduurzaamnh901f.kinstacdn.com/wp-content/uploads/2020/01/MRA_CirculairInkopen_ENGdef01.pdf.

14

---

| 24.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 341/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 341/23

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Nema zelenog plana bez socijalnog plana”

(samoinicijativno mišljenje)

(2021/C 341/03)

| Izvjestitelj: | Norbert KLUGE |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Norbert KLUGE

| Odluka Plenarne skupštine: | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| | (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 11.5.2021. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 9.6.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 561 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 213/3/12 |

Odluka Plenarne skupštine:

20.2.2020.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

11.5.2021.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

9.6.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

561

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

213/3/12

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Države, poduzeća i građani zajedno se moraju suočiti s temeljnim izazovima koji se sve brže pojavljuju. Moraju preuzeti zajedničku odgovornost kako nitko ne bi bio zapostavljen. Oporavak se mora graditi na „zaštiti ljudskih i socijalnih prava, demokratskih vrijednosti i vladavine prava, iskorištavanju punog potencijala jedinstvenog tržišta, ostvarenju ciljeva održivog razvoja, stvaranju kružnog gospodarstva i postizanju klimatske neutralnosti u EU-u najkasnije do 2050.” (1). EGSO ističe da Europska unija mora odigrati vodeću ulogu u tom procesu, među ostalim i na svjetskoj razini. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Prelazak na zelenije i održivije gospodarske obrasce prouzročit će velike ekonomske troškove koji sa sobom nose rizik od povećanja socijalne nejednakosti i narušavanja socijalne kohezije (2). Zeleni plan ne može postojati bez integriranog socijalnog plana. Nekoliko je ključnih sastavnica politike koje su neophodne za osiguravanje bliske poveznice između zelenog plana i socijalne pravde. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Jasno je da su promicanje zapošljavanja i vještina, neometana tranzicija i dinamičan socijalni dijalog važni aspekti. Međutim, socijalni plan kao ključni dio novog zelenog plana zasigurno se ne odnosi samo na „rad”. Obuhvaća dohodak, socijalnu sigurnost i fiskalnu potporu za sve kojima je ona potrebna, uključujući one bez pristupa bilo kakvom poslu. Uključivanje svih aktera civilnog društva mora biti zajedničko nastojanje i zajednički interes, čak i u postupku donošenja odluka u poduzećima, tj. potrebno je voditi računa o uključivanju najranjivijih skupina. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Poduzeća moraju doprinositi zelenom/socijalnom planu u skladu sa svojim kapacitetima. Naravno, moraju zadržati cilj profitabilnosti i konkurentnosti. Istodobno mogu imati istaknutiju ulogu u upravljanju vlastitim konkretnim doprinosima kako bi zeleni plan, planove oporavka i otpornosti i industrijsku preobrazbu učinili uspješnima i društveno korisnima. To uključuje promicanje poduzetništva i posebnu ulogu MSP-ova, kao i ulogu poduzeća socijalne ekonomije koja bi se trebala smatrati dopunskim akterima u povezivanju regionalnih i lokalnih tržišta rada s industrijskim promjenama. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Jedna je od ključnih sastavnica takvog pristupa snažan socijalni dijalog usmjeren na budućnost (3). Njime će se podržati i otvorenije korporativno upravljanje usmjereno na sudjelovanje. Iako je djelotvorno donošenje odluka jedan od glavnih preduvjeta za uspjeh poduzeća i iako njihovi upravni odbori moraju zadržati fleksibilnost kako bi se uravnotežili interesi pojedinačnih dionika, socijalni dijalog može imati konstruktivnu ulogu u poboljšanju kvaliteta donošenja odluka u poduzećima, što su potvrdila mnoga empirijska istraživanja. Uključenošću radništva (eng. workers’ voice) (4) nastoje se izazvati dugoročne pozitivne promjene u poduzeću oslanjanjem na interno znanje i iskustvo u pogledu njegovih postupaka, čime se poboljšavaju upravljanje rizikom i kontrola sukladnosti. Time se povećava razina informacija i kvaliteta odluka koje se donose u upravnim odborima. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO prima na znanje stajalište Europske komisije o tom pitanju izraženo u Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava (iz ožujka 2021.): Dok Europa prelazi iz faze odgovora na krizu u fazu oporavka, „[s]ocijalni dijalog, informiranje, savjetovanje s radnicima i njihovim predstavnicima te njihovo sudjelovanje na različitim razinama (među ostalim na razini poduzeća i na razini sektora) imaju važnu ulogu u oblikovanju gospodarske tranzicije i poticanju inovacija na radnome mjestu, posebice radi tekuće usporedne tranzicije i promjena u svijetu rada” (5). Komisija nacionalnim tijelima i socijalnim partnerima preporučuje da osiguraju informiranost radnika i savjetovanje s njima te da promiču sudjelovanje radnika na razini poduzeća u cilju poticanja inovacija na radnom mjestu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | To sustavno razumijevanje uključenosti radništva u donošenje odluka poduzeća o restrukturiranju i inovacijama u svijetu rada također bi se trebalo uzeti u obzir u reformi europskog semestra i nacionalnim planovima za otpornost. Trgovinska politika EU-a mogla bi to bolje iskoristiti u izradi zajedničke trgovinske politike. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Iako se postojećim okvirom EU-a za korporativno upravljanje poduzećima daju smjernice o uzimanju u obzir raznih interesa dionika, održivo korporativno upravljanje iziskuje šire i pluralističko razumijevanje onoga što bi poduzeće trebalo biti. S obzirom na ključnu važnost dioničara u nadzoru poduzeća, EGSO priželjkuje da se unutar unutar korporativnog okvira EU-a razmotri mogućnost primjerenijeg prava trgovačkih društava usmjerenog na dionike, čime bi se sustavno priznavala uključenost radništva. Veća rasprostranjenost takvih pogleda i pristup usmjeren na budućnost omogućili bi bolje suočavanje s golemim izazovima koje predstavljaju klimatske i digitalne promjene i oporavak od pandemije COVID-a 19.
  Dobro korporativno upravljanje trebalo bi sagledavati iz perspektive društva, pri čemu bi „troškove” koji za poduzeće nastaju zbog održivosti trebalo kombinirati s prednostima koje društvo ima od održivijeg korporativnog upravljanja. Osim koristi za okoliš, te prednosti uključuju napredak prema uključivijem društvu, konkretno zapošljavanjem raznolikije radne snage. |
| --- | --- |

1.8.

Dobro korporativno upravljanje trebalo bi sagledavati iz perspektive društva, pri čemu bi „troškove” koji za poduzeće nastaju zbog održivosti trebalo kombinirati s prednostima koje društvo ima od održivijeg korporativnog upravljanja. Osim koristi za okoliš, te prednosti uključuju napredak prema uključivijem društvu, konkretno zapošljavanjem raznolikije radne snage.

| 1.9. | Uključenost svih dionika, posebno radnika kao sastavnih elemenata poduzeća, mora biti neodvojiv dio napora da se potiču održiva i konkurentna poduzeća budućnosti u zdravom okruženju. U tom konceptu važnu ulogu igraju MSP-ovi, zadruge i aktivnosti povezane sa socijalnom ekonomijom. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO priželjkuje da se o okviru EU-a za gospodarstvo počne razmišljati na otvoreniji i uključiviji način kako bi se osnažili proaktivni građani kao poduzetnici, radnici i potrošači/proizvođači potrošači te kako bi se njegovim demokratskim i predstavničkim organizacijama omogućilo da predviđaju i utječu na promjene (6). Osim toga, poduzeća bi trebala dobivati smjernice za davanje doprinosa uključivijem društvu. To je najučinkovitiji način da se ispuni cilj EU-a prema kojemu nitko ne smije biti zapostavljen. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO smatra da bi se trebalo zalagati za to da jedna od obveza izvršnih direktora bude i stvaranje dugoročne vrijednosti nastojanjem ostvarivanja dugoročnih interesa, čime će se povećati odgovornost direktora za održivost poduzeća. Doprinos radnika putem odgovarajućih kanala također može imati pozitivan učinak na dugoročne korporativne strategije i ulaganja. Metode poput zastupanja radnika u upravom odboru u mnogim su se slučajevima pokazale pozitivnima za davanje doprinosa dugoročnim korporativnim strategijama i ulaganjima (7). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Socijalnu dimenziju treba uzeti u obzir u budućoj ažuriranoj industrijskoj strategiji, a socijalni, ekonomski i ekološki aspekti moraju se razmotriti tijekom razvoja ključnih pokazatelja uspješnosti s pomoću kojih će se moći bolje ocjenjivati preobrazba europske industrije i njezina otpornost nakon pandemije te koji će se uključiti u ažuriranu verziju industrijske strategije EU-a koju je Komisija objavila 5. svibnja 2021. Socijalni (uključujući radne) te ekonomski i ekološki aspekti moraju se razmotriti u jednakoj mjeri. Osim industrijske politike i financijskih tržišta, u računovodstvenim sustavima korporativnog upravljanja i postupku donošenja odluka trebalo bi razmotriti i ekološku i socijalnu dimenziju ključnih pokazatelja uspješnosti, a osim financijskog kapitala trebalo bi mjeriti i prirodni (8), socijalni i ljudski kapital. Europsko zakonodavstvo trebalo bi podupirati računovodstvene standarde u Europi koji na odgovarajući način odražavaju stvarne socijalne i ekonomske troškove. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Uzimajući u obzir navedeno EGSO želi pokrenuti političku raspravu na svim razinama o tome kako izraditi novi okvir EU-a za dionike. Europski parlament i predstojeća predsjedništva Vijeća EU-a moraju povesti raspravu o tome kako se međudjelovanje svih interesnih skupina može politički mapirati te u konačnici provesti u poboljšanom pravnom okviru EU-a za dionike koji je jedan od glavnih preduvjeta za klimatski prihvatljiva i otporna, gospodarski uspješna, dugoročno održiva i istodobno društveno odgovorna poduzeća. Tu bi trebalo uzeti u obzir ponašanje ulagatelja i tržišta kapitala. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Kako bi se omogućilo sudjelovanje na europskoj razini i osigurale izravne informacije, EGSO poziva Europsku komisiju i Europski parlament da nastave raspravu o okvirnoj direktivi EU-a za minimalne standarde u pogledu informacija, savjetovanja i sudjelovanja radnika na razini uprave u slučajevima kad poduzeća usvoje pravo trgovačkih društava EU-a. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Visoka kvaliteta postupka donošenja odluka u poduzeću od izrazite je važnosti za sve dionike, uključujući i dioničare. U tom duhu i na temelju ciljeva EU-a iz zelenog plana i instrumenta za oporavak „Next Generation EU”, EGSO poziva oblikovatelje politika EU-a da preispitaju okvir EU-a za korporativno upravljanje, uključujući direktivu o dioničarima, u cilju njegova daljnjeg poboljšanja. Međutim, EGSO naglašava važnost procjene učinka i poštovanja načela bolje regulative u svim mogućim regulatornim mjerama u tom pogledu. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Potrebno je jasno definirati odgovornost svih aktera (poduzeća, vlasti i civilnog društva), a EGSO se zalaže i za to da se u raspravama usmjerenima na unapređenje okvira EU-a za dobro korporativno upravljanje stavi snažan naglasak na poveznicu s aktivnim politikama tržišta rada i njihovim regionalnim učincima, na učinkovite javne usluge zapošljavanja, sustave socijalne sigurnosti prilagođene promjenjivim obrascima tržišta rada i na uspostavu odgovarajuće zaštite u pogledu minimalnog dohotka i socijalnih usluga za najranjivije skupine. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Nakon koncepta dobrog korporativnog upravljanja za uspješan zeleni plan s uključivim socijalnim planom EGSO potiče Europsku komisiju da u svoj Program rada uključi širi dionički model kao mjerilo za održivo korporativno upravljanje. Rasprava o tome može se oslanjati na rezolucije, mišljenja i izvješća koja su već usvojili EGSO i Parlament. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Zeleni plan i oporavak od COVID-a 19 kao jedna od tema pravedne tranzicije Europe

| 2.1. | Europski regulatorni okvir i dalje ne izjednačava u potpunosti socijalne, ekološke i ekonomske ciljeve. Dok se Akcijski plan o financiranju održivog rasta (9) – kojim se nastoji preusmjeriti tokove kapitala prema održivijem gospodarstvu, uključiti održivost u upravljanje rizikom te potaknuti transparentnost i dugoročnost – odnosi na ekološku, ekonomsku i socijalnu dimenziju održivosti, u jedinstvenom sustavu klasifikacije (ili taksonomiji) održivih aktivnosti zasad se definiraju samo kriteriji za ekološki održive gospodarske aktivnosti, čime se odgađa definiranje socijalnih kriterija (10). U tom kontekstu Europska komisija ulagatelje (a i radnici ulažu u svoja poduzeća) smatra jednim od pokretača održivog razvoja te također istražuje načine da se osnaži položaj potrošača i ostalih dionika u prelasku na održivost. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Posljedice pandemije COVID-a 19 na radna mjesta i poduzeća nemaju presedana jer utječu na zdravlje i sigurnost, organizaciju rada i ekonomske i financijske uvjete poduzeća te ubrzavaju restrukturiranje poduzeća i trendove digitalizacije, ali i polarizaciju na našim tržištima rada. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | S obzirom na te nesigurnosti, europske politike moraju dovesti do stvarnog poboljšanja života ljudi (11). Socijalni model uključivih, pluralističkih i demokratskih društava iziskuje otporno civilno društvo te zdravo i održivo socijalno okruženje zasnovano na nacionalnim politikama i integraciji povezanoj s radom. Inače će se povećati opasnost da nacionalizam i populizam ukinu demokratske vrijednosti i potkopaju socijalnu i političku stabilnost. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Postoji istinska potreba da se razvije širi koncept socijalne dimenzije kojom bi se podržao zeleni plan uz uključenost svih relevantnih dionika. Taj bi pristup trebao obuhvaćati relevantne politike EU-a, ali i politike država članica, u područjima kao što su zapošljavanje, socijalna zaštita i socijalna skrb, zdravlje i obrazovanje te osposobljavanje, s naglaskom na najranjivije skupine u društvu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Države članice EU-a trebale bi promicati strukturne reforme, posebno u politikama socijalne zaštite, zapošljavanja te obrazovanja i osposobljavanja, kako bi se povećala spremnost za suočavanje s izazovima pravedne tranzicije. To podrazumijeva aktivne politike tržišta rada, učinkovite javne usluge zapošljavanja, sustave socijalne sigurnosti koji su prilagođeni promjenjivim obrascima tržišta rada i uspostavu odgovarajuće zaštite u pogledu minimalnog dohotka i socijalnih usluga za najranjivije skupine. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Održiva poduzeća moraju biti konkurentna i stvarati mogućnosti za dostojanstven rad i prihode na otpornim lokacijama i u zdravim okruženjima. To je jedan od ključnih preduvjeta za europske ciljeve i vrijednosti te za prelazak na korisnu pravednu tranziciju za cijelo civilno društvo. U razdobljima tranzicije i krize važna je uključenost zaposlenika i dionika jer može izgraditi čvrst temelj za potporu zaposlenicima unutar poduzeća i društava te time potaknuti sigurnost i stabilnost. To je ključno za konkurentsku prednost poduzeća u globalnom društvu. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Ususret ekološki, socijalno i ekonomski održivom korporativnom upravljanju

| 3.1. | Uz poštovanje nacionalnih razlika i razlika među poduzećima, informiranje, savjetovanje i sudjelovanje na razini uprave ključno je pitanje politike za održiva poduzeća, kojim se podupire dugoročnije djelovanje i poboljšava kvaliteta donošenja odluka u programu gospodarskih reformi (12). U tom kontekstu dobra reputacija poduzeća postaje konkurentska prednost. Održivim se korporativnim upravljanjem u poduzećima mora poticati dugoročna i pluralistička usmjerenost i održati točnost, kvaliteta i djelotvornost donošenja odluka. Pravni interes poduzećâ uz koji su vezane obveze direktorâ trebao bi se razlikovati od interesa dioničara koji je ponekad usmjeren na kratkoročni profit. Pluralistički, dugoročni i održivi pristup trebao bi podrazumijevati i interese zaposlenika i drugih dionika. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | U tom je cilju Europska komisija poduzela određene preliminarne korake prema mogućoj zakonodavnoj inicijativi za obveznu dužnu pažnju. EGSO snažno podupire te korake (13). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Osim toga, uz pokazatelje troškova i produktivnosti trebalo bi razmotriti i razviti i novi obrazac predviđanja promjena i upravljanja njima, kao element „dobrog” korporativnog upravljanja, u okviru kojega se uzimaju u obzir i socijalni troškovi restrukturiranja i promjene te doprinos poduzeća uključivijem društvu. U obzir treba uzeti i učinke na raspodjelu dohotka, dobnu i rodnu ravnopravnost, radna mjesta, kvalitetu i održivost okoliša i zapošljavanja te socijalnu uključenost (14). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Socijalna pitanja još uvijek se ne uzimaju u obzir na isti način u ključnim pokazateljima uspješnosti koji se koriste za financijske analize i vrednovanje poduzeća. Iako je Europska komisija Europskoj savjetodavnoj skupini za financijsko izvještavanje povjerila razvoj europskog standarda izvještavanja, još uvijek ne postoji standard za mjerenje i vrednovanje globalnog učinka za monetizaciju i objavu učinaka korporativne djelatnosti. Mjerenje, cjenovno utvrđivanje učinka i izvještavanje o učinku korporacija olakšalo bi poduzećima prelazak na klimatsku neutralnost. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | U tom pogledu EGSO priželjkuje da se u predstojećoj reviziji Direktive o nefinancijskom izvješćivanju ostvari jasan napredak u pogledu standarda izvješćivanja o socijalnim i radnim aspektima upravljanja, uključujući uvjete rada, jednakost u odborima i zapošljavanje radnika u nepovoljnom položaju ili radnika s invaliditetom. Trebalo bi mjeriti i točno ocjenjivati sveukupnu održivost poduzeća. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | U skladu s ciljevima zelenog plana i oporavka dosadašnji cilj korporativnog upravljanja koji se tiče ostvarivanja dobiti za dioničare sad treba upotpuniti i preuzimanjem socijalne i ekološke odgovornosti (15). Stoga je ključno osigurati sustavne kanale za uključenost radništva u postupcima donošenja odluka u poduzeću. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kako je već navedeno u mišljenju EGSO-a „Industrijska tranzicija prema zelenom i digitalnom europskom gospodarstvu” (16), EGSO potiče Komisiju da u prilagođenoj i ažuriranoj industrijskoj strategiji učvrsti i razvije socijalnu dimenziju. To bi trebalo imati učinak i na ključne pokazatelje uspješnosti koje treba razviti, primjerice u pogledu rješavanja pitanja uključenosti socijalnih pokazatelja. Zaposlenici i predstavnici civilnog društva moraju imati pravo glasa tijekom savjetovanja o odgovarajućim ključnim pokazateljima uspješnosti kojima se uspjeh zelenog plana mjeri na razini industrije, ali i razini poduzeća. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Bilo bi korisno razmotriti bi li pravni okvir EU-a trebao doprinijeti definiranju minimalnog standarda obaveznog informiranja, savjetovanja i sudjelovanja radnika putem odgovarajućih kanala, npr. uključenošću radništva (17) u upravama poduzeća, kako bi se zajamčilo rano obavješćivanje radnika i savjetovanje s njima, kao i predviđanje promjena. Iako u tom pogledu postoje pozitivni rezultati, potrebno je poboljšati provedbu i izvršenje. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Isto tako, mora se povećati i rodna ravnopravnost u upravnim odborima poduzeća i na rukovodećim položajima. Moraju se spriječiti izbjegavanje ili smanjenje sudjelovanja radnika na razini uprave, korporativni pravni trikovi i umjetne tvorevine kao što su fiktivna poduzeća koja su osnovana radi izbjegavanja sudjelovanja radnika. U pogledu sudjelovanja radnika na razini upravnog odbora, koje je predviđeno u nacionalnim pravima najmanje 12 država članica i koje se obično shvaća kao suodlučivanje, to podrazumijeva aktivno razvijanje i promicanje obveznih minimalnih prava sudjelovanja na temelju zajedničkih europskih minimalnih standarda zastupanja. Jedan je od primjera Direktiva o Europskom radničkom vijeću kojom se moraju bolje uskladiti trenutačna stvarnost i buduće potrebe transnacionalnog restrukturiranja, odnosno Europskom radničkom vijeću osigurati potrebni resursi i kompetencije i predvidjeti sankcije za poduzeća koja se ne pridržavaju pravila. Sektorsko bi savjetovanje isto tako trebalo imati aktivniju ulogu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Socijalna Europa mora se voditi zajedničkim pravilima koja korporacijama i njihovim vlasnicima omogućuju da se pridržavaju dobrog korporativnog upravljanja. To služi kao temeljni element djelotvornog socijalnog dijaloga (18). U tom će pogledu važnu ulogu imati obvezujući pravni okvir EU-a o dužnoj pažnji i odgovornom poslovnom ponašanju s komponentom uključivanja radnika. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Kako bi se promicali socijalna sigurnost i rast, „uključivanje sudjelovanja” trebalo bi postati međusektorski strukturni element u svim europskim zakonodavnim aktima i inicijativama koji utječu na radne i životne uvjete. |
| --- | --- |

3.11.

Bruxelles, 9. lipnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Prijedlozi EGSO-a za oporavak i restrukturiranje nakon COVID-a 19: ususret novom društvenom modelu

1

(2)  SL C 47, 11.2.2020., str. 30.

2

(3)  SL C 10, 11.1.2021., str. 14.

3

(4)  Međudjelovanje radničkih vijeća i sindikalnih predstavnika u upravnim odborima poduzeća, koji u svojstvu funkcionalnih ekvivalenata zastupaju interese zaposlenika na radnom mjestu i na razini poduzeća, uvijek se razlikuje u ovisnosti o nacionalnim sustavima socijalnog dijaloga i kolektivnog pregovaranja. Na razini EU-a definicije informacija i savjetovanja utvrđene su u Direktivi o Europskom radničkom vijeću. Kad je riječ o sudjelovanju u upravnim odborima poduzeća, zakonodavstvo EU-a o europskom dioničkom društvu (SE) poziva se samo na nacionalne odredbe koje već postoje. Iz tog razloga uključenost radništva upotrebljavamo kao krovni/općeniti pojam kako bismo pojednostavnili opće razumijevanje svrhe ovog mišljenja.

4

uključenost radništva

(5)  https://ec.europa.eu/info/files/european-pillar-social-rights-action-plan_en

5

(6)  Europska komisija priprema inicijativu za zeleno osnaživanje potrošača koja će obuhvaćati i određene socijalne elemente. Osim toga, postojat će i inicijativa za održive proizvode u sklopu koje će se zahtijevati informacije o kriterijima održivosti određenih kategorija proizvoda, uz obuhvaćanje socijalnih aspekata.

6

(7)  Te će aspekte Komisija obuhvatiti u svojem predstojećem zakonodavnom prijedlogu o održivom korporativnom upravljanju, a posebno u dijelu koji obuhvaća obveze direktorâ. Komisija smatra da se sindikati i dionici moraju uključiti u konceptualnu raspravu u ranoj fazi.

7

(8)  Europska komisija već surađuje s poduzećima na računovodstvu prirodnog kapitala. Budući da postoje različite metode, trenutačno se radi na njihovu usklađenju i razvoju zajedničkih standarda za tu svrhu. Sindikati i dionici trebali bi se uključiti u razvoj tih standarda.

8

(9)  COM(2018) 97 final.

9

(10)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

10

(11)  SL C 228, 5.7.2019., str. 24.

11

(12)  SL C 161, 6.6.2013., str. 35.

12

(13)  SL C 429, 11.12.2020., str. 136.

13

(14)  Na primjer, razmatranja saveza Value Balancing Alliance mogla bi pomoći da se ulaganja u kvalificirano osoblje više odražavaju u bilancama stanja. U tom savezu trenutačno surađuju uprave nekoliko velikih njemačkih poduzeća. https://www.value-balancing.com/.

14

(15)  SL C 106, 31.3.2020., str. 1.

15

(16)  SL C 56, 16.2.2021., str. 10.

16

(17)  SL C 10, 11.1.2021., str. 14.

17

(18)  SL C 10, 11.1.2021., str. 14.

18

---

III Pripremni akti

Europski gospodarski i socijalni odbor

561. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – JDE 62 – Interactio, 9.6.2021.–10.6.2021.

| 24.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 341/29 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 341/29

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Vijeća o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru Obzora Europa

(COM(2021) 87 final – 2021/0048 (NLE))

(2021/C 341/04)

| Glavni izvjestitelj: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |

Glavni izvjestitelj:

Anastasis YIAPANIS

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće Europske unije, 6.5.2021. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članci 187. i 188. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Odluka Predsjedništva: | 23.3.2021. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 9.6.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 561 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 160/0/3 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće Europske unije, 6.5.2021.

Pravni temelj:

članci 187. i 188. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Odluka Predsjedništva:

23.3.2021.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

9.6.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

561

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

160/0/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) smatra da su krajnji rezultati aktivnosti zajedničkih poduzeća izuzetno važni za budućnost europskog gospodarstva. Sada je pravo vrijeme za mobilizaciju svih mogućih resursa i preobrazbu našeg gospodarstva, uz poticanje revolucionarnih tehnologija i održivih gospodarskih modela. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Interakcija i suradnja s drugim europskim partnerstvima trebale bi biti usmjerene na strateške rezultate vođene učinkom. Da bi se osigurao što veći učinak istraživačkih i inovacijskih projekata iznimno je važno uspostaviti sinergije između različitih programa financiranja Unije i politika Unije te sinergije s financiranjem sredstvima EU-a i nacionalnim sredstvima na razini država članica. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Nije potpuno jasno hoće li, i kako, europska partnerstva biti otvorena što većem broju dionika. EGSO smatra da bi se sva zajednička poduzeća u svom radu trebala voditi načelima otvorenog sudjelovanja i transparentnosti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Sudjelovanje socijalnih partnera i organizacija civilnog društva kao izvora stručnog znanja i komunikacijskih kanala iznimno je važno za uspjeh zajedničkih poduzeća. EGSO poziva na stalan dijalog s civilnim društvom u okviru postojećih savjetodavnih skupina zajedničkih poduzeća te uključivanje relevantnih socijalnih partnera i organizacija civilnog društva u skupine dionika zajedničkih poduzeća. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Različita pravila koja se primjenjuju u zajedničkim poduzećima stvaraju nejasnoće pa EGSO poziva na što ujednačeniji pristup, uz istodobno poštovanje posebnosti svih zajedničkih poduzeća. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO je zabrinut zbog ograničenog broja organizacija koje mogu djelovati kao privatni osnivači nekoliko poduzeća. Poziva i na otvorenost i transparentnost pri odabiru pridruženih članova. Zajednička poduzeća trebala bi nastojati privući članove iz što više država članica. Korist članstva vrlo je ograničena s obzirom na načelo otvorenog postupka za financiranje. Stoga bi trebalo povećati broj privatnih mjesta u upravnom odboru, na primjer u Zajedničkom poduzeću za čisto zrakoplovstvo. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Članak 26. stavak 4. točku (b) trebalo bi izmijeniti tako da glasi „financijskih doprinosa članova i partnera koji daju doprinos zajedničkom poduzeću za operativne troškove”. Nije jasna uloga partnera koji daju doprinos u smislu sudjelovanja u aktivnostima, uključenosti u upravljanje, koristi od davanja financijskog doprinosa itd. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Potrebno je osigurati što veći učinak poluge financijskih sredstava Unije i poticati privatne doprinose koji odražavaju mogućnosti davatelja doprinosa. EGSO cijeni prijedlog da bi godišnji troškovi za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) trebali biti znatno niži i podržava izdvajanje dijela proračunskih sredstava zajedničkih poduzeća za aktivnosti MSP-ova. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO poziva na precizno pojašnjenje postupka za izradu programa rada svakog zajedničkog poduzeća i na uključivanje tog pojašnjenja u dio I. Uredbe. Konačni rezultati istraživanja trebali bi biti na raspolaganju svima i trebalo bi ih dostaviti svim dionicima u EU-u. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO iznimno cijeni prijedlog da se ukloni obveza partnera da izvješćuju o neprihvatljivim troškovima i namjeru izbjegavanja dvostrukih revizija. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EU mora nastojati ostvariti vlastiti interes te je potrebno ojačati europski istraživački prostor i inovacijski potencijal Europe. EGSO jasno ističe da bi rezultate istraživanja koja provode zajednička poduzeća trebalo na dobar način iskoristiti u industriji EU-a primjenom europske tehnologije. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Europske inovacije i patente trebalo bi dobro zaštititi od neprijateljskih namjera i gospodarske špijunaže. Mora se uvesti europski jedinstveni patent te su intelektualno vlasništvo i patenti ključno pitanje, ali ne spominju se u zakonodavnom prijedlogu Komisije. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO pozdravlja obveze praćenja uključenosti MSP-ova, geografskog sastava i stope sufinanciranja. Trebalo bi uvesti i kvalitativne pokazatelje kao što su vrsta uvedenih inovacija, prednosti za civilno društvo i broj otvorenih radnih mjesta. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Uvod

| 2.1. | Europska strategija oporavka vrlo je jasna i usmjerena je na dvostruku tranziciju, zelenu i digitalnu, te na rješavanje pitanja strateških ovisnosti. U tom kontekstu zajednička poduzeća imaju vrlo važnu ulogu u okupljanju europskih stručnjaka iz različitih gospodarskih sektora, poticanju konkurentnosti, poboljšanju vještina i jačanju industrijske osnove. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Europska komisija predlaže osnivanje devet zajedničkih poduzeća u okviru drugog stupa Obzora Europa – „Globalni izazovi i europska industrijska konkurentnost”: Europa kao kružno biogospodarstvo, Čisto zrakoplovstvo, Čisti vodik, Europska željeznica, Globalno zdravlje EDCTP3, Inicijativa za inovativno zdravlje, Ključne digitalne tehnologije, Istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu te Pametne mreže i usluge. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Programi svih zajedničkih poduzeća trebali bi se temeljiti na europskom zelenom planu (1), europskoj digitalnoj strategiji (2) i ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda (3) te bi u njih trebalo prenijeti ciljeve ažuriranja Industrijske strategije iz 2020.: prema jedinstvenom tržištu za oporavak Europe (4). Trebali bi uključivati socijalne partnere EU-a i organizacije civilnog društva, MSP-ove, javna tijela i druge zainteresirane dionike. To zasad nije slučaj. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Glavni je cilj zajedničkih poduzeća poticati istraživanje i inovacije širom Unije i pritom ubrzati gospodarsku, socijalnu, digitalnu i ekološku tranziciju. Posve je jasno da su zajednička poduzeća sposobna uspostaviti čvrsta javno-privatna partnerstva koja mogu ojačati vodstvo EU-a, povećati konkurentnost i rast te pomoći u prikupljanju stručnog znanja, umijeća i znanstvene izvrsnosti iz cijele Unije i iz trećih zemalja. Vrlo je važna razmjena znanja među različitim područjima te među građanima i poduzećima. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Istraživanje i inovacije iznimno su važni i za održivi oporavak Europe nakon pandemije jer se njima osiguravaju konkurentnost gospodarstva, otvaranje radnih mjesta, održivi rast i doprinos njezinoj autonomiji. EU će na svjetskoj sceni prevladati samo uz velika ulaganja u istraživanje i inovacije. Sada je pravo vrijeme za mobilizaciju svih mogućih resursa i preobrazbu našeg gospodarstva, uz poticanje revolucionarnih tehnologija i održivih gospodarskih modela. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kad je riječ o ulaganjima u istraživanje i inovacije, EU zaostaje u usporedbi s drugim dijelovima svijeta, osobito SAD-om i Azijom. Isto vrijedi i za kapacitet i brzinu kojom se rezultati istraživanja i razvoja pretvaraju u inovativne proizvode i usluge. To dugoročno nije prihvatljivo i Europa može postati globalni predvodnik samo ako iskoristi zamah koji je omogućio Obzor 2020. EGSO je već upozorio da su „[t]ehnologije razvijene u Europi vrlo [...] često komercijalizirane drugdje. EU nije uspjela stvoriti tehnološke divove. Premalo mladih vodećih inovativnih tvrtki prerasta u velike tvrtke koje se bave istraživanjem i razvojem” (5). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Opće napomene

| 3.1. | Zajednička poduzeća mobiliziraju europska, nacionalna i privatna sredstva s ciljem povezivanja najvažnijih dionika iz europskog istraživačkog sektora, uključujući pridružene zemlje. EGSO smatra da su krajnji rezultati njihove aktivnosti vrlo važni za budućnost europskog gospodarstva. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Djelovanje svakog zajedničkog poduzeća trebalo bi biti potpuno transparentno, a aktivnosti bi trebale biti ambiciozne i vođene određenim ciljem. Interakcija i suradnja s drugim europskim partnerstvima, a posebno s približno 120 drugih inicijativa za partnerstvo u okviru Obzora 2020., trebale bi biti usmjerene na strateške rezultate vođene učinkom. Naposljetku, „[s]inergije među različitim programima financiranja Unije i politikama Unije, a naročito sa strukturnim fondovima s pomoću kompatibilnih propisa, od presudne su važnosti za osiguravanje najvećeg učinka projekata u području istraživanja i inovacija” (6). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO cijeni namjeru Komisije da otvori europska partnerstva što većem broju dionika, ali nije potpuno jasno hoće li se i kako će se to zapravo postići. Malo je privatnih članova osnivača, a pridružene članove odabire ograničeni upravni odbor. Nije jasno ni kako će se partnere koji daju doprinos potaknuti da se pridruže zajedničkim poduzećima. Naposljetku, EGSO smatra da bi se djelovanje svih zajedničkih poduzeća trebalo voditi načelima otvorenog sudjelovanja i transparentnosti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO napominje da se u dijelu II. Uredbe ponekad upućuje na drugačije pristupe i organizacijska pravila za zajednička poduzeća. Potrebno je osigurati što veći učinak poluge financijskih sredstava Unije i poticati privatne doprinose koji odražavaju mogućnosti davatelja doprinosa. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kad je riječ o geografski uravnoteženoj zastupljenosti, takvo je organizacijsko pravilo uvelo samo Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu. Nadalje, unatoč tome što je suradnja među zajedničkim poduzećima vrlo važna, spominje se samo u odnosu na zajednička poduzeća za čisto zrakoplovstvo i SESAR. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO primjećuje i da se za zajednička poduzeća za čisti vodik, EDCTP3, pametne mreže i usluge te ključne digitalne tehnologije ne spominje odabir pridruženih članova. Nadalje, u nekim slučajevima mora ih potvrditi Komisija, a u drugima ih odabire samo upravni odbor. EGSO smatra da bi se ujednačenim pravilima postigla veća jasnoća. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO je zabrinut zbog ograničenog broja organizacija pozvanih kao privatni osnivači u nekoliko poduzeća. Vrlo je važno da zajednička poduzeća budu što dostupnija i da se osigura što širi pristup tim poduzećima. EGSO poziva na temeljitu analizu koja će biti usmjerena na proširenje predloženih članova osnivača za sva zajednička poduzeća te na otvorenost i transparentnost pri odabiru pridruženih članova. Nadalje, kako bi se osigurala usklađenost s nacionalnim i regionalnim politikama, zajednička poduzeća trebala bi nastojati privući članove iz što više država članica. Korist članstva vrlo je ograničena s obzirom na načelo otvorenog postupka za financiranje. EGSO stoga smatra da bi trebalo povećati broj privatnih mjesta u upravnom odboru, na primjer u slučaju Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | Države članice imaju različite strukturne inovacijske ekosustave, a uspješna istraživanja i inovacije ne napreduju svugdje na isti način. EGSO poziva sve države članice da ulažu i sudjeluju, a posebno one koje su slabije razvijene. Djelovanje zajedničkih poduzeća mora biti usklađeno s drugim istraživačkim i inovacijskim programima EU-a, uključujući Mehanizam za oporavak i otpornost (7). Državama članicama trebalo bi preporučiti da uspostavljaju strukturirane veze između svojih nacionalnih planova za oporavak i strateških agendi za istraživanja i inovacije zajedničkih poduzeća te da uspostavljaju sinergije, među ostalim s nacionalnim programima financiranja. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EGSO cijeni proračunski doprinos od gotovo 10 milijardi EUR iz proračuna EU-a. Smatra da bi ga se moglo povećati u nekim ključnim sektorima kako bi se mobilizirala važna dodatna sredstva iz privatnog sektora i proračuna država članica. Sporazumom o višegodišnjim financijskim okvirima iz prosinca 2020. u pogledu 5 milijardi EUR sredstava koja će se iz Europskog instrumenta za oporavak dodijeliti Obzoru Europa trebalo bi nadopuniti sredstva zajedničkih poduzeća namijenjena sektorima koje je pandemija uzrokovana bolešću COVID-19 teško pogodila i onima koji se bave strateškim ovisnostima. Međutim, članak 26. stavak 4. točku (b) trebalo bi izmijeniti tako da glasi „financijskih doprinosa članova i partnera koji daju doprinos zajedničkom poduzeću za operativne troškove”. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO traži veću jasnoću, transparentnost i ex ante analizu troškova i koristi s obzirom na prijedlog za uspostavu zajedničkog pozadinskog ureda za sva zajednička poduzeća kako bi se procijenilo hoće li to rezultirati stvarnom dodanom vrijednošću i većom učinkovitošću. Isto tako, EGSO očekuje da će upravljanje pozadinskim uredom biti potpuno transparentno građanima i poduzećima te da će se upotrebljavati najsuvremenija tehnologija, uključujući tehnologiju lanca blokova, analizu velikih količina podataka itd. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Sudjelovanje socijalnih partnera i organizacija civilnog društva iznimno je važno za uspjeh zajedničkih poduzeća. Oni bi trebali aktivno sudjelovati kao izvori stručnog znanja i kao komunikacijski kanali kako bi se o ostvarenom napretku i krajnjim rezultatima obavijestila cijela europska poslovna zajednica, kao i radnici, potrošači i građani. EGSO poziva na stalan dijalog s civilnim društvom u okviru postojećih savjetodavnih skupina zajedničkih poduzeća i uključivanje relevantnih socijalnih partnera i organizacija civilnog društva u skupine dionika. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO smatra da bi trebalo postojati nekoliko razlika u organizaciji zajedničkih poduzeća jer se ona bave različitim sektorima sa specifičnim značajkama. Međutim, načela otvorenog sudjelovanja svih zainteresiranih dionika i pristupa MSP-ova trebalo bi jasno odrediti za sva zajednička poduzeća. To trenutačno nije učinjeno. EGSO je naveo da „[u]natoč prethodnim naporima poduzetima u sklopu svih okvirnih programa, MSP-ovi bi trebali biti više uključeni u aktivnosti koje se temelje na istraživanju i inovacijama, a program Obzor Europa bio bi najbolja prilika da ih se uključi” (8). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | MSP-ovi se suočavaju sa zajedničkim problemima i potrebna im je potpora za rast i ulazak na međunarodna tržišta. EGSO se slaže da bi godišnji administrativni troškovi MSP-ova trebali biti znatno niži od doprinosa velikih poduzeća. Međutim, nije jasno zašto predstavnici MSP-ova sudjeluju u upravnim odborima nekih poduzeća (npr. Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo, Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo), dok u drugim poduzećima to nije slučaj. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EGSO smatra da bi se dio proračunskih sredstava zajedničkih poduzeća trebao namijeniti aktivnostima MSP-ova. Ta bi se proračunska sredstva trebala staviti na raspolaganje što prije nakon osnivanja zajedničkih poduzeća i trebala bi biti jasno dostupna na službenim internetskim stranicama svakog zajedničkog poduzeća. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komisija se mora pobrinuti da raspoloživa sredstva budu dostupna svim zainteresiranim sudionicima koji odgovore na pozive u svim zajedničkim poduzećima te da prihvaćanje projekata bude transparentno i pravedno. EGSO upozorava na mogućnost da neke organizacije koje podupiru članovi osnivači u zajedničkim poduzećima mogu imati neku vrstu sustava povlaštenog pristupa. Time bi se program pretvorio u veliki program subvencijske potpore, što EGSO smatra potpuno neprihvatljivim. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EGSO poziva na precizno pojašnjenje postupka za izradu programa rada svakog zajedničkog poduzeća i na njegovo uključivanje u dio I. Uredbe. Očito je da bi se trebale izbjegavati situacije u kojima bi zajednička poduzeća financirala istraživačke programe koje bi poduzeća provela i sama. Naposljetku, EGSO se zalaže za to da konačni rezultati istraživanja budu dostupni svim dionicima u EU-u. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Kad je riječ o pojednostavnjenju, EGSO iznimno cijeni prijedlog za uklanjanje obveze partnera da izvješćuju o neprihvatljivim troškovima i namjeru izbjegavanja dvostrukih revizija. Pozdravlja i uklanjanje obveze revizije troškova nastalih uslijed dodatnih aktivnosti, koju ne provodi ni zajedničko poduzeće ni bilo koje drugo tijelo EU-a. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Okupljanje što više međunarodnih dionika važno je za uspjeh zajedničkih poduzeća. Međutim, EU mora nastojati ostvariti vlastiti interes te je potrebno ojačati europski istraživački prostor i inovacijski potencijal Europe. EGSO jasno ističe da bi rezultate istraživanja koja provode zajednička poduzeća trebalo iskoristiti u industriji EU-a primjenom europske tehnologije. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EGSO je već naveo da „EU ne može zadržati vodstvo u inovacijama bez [ljudi s odgovarajućim vještinama i] pametnih politika intelektualnog vlasništva. Moramo se pobrinuti da su europske inovacije i patenti dobro zaštićeni od neprijateljskih namjera i gospodarske špijunaže. Stoga je primjena Europskog jedinstvenog patenta nužna” (9). Na primjer, od ukupnog broja prijava u svijetu 2019. Azija je dostavila 65 % patentnih prijava. Europa je dostavila 11,3 % (10). Intelektualno vlasništvo i patenti ključno su pitanje, ali se nažalost ne spominju u prijedlogu Komisije. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EGSO cijeni članak 171. posvećen praćenju i evaluaciji aktivnosti zajedničkih poduzeća. Posebno pozdravlja obveze praćenja uključenosti MSP-ova, geografskog sastava i stope sufinanciranja. Međutim, EGSO predlaže da se izraz „redovito” zamijeni izrazom „svake godine” ili „svake dvije godine” kako bi se uklonila nejasnoća. Iz istog bi razloga Komisija trebala jasno navesti koja je služba zadužena za aktivnosti praćenja. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EGSO i dalje smatra da se „za mjerenje je li socioekonomski sustav „pametan” ne mogu koristiti samo kvantitativni pokazatelji kao što je potrošnja za istraživanja i inovacije; treba koristiti i kvalitativne pokazatelje kao što su vrsta uvedenih inovacija, prednosti za civilno društvo i broj otvorenih radnih mjesta” (11). |
| --- | --- |

4.14.

Bruxelles, 9. lipnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2019) 640 final.

1

(2)  COM(2020) 67 final.

2

(3)  Ciljevi održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

3

(4)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/hr/ip_21_1884.

4

(5)  SL C 364, 28.10.2020., str. 108.

5

(6)  SL C 62, 15.2.2019., str. 33.

6

(7)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

7

(8)  SL C 62, 15.2.2019., str. 33.

8

(9)  SL C 364, 28.10.2020., str. 108.

9

(10)  World Intellectual Property Indicators 2020 (Globalni pokazatelji za intelektualno vlasništvo 2020.).

10

World Intellectual Property Indicators 2020

(11)  SL C 440, 6.12.2018., str. 73.

11

---

| 24.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 341/34 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 341/34

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o sudjelovanju Unije u europskom partnerstvu za mjeriteljstvo koje zajednički poduzima više država članica

(COM(2021) 89 final – 2021/0049 COD)

(2021/C 341/05)

| Izvjestitelj: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Philip VON BROCKDORFF

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 17.5.2021.
  Vijeće, 5.5.2021. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 11.5.2021. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 9.6.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 561 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 229/0/3 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 17.5.2021.

Vijeće, 5.5.2021.

Pravni temelj:

članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

11.5.2021.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

9.6.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

561

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

229/0/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja prijedlog Komisije o europskom partnerstvu za mjeriteljstvo jer se njime podupiru istraživanja i inovacije u području naprednih komunikacijskih tehnologija kao što su primjerice 5G, internet stvari, pametna mreža i pametni domovi, automobilske tehnologije nove generacije i pametna proizvodnja. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO prijedlog smatra važnim korakom prema izgradnji europskog gospodarstva čiji je cilj biti na čelu industrije, tehnologije i digitalizacije. Napredak u mjeriteljstvu može doprinijeti savladavanju nekih od najvećih europskih izazova, od zdravstvene skrbi do klimatskih promjena. Međutim, ključnu ulogu u tome imaju usklađivanje i prekogranična kompatibilnost. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO smatra da će europske mjeriteljske mreže (EMN-ovi), koje su snažno usmjerene na dionike i njihove potrebe, djelotvornije doprinijeti programu istraživanja i inovacija europskog partnerstva za mjeriteljstvo. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO također pozdravlja financiranje zajedničkih istraživačkih projekata u tom području jer će se time nedvojbeno ubrzati inovacije s pomoću mjeriteljskih rješenja, kapaciteta i infrastrukture. Time bi se mogle povećati mogućnosti za nove ili znatno poboljšane proizvode i usluge koje proizvode odnosno pružaju poduzeća iz EU-a. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO smatra da je važna suradnja s dionicima duž lanca vrijednosti u mjeriteljstvu kako bi se maksimalno povećala primjena novih tehnologija i pridonijelo suočavanju s glavnim društvenim izazovima. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO također smatra da se jačanje konkurentske prednosti Europe u novim tehnologijama i razvoju novih proizvoda može održati samo usvajanjem paneuropskog pristupa mjeriteljstvu. Tim se prijedlogom podupire taj cilj jer se izbjegava rascjepkano utvrđivanje mjeriteljskih rješenja u EU-u. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO naglašava važnost mjeriteljstva kao neizostavnog čimbenika inovacija potrebnih za potporu gospodarskom oporavku diljem EU-a, kao i predanost institutâ za mjeriteljstvo podupiranju suradničkih istraživanja i inovacija u mjeriteljstvu. EGSO također napominje da napredno mjeriteljstvo doprinosi smanjenju potrošnje energije i postizanju ciljeva u području klimatskih promjena u skladu s ciljevima instrumenta Next Generation EU. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO prepoznaje ulogu koju bi poboljšano i usklađeno mjerenje i norme mogli imati u učinkovitom funkcioniranju jedinstvenog tržišta, osobito kada građani EU-a imaju odgovarajuće informacije o proizvodima dostupnima na jedinstvenom tržištu. Napredno mjeriteljstvo pomaže u postizanju tog cilja, kao i smanjenju transakcijskih troškova koji proizlaze iz sudjelovanja na jedinstvenom tržištu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO smatra da precizni mjerni standardi moraju biti dostupni i razumljivi svim uključenim dionicima, osobito malim poduzećima i potrošačima. Time će se ostvariti znatne koristi za gospodarstvo EU-a nakon njegova usporavanja izazvanog pandemijom COVID-a 19, a posebno u njegovoj tranziciji na zeleniju i digitaliziraniju Europu, uz istodobno promicanje povjerenja duž cijelog opskrbnog lanca. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Naposljetku, EGSO naglašava očitu potrebu za podizanjem svijesti među građanima EU-a o važnosti mjeriteljstva u područjima kao što su zdravstvena skrb, proizvodnja, napredne komunikacijske tehnologije i sigurnost radnika na radnom mjestu. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Kontekst i okvir

| 2.1. | Mjeriteljstvo se bavi znanstvenim proučavanjem mjerenja s obzirom na industrijske standarde i različite jedinice parametara. Mjerenja su ključna za inovacije jer ne utječu samo na kvalitetu nego i na razne tehničke parametre. Primjerice u proizvodnoj industriji poduzeća zahvaljujući mjeriteljstvu mogu ispuniti specifikacije potrošačkog dizajna, očekivane funkcionalne ishode te standarde i propise o sukladnosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tehnike mjerenja neprestano se razvijaju, a to, uz brz tehnološki napredak, dodatno naglašava potražnju za točnim i pouzdanim mjeriteljskim proizvodima. Kao odgovor na to Europska komisija objavila je 23. veljače 2021. Prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća o sudjelovanju Unije u europskom partnerstvu za mjeriteljstvo u kojem sudjeluje više država članica. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Mjeriteljstvo su suzakonodavci priznali kao jedno od prioritetnih područja utvrđenih za moguća institucionalizirana europska partnerstva utemeljena na članku 185. ili članku 187. UFEU-a u okviru Uredbe o Obzoru Europa. Ovaj Prijedlog o europskom partnerstvu za mjeriteljstvo temelji se na iskustvima stečenima u okviru Europskog istraživačkog programa u području mjeriteljstva (EMRP) i Europskog programa za istraživanje i inovacije u području mjeriteljstva (EMPIR). Međutim, ova inicijativa predstavlja novo partnerstvo za suočavanje s novim izazovima. Nije zamišljena kao puki nastavak prethodnih programa. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Sudjelovanjem i angažmanom partnera u osmišljavanju i provedbi programa istraživačkih i inovacijskih aktivnosti, putem programa za mjeriteljstvo nastoje se ostvariti sljedeći opći ciljevi:






  (a) | razviti održiv i koordiniran mjeriteljski sustav na europskoj razini; |
| --- | --- | --- |

2.4.

(a)

razviti održiv i koordiniran mjeriteljski sustav na europskoj razini;

| (b) | osigurati da inovatori izravno u svojim ekosustavima primijene najsuvremenija mjeriteljska postignuća; |
| --- | --- |

(b)

osigurati da inovatori izravno u svojim ekosustavima primijene najsuvremenija mjeriteljska postignuća;

| (c) | povećati učinak mjeriteljstva na društvene izazove u odnosu na provedbu politika, standarda i propisa kako bi ih se učinilo svrsishodnima. |
| --- | --- |

(c)

povećati učinak mjeriteljstva na društvene izazove u odnosu na provedbu politika, standarda i propisa kako bi ih se učinilo svrsishodnima.

| 2.5. | U provedbi prethodno navedenih općih ciljeva partnerstvo za mjeriteljstvo ima sljedeće posebne ciljeve:






  (a) | do 2030. razviti nove istraživačke kapacitete izgrađene u okviru novih europskih mjeriteljskih mreža koje daju rezultate u smislu kapaciteta kalibriranja i mjerenja koje su barem na jednakoj razini kao u vodećim institutima za mjeriteljstvo izvan država sudionica; |
| --- | --- | --- |

2.5.

(a)

do 2030. razviti nove istraživačke kapacitete izgrađene u okviru novih europskih mjeriteljskih mreža koje daju rezultate u smislu kapaciteta kalibriranja i mjerenja koje su barem na jednakoj razini kao u vodećim institutima za mjeriteljstvo izvan država sudionica;

| (b) | do 2030. podupirati prodaju novih inovativnih proizvoda i usluga upotrebom i primjenom novih mjeriteljskih postignuća u ključnim tehnologijama u nastajanju; |
| --- | --- |

(b)

do 2030. podupirati prodaju novih inovativnih proizvoda i usluga upotrebom i primjenom novih mjeriteljskih postignuća u ključnim tehnologijama u nastajanju;

| (c) | do 2030. u potpunosti i djelotvorno doprinijeti osmišljavanju i provedbi posebnih standarda i propisa na kojima se temelje javne politike za rješavanje društvenih izazova. |
| --- | --- |

(c)

do 2030. u potpunosti i djelotvorno doprinijeti osmišljavanju i provedbi posebnih standarda i propisa na kojima se temelje javne politike za rješavanje društvenih izazova.

3.   Opće napomene

| 3.1. | Svijet se suočava s gospodarskom krizom koju je izazvala pandemija COVID-a 19. Kao i na drugim tržištima, ta kriza dovela je i do pada stope rasta industrijskog mjeriteljskog tržišta, posebno 2020. i 2021. Razlog tomu je činjenica da organizacije u većini velikih vertikalnih sektora koji stvaraju potražnju u raznim zemljama nisu bile ili još uvijek nisu operativne, što negativno utječe na industrijsko mjeriteljsko tržište. Pandemija COVID-a 19 u golemim je razmjerima utjecala i na poslovne aktivnosti, a proizvođači se suočavaju s izazovom procjene učinka. Prethodne i trenutačne zabrane kretanja koje su dovele do obustave rada proizvodnih pogona znatno su opteretile industrijski sektor. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Prije globalne pandemije na tržištu je proteklih godina zabilježen znatan rast, uglavnom zbog sve veće potražnje za analizom velikih količina podataka i sve veće potražnje za automobilima u gospodarstvima u usponu. Međutim, očekuje se da će u budućnosti svjetsko industrijsko mjeriteljsko tržište porasti s 9,8 milijardi USD u 2021. na 13,2 milijarde USD do 2026. Razlozi za to su sve raširenije uvođenje usluga računalstva u oblaku u integraciji mjeriteljskih podataka i povećanje potražnje za mjeriteljstvom u industriji. Potonjim se u narednim godinama znatno potiče industrijsko mjeriteljsko tržište, a očekuje se da će segment hardvera dominirati na industrijskom mjeriteljskom tržištu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Europa kao globalni akter suočava se sa sve većom globalnom konkurencijom u mjeriteljstvu u smislu opsega i usmjerenosti ulaganja, kao i dugoročne financijske obveze za ciljeve u području mjeriteljstva. U posljednjem desetljeću SAD, Kina i Indija povećali su svoja ulaganja u mjeriteljstvo za 60 %, 50 % odnosno 52 %. Međutim, ulaganja u europske institute relativno su stagnirala i nisu odgovarala novim i sve važnijim istraživačkim područjima. Očigledno neodgovarajuća razina ulaganja u Europi, uz rascjepkanost mjeriteljskih kapaciteta, dovela je do preslabo raspoređenih napora, bez ikakvog strateškog fokusa i uz relativnu nemogućnost iskorištavanja potencijalnih ekonomija razmjera i strateških komplementarnosti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Posljednjih godina takva ulaganja izvan EU-a premašila su ulaganja unutar EU-a. Primjerice, u SAD-u Nacionalni institut za norme i tehnologiju (National Institute of Standards and Technology – NIST) kao nacionalni institut te zemlje za mjeriteljstvo raspolaže izrazito velikim godišnjim proračunom za svoj istraživački program za temeljna mjerenja i kvantnu znanost. Isto vrijedi i za Nacionalni institut za mjeriteljstvo (National Institute of Metrology – NIM) u Kini s ciljanim istraživačkim programom za mjeriteljstvo. Usporedbe radi, PTB, nacionalni institut za mjeriteljstvo u Njemačkoj i najveći u Europi, svojim proračunom pokriva i istraživačke i mjeriteljske usluge za industriju i društvo. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Globalni konkurenti EU-a ostvaruju ta strateška ulaganja zbog sve veće potrebe za mjeriteljskim rješenjima usmjerenima na nove tehnologije i razvoj novih proizvoda. Na primjer, u azijsko-pacifičkoj regiji brzo povećanje industrijalizacije i brz razvoj tehnologije pokreću tržišnu potražnju. Porast potražnje za visokokvalitetnim proizvodima u sektoru proizvodnje i automatizacije u zemljama kao što su Kina, Indija i druga rastuća gospodarstva zapravo potiče širenje tržišta mjeriteljstva u tom dijelu svijeta. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Očito je da tržište mjeriteljstva raste zbog povećanja potražnje za točnim i preciznim mjerenjem u više industrija, zbog čega dolazi do sve većeg tržišnog natjecanja među ključnim akterima na globalnom tržištu mjeriteljstva, kao što su Carl Zeiss (Njemačka), Hexagon AB (Švedska), Mitutoyo Corp. (SAD), Renishaw (UK), Nikon metrology (Belgija), Metrology software products Ltd. (UK), 3D Digital Corporation (SAD.), Perception Inc. (SAD), Faro Technologies (SAD) i dr. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Mjeriteljsko tržište može se segmentirati prema vrsti, proizvodima i krajnjim korisnicima. Po vrsti se dijeli na industrijsko mjeriteljstvo, znanstveno mjeriteljstvo i zakonsko mjeriteljstvo. Prema proizvodima se tržište dijeli na koordinatne mjerne uređaje (CMM) i optičke digitalizatore, 3D skenere, laserske tragače itd. Prema krajnjim korisnicima tržište je, među ostalim, podijeljeno na zrakoplovno-svemirski sektor, automobilski sektor, potrošačku elektroniku, industriju, energetiku i električnu energiju. Prema regijama svjetsko mjeriteljsko tržište dijeli se na Sjevernu i Južnu Ameriku, Europu, regiju Azije i Pacifika te ostatak svijeta. Europa ima potencijal da bude dominantan akter sa sve većim udjelom na svjetskom mjeriteljskom tržištu, a to se može postići daljnjim tehnološkim napretkom i ulaganjem u istraživanje. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | Pouzdana mjerenja ključna su za inovacije u gospodarstvima i društvima: mjeriteljstvo odnosno znanost o mjerenju od iznimne je važnosti za znanstvena istraživanja, trgovinu i industriju. Novi društveni izazovi i nove tehnologije povećavaju potrebu za točnosti, preciznosti i novim mogućnostima mjerenja. Napredne komunikacijske tehnologije kao što su, među ostalim, 5G, internet stvari, pametna mreža i pametni domovi, automobilske tehnologije nove generacije i pametna proizvodnja, sve ovise o napretku u mjeriteljstvu. EGSO stoga pozdravlja prijedlog Komisije o europskom partnerstvu za mjeriteljstvo. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EGSO prijedlog smatra elementom za izgradnju europskog gospodarstva čiji je cilj biti na čelu industrije, tehnologije i digitalizacije. Također prepoznaje važnu ulogu koju mjeriteljska infrastruktura može imati u inovacijama i rješavanju nekih od najvećih europskih izazova, od zdravstva do klimatskih promjena. Iako pojedinačne države članice i pojedinačni sustavi mogu imati vlastite posebnosti, postizanje usklađenosti i prekogranične kompatibilnosti u mjeriteljstvu važan je cilj koji EGSO u potpunosti podržava. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Uspostava održivih EMN-ova u vrlo konkurentnim i u novim područjima, koje se mogu natjecati s vodećim svjetskim akterima, ključna je za budućnost europskih gospodarstava te bi mogla poduprijeti gospodarski oporavak nakon COVID-a 19 i njegovih posljedica. EGSO smatra da će EMN-ovi, koji su snažno usmjereni na dionike i njihove potrebe, djelotvornije doprinijeti programu istraživanja i inovacija europskog partnerstva za mjeriteljstvo. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO također pozdravlja financiranje zajedničkih istraživačkih projekata jer će se time nedvojbeno ubrzati inovacije s pomoću mjeriteljskih rješenja, kapaciteta i infrastrukture. Time bi se također mogle povećati mogućnosti za nove ili znatno poboljšane proizvode i usluge koji se proizvode u EU-u ili koje proizvode poduzeća iz EU-a sa sjedištem u trećim zemljama. Osim toga, financijska potpora zajedničkim istraživačkim projektima potaknula bi napore za povećanje i koordinaciju uloge mjeriteljstva u osmišljavanju i provedbi javnih politika koje se više temelje na dokazima. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO također smatra da je vrlo važna suradnja s dionicima duž lanca vrijednosti u mjeriteljstvu kako bi se maksimalno povećala primjena novih tehnologija i pridonijelo suočavanju s glavnim društvenim izazovima. Europskim partnerstvom za mjeriteljstvo također bi se podupro širok raspon europskih politika, kao i trgovina i javne usluge. Osim toga, dodatne mogućnosti za javno-privatna partnerstva mogle bi pomoći u ubrzavanju globalnog vodstva Europe u istraživanju u mjeriteljstvu i poticanju novih inovativnih proizvoda, čime bi se odgovorilo na nove zahtjeve za precizne proizvode. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO također smatra da se jačanje konkurentske prednosti Europe u novim tehnologijama i razvoju novih proizvoda može održati samo usvajanjem paneuropskog pristupa mjeriteljstvu. Ovim se prijedlogom podupire taj cilj jer se nastoji izbjeći rascjepkanost u utvrđivanju mjeriteljskih rješenja u Europi koja bi mogla dovesti Europu na vrh svjetskih aktera u pružanju mjeriteljskih usluga za postojeće složene izazove mjerenja i nove tehnologije. Tim se pristupom podupiru i mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) koja se oslanjaju na mjeriteljstvo u istraživanju i uslugama u razvoju kvalitetnih proizvoda. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EGSO naglašava važnost mjeriteljstva kao neizostavnog čimbenika inovacija potrebnih za potporu gospodarskom oporavku, kao i predanost institutâ za mjeriteljstvo u EU-u podupiranju suradničkih istraživanja i inovacija u mjeriteljstvu. Mjeriteljstvo u svojoj srži usko povezuje znanost i gospodarsku aktivnost jer je mjerenje okosnica gospodarskih transakcija, optimizacije proizvodnje, povjerenja potrošača i poduzeća te inovacija. Naprednim mjeriteljstvom poduzećima se omogućuje i optimalan opseg proizvodnje, što dovodi do ugljične neutralnosti. Stoga je smanjenje potrošnje energije u industriji u skladu s jednim od glavnih ciljeva Mehanizma za oporavak i otpornost instrumenta Next Generation EU. Nadalje, tekućim istraživanjem i inovacijama u mjeriteljstvu podupiru se ciljevi u području inovacija i klimatskih promjena. Isto tako, važno je da se napretkom u mjeriteljstvu mnogo djelotvornije podupiru javne službe u provedbi propisa nego što je to danas slučaj. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EGSO također prepoznaje daljnje gospodarske koristi koje proizlaze iz istraživanja i inovacija u mjeriteljstvu, odnosno ograničavanje tržišnih nedostataka, smanjenje transakcijskih troškova i povećanje ukupne gospodarske učinkovitosti. Poboljšano i usklađeno mjerenje i standardi mogli bi imati važnu ulogu u učinkovitom funkcioniranju jedinstvenog tržišta, koje bi funkcioniralo mnogo učinkovitije ili djelotvornije kad bi građani EU-a imali odgovarajuće informacije o proizvodima dostupnima na jedinstvenom tržištu. Asimetrična informiranost kupaca u odnosu na prodavatelje jedan su od najčešćih izvora nefunkcioniranja tržišta do kojeg dolazi kada kupac ne može s visokim stupnjem točnosti utvrditi kvalitetu proizvoda. Omogućivanjem naprednijih mjerenja i standarda, kupci mogu mjeriti kvalitetu proizvoda s obzirom na to da postoje dogovoreni standardi te stoga mogu razlikovati proizvode lošije i bolje kvalitete. Time se uklanja asimetrična informiranost i ispravlja postojeće nefunkcioniranje tržišta, čime se povećava učinkovitost jedinstvenog tržišta. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Još su jedna prepreka jedinstvenom tržištu transakcijski troškovi povezani sa sudjelovanjem u gospodarskoj razmjeni. Transakcijski troškovi nastaju zbog asimetričnosti i nepotpunosti informacija kojima raspolažu potrošači u odnosu na proizvođače. To bi se moglo riješiti naprednijim mjeriteljstvom, pri čemu kupac manje vremena provodi tražeći robu ako je siguran u kvalitetu proizvoda koji kupuje. Jasno je da je standardno, transparentno i neometano mjerenje od ključne važnosti, kako za klijente/potrošače tako i za poduzeća. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Ustvari, naprednije mjeriteljstvo koristi proizvođačima u oblikovanju proizvoda u skladu sa standardom, što proizvođačima omogućuje da snose manje troškova povezanih s ispravljanjem nedostataka kako bi ispunili specifikacije. Time se pak olakšava certifikacija i povjerenje potrošača u certificiranje i učinkovitost proizvoda. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Još jedan element koji valja spomenuti jest stalna potreba da mjerni standardi i jedinice budu ne samo točni i transparentni nego i dostupni i razumljivi svim uključenim dionicima, posebno malim poduzećima i potrošačima, koji čine okosnicu gospodarstva EU-a. Time se neće samo pomoći u svladavanju prethodno navedenih tržišnih izazova nego i ostvariti znatne koristi za gospodarstvo EU-a nakon njegova usporavanja izazvanog pandemijom COVID-a 19, a posebno u njegovoj tranziciji na zeleniju i digitaliziraniju Europu, uz istodobno promicanje povjerenja duž cijelog opskrbnog lanca. Stoga takva razmatranja koja se odnose na pristupačnost moraju biti u prvom planu svake strategije usmjerene na poticanje ulaganja u napredno mjeriteljstvo. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Naposljetku, EGSO naglašava očitu potrebu za podizanjem svijesti građana EU-a o važnosti mjeriteljstva. Poduzeća se oslanjaju na mjeriteljstvo kako bi izradila precizne specifikacije za kvalitetan konačni proizvod koji onda odgovara tržišnoj potražnji. Industrijski sektori okreću se naprednim mjerenjima kako bi se povećala proizvodnja, uključujući cjepiva, i izbjegli golemi gubitci. Zahvaljujući mjeriteljstvu proizvodni pogoni također su sigurniji za radnike. Jednako je važan i značaj mjeriteljstva za potporu novim tehnologijama kao što je kvantna tehnologija pa stoga EU mora povećati svoje kapacitete za razvoj naprednih mjeriteljskih sustava i manje se oslanjati na druge konkurentske zemlje. |
| --- | --- |

4.12.

Bruxelles, 9. lipnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

| 24.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 341/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 341/39

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1628 u pogledu prijelaznih odredaba za određene strojeve opremljene motorima raspona snage od 56 kW do 130 kW te raspona snage veće od 300 kW, radi uklanjanja posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19

(COM(2021) 254 final – 2021/0129 (COD))

(2021/C 341/06)

| Izvjestitelj: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Christophe LEFÈVRE

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 20.5.2021.
  Vijeće, 25.5.2021. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum odluke predsjednice: | 20.5.2021. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 9.6.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 561 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 206/1/11 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 20.5.2021.

Vijeće, 25.5.2021.

Pravni temelj:

članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum odluke predsjednice:

20.5.2021.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

9.6.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

561

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

206/1/11

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | S obzirom na pandemiju bolesti COVID-19, koja je uzrokovala velike poremećaje u lancima opskrbe proizvođača necestovnih pokretnih strojeva, EGSO je razmotrio prijedlog o odgodi određenih rokova predviđenih Uredbom (EU) 2016/1628 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a zatim Uredbom (EU) 2020/1040 Europskog parlamenta i Vijeća (2). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO pozdravlja novi Prijedlog uredbe kao primjeren i proporcionalan odgovor na posljedice krize izazvane pandemijom COVID-a 19. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO smatra da je produljenje od šest mjeseci za proizvodnju necestovnih pokretnih strojeva opremljenih „prijelaznim motorima” i od devet mjeseci za stavljanje na tržište opravdano i uravnoteženo, umjesto 12 mjeseci za oba produljenja kako je odobreno 2020. godine. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Iako EGSO ponovno ističe potrebu da se doprinese postizanju ciljeva EU-a u pogledu kvalitete zraka, isto tako smatra da se prijedlogom osigurava pravilno funkcioniranje tržišta i istodobno osigurava ekonomska ravnoteža za sve uključene strane i visoka razina javnog zdravlja i zaštite okoliša. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Sažetak Prijedloga uredbe Komisije

| 2.1. | Uredbom (EU) 2016/1628 utvrđuju se nova ograničenja emisija („stupanj V.”), koja su namijenjena smanjenju emisija onečišćujućih tvari u zraku iz motora za necestovne pokretne strojeve, i daju rokovi za njihovu primjenu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pandemija COVID-a 19 znatno je poremetila lance opskrbe, što je utjecalo na sposobnost proizvođača necestovnih pokretnih strojeva da ispune neke od rokova utvrđenih Uredbom (EU) 2016/1628. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ta je uredba stoga izmijenjena Uredbom (EU) 2020/1040, kojom se predviđa odgoda određenih rokova koje proizvođači više ne bi mogli ispuniti bez ozbiljne gospodarske štete zbog neočekivanih poremećaja u lancu opskrbe. Proizvođačima je odobreno dodatno razdoblje od 12 mjeseci za proizvodnju i stavljanje na tržište strojeva opremljenih „prijelaznim motorima” u rasponu snage od 56 kW do 130 kW, čija je proizvodnja trebala biti dovršena najkasnije do 30. lipnja 2020., a stavljanje na tržište do 31. prosinca 2020. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Međutim, poremećaji u lancu opskrbe i proizvodnji i dalje traju zbog drugog i trećeg vala pandemije COVID-a 19 te proizvođači stoga neće moći bez ozbiljne gospodarske štete ispuniti rokove za 2021. primjenjive na strojeve opremljene prijelaznim motorima u rasponu snage od 56 kW do 130 kW te snage veće od 300 kW. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Stoga je potrebno odgoditi te rokove kako bi se izbjeglo da se prijelazni motori (čiji je broj ograničen) ne mogu na vrijeme ugraditi u strojeve i da se stoga škartiraju. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Iako su poremećaji u lancu opskrbe i proizvodnji i dalje prisutni, ne mogu se usporediti s onima koji su prevladavali u proljeće 2020. Iz tih je razloga opravdano odobriti produljenje od šest mjeseci za proizvodnju strojeva opremljenih tim motorima i produljenje od devet mjeseci za njihovo stavljanje na tržište, umjesto 12 mjeseci za oba produljenja kako je odobreno 2020. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Predloženo proširenje primjenjivat će se i na vozila za poljoprivredu i šumarstvo opremljena prijelaznim motorima jer ta vozila podliježu odredbama za necestovne pokretne strojeve o emisijama onečišćujućih tvari. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO ponavlja svoje više puta istaknuto uvjerenje da je neophodno smanjiti štetne emisije ugljičnog monoksida, dušikovih oksida, ugljikovodika i čestica iz motora necestovnih pokretnih strojeva kako bi se doprinijelo postizanju ciljnih vrijednosti EU-a u vezi s kvalitetom zraka. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | U svojem mišljenju o Uredbi (EU) 2016/1628 EGSO je preporučio brzo usvajanje nove uredbe s obzirom na veliku zabrinutost za javno zdravlje zbog nanočestica koje nastaju postupkom izgaranja i na visoku razinu zaštite koja se može postići provedbom predloženog stupnja V. za emisije za motore necestovnih pokretnih strojeva. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Međutim, EGSO je svjestan da je kriza izazvana COVID-om 19 uzrokovala znatne poremećaje u lancu opskrbe i proizvodnji, koji još uvijek traju zbog drugog i trećeg vala pandemije, te da zbog toga proizvođači neće moći ispuniti rokove za 2021. bez ozbiljne gospodarske štete. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Nadalje, EGSO je u potpunosti svjestan činjenice da kriza nije bila i nije mogla biti predviđena te da se nalazimo u okolnostima bez presedana. EGSO isto tako shvaća da je pandemija COVID-a 19 golem izazov za veliku većinu europskih gospodarskih sektora. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO stoga podržava produljenje od šest mjeseci za proizvodnju strojeva opremljenih predmetnim motorima i produljenje od devet mjeseci za njihovo stavljanje na tržište, umjesto 12 mjeseci za oba produljenja kako je odobreno 2020. godine. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO smatra da je riječ o razumnoj i proporcionalnoj mjeri čiji je cilj osigurati pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, gospodarsku ravnotežu za sve uključene strane te visoku razinu javnog zdravlja i zaštite okoliša. |
| --- | --- |

3.6.

Bruxelles, 9. lipnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Uredba (EU) 2016/1628 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o zahtjevima koji se odnose na ograničenja emisija plinovitih i krutih onečišćujućih tvari i homologaciju tipa za motore s unutarnjim izgaranjem za necestovne pokretne strojeve, o izmjeni uredbi (EU) br. 1024/2012 i (EU) br. 167/2013 te o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 97/68/EZ (SL L 252, 16.9.2016., str. 53.).

1

(2)  Uredba (EU) 2020/1040 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2020. o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1628 u pogledu njezinih prijelaznih odredaba kako bi se odgovorilo na učinke krize uzrokovane bolešću COVID-19 (SL L 231, 17.7.2020., str. 1.).

2

---

| 24.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 341/41 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 341/41

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Europski gospodarski i financijski sustav: poticanje otvorenosti, snage i otpornosti

(COM(2021) 32 final)

(2021/C 341/07)

| Izvjestitelj: | Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 24.2.2021. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 25.5.2021. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 9.6.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 561 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 158/1/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 24.2.2021.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

25.5.2021.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

9.6.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

561

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

158/1/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja Komunikaciju Komisije „Europski gospodarski i financijski sustav: poticanje otvorenosti, snage i otpornosti”. Postpandemijska transformacija dovela je do značajnih promjena u odnosu gospodarskih snaga na svjetskoj razini. EU bi stoga trebao brzo djelovati kako bi se povećala gospodarska otpornost Europe. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Odbor se slaže s Komisijinom procjenom u pogledu potrebe za jačanjem međunarodne uloge eura kao ključnog alata za poboljšanje globalnog položaja Europe. Istodobno, Odbor smatra da je postavljanje ambicioznih gospodarskih ciljeva važno za jačanje jedinstvene valute, posebno s obzirom na tempo promjena u globalnoj ekonomiji i trenutačni položaj EU-a u pogledu inovacija, konkurentnosti i povoljnog regulatornog okruženja. Odbor stoga poziva da Komunikacija bude više usredotočena na razloge za slabljenje uloge eura na međunarodnoj razini te na dovršetak ekonomske i monetarne unije. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Odbor primjećuje da Komunikacija ne uzima u obzir sve jači položaj Kine te preporučuje da se dopuni u tom pogledu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Dovršetak bankovne unije i unije tržišta kapitala, što pridonosi usmjeravanju ušteda prema ulaganjima, ključan je za povećanje otpornosti EU-a, u skladu s prethodnim mišljenjima EGSO-a o tom pitanju (1) (2). Odbor se slaže sa svim mjerama Komisije (3) te predlaže uvođenje mjera koje će doprinijeti dovršetku strukturnih promjena na razini EU-a i na nacionalnoj razini, kao što je revizija okvira gospodarskog upravljanja kako bi ga se učinilo usmjerenijim na prosperitet i pogodnijim za ulaganja (4). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kvaliteta regulatornog okvira od velike je važnosti za razvoj inovacija. Stoga je potrebno staviti veći naglasak na preispitivanje propisa u pogledu njihova učinka na konkurentnost europskih poduzeća. Osim toga, EGSO smatra da se u Komunikaciji ne prepoznaje uloga sveučilišta i istraživačkih ustanova u razvoju inovacija. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Odbor u potpunosti podupire prijedlog za stvaranje digitalnog eura i nastavak izdavanja zelenih obveznica u eurima kao sredstva za jačanje međunarodne uloge eura i učvršćivanje dominantnog položaja EU-a u pogledu klimatske politike. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO se slaže da će razvoj infrastrukture financijskog tržišta spriječiti oslanjanje na pružatelje ključnih usluga (uključujući pružatelje podatkovnih usluga) iz trećih zemalja i doprinijeti povećanju otpornosti EU-a. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Odbor podupire nastojanje Europske komisije da razvije alate za suzbijanje posljedica nezakonite, izvanteritorijalne primjene jednostranih mjera trećih zemalja na gospodarske subjekte iz EU-a. Prema mišljenju Odbora, takvi instrumenti mogu doprinijeti većoj neovisnosti EU-a kao aktera na globalnoj sceni. Komisija bi također trebala razmotriti kako se može nositi sa sve većom ovisnošću EU-a o pružateljima financijskih i drugih podataka iz trećih zemalja. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Osnovne informacije

| 2.1. | Predmet ovog mišljenja jest Komunikacija od 19. siječnja 2021.„Europski gospodarski i financijski sustav: poticanje otvorenosti, snage i otpornosti”. Ta je Komunikacija sastavni dio strategije za jačanje otvorene strateške autonomije EU-a (5). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ključni je cilj otvorene strateške autonomije EU-a zaštititi i produbiti jedinstveno tržište, kojim se podupire euro i otvorenost EU-a trgovini i ulaganjima s ostatkom svijeta. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tom se Komunikacijom utvrđuje kako EU može ojačati svoju otvorenu stratešku autonomiju u makroekonomskom i financijskom području. Glavni razlozi za provedbu predmetne strategije su:






  — | povećanje konkurentnosti europskog gospodarstva jačanjem međunarodne uloge eura, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

povećanje konkurentnosti europskog gospodarstva jačanjem međunarodne uloge eura,

| — | povećanje otpornosti europskog gospodarstva na stvarne i vanjske šokove koje su prouzročile treće zemlje ili djelovanje više sile, |
| --- | --- |

—

povećanje otpornosti europskog gospodarstva na stvarne i vanjske šokove koje su prouzročile treće zemlje ili djelovanje više sile,

| — | ostvarenje novih ulaganja poboljšanjem regulatornog okruženja za poslovanje, što će pomoći pri ublažavanju gospodarskog i socijalnog učinka pandemije COVID-a 19 i doprinijeti razvoju europskog gospodarstva. |
| --- | --- |

—

ostvarenje novih ulaganja poboljšanjem regulatornog okruženja za poslovanje, što će pomoći pri ublažavanju gospodarskog i socijalnog učinka pandemije COVID-a 19 i doprinijeti razvoju europskog gospodarstva.

| 2.4. | U skladu s tom Komunikacijom, Komisija će raditi na promicanju međunarodne uloge eura, jačanju infrastrukture financijskog tržišta EU-a, poboljšanju izvršavanja sankcija EU-a i povećanju otpornosti EU-a na posljedice nezakonitih jednostranih sankcija trećih zemalja. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO pozdravlja objavljivanje ove Komunikacije, koja uključuje regulatorne prijedloge i potporne mjere usmjerene na povećanje udjela eura u trgovini i jačanje otpornosti financijskog sustava EU-a. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Europodručje postoji više od 20 godina i povećava se uključivanjem novih država članica (iako čeka da se pridruže nove zemlje) (6) i održavanjem međunarodne reputacije eura. Istodobno, Odbor primjećuje da je udio eura u deviznim pričuvama 2019. pao s 23 % na 19 %, odnosno na „gotovo rekordno nisku razinu” (7) te da, prema mišljenju nekoliko uglednih ekonomista, uključujući dobitnike Nobelove nagrade Josepha E. Stiglitza i Paula Krugmana, europodručje još uvijek nije optimalno valutno područje (8), kako je definirano u teoriji Roberta Mundella. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO isto tako naglašava da uloga brzorastućega kineskog gospodarstva, koje je sve važnije u globalnom gospodarstvu, zaslužuje širu raspravu u kontekstu jačanja gospodarske otpornosti EU-a. Prosječna stvarna godišnja stopa rasta BDP-a u posljednjih 30 godina iznosila je oko 10 %, u odnosu na oko 2 % u EU-u. Zbog pandemije će vjerojatno doći do daljnjih razlika u stopama rasta BDP-a: 4,4 % u EU-u (-6,1 u 2020.) i 8,4 % u Kini (2,3 % u 2020.) (9). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Usporedno s rastom kineskog gospodarstva raste i uloga njegove valute u međunarodnoj trgovini i poravnanju. Američki dolar je u službenim deviznim pričuvama (u trećem tromjesečju 2020.) imao udio od oko 60,5 %, euro od 20,5 %, a kineski renminbi od 2,1 %. Međutim, udio renminbija brzo raste, dok se udio eura smanjio (10). Kina također intenzivno radi na svojoj digitalnoj valuti (testira je već u nekoliko gradova (11)), dok ostatak svijeta za njom zaostaje (12). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | S obzirom na prethodno navedeno, EGSO je zabrinut da strategija ne uključuje akcijski plan kojim se uzima u obzir sve bolji gospodarski položaj Kine te preporučuje da se Komunikacija dopuni u tom pogledu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Odbor podupire poziv sadržan u ključnoj mjeri, da se dovrši bankovna unija (13) i ostvari daljnji značajan napredak u pogledu unije tržišta kapitala (14) kao sredstva za jačanje otpornosti EU-a i produbljivanje gospodarske i monetarne unije. Međutim, napominje da „dovršenje EMU-u prije svega zahtijeva snažan politički angažman, učinkovito upravljanje i bolje korištenje dostupnih sredstava” (15). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Odbor primjećuje da nastavak strukturnih promjena kako bi se osigurala povezanija i koherentnija monetarna unija zahtijeva politički angažman te istodobno predlaže da se Komunikaciju dopuni nizom mjera koje mogu dati konkretne rezultate:






  — | revizija okvira gospodarskog upravljanja EU-a kako bi ga se učinilo usmjerenijim na prosperitet i pogodnijim za ulaganja (posebno u pogledu javnog duga i proračunskih manjkova) (16), |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

revizija okvira gospodarskog upravljanja EU-a kako bi ga se učinilo usmjerenijim na prosperitet i pogodnijim za ulaganja (posebno u pogledu javnog duga i proračunskih manjkova) (16),

| — | podupiranje zahtjeva da države članice koordiniraju vlastite nacionalne politike u okviru europskog semestra i povećaju dosljednost monetarnih, fiskalnih i strukturnih politika (17), posebice u cilju postizanja socijalne kohezije i stvarne konvergencije, |
| --- | --- |

—

podupiranje zahtjeva da države članice koordiniraju vlastite nacionalne politike u okviru europskog semestra i povećaju dosljednost monetarnih, fiskalnih i strukturnih politika (17), posebice u cilju postizanja socijalne kohezije i stvarne konvergencije,

| — | provedba detaljne, cikličke analize procesa stvarne konvergencije diljem država članica EU-a, koji su zajedno sa socijalnom kohezijom ključni za povećanje dinamičnosti jedinstvenog tržišta. Potrebno je pratiti konvergenciju kako bi se izbjegle veće diskrepancije zbog „rizika da bi trenutačni ciklus velikih paketa financijske pomoći koje podupire država mogao ponovno otvoriti jaz između sjevera i juga koji se pojavio tijekom krize europodručja” (18). |
| --- | --- |

—

provedba detaljne, cikličke analize procesa stvarne konvergencije diljem država članica EU-a, koji su zajedno sa socijalnom kohezijom ključni za povećanje dinamičnosti jedinstvenog tržišta. Potrebno je pratiti konvergenciju kako bi se izbjegle veće diskrepancije zbog „rizika da bi trenutačni ciklus velikih paketa financijske pomoći koje podupire država mogao ponovno otvoriti jaz između sjevera i juga koji se pojavio tijekom krize europodručja” (18).

| 3.8. | Odbor se slaže da je regulatorni okvir ključan za razvoj inovacija, ali smatra da aktivnosti predložene u Komunikaciji nisu dostatne. Istodobno, EGSO primjećuje da se, kao rezultat Brexita, broj europskih sveučilišta s ključnom ulogom u poticanju inovacija smanjio na njih samo nekoliko među vodećih 50 (19). Sveučilišta su ključna za povećanje inovacija i dugoročne otpornosti na daljnja ekonomska previranja. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | S obzirom na prethodno navedeno, EGSO poziva da se Komunikaciju dopuni mjerama kojima će se:






  — | osigurati veća fleksibilnost propisa o financijskom tržištu s ciljem poticanja financijskih inovacija u Europi, uključujući direktive MiFID II i Uredbu o referentnim vrijednostima, u pogledu trgovine sirovinama, |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

osigurati veća fleksibilnost propisa o financijskom tržištu s ciljem poticanja financijskih inovacija u Europi, uključujući direktive MiFID II i Uredbu o referentnim vrijednostima, u pogledu trgovine sirovinama,

| — | smanjiti ograničenja koja stavljaju nerazmjeran teret na razvoj novih tehnologija, |
| --- | --- |

—

smanjiti ograničenja koja stavljaju nerazmjeran teret na razvoj novih tehnologija,

| — | povećati izdatke za istraživanje i razvoj (posebno potporu privatnom ulaganju u istraživanje i razvoj u cijelom EU-u) na oko 3 % BDP-a, |
| --- | --- |

—

povećati izdatke za istraživanje i razvoj (posebno potporu privatnom ulaganju u istraživanje i razvoj u cijelom EU-u) na oko 3 % BDP-a,

| — | u kontekstu digitalne transformacije, utvrditi i dodatno podupirati europske pametne specijalizacije u području IT-a, |
| --- | --- |

—

u kontekstu digitalne transformacije, utvrditi i dodatno podupirati europske pametne specijalizacije u području IT-a,

| — | identificirati regionalne inovacijske centre u EU-u i izravno ih podržati na razini EU-a, uz istodobno davanje prednosti privatnim ulaganjima u inovacije, primjerice povećanjem razine zahtjeva privatnog sufinanciranja. |
| --- | --- |

—

identificirati regionalne inovacijske centre u EU-u i izravno ih podržati na razini EU-a, uz istodobno davanje prednosti privatnim ulaganjima u inovacije, primjerice povećanjem razine zahtjeva privatnog sufinanciranja.

4.   Posebne napomene

4.1.   Jačanje međunarodne uloge eura

| 4.1.1. | Kako je navedeno u Komunikaciji, povećanje važnosti eura u međunarodnoj trgovini, ulaganjima i plaćanjima donosi mnoge koristi kao što su veća monetarna autonomija, snažniji prijenos monetarne politike, niži troškovi transakcija i smanjeni učinci šokova povezanih s cijenama. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EGSO podupire daljnje izdavanje obveznica u eurima. Međutim, iako razumije koristi koje donose te mjere, EGSO poziva na zasnivanje strategije rasta eura na jačanju i širenju europodručja, pored izdavanja zajedničkih dužničkih instrumenata (20). Zbog krize koju je izazvao COVID-19 „EU će do 2026. izdati nove dužničke instrumente u iznosu od približno 1 bilijuna EUR” (21). Međutim, „visok udio javnog duga u BDP-u može predstavljati poteškoće u pogledu otpornosti” (22). Kako bi ih prevladao, europski financijski sustav trebao bi postati „otporniji dovršavanjem bankovne unije i unije tržišta kapitala” (23). EGSO preporučuje ponovnu uspostavu visokog položaja eura u pogledu vrijednosnih papira s fiksnim prinosom prije financijske krize 2008. – 2009 (24). |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Odbor stoga poziva da se neke od nadležnosti nacionalnih financijskih nadzornih tijela prenesu na razinu EU-a, stvarajući zajednički regulatorni okvir za stvaranje bankovne unije i unije tržišta kapitala (25). EGSO smatra da bi trebalo omogućiti potpuno kretanje kapitala unutar EU-a kako bi u konačnici svi građani ili MSP-ovi mogli imati koristi od financijskih usluga bilo koje financijske institucije koja podliježe zajedničkom financijskom nadzoru EU-a (26). Svi novi propisi povezani s izgradnjom unije tržišta kapitala trebali bi se podvrgnuti testovima (27) kojima se provjerava ispunjavaju li kriterije kao što su: povećana konkurentnost i inovacije (posebno uključujući digitalnu tranziciju), doprinos zelenoj tranziciji i stabilnost financijskih tržišta. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Osim toga, trebalo bi poduzeti korake kako bi se, putem sporazuma o razmjeni, ojačala prisutnost eura u pričuvama središnjih banaka različitih zemalja te poduprlo sklapanje velikih međunarodnih ugovora europskih poduzeća (za provedbu izvan EU-a) putem poravnanja u eurima. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Kako bi se povećala uloga eura u svjetskom gospodarstvu, potrebno je povećati konkurentnost robe i usluga iz EU-a. Kako bi se to ostvarilo, potrebna su ulaganja u obrazovanje te u istraživanje i razvoj. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Ključna mjera 6. predviđa da Komisija i ESB zajednički preispitaju širok spektar politika te pravnih i tehničkih pitanja koji proizlaze iz mogućeg uvođenja digitalnog eura. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Odbor podržava ideju digitalnog eura. Međutim, EGSO smatra da digitalni euro ne bi trebalo uvoditi samo putem ESB-a nego putem središnjih banaka Eurosustava (28) (i svih nadzornih tijela) (29). |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | Taj bi novi sustav namire trebao uzeti u obzir zahtjeve u pogledu privatnosti u skladu s propisima (posebno u skladu s Petom direktivom o borbi protiv pranja novca). Pravilno osmišljen digitalni euro mogao bi doprinijeti upotrebi eura izvan europodručja i oslabiti ulogu američkog dolara (te u budućnosti i digitalnog yuana), posebno u međunarodnim i maloprodajnim transakcijama (30). |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.1.9. | EU je lider na globalnom tržištu zelenih obveznica. Gotovo polovica izdavanja na tom tržištu 2019. bila je u eurima (31), a to je tržište snažno i izvan europodručja (32). EGSO pozdravlja prijedlog uvođenja novih „zelenih” financijskih instrumenata (33) s ciljem podupiranja europskog zelenog plana (34). Njime će se EU-u omogućiti da zadrži i razvije svoju ulogu globalnog predvodnika u klimatskoj politici (35). |
| --- | --- |

4.1.9.

4.2.   Povećavanje otpornosti infrastrukture financijskih tržišta EU-a i povezanih pružatelja ključnih usluga

| 4.2.1. | U Komunikaciji se naglašava važnost toga da EU razvija infrastrukturu svojega financijskog tržišta i povećava njezinu otpornost kako bi se izbjeglo oslanjanje na pružatelje ključnih usluga iz trećih zemalja. Komisija bi također trebala proučiti kako se može spriječiti ovisnost EU-a o pružateljima financijskih i drugih podataka iz trećih zemalja. Novi sustav namire koji se temelji na digitalnom euru mogao bi se iskoristiti za trgovinu s partnerima kojima su treće zemlje nametnule jednostrane sankcije. Korištenje tog sustava od strane sankcioniranih zemalja i osoba bi se blokiralo (s pomoću povlačenja informacija iz repozitorija za razmjenu podataka o sankcijama). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EGSO podsjeća i na iskustvo s početka pandemije COVID-a 19, kad je, zbog povećanog interesa za američki dolar i dislokacije američkog repo tržišta, financijskim institucijama izvan SAD-a bilo teže i skuplje refinancirati poslovanje u dolarima. Trebalo bi uzeti u obzir i upotrebu Europskog stabilizacijskog mehanizma kao izvora likvidnosti u eurima, koji bi bio dostupan i velikim financijskim institucijama. Potreban nam je jasan plan za promjene ESM-a i razvoj unije tržišta kapitala. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EGSO se načelno slaže s koracima koji vode povećanju otvorene strateške autonomije EU-a, ključujući u pogledu jačanja otpornosti infrastrukture financijskog tržišta EU-a. S druge strane, Odbor naglašava da takve mjere mogu, pod određenim uvjetima, dovesti do neželjenih političkih posljedica. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Jačanje provedbe i izvršavanja sankcija EU-a

| 4.3.1. | Kako bi se povećala učinkovitost sankcija EU-a, potrebno je osigurati njihovu ujednačenu provedbu i izvršavanje. Društva kćeri poduzeća iz trećih zemalja koriste rupe u zakonima kako bi zaobišle zabrane, što vodi do poremećaja na jedinstvenom tržištu. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | EGSO pozdravlja prijedloge usmjerene na jačanje sposobnosti EU-a za ujednačenu primjenu sankcija i jednoglasno izražavanje svojih stavova. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Odbor isto tako podupire nastojanje Europske komisije da razvije alate za suzbijanje posljedica nezakonite, izvanteritorijalne primjene jednostranih mjera trećih zemalja na gospodarske subjekte iz EU-a. Međutim, EGSO naglašava potrebu za razvojem mehanizama kojima bi se osigurao konsenzus među svim državama članicama o predmetu samih sankcija. Prema mišljenju Odbora, takvi instrumenti mogu doprinijeti većoj neovisnosti EU-a kao aktera na globalnoj sceni i zaštititi jedinstveno tržište od šokova. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Istodobno treba napomenuti da je od financijske krize 2008. – 2009. financijsko tržište EU-a podvrgnuto strogoj disciplini kojom se nameću administrativne obveze onima koji žele imati koristi od jedinstvenog tržišta EU-a. Važno je da se ti propisi primjenjuju uz potrebnu fleksibilnost kako bi se osigurala ravnoteža između troškova i koristi, procijenili učinci novih propisa na europska financijska društva (36) i regulatorno opterećenje prilagodilo veličini tih subjekata (velike paneuropske banke, financijske institucije i novoosnovana poduzeća u sektoru financijske tehnologije) (37). |
| --- | --- |

4.3.4.

Bruxelles, 9. lipnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Mišljenje EGSO-a „Europski sustav osiguranja depozita” (SL C 177 od 18.5.2016., str. 21.).

1

(2)  Mišljenje EGSO-a „Paket za ekonomsku i monetarnu uniju” (SL C 262, 25.7.2018., str. 28.).

2

(3)  Mišljenje EGSO-a „Unija tržišta kapitala za ljude i poduzeća (novi akcijski plan)”, ECO/533 (SL C 155, 30.4.2021., str. 20.).

3

(4)  Mišljenje EGSO-a „Revizija gospodarskog upravljanja 2020.” (SL C 429, 11.12.2020., str. 227.).

4

(5)  COM(2021) 32 final.

5

(6)  COM(2018) 796 final, str. 2.

6

(7)  „Međunarodna uloga eura”, Europska središnja banka, srpanj 2020.

7

(8)  Can the European Project be saved? („Može li se spasiti europski projekt?”) Uvodno predavanje Paula Krugmana, 23. međunarodna konferencija europeista, Philadelphia, 14.–16. travnja 2016.

8

Can the European Project be saved?

(9)  Vidjeti bazu podataka Svjetski gospodarski izgledi, travanj 2021., Međunarodni monetarni fond.

9

(10)  Valutna struktura službenih deviznih pričuva (COFER), Međunarodna financijska statistika (IFS), Međunarodni monetarni fond, https://data.imf.org/regular.aspx?key=41175

10

(11)  Vidjeti China Launches Digital Renminbi Trials in 11 Cities, Stages Seven Digital Renminbi Lotteries in Year Following of Testing (Kina pokrenula testno korištenje digitalnog renminbija u jedanaest gradova i održat će sedam lutrija s nagradama u digitalnom renminbiju godinu dana nakon početka testiranja), China Banking News, 19. travnja, 2021.

11

China Launches Digital Renminbi Trials in 11 Cities, Stages Seven Digital Renminbi Lotteries in Year Following of Testing

(12)  Svjetski indeks PwC digitalnih valuti središnjih banaka, travanj 2021., https://www.pwc.com/gx/en/industries/financial-services/assets/pwc-cbdc-global-index-1st-edition-april-2021.pdf

12

(13)  Mišljenje EGSO-a „Prema snažnijoj međunarodnoj ulozi eura” (SL C 282, 20.8.2019., str. 27.).

13

(14)  Mišljenje EGSO-a „Unija tržišta kapitala za ljude i poduzeća (novi akcijski plan)”, ECO/533 (SL C 155, 30.4.2021., str. 20.).

14

(15)  Mišljenje EGSO-a „Paket za ekonomsku i monetarnu uniju” (SL C 262, 25.7.2018., str. 28.).

15

(16)  Mišljenje EGSO-a „Ekonomska politika europodručja 2021.” (SL C 123, 9.4.2021., str. 12.).

16

(17)  COM(2020) 746 final.

17

(18)  Eurofound (2020.), Upward convergence in the EU: Definition, measurement and trends (Uzlazna konvergencija u EU-u: Definicija, mjerenje i trendovi), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, str. 9.

18

Upward convergence in the EU: Definition, measurement and trends

(19)  Šest prema rejtingu organizacije Times Higher Education i samo jedan prema rejtingu svjetskih sveučilišta kompanije Quacquarelli Symonds.

19

(20)  EU faces barriers to boosting single currency's global status (EU se suočava s preprekama jačanju globalnog statusa jedinstvene valute), Financial Times, 19. siječnja 2021.

20

EU faces barriers to boosting single currency's global status

(21)  COM(2021) 32 final, str. 8.

21

(22)  Mišljenje EGSO-a „Prema otpornijem i održivijem europskom gospodarstvu” (SL C 353, 18.10.2019., str. 23.).

22

(23)  Vidjeti napomene povjerenika Gentilonija na konferenciji za medije Euroskupine, 15. veljače 2021., Bruxelles.

23

(24)  Vidjeti „Likvidnost tržišta fiksnih prihoda”, Odbor za dokumente globalnog financijskog sustava, br. 55, Banka za međunarodne namire, siječanj 2016., str. 18.

24

(25)  COM(2020) 590 final i COM(2020) 746 final, str. 8.

25

(26)  Mišljenje EGSO-a „Unija tržišta kapitala za ljude i poduzeća (novi akcijski plan)”, ECO/533 (SL C 155, 30.4.2021., str. 20.).

26

(27)  Mišljenje EGSO-a „Unija tržišta kapitala za ljude i poduzeća (novi akcijski plan)”, ECO/533 (SL C 155, 30.4.2021., str. 20.), str. 5.

27

(28)  Vidjeti Report on a digital euro (Izvješće o digitalnom euru), Europska središnja banka, listopad 2020., str. 7. i 8.

28

Report on a digital euro

(29)  Vidjeti Report on a digital euro (Izvješće o digitalnom euru), Europska središnja banka, listopad 2020., str. 36–40.

29

Report on a digital euro

(30)  EU faces barriers to boosting single currency's global status (EU se suočava s preprekama jačanju globalnog statusa jedinstvene valute), Financial Times, 19. siječnja 2021.

30

EU faces barriers to boosting single currency's global status

(31)  Vidjeti The role of the euro in global green bond markets (Uloga eura na globalnim tržištima zelenih obveznica), Polje 1, 19. godišnji pregled međunarodne uloge eura, ESB, lipanj 2020.

31

The role of the euro in global green bond markets

(32)  Vidjeti Unleashing the euro's untapped potential at global level (Ostvarivanje neiskorištenog potencijala eura na globalnoj razini), govor F. Panette, člana Izvršnog odbora ESB-a.

32

Unleashing the euro's untapped potential at global level

(33)  Vidjeti Najvažniji rezultati videokonferencije Euroskupine, 15. veljače 2021.

33

(34)  COM(2019) 640 final.

34

(35)  Komentari Paschala Donohoea nakon videokonferencije Euroskupine održane 15. veljače 2021.

35

(36)  Mišljenje EGSO-a „Unija tržišta kapitala za ljude i poduzeća (novi akcijski plan)”, ECO/533 (SL C 155, 30.4.2021., str. 20.).

36

(37)  Mišljenje EGSO-a „Strategija za digitalne financije za EU” (SL C 155, 30.4.2021., str. 27.).

37

---

PRILOG

Slika 1.

Usporedba prosječnih stvarnih stopa rasta BDP-a

*Procjene počinju 2019.

Izvor: vlastiti izračuni na temelju baze podataka Svjetski gospodarski izgledi, Međunarodni monetarni fond, listopad 2020.

Slika 2.

Udio dolara, eura i renminbija u službenim deviznim pričuvama (izraženo u postocima)

Image 2

Izvor: Međunarodni monetarni fond, data.imf.org

Slika 3.

Udio SAD-a, EU-a i Kine u svjetskom BDP-u (PKM, izraženo u postocima)

Image 3

Izvor: baza podataka Svjetski gospodarski izgledi, MMF, listopad 2020.

Slika 4.

Udio SAD-a, EU-a i Kine u svjetskom izvozu (izraženo u postocima)

Image 4

Izvor: UNCTAD.

Slika 5.

Bruto domaći rashodi za istraživanje i razvoj, 2008.–2018. (izraženo u postocima BDP-a)

Image 5

Izvor: Eurostat

---

| 24.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 341/50 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 341/50

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija za jačanje primjene Povelje o temeljnim pravima u EU-u

(COM(2020) 711 final)

(2021/C 341/08)

| Izvjestitelj: | Cristian PÎRVULESCU |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Christian BÄUMLER |

Izvjestitelj:

Cristian PÎRVULESCU

Suizvjestitelj:

Christian BÄUMLER

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 24.2.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Odluka Predsjedništva Odbora: | 26.1.2021. |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 26.5.2021. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 10.6.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 561 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 201/2/7 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 24.2.2021.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Odluka Predsjedništva Odbora:

26.1.2021.

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

26.5.2021.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

10.6.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

561

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

201/2/7

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Odbor pozdravlja novu strategiju koju je razvila Komisija. U prijedlogu su sadržane jasne obveze i osobito su istaknuta pitanja primjene i provedbe. Riječ je o smjeru koji je Odbor dosljedno zagovarao, među ostalim, u svojem mišljenju o prvoj strategiji koje je usvojeno 2011. (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Otad je zbog važnih društvenih, gospodarskih i socijalnih zbivanja pitanje zaštite temeljnih prava postalo složenije te su se pojavili novi izazovi za aktualne okvire, među ostalim, izazovi u primjeni Povelje o temeljnim pravima. Aktualna pandemija značajno povećava rizik za zdravlje, sigurnost i dobrobit milijuna ljudi diljem kontinenta. Na globalnoj razini, gdje EU ima veliku odgovornost djelovati, stanje je i gore. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | U tom kontekstu institucije EU-a i država članice moraju djelovati s jasnom vizijom i većim poticajem kako bi podržale temeljna prava. Iako je primjena Povelje ograničena na povezano pravo EU-a, sve veći obujam zakonodavstva i međusektorska integracija područjâ politika stvaraju sve veće područje primjene za djelovanje. Takav razvoj događaja vjerojatno će imati višestruke posljedice na civilno društvo, lokalne zajednice, socijalne partnere i poduzeća. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Nažalost, nakon deset godina primjene Povelje, Europljanke i Europljani još uvijek raspolažu ograničenim znanjem o njezinu postojanju i ulozi. U ograničenoj mjeri upotrebljavaju je i organizacije civilnog društva, nacionalne institucije za ljudska prava i borci za ljudska prava. Ne možemo čekati još jedno desetljeće da se prava iz Povelje počnu zaista primjenjivati u široj javnosti, civilnom društvu i javnim institucijama. Nadamo se da će se Europska komisija više aktivirati u informiranju građana, medija, civilnog društva, socijalnih partnera i raznih drugih tijela o Povelji, njezinoj važnosti, učincima i povezanim instrumentima. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Sve institucije EU-a moraju biti nepokolebljive i pružiti snažnu potporu svim organizacijama civilnog društva i borcima za ljudska prava koji se suočavaju s fizičkim i verbalnim napadima, zastrašivanjem i uznemiravanjem, uključujući zlouporabu tužbi, nasilje te govor mržnje na internetu i izvan njega. Kampanje ocrnjivanja koje utječu na vjerodostojnost i legitimitet civilnog društva moraju prestati te treba poduzeti mjere protiv vlada onih država članica koje se u njih upuštaju. Provedba aktualnih pravila trebala bi biti prioritet. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ukupni kapacitet organizacija civilnog društva i boraca za ljudska prava za rad unutar okvira Povelje trebalo bi značajno ojačati putem paketa koji uključuje osposobljavanje i prijenos znanja, organizacijsku potporu, stabilno i predvidljivo financiranje te zaštitu od napada i negativnih kampanja. Odbor je spreman pomoći u razvoju sveobuhvatnijeg i detaljnijeg plana u tom pogledu, posebno putem svoje Skupine za temeljna prava i vladavinu prava. Takvo bi nastojanje trebalo biti dio sveobuhvatne strategije europskog civilnog društva, za koju EGSO smatra da je hitno potrebna i neophodna (2). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Odbor pozdravlja sveobuhvatni pristup Komisije promicanju i zaštiti temeljnih vrijednosti na kojima EU počiva i međusobno nadopunjavanje te strategije, europskog demokratskog akcijskog plana i prvog izvješća o vladavini prava. Također predlaže da se u sveobuhvatni postupak planiranja uključi akcijski plan EU-a protiv rasizma, kao i strategija EU-a za osobe s invaliditetom i strategija o ravnopravnosti LGBTIQ osoba. Izazovi koji se tim planovima i strategijama nastoje riješiti učestali su. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO ponavlja svoja očitovanja o gospodarskim aspektima vladavine prava i temeljnih prava. Ako se ne zaustave, prijetnje vladavini prava i općenito opadanje razine zaštite temeljnih prava vjerojatno će se negativno odraziti na uzajamno povjerenje na kojem se temelji unutarnje tržište, a samim time i na gospodarski rast u EU-u (3). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Odbor naglašava da Povelja o temeljnim pravima uključuje i socijalna prava. Njihova provedba iznimno je važna za živote ljudi. Socijalni partneri moraju biti uključeni u njihovu zaštitu na europskoj i nacionalnoj razini. Trebalo bi pojačati i preusmjeriti socijalni dijalog o temeljnim pravima utvrđenima u Povelji. Obnavljanjem poziva koji je Odbor 2011. uputio u svojem mišljenju o strategiji veći naglasak treba staviti na Glavu III. – Jednakost i Glavu IV. – Solidarnost, koje su ključne za EU kao demokratsku uniju koja se temelji na vrijednostima i koja ozbiljno shvaća svoj socijalni model i obveze. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Odbor pozdravlja činjenicu da se u strategiji ističe sveobuhvatna narav Povelje i nadopunjuju ciljani napori da prava i vrijednosti EU-a budu lakše ostvarivi u područjima kao što su prava žrtava i pristup pravosuđu, ravnopravnost i uključenost, borba protiv rasizma i pluralizam, socijalna prava i uključivo obrazovanje i osposobljavanje, gospodarska prava, prava građana EU-a i osoba koje nisu građani EU-a te prava djeteta. Posebnu pozornost treba pridati učinku bolesti COVID-19 na prava, dobrobit te intelektualni i emocionalni razvoj djece. EGSO također primjećuje važnost članaka Povelje koji utječu na gospodarsku sferu, kao što su sloboda poduzetništva, pravo vlasništva i članaka povezanih s odgovarajućim pravnim pravilima. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Odbor bezuvjetno podupire predanost EU-a promicanju i zaštiti ljudskih prava i vrijednosti širom svijeta. Isticanje trgovinskih ugovora i njihova potencijalnog učinka na temeljna prava u potpunosti je opravdano. Kako je navedeno u brojnim mišljenjima, Odbor skreće pozornost i na migracijsku politiku i politiku azila kao ključni slučaj za ispitivanje predanosti EU-a zaštiti temeljnih prava. Trebalo bi pružiti aktivniju potporu borcima za ljudska prava diljem svijeta. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Kako je navedeno u prijedlogu, nacionalne i lokalne uprave te parlamenti i tijela za izvršavanje zakonodavstva država članica ključni su za promicanje i zaštitu prava iz Povelje. Nije jasno na koji će se način predmetna suradnja razlikovati od one iz posljednjeg desetljeća provedbe početne strategije. Ključni bi cilj strategije trebao biti utvrđivanje odgovarajuće kombinacije poticaja i instrumenata kojima se motiviraju nacionalne i lokalne institucije da budu predanije i proaktivnije u pogledu zaštite temeljnih prava. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Odbor se nada da će doći do znatnog poboljšanja u svim ključnim dimenzijama strategije – sprječavanju, promicanju, primjeni i provedbi. Neophodno bi bilo više se usredotočiti na provedbu, ne zanemarujući pritom ostale dimenzije. Odgovarajuća primjena Povelje ključna je za očuvanje funkcionalne Unije koja se temelji na vrijednostima. Primjena Povelje također je obvezna. Komisija mora postupati u skladu s tim te žustrije provoditi postupak zbog povrede u slučaju nepoštovanja pravila. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Odbor u potpunosti podržava imenovanje kontaktnih točaka za Povelju u državama članicama te predlaže da ih se smjesti u središte vlade ili resornih ministarstava koja su uključena u zakonodavni postupak, na primjer ministarstvo pravosuđa. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | S obzirom na golemi učinak pandemije bolesti COVID-19 na društvo, Odbor poziva Komisiju da naglasak izvješća za 2022. stavi na utjecaj pandemije na temeljna prava, posebno ona koja se odnose na socioekonomsku dobrobit te da time jasno istakne da su socijalna prava temeljna prava. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti pravima, dostojanstvu i dobrobiti starijih građana i osoba s invaliditetom koji se tijekom pandemije bolesti COVID-19 suočavaju s izolacijom u domovima za starije i nemoćne osobe. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Odbor predlaže da svaki fond (fondovi na koje se odnosi Uredba o zajedničkim odredbama) pregledaju odbori za praćenje koji uključuju neovisne organizacije civilnog društva, nacionalne institucije za ljudska prava i borce za ljudska prava. Svi bi ti civilni akteri trebali sudjelovati u odlučivanju kako se dodjeljuju financijska sredstva te kako se njima upravlja. EGSO poziva Komisiju da uzme u obzir preporuke iz njegove rezolucije „Uključenost organiziranog civilnog društva u nacionalne planove za oporavak i otpornost – Što funkcionira, a što ne?”, koja je objavljena u veljači 2021. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Odbor također poziva Komisiju da utvrdi i pokrene mogućnosti financiranja za organizacije civilnog društva i borce za ljudska prava koji rade na prvoj liniji u marginaliziranim i ranjivim zajednicama. Odbor potiče države članice da pokrenu programe financiranja civilnog društva i skupina aktivnih u zajednici koje se bore za ljudska prava. U okviru programa trebala bi se predvidjeti zaštita autonomije i neovisnosti financiranih subjekata. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Odbor predlaže stvaranje interaktivnog, brzog i učinkovitog mehanizma za utvrđivanje i prijavljivanje fizičkih i verbalnih napada, zastrašivanja i uznemiravanja, uključujući zlouporabu sudskih postupaka, nasilje te govor mržnje na internetu i izvan njega, upućenih organizacijama civilnog društva i borcima za ljudska prava. U taj mehanizam trebalo bi uključiti nacionalne institucije za ljudska prava te nacionalne socijalne i gospodarske odbore. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Radi olakšavanja koordinacije Odbor predlaže da države članice uspostave nacionalne forume o temeljnim pravima na kojima bi svi predmetni subjekti mogli surađivati: nacionalne institucije za ljudska prava, nacionalna tijela za jednakost, pravobranitelji, novoosnovane kontaktne točke za Povelju i druga javna tijela. Forumi bi trebali uključivati organizacije i borce za ljudska prava. Agencija za temeljna prava može pomoći nakon osnivanja tih foruma. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Odbor predlaže da Komisija pokrene posebni program pomoći čiji je cilj omogućiti svim nacionalnim institucijama za ljudska prava da dosegnu viši, ujednačeniji institucionalni kapacitet (osnivanje, akreditacija i koraci za osiguravanje sukladnosti) i razviju specifične smjernice za države članice. Kao i u slučaju drugih instrumenata i programa EGSO preporučuje bolju i opsežniju primjenu iznimnog znanja i iskustva Agencije za temeljna prava. Potičemo Agenciju da u svojem daljnjem radu na ključnim promjenama u području temeljnih prava pomno prati zaštitu socijalnih prava. Agencija bi također trebala postati vidljivija i dostupnija široj javnosti te skupinama i organizacijama civilnog društva. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Odbor predlaže da Komisija organizira posebna savjetovanja i izvješća o posebnim poglavljima i člancima u kojima su dobrodošli doprinosi i uvidi nacionalnih institucija za ljudska prava, organizacija civilnog društva i boraca za ljudska prava. EGSO je više nego otvoren za blisku suradnju s Komisijom u redovitoj organizaciji takvih sastanaka u kojima sudjeluju predstavnici civilnog društva. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Odbor sa zanimanjem iščekuje rad Komisije na informativnoj kampanji. S obzirom na važnost i hitnost te mjere, bilo bi korisno u strategiji dodatno istaknuti ciljeve, rokove, ciljne skupine, instrumente i predloženi proračun za kampanju. EGSO potiče Europsku komisiju da organizira aktivnosti povezane s Poveljom kao dio svoje konferencije o budućnosti Europe te da građanima i javnom interesu približi pitanja temeljnih prava. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Potrebno je više istraživanja i savjetovanja da bi se postiglo bolje razumijevanje o primjeni Povelje, temeljeno na riziku i nedostacima na koje će se vjerojatno više nailaziti u određenim društvenim skupinama i regionalnim zajednicama. |
| --- | --- |

1.23.

2.   Opće napomene

2.1.   Kontekst mišljenja

| 2.1.1. | Povelja se primjenjuje na sve mjere institucija EU-a. Strategija Europske komisije iz 2010. za učinkovitu provedbu Povelje o temeljnim pravima od strane Europske unije istaknula je koliko je za EU važno da predvodi primjerom. Njome se utvrdilo kako će Komisija zajamčiti da u potpunosti postupa u skladu s Poveljom. Povelja se primjenjuje i na države članice kada provode pravo EU-a. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Povelja je potaknula novo zakonodavstvo EU-a, kojim se izravno štite i promiču određena ključna prava. Ključni su primjeri nova pravila o zaštiti podataka, rodnoj ravnopravnosti, zaštiti zviždača, poštenom suđenju i pravu na obranu te žrtvama zločina. Sudska praksa Suda EU-a koja se poziva na Povelju značajno se razvila u širokom rasponu područja politika. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Agencija EU-a za temeljna prava razvila se u pouzdano tijelo EU-a koje pruža usporedive podatke i analizu temeljnih prava u cilju pružanja potpore radu institucija EU-a i država članica. U EU-u se značajno povećao i broj neovisnih nacionalnih institucija i tijela za temeljna prava. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Međutim, tri države članice nemaju nacionalnu instituciju za ljudska prava (Češka Republika, Italija, Malta (4)), dvije nemaju akreditiranu nacionalnu instituciju za ljudska prava (Estonija, koja bi do kraja 2020. trebala dobiti akreditaciju, i Rumunjska) te ih šest nema nacionalnu instituciju za ljudska prava usklađenu sa statusom A prema Pariškim načelima Ujedinjenih naroda (Austrija, Belgija, Cipar, Slovačka, Slovenija i Švedska). |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Nedavno istraživanje Eurobarometra o osviještenosti o Povelji pokazuje da je samo 42 % ispitanika čulo za Povelju, a njih samo 12 % zapravo zna o čemu je riječ. Šest od deset ispitanika želi znati više o vlastitim pravima te kome se obratiti u slučaju povrede njihovih prava iz Povelje (5). |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | EGSO ima dugoročnu obvezu pružanja potpore zaštiti ljudskih prava i borcima za ljudska prava. Odbor je sastavni dio kulture i okvirâ temeljnih prava jer je uključen u razne strukture i aktivnosti, prenosi zabrinutost građana, civilnog društva i socijalnih partnera te oblikuje prijedloge politike i regulatorne prijedloge uz viziju koja se temelji na pravima. Kako bi pojačao svoje napore, EGSO je osnovao vlastitu Skupinu za temeljna prava i vladavinu prava koja podupire njegovu viziju i odgovornosti. |
| --- | --- |

2.1.6.

2.2.   Osiguravanje učinkovite primjene Povelje u državama članicama

| 2.2.1. | Odbor u potpunosti podržava prijedlog Komisije da pozove države članice da imenuju kontaktne točke za Povelju. U unaprjeđenju programa za temeljna prava najvažnija je njihova uloga kojom se olakšava protok informacija i najboljih praksi koje se odnose na Povelju i kojom se koordiniraju napori za izgradnju kapaciteta u predmetnoj zemlji. U idealnom slučaju trebalo bi ih smjestiti u središte vlade ili resornih ministarstava uključenih u zakonodavni postupak, na primjer ministarstvo pravosuđa. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Relevantan je novi pristup usvojen tijekom izrade nacrta godišnjeg izvješća o primjeni Povelje u EU-u, konkretno kad se pobliže promotri primjena Povelje u državama članicama. Odbor isto tako pozdravlja naglasak na temeljnim pravima u digitalnom dobu u novom izvješću o Povelji za 2021. S obzirom na golemi učinak pandemije bolesti COVID-19 na društvo, Odbor potiče Komisiju da naglasak izvješća za 2022. stavi na njezin utjecaj na temeljna prava, posebno ona koja se odnose na socioekonomsku dobrobit. Drugi aspekt koji je potrebno riješiti jest prelazak vlasti u EU-u na rad u izvanrednim okolnostima, ponekad na štetu parlamentarnog nadzora i demokratskog sustava provjere i ravnoteže. EGSO smatra da bi mjere za borbu protiv pandemije trebale biti potpuno demokratske, privremene i razmjerne. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Odbor potiče Komisiju da odlučnije pokrene postupak zbog povrede prava, prema potrebi i kad dođe do kršenja prava EU-a. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Odbor pozdravlja prijedlog Komisije da za sve programe koji se financiraju putem fondova EU-a, na koje se odnosi Uredba o zajedničkim odredbama, moraju postojati učinkoviti mehanizmi kako bi se osigurala njihova usklađenost s Poveljom, od njihova nastanka do provedbe. Odbor predlaže da svaki fond pregledaju odbori za praćenje koji uključuju neovisne organizacije civilnog društva, nacionalne institucije za ljudska prava i borce za ljudska prava. Time bi se pomoglo riješiti nedostatak znanja u tijelima za provedbu Uredbe o zajedničkim odredbama u pogledu temeljnih prava i uvelike bi se poboljšao kapacitet organizacija za temeljna prava u ostvarenju pravog učinka na lokalnoj razini. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Odbor poziva Komisiju da pomno prati u kojoj se mjeri financijska sredstva EU-a upotrebljavaju u skladu s Poveljom i poziva na poduzimanje odgovarajućih i opravdanih mjera kao što su prekid ili obustava financiranja EU-a ili financijski ispravci ako države članice ne korigiraju nepravilne rashode. Nadalje, Odbor potiče Komisiju da nastavi s provjerama usklađenosti s Poveljom koje se odnose na veća proračunska sredstva. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Doista je neophodno ostvarenje cilja iz prijedloga, tj. promicanje poticajnog i sigurnog okruženja za organizacije civilnog društva i borce za prava u njihovoj zemlji, među ostalim i na lokalnoj razini. Međutim, nema jasnih naznaka kako će se taj cilj ostvariti. Odbor također poziva Komisiju da utvrdi i pokrene mogućnosti financiranja za organizacije civilnog društva i borce za ljudska prava koji su najizloženiji u svojem radu u marginaliziranim i ranjivim zajednicama. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Odbor predlaže stvaranje interaktivnog, brzog i učinkovitog mehanizma za utvrđivanje i prijavljivanje fizičkih i verbalnih napada, zastrašivanja i uznemiravanja, uključujući zlouporabu sudskih postupaka, nasilje te govor mržnje na internetu i izvan njega, upućenih organizacijama civilnog društva i borcima za ljudska prava. U taj mehanizam upozorenja trebalo bi uključiti nacionalne institucije za ljudska prava te nacionalne socijalne i gospodarske odbore. EGSO je također spreman doprinijeti uspostavi tog mehanizma i surađivati s drugim institucijama EU-a na učinkovitoj zaštiti predmetnih organizacija i ljudi i djelotvornom pravnom lijeku za njih. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Iznimno je ohrabrujuće vidjeti predanost Komisije u naporima usklađivanja kako bi osigurala demokraciju, vladavinu prava i zaštitu temeljnih prava (6). Odbor smatra da bi se jednaka načela koordinacije trebala primjenjivati i na nacionalnoj razini. Prečesto razne javne i nevladine institucije i organizacije nedovoljno surađuju. Stoga, Komisija može zatražiti od država članica da uspostave nacionalne forume o temeljnim pravima na kojima bi svi predmetni subjekti mogli surađivati: nacionalne institucije za ljudska prava, nacionalna tijela za jednakost, pravobranitelji, novoosnovane kontaktne točke za Povelju i druga javna tijela. Forumi bi trebali uključivati organizacije civilnog društva i borce za ljudska prava. |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | Osnivanje i akreditacija nacionalnih institucija za ljudska prava te koraci za osiguravanje njihove usklađenosti s Pariškim načelima Ujedinjenih naroda (7) trebali bi biti prioritet, a za to bi trebalo osigurati dodatnu potporu. Odbor predlaže da Komisija pokrene posebni program pomoći kojim bi se omogućilo da sve nacionalne institucije za ljudska prava dosegnu viši, ujednačeniji institucionalni kapacitet. |
| --- | --- |

2.2.9.

2.3.   Poticanje primjene Povelje kao vodilje za institucije EU-a

| 2.3.1. | Provjera ključnih inicijativa Komisije od pripremne faze inicijative i dalje će, nadamo se, biti središnje pitanje kojim će se Komisija baviti tijekom postupka donošenja odluka. S obzirom na to da je u prijedlogu istaknut Akt o digitalnim uslugama i da se radi na osiguravanju usklađenosti s Poveljom prikladno je predstaviti široki raspon pitanja i posljedica koje proizlaze iz usklađivanja. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Temeljita priprema ključnih inicijativa Komisije iznimno je važna. Istodobno bi trebalo dopuniti tematski razvoj usklađivanja razmatranjima i analizom koji se temelje na Povelji, s naglaskom na različitim poglavljima i člancima, kako su strukturirani u godišnjem izvješću. Jedan od načina da se to postigne bilo bi organiziranje posebnih događanja i izvješća o posebnim poglavljima i člancima u kojima su dobrodošli doprinosi i uvidi nacionalnih institucija za ljudska prava, organizacija civilnog društva i boraca za ljudska prava. Time bi se omogućila akumulacija znatnog znanja o konkretnim člancima i pravima koja se njima štite te bi se dobila jasnija predodžba o sveukupnom učinku prava i oblikovanja politika EU-a na živote i prava članova šire javnosti. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Kako je predloženo u točki 2.2.2., s obzirom na golemi učinak pandemije bolesti COVID-19 na europsko društvo, neophodno je usredotočiti se na stanje povezanih prava. Stoga bismo potaknuli Komisiju da u godišnjim izvješćima istakne učinak bolesti COVID-19 i višestrukih kriza koje je pandemija prouzročila u području zaštite temeljnih prava. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | U tom pogledu obnavlja se poziv koji je Odbor uputio 2011. u svojem mišljenju o strategiji; veći naglasak treba staviti na Glavu III. – Jednakost i Glavu IV. – Solidarnost koje su ključne za EU kao demokratsku uniju koja se temelji na vrijednostima i koja ozbiljno shvaća svoj socijalni model i obveze. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Odbor bezuvjetno podupire predanost EU-a promicanju i zaštiti ljudskih prava i vrijednosti širom svijeta. Isticanje trgovinskih ugovora i njihova potencijalnog učinka na temeljna prava u potpunosti je opravdano. Kako je navedeno u brojnim mišljenjima, Odbor skreće pozornost i na migracijsku politiku i politiku azila kao ključni slučaj za ispitivanje predanosti EU-a zaštiti temeljnih prava. Naglašava i to da su se demokratska stabilnost i sustavi zaštite ljudskih prava koji iz nje proizlaze u europskom susjedstvu našli pod pritiskom te bi trebalo poduzeti dodatne mjere kako bi im se pružila potpora. Trebalo bi pružiti aktivniju potporu borcima za ljudska prava diljem svijeta. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | Odbor potiče Europski parlament i Vijeće da upotrijebe instrumente koji su im na raspolaganju kako bi osigurali učinkovitu primjenu Povelje u njihovu radu uz pomoć Komisije i uključujući relevantna europska savjetodavna tijela u izradi zakonodavstva. EGSO je spreman sudjelovati u takvom međuinstitucijskom dijalogu i radu. |
| --- | --- |

2.3.6.

2.4.   Informiranje o pravima iz Povelje

| 2.4.1. | Odbor sa zanimanjem iščekuje rad Komisije na kampanji podizanja svijesti putem koje će nastojati bolje upoznati ljude s njihovim pravima iz Povelje i informirati ih o tome kome se obratiti kad se krše njihova prava. S obzirom na važnost i hitnost te mjere, bilo bi korisno da su se u strategiji dodatno istaknuli ciljevi, rokovi, ciljne skupine, instrumenti, partneri i predloženi proračun za kampanju. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Kampanja podizanja svijesti trebala bi biti osmišljena tako da dopunjuje ostale mjere. Preporučujemo da se, nakon što se uspostave minimalni institucionalni kapaciteti, s organizacijama civilnog društva i tijelima na razini države, uključujući sudstvo, započne rad na osposobljavanju, prenošenju dobrih praksi i komunikaciji za javnost. Prethodno navedene organizacije i tijela mogu djelovati kao izvori resursa te pomoći ljudima da se u zaštiti svojih temeljnih prava oslone na poticajno socijalno i institucijsko okruženje. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | S obzirom na navedeno, kampanje podizanja svijesti trebale bi biti osmišljene tako da dopru do osoba koje su najizloženije povredi temeljnih prava. Potrebno je više istraživanja i savjetovanja da bi se postiglo bolje razumijevanje o primjeni Povelje, temeljeno na riziku i nedostacima na koje će se vjerojatno više nailaziti u određenim društvenim skupinama i regionalnim zajednicama. Time bi se pomoglo da se usmjere mjere koje su poduzela različita tijela i da se isto tako pruži doprinos inicijativama za savjetovanje i sudjelovanje. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | EGSO potiče Europsku komisiju da organizira aktivnosti povezane s Poveljom u okviru konferencije o budućnosti Europe te da pitanja temeljnih prava približi građanima i stavi na javni dnevni red. |
| --- | --- |

2.4.4.

Bruxelles, 10. lipnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  SL C 376, 22.12.2011., str. 74.

1

(2)  U studiji „Odgovor organizacija civilnog društva na pandemiju bolesti COVID-19 i posljedične restriktivne mjere usvojene u Europi” (2021.) EGSO je mapirao strukturne izazove koje je razotkrila pandemija i način na koji su odgovorile organizacije civilnog društva.

2

(3)  SL C 429, 11.12.2020., str. 16.

3

(4)  Malta je postigla izniman napredak te se očekuje da će uskoro osnovati nacionalnu instituciju za ljudska prava.

4

(5)  Posebno izvješće Eurobarometra 487.b.

5

(6)  Koordinacija na razini EU-a može uključivati Europsku mrežu nacionalnih institucija za ljudska prava (ENNHRI), Europsku mrežu tijela za ravnopravnost (Equinet) i Europsku mrežu pučkih pravobranitelja (ENO). Koordinaciju na nacionalnoj razini djelotvorno mogu provesti ključne nacionalne institucije.

6

(7)  U Pariškim načelima Ujedinjenih naroda navode se međunarodna mjerila na temelju kojih Globalni savez nacionalnih institucija za ljudska prava (GANHRI) može akreditirati nacionalne institucije za ljudska prava.

7

---

| 24.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 341/56 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 341/56

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o akcijskom planu za europsku demokraciju

(COM(2020) 790 final)

(2021/C 341/09)

| Izvjestitelj: | Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Andris GOBIŅŠ |

Izvjestitelj:

Carlos Manuel TRINDADE

Suizvjestitelj:

Andris GOBIŅŠ

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 24.2.2021. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 26.5.2021. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 10.6.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 561 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 231/1/8 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 24.2.2021.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

26.5.2021.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

10.6.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

561

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

231/1/8

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) slaže se s Europskom komisijom (u daljnjem tekstu: Komisija) da je potrebno djelovati u cilju povećanja otpornosti europske demokracije. Nadalje, smatra da je akcijski plan za europsku demokraciju i pozitivan i potreban te općenito podupire mjere koje su u njemu predložene. Osim toga, preporučuje da se veća pozornost posveti nekim područjima djelovanja i da se u vezi s njima poduzmu dodatne mjere. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO smatra da je akcijski plan za europsku demokraciju izuzetno aktualan s obzirom na zabrinjavajuće pokazatelje da je vladavina prava narušena zbog izazova s kojima se suočava naša demokracija, koji dolaze i iznutra i od inozemnih aktera. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Odbor je zabrinut time što se u nekoliko država članica pokušava iskoristiti teška situacija nastala zbog COVID-a 19 kako bi se oslabila vladavina prava. Smatra da bi Komisija trebala poduzeti političke mjere u tom pogledu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Zbog razloga navedenih u sljedeće tri točke EGSO preporučuje Komisiji da u svojem akcijskom planu uspostavi zaseban dodatni stup za sudjelovanje civilnog društva i socijalnih partnera te za promicanje demokracije na radnom mjestu. Taj novi stup smatra ključnim te u točki 6. ovog mišljenja iznosi konkretne prijedloge u vezi s njim. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO smatra da bi promicanje europske demokracije, uz područja koja su već uključena u akcijski plan za europsku demokraciju, trebalo podrazumijevati promicanje demokratskog sudjelovanja na razini EU-a i na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, uključenost civilnog društva i sve aspekte i područja demokracije, uključujući demokraciju na radnom mjestu. EGSO smatra da bi ti aspekti provedbe demokracije trebali biti uključeni u akcijski plan za europsku demokraciju, s obzirom na to da svaki od njih ima vlastite prednosti koje demokraciju čine dinamičnijom i otpornijom. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO izražava žaljenje zbog toga što se u predloženom akcijskom planu ne razmatra važna uloga društvenog ugovora u smanjenju nejednakosti i poticanju Europljana da prigrle demokratske ideale niti se predlažu mjere za jačanje te uloge. Isto tako, socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje nisu prepoznati niti ih se podupire te se ni na koji način ne naglašava doprinos koji ta područja pružaju stabilnosti europskih demokracija. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Nadalje, EGSO smatra da je potrebno staviti veći naglasak na građanski dijalog, koji je u svakoj demokraciji ključan preduvjet kojim se jamči najviša kvaliteta postupka donošenja odluka i preuzimanja odgovornosti za njega, u skladu s odredbama članka 11. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). EGSO ponavlja svoju preporuku Komisiji iz mišljenja SOC/627 (1) o uspostavi godišnjeg foruma civilnog društva o temeljnim pravima i vladavini prava. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO smatra da bi akcijski plan za europsku demokraciju trebao uključivati opsežnu inicijativu za poticanje obrazovanja o demokraciji i temeljnim pravima jer je ono ključno za zaštitu demokratskih vrijednosti i aktivnog građanstva, osobito u pogledu mladih. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO zahtijeva od Komisije da osigura da akcijski plan za europsku demokraciju odražava procjenu provedbe Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama u državama članicama te poziva države članice na brzu provedbu te direktive. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Kad je riječ o nadzoru, EGSO traži da internetske platforme preuzimaju odgovornost i budu transparentne te podupire razvoj regulatornih mehanizama unutar okvira Akta o digitalnim uslugama i Akta o digitalnim tržištima kako bi se suzbile dezinformacije, govor mržnje i manipulacije. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO poziva europske institucije da hitno poduzmu predložene mjere za jamčenje sigurnosti novinara i njihovih uvjeta za rad i za sprečavanje uznemiravanja novinara i drugih aktivista koji se zalažu za pitanja od javnog interesa i žrtve su strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Osnovne informacije

| 2.1. | Europska unija temelji se na općim vrijednostima „nepovredivih i neotuđivih prava ljudskog bića, slobode, demokracije, jednakosti i vladavine prava” (2) i na njezinu su području temeljna prava zaštićena Poveljom Europske unije o temeljnim pravima (3). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EGSO čvrsto vjeruje u europske demokratske vrijednosti, snažno podupire kontinuirane napore Komisije da ih očuva i ojača te ponovno potvrđuje zaključke iz svojih prethodnih mišljenja o demokraciji i vladavini prava (4). Građani ne smiju niti zaboraviti niti podcijeniti vrijednost demokracije i važnost vladavine prava u našem društvu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Povijest je pokazala da se demokraciju mora aktivno promicati i kontinuirano štititi od učestalih napada. U svojim političkim smjernicama za Europsku uniju predsjednica Komisije Ursula von der Leyen navela je „davanje novog poticaja europskoj demokraciji” kao jednu od svojih šest glavnih ambicija (5). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Duboke političke, društvene i gospodarske promjene koje proizlaze iz digitalizacije i koje je pandemija COVID-a 19 samo ubrzala, stvaraju rizike i uzrokuju ranjivost, uključujući narušavanje tradicionalnih mehanizama jednakih mogućnosti za kandidate u izbornim kampanjama, nekontrolirano financiranje političkih aktera, uznemiravanje novinara, širenje lažnih informacija i koordinirane kampanje dezinformiranja, kibernapade i mnoge druge oblike ponašanja koji ugrožavaju integritet izbora. Vidljivi su i rizici za medije i pluralizam informacija te za javnu raspravu, napadi na nezavisnost medija i slabljenje civilnog društva. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pandemija COVID-a 19 isto je tako imala utjecaja na kvalitetu europskih demokracija, s obzirom na potrebu za iznimnim odgovorima na ovo izvanredno stanje u području javnog zdravlja. Te je mjere preispitala Venecijanska komisija koja je zaključila da krizu izazvanu pandemijom COVID-a 19 ne bi trebalo koristiti kao mogućnost za jačanje vlada na štetu parlamenata (6). Napomenula je i da bi trebalo ozbiljno razmotriti osiguravanje potrebnog regulatornog okvira te utvrditi do koje bi se mjere neke od tih mjera mogle održavati tijekom vremena. |
| --- | --- |

2.5.

3.   O akcijskom planu za europsku demokraciju

| 3.1. | U akcijskom planu za europsku demokraciju koji smatramo i potrebnim i pravovremenim u doba kad se demokracija u Europi suočava s ozbiljnim izazovima koji su se pogoršali zbog mjera odgovora na COVID-19, utvrđuje se poboljšani politički okvir EU-a i specifične mjere raspoređene u tri stupa:






  — | promicanje slobodnih i poštenih izbora i snažnog demokratskog sudjelovanja, |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

promicanje slobodnih i poštenih izbora i snažnog demokratskog sudjelovanja,

| — | podupiranje slobodnih i neovisnih medija, te |
| --- | --- |

—

podupiranje slobodnih i neovisnih medija, te

| — | suzbijanje dezinformacija (7). |
| --- | --- |

—

suzbijanje dezinformacija (7).

| 3.2. | U predloženom akcijskom planu za europsku demokraciju riječ je i o osnaživanju građana i civilnog društva s ciljem suzbijanja prijetnji demokraciji i vladavini prava, što se smatra međusektorskim pitanjem za sve stupove. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Opće napomene

4.1.   O stanju demokracije u Europi i potrebi za akcijskim planom za europsku demokraciju

| 4.1.1. | EGSO sa zabrinutošću primjećuje ozbiljne izazove za demokraciju i povjerenje javnosti u institucije vlasti posljednjih godina, kao što su, među ostalim, pokazali pad izborne izlaznosti; brojna kršenja vladavine prava u nekoliko država članica; pojava i širenje populizma i govora mržnje; pritisak na novinare te čak i nasilje protiv njih; napadi na neovisnost i pluralizam medija; koncentracija vlasništva nad medijima; nezakonito uplitanje u izborne postupke iznutra i izvana kao rezultat dezinformacija, nepravilnog financiranja i vanjskog utjecaja; pokušaji slabljenja organiziranog civilnog društva i njegova sudjelovanja u donošenju odluka te umanjivanja vrijednosti ili čak potiskivanja socijalnog dijaloga, kolektivnog pregovaranja i sklapanja kolektivnih sporazuma. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EGSO smatra da je akcijski plan za europsku demokraciju pozitivan i potreban instrument te općenito podupire mjere koje su u njemu predložene, neovisno o posebnim opažanjima navedenim u točki 5. i prijedlozima iznesenim u točki 6. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | EGSO žali zbog činjenice da je u pripremi akcijskog plana za europsku demokraciju postupak dijaloga bio ograničen jer je takav dijalog mogao povećati njegovu učinkovitost. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   O području primjene i provedbi akcijskog plana za europsku demokraciju

| 4.2.1. | EGSO smatra da djelovanje s ciljem promicanja demokracije u Europi mora uključivati, među ostalim, zaštitu integriteta izbora, jačanje slobode i pluralizma medija te suzbijanje svake dezinformacije i uplitanja. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EGSO smatra da bi trebalo proširiti područje primjene akcijskog plana za europsku demokraciju te da bi on trebao uključivati zaseban stup o važnosti aktivnog građanstva koje se ostvaruje kroz sudjelovanje civilnog društva (vidjeti točku 6.). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EGSO smatra da je u akcijskom planu za europsku demokraciju trebalo pridati veću važnost demokraciji na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Isto tako smatra da bi akcijski plan za europsku demokraciju trebao pokriti sve aspekte i područja europske demokracije, uključujući radničku demokraciju i strukturirani dijalog s civilnim društvom. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | EGSO očekuje da će se pri provedbi akcijskog plana voditi računa o tome da Europska unija mora imati važnu ulogu modela za promicanje demokratskih vrijednosti i standarda, pružajući primjer usklađenošću svojeg unutarnjeg i vanjskog djelovanja. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | EGSO ističe da Europska unija mora djelovati u cilju jačanja otpornosti europskih demokracija, njihovih društvenih ugovora i gospodarske konkurentnosti, u skladu s ambicijama navedenima u vezi s konferencijom o budućnosti Europe. |
| --- | --- |

4.2.6.

4.3.   Integracija akcijskog plana za europsku demokraciju u politike EU-a i učinkovito praćenje

| 4.3.1. | EGSO smatra da je za uspjeh akcijskog plana za europsku demokraciju važno da on bude čvrsto povezan s drugim tekućim inicijativama na razini EU-a koje doprinose istim ciljevima, a posebno s provedbom Povelje Europske unije o temeljnim pravima, europskim mehanizmom vladavine prava i provedbom europskog stupa socijalnih prava i novih strategija za ravnopravnost te žali zbog toga što ta povezanost nije dovoljno vidljiva. EGSO preporučuje da povezanost među raznim akcijskim planovima bude eksplicitna i učinkovita. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | EGSO podsjeća Komisiju da je u mišljenju SOC/627 predložio uspostavu godišnjeg foruma civilnog društva o temeljnim pravima i vladavini prava. U skladu s time predlaže da se akcijskom planu doda poseban odjeljak o stanju demokracije, koji bi uključivao pitanje primjene članka 11. Ugovora o Europskoj uniji. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | EGSO žali zbog toga što akcijski plan za europsku demokraciju nije popraćen okvirom za praćenje i pripadajućim modelom za mjerenje napretka te zbog toga što za mnoge mjere nisu utvrđeni datumi, što će otežati pravodobnu provedbu evaluacije predviđene za 2023. EGSO predlaže iznošenje odgovarajućeg okvira za praćenje. Izvješće o vladavini prava može imati važnu ulogu, kako je opisano u točki 6. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Iako naglašava važnost znatnog smanjivanja socijalnih nejednakosti jačanjem demokracije, EGSO je razočaran zbog toga što se u akcijskom planu za europsku demokraciju ne spominje potreba za održavanjem socijalne kohezije kao ključnog elementa demokratske stabilnosti u Europi. Ne spominje se ni važnost društvenog ugovora u poticanju Europljana i Europljanki da pristaju uz demokratske ideale ni potreba za djelovanjem kako bi se taj ugovor održao i ojačao. EGSO preporučuje da se ta dimenzija uključi u akcijski plan za europsku demokraciju. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   O utjecaju digitalizacije na demokratska društva

| 4.4.1. | Posljedice napada na demokratski život pogoršale su se zbog nedostatka regulacije internetskih platformi i djelovanja njihovih netransparentnih algoritama. Radi se o vrlo ograničenom broju platformi koje su u širokoj upotrebi u cijelom svijetu. Mehanizmi koji se upotrebljavaju kako bi se osigurala odgovornost tih platformi nisu dostatni. Pitanje osiguravanja da izborni procesi dopiru do birača, da su pravedni i transparentn i da se njima jamči pluralizam, tiče se svih demokratskih nacija i zahtijeva pozornost i djelovanje. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | EGSO ponavlja svoje stajalište izneseno u mišljenju NAT/794 (8) da Europska unija mora usvojiti politike kojima će se dodatno učvrstiti digitalno gospodarstvo koje objedinjuje naše društvene vrijednosti. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | EGSO dijeli stajalište o potrebi za oštrijim pristupom regulaciji internetskih platformi, čime će se osigurati da glavni igrači budu odgovorni javnosti i jamčiti regulacija koju provode snažna javna tijela. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | EGSO pozdravlja početne regulatorne korake koji su poduzeti primjenom predloženog Akta o digitalnim uslugama i Akta o digitalnim tržištima kako bi internetske platforme, posebice vrlo velike internetske platforme, snosile odgovornost. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Isto tako smatra da su evaluacija i ažuriranje Kodeksa dobre prakse u borbi protiv dezinformacija i važan međukorak u osiguravanju pouzdanog sustava za praćenje učinka dezinformacija, među ostalim u odnosu na COVID-19, i s tim povezanih reakcija internetskih platformi. |
| --- | --- |

4.4.5.

5.   Posebne napomene

5.1.   O promicanju slobodnih i poštenih izbora te snažnog demokratskog sudjelovanja

| 5.1.1. | EGSO se slaže u pogledu potrebe za djelovanjem kako bi se zajamčila transparentnost političkog oglašavanja i komunikacije (točka 2.1 akcijskog plana za europsku demokraciju) i podupire donošenje europskog zakonodavstva kojim će se građanima u svakom trenutku osigurati potpuna transparentnost u pogledu sponzoriranog sadržaja političke prirode na svim razinama donošenja odluka. Kako bi mogla osigurati slobodne i poštene izbore na razini EU-a i na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, nacionalna tijela trebala bi od društvenih mreža i drugih platformi dobiti sve potrebne informacije. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | EGSO podupire uvođenje dodatnih ograničenja za mikrociljanje korištenjem netransparentnih algoritama i psihološkog profiliranja u političkom kontekstu, koje Komisija planira razmotriti u svojem zakonodavnom prijedlogu o transparentnosti sponzoriranih političkih sadržaja. |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | EGSO smatra da slobodni i pošteni izbori, koji čine dio pouzdanih izbornih sustava, predstavljaju trajan izazov za sve demokratske sustave, pozdravlja čvršću europsku suradnju u vezi s izborima u EU-u te poziva Komisiju, Europski parlament i države članice na razvoj daljnjih oblika poboljšane suradnje u tom području kako bi se zajamčili uključiviji, transparentniji i reprezentativniji izbori. Ta bi nastojanja trebalo podupirati zbirkom primjera najbolje prakse. |
| --- | --- |

5.1.3.

| 5.1.4. | EGSO pozdravlja donošenje novog operativnog mehanizma EU-a za potporu otpornih izbornih postupaka, koje organizira i koordinira europska mreža za suradnju u području izbora (točka 2.3). |
| --- | --- |

5.1.4.

| 5.1.5. | EGSO dijeli zabrinutost izraženu u akcijskom planu za europsku demokraciju u pogledu sprečavanja i suzbijanja stranog utjecaja na europske demokratske procese i smatra primjerenim da se Europska unija, uvođenjem zajedničkih jasnih i oštrih sankcija i pokretanjem zajedničke inicijative o kibersigurnosti, pobrine za to da odgovorni za takvo uplitanje plate određenu cijenu. |
| --- | --- |

5.1.5.

| 5.1.6. | EGSO smatra da bi izborne postupke trebalo definirati kao kritičnu infrastrukturu, što se već može uzeti u obzir pri ocjenjivanju izravnih stranih ulaganja (9), te da bi operativnom mehanizmu EU-a za promicanje otpornih izbornih procesa trebalo osigurati uvjete i sredstva za rad kako bi se mogla jamčiti sigurnost postupaka, uključujući kibersigurnost izbora na svim razinama. |
| --- | --- |

5.1.6.

| 5.1.7. | EGSO predlaže uvođenje istinske transparentnosti u pogledu distribucije sadržaja na internetu, što uključuje reviziju algoritama, veću transparentnost unutar ekosustava internetskog oglašavanja i transparentne postupke promocije/degradiranja sadržaja; osnaživanje civilnog društva (pripadnika akademske zajednice, istraživača, novinara, organizacija civilnog društva) i neovisnih regulatora u njihovoj ulozi izvršitelja odgovornosti internetskih aktera, sankcioniranjem onih koji postupaju u zloj vjeri, posebno kada društvo učestalo nastoji izbjeći transparentnost i odgovornost. |
| --- | --- |

5.1.7.

| 5.1.8. | EGSO žali zbog toga što se akcijskim planom za europsku demokraciju kao poseban stup ne uspostavlja podrška demokratskom angažmanu i aktivnom sudjelovanju izvan izbora, što se ne prepoznaje uloga socijalnog dijaloga u ostvarivanju demokratske stabilnosti te što akcijski plan ne uključuje nikakve posebne mjere u tom pogledu. EGSO preporučuje da se promicanje socijalnog dijaloga, slobode udruživanja za poslovne subjekte i sindikate, kolektivnog pregovaranja te prava na informiranje i savjetovanje uključi u novi stup predložen u poglavlju 6. ovog mišljenja. |
| --- | --- |

5.1.8.

| 5.1.9. | U pogledu prijedloga koji su već sadržani u akcijskom planu za europsku demokraciju, a odnose se na jačanje demokratskog sudjelovanja i aktivnog sudjelovanja izvan konteksta izbora (točka 2.4), EGSO smatra da bi u taj akcijski plan trebalo uključiti opsežnu inicijativu za promicanje obrazovanja o demokraciji, uključujući medije i informacijsku pismenost, iako pozdravlja činjenicu da je obrazovanje u području građanstva spomenuto u vezi s upotrebom strukturnih fondova. |
| --- | --- |

5.1.9.

| 5.1.10. | EGSO podsjeća da je u mišljenju SOC/627 pozvao na donošenje ambiciozne strategije za komunikaciju, obrazovanje i podizanje razine osviještenosti građana o temeljnim pravima, vladavini prava i demokraciji, u kojoj bi snažan naglasak bio na aktivnom građanstvu. |
| --- | --- |

5.1.10.

| 5.1.11. | EGSO preporučuje da države članice iskoriste strukturne fondove te da sama Komisija iskoristi sredstva koja su joj na raspolaganju za podupiranje i jačanje kapaciteta civilnog društva. |
| --- | --- |

5.1.11.

| 5.1.12. | Trebalo bi osigurati odgovarajuća financijska sredstva za neovisne provjeravatelje činjenica da mogu djelovati u stvarnom vremenu, u skladu s preporukom koju je EGSO već dao u pogledu akcijskog plana za borbu protiv dezinformiranja (10). Trebalo bi povećati kapacitet Komisije na razini EU-a kako bi ona mogla uspješnije djelovati na toj razini i dati veću potporu djelovanju država članica na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

5.1.12.

| 5.1.13. | EGSO preporučuje maksimalno zalaganje kako bi se spriječilo da se svako razmatranje kriminalizacije govora mržnje na europskoj razini (točka 2.4) tumači kao ograničavanje slobode izražavanja te ističe da sve inicijative u tom području moraju biti u skladu s načelom supsidijarnosti. |
| --- | --- |

5.1.13.

| 5.1.14. | EGSO sa zadovoljstvom primjećuje da se akcijskim planom za europsku demokraciju zagovara promicanje ravnopravnosti na svim razinama i poticanje sudjelovanja u političkom životu za žene, LGBTIQ osobe, mlade u nepovoljnom položaju, osobe manjinskoga rasnog ili etničkog podrijetla, osobe s invaliditetom i osobe ili skupine s nižim razinama digitalne pismenosti i digitalnog angažmana. |
| --- | --- |

5.1.14.

5.2.   O podupiranju slobodnih i neovisnih medija

| 5.2.1. | Kad je riječ o sigurnosti novinara (točka 3.1), EGSO je zabrinut zbog znakova koji ukazuju na uvođenje ograničenja slobode novinara, uključujući prijetnje njihovoj fizičkoj sigurnosti, i slaže se da je stanje alarmantno. EGSO smatra da je veoma važno da Komisija do kraja 2021. godine predloži sastavljanje preporuke u tom pogledu i poziva Komisiju, Europski parlament i države članice da hitno predlože djelotvorne mehanizme za osiguravanje zaštite novinara, uredničke neovisnosti, raznolikosti i pluralizma, medijske pismenosti, okruženja koje je poticajno za održivost sektora te dobrih radnih uvjeta za novinare. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | EGSO izražava negodovanje zbog uznemiravanja novinara i drugih aktivista za pitanja od javnog interesa u obliku strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja. EU mora osigurati da područje primjene mjera protiv prakse podnošenja strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja obuhvaća, među ostalim, novinare, aktiviste, sindikate, akademsku zajednicu, istraživače u području digitalne sigurnosti, borce za ljudska prava te medije i organizacije civilnog društva. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | U pogledu mjera za potporu medijskom pluralizmu (točka 3.4), EGSO žali zbog nejasnoće akcijskog plana za europsku demokraciju u pogledu Komisijina djelovanja za očuvanje medijskog pluralizma, koji je ugrađen u Povelju o temeljnim pravima, posebno u pogledu vrlo važnog pitanja vlasništva nad medijima. Potreban je proaktivniji pristup Europske unije u pogledu zaključka iznesenog u Izvješću o vladavini prava za 2020. da neke države članice nemaju uspostavljen sustav za osiguravanje transparentnosti vlasništva nad medijima ili se suočavaju s preprekama učinkovitom javnom otkrivanju vlasnika. EGSO stoga potiče Komisiju da poboljša svoja saznanja o tome tko su akteri koji djeluju na medijskim tržištima i koje zaštitne mjere i uvjeti pogoduju pluralizmu te da prati koncentraciju distribucijskih mreža i posrednika koji sve više utječu na uvjete pristupa i prirodu medija i sadržaja, ili ih određuju. Javno savjetovanje za akcijski plan za europsku demokraciju isto je tako pokazalo veliku potporu nametanju jasnih obveza svim medijskim kućama i poduzećima da objave detaljne informacije o svojim vlasnicima. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | EGSO je zabrinut zbog pokušaja iskorištavanja teškog stanja, koje je uzrokovao COVID-19 i koje je oslabilo medijski sektor, za napade na slobodu medija s pomoću nasilnih, diskriminirajućih i čak represivnih mjera, u nekoliko država članica. EGSO poziva Komisiju na suradnju s državama članicama kako bi se premostio jaz utvrđen u Izvješću o vladavini prava u pogledu pravila za raspodjelu sredstava za državno oglašavanje medijima. |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | EGSO poziva Komisiju da preispita mehanizme koji su korišteni za financiranje medijskog pluralizma i podupiranje inovacija, slobodnih novinara i lokalnih medija. Može se razmotriti ocjenjivanje provedbe i djelotvornosti „srodnog” prava za izdavače informativnih publikacija iz Direktive o autorskim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu. |
| --- | --- |

5.2.5.

| 5.2.6. | Budući da je rok za provedbu Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama u državama članicama bio 19. rujna 2020., EGSO traži od Komisije da osigura da akcijski plan za europsku demokraciju odražava ocjenu tog postupka i poziva države članice na brzu provedbu te direktive. |
| --- | --- |

5.2.6.

| 5.2.7. | EGSO traži od Komisije da analizira mogućnost besplatnog prijenosa sadržaja javnih medija za sve države članice, među ostalim s pomoću kabelskih mreža i pružatelja usluga prijenosa. To bi bio jasan korak prema višejezičnosti, boljem razumijevanju i suradnji, koji bi EU približio zajedničkom javnom prostoru ujedinjavanjem ljudi u različitosti i pluralizmu. |
| --- | --- |

5.2.7.

5.3.   O suzbijanju dezinformacija

| 5.3.1. | EGSO se slaže sa stavljanjem naglaska na rješavanje problema dezinformacija (točka 4.), što smatra važnim za jačanje suradnje među državama članicama u pogledu suzbijanja dezinformacija. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Kad je riječ o nadzoru, odgovornosti i transparentnosti internetskih platformi, EGSO ističe važnost Akta o digitalnim uslugama (odjeljak 4.2 akcijskog plana) i podupire izradu regulatornog mehanizma za sprečavanje dezinformiranja. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | EGSO smatra da bi, s obzirom na važnost obrazovanja o demokraciji za kvalitetu demokratskog života (točka 4.3), akcijski plan za europsku demokraciju trebao biti ambiciozniji u tom području te utvrditi ciljeve u pogledu podupiranja inovativnih projekata i financiranja za inicijative civilnog društva u tom području. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | Mehanizmima EU-a trebalo bi podupirati bolju suradnju među relevantnim regulatornim tijelima kako bi se smanjio rizik od širenja dezinformacija putem propagandnih kanala koji su registrirani u EU-u. |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.3.5. | Platforme za internetsko oglašavanje trebale bi imati obvezu dostavljanja godišnjih izvješća o transparentnosti, u idealnom slučaju imenovanom, neovisnom revizorskom tijelu. Godišnja izvješća o transparentnosti mogu uključivati detaljne informacije i pojašnjenja u pogledu politika i internih postupaka za suzbijanje dezinformacija, kriterija za snižavanje i povećavanje rejtinga te odabira sadržaja i mehanizama predstavljanja, kao i politika ciljanja i isporuke oglasa, politika o prikazu „točnih” informacija (npr. o COVID-u 19 i izborima) te žalbenih mehanizama u pogledu sadržaja koji je nepravedno uklonjen. Neovisno revizorsko tijelo moglo bi biti u obliku tijela na razini EU-a koje se sastoji od nacionalnih nadzornih tijela, tj. novog tijela EU-a za reviziju platformi društvenih medija. |
| --- | --- |

5.3.5.

| 5.3.6. | Iako Akt o digitalnim uslugama pruža mogućnost za rješavanje problema asimetrije snage i informacija digitalnih nadzornika pristupa kao što su Google i Facebook, koji imaju velik utjecaj na demokraciju, akcijski plan za europsku demokraciju trebao bi jamčiti da se pristup koji se zauzima u Aktu o digitalnim uslugama temelji na pravima. |
| --- | --- |

5.3.6.

| 5.3.7. | Tvorci politika iz EU-a moraju pri donošenju zakonodavstva o suzbijanju dezinformacija osigurati zaštitu načela slobode govora. Konkretno, primjenom kaznenog prava pri suzbijanju dezinformiranja velikih razmjera riskira se stvaranje opasnog prostora za kršenje ljudskih prava u obliku zastrašivanja koje financira država i neopravdanog progona kritičara. |
| --- | --- |

5.3.7.

6.   Prijedlog stvaranja četvrtog stupa u okviru akcijskog plana za europsku demokraciju: „Promicanje aktivnog i demokratskog sudjelovanja izvan izbora”

6.1.   Osnovne informacije

| 6.1.1. | Kako bi se u akcijskom planu za europsku demokraciju pridala odgovarajuća važnost jasnoj strategiji za aktivno građanstvo, EGSO smatra da bi u njega trebalo uključiti poseban stup. Odbor smatra da je to ključno za osiguravanje lakšeg oporavka od trenutačne krize i utiranje puta održivijoj i snažnijoj demokraciji u Europi. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Taj novi stup trebao bi obuhvaćati i promicanje socijalnog dijaloga, kolektivnog pregovaranja i građanskog dijaloga. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Ugovorom o Europskoj uniji odnosno njegovim člankom 11. uvedena je važna novost – koncept sudjelovanja građana. Međutim, više od deset godina nakon njegova stupanja na snagu, mogućnosti da građani sudjeluju u odlukama izvan izbora još uvijek su znatno manje od potreba, što često uzrokuje dvostruko nezadovoljstvo, kako samim politikama tako i nedostatkom mogućnosti utjecanja na odluke. U tom kontekstu EGSO podsjeća na svoje stajalište izneseno u mišljenju SOC/423 (11) da je iznimno važno osmisliti prijedloge za konkretno djelovanje kako bi institucije Europske unije u okviru svojih ovlasti poduzele inicijative za definiranje odgovarajućih mjera u cilju provedbe članka 11. stavaka 1. i 2. Ugovora o Europskoj uniji. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Isto tako, u članku 152. Ugovora o funkcioniranju Europske unije utvrđeno je da Europska unija ima ulogu u prepoznavanju i promicanju uloge socijalnih partnera. |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | U tom kontekstu, EGSO predlaže stvaranje četvrtog stupa u okviru akcijskog plana za europsku demokraciju: „Promicanje aktivnog i demokratskog sudjelovanja izvan izbora”, koji je naznačen u ovom doprinosu. |
| --- | --- |

6.1.5.

6.2.   Promicanje kulture aktivnog sudjelovanja

| 6.2.1. | Stvaranje otvorenog i poticajnog okruženja za civilno društvo u Europi






  — | Građanski prostor trebao bi tvoriti poseban stup ili odjeljak izvješća o vladavini prava i trebalo bi mu dati više pozornosti, pa i u obliku temeljite procjene građanskog prostora u svakoj državi članici, uzimajući u obzir njegove različite sastavnice, njihove međusobne veze i njihov utjecaj na politički sustav i vladavinu prava. |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

—

Građanski prostor trebao bi tvoriti poseban stup ili odjeljak izvješća o vladavini prava i trebalo bi mu dati više pozornosti, pa i u obliku temeljite procjene građanskog prostora u svakoj državi članici, uzimajući u obzir njegove različite sastavnice, njihove međusobne veze i njihov utjecaj na politički sustav i vladavinu prava.

| — | Komisija bi, na temelju postojećeg međunarodnog prava (12) i detaljnijih smjernica (13) te u suradnji s civilnim društvom, trebala razviti niz smjernica za zaštitu i promicanje građanskog prostora u Uniji i njezinim državama članicama, koje bi trebale obuhvaćati: 1. slobodu udruživanja; 2. pravo na djelovanje bez uplitanja države; 3. slobodu izražavanja; 4. pravo na suradnju i komunikaciju; 5. pravo na javno informiranje; 6. pravo na slobodu mirnog okupljanja; 7. pravo na traženje i dobivanje sredstava; 8. obvezu državne zaštite; 9. akademsku slobodu i 10. filantropsko djelovanje. Trebalo bi procijeniti moguće negativne nuspojave postojećeg i novog zakonodavstva i njegove provedbe. Primjerice, zakonodavstvo o pranju novca i transparentnosti trebalo bi se temeljiti na riziku i biti proporcionalno. |
| --- | --- |

—

Komisija bi, na temelju postojećeg međunarodnog prava (12) i detaljnijih smjernica (13) te u suradnji s civilnim društvom, trebala razviti niz smjernica za zaštitu i promicanje građanskog prostora u Uniji i njezinim državama članicama, koje bi trebale obuhvaćati: 1. slobodu udruživanja; 2. pravo na djelovanje bez uplitanja države; 3. slobodu izražavanja; 4. pravo na suradnju i komunikaciju; 5. pravo na javno informiranje; 6. pravo na slobodu mirnog okupljanja; 7. pravo na traženje i dobivanje sredstava; 8. obvezu državne zaštite; 9. akademsku slobodu i 10. filantropsko djelovanje. Trebalo bi procijeniti moguće negativne nuspojave postojećeg i novog zakonodavstva i njegove provedbe. Primjerice, zakonodavstvo o pranju novca i transparentnosti trebalo bi se temeljiti na riziku i biti proporcionalno.

| — | Komisija bi u vlastitom planu radnih mjesta trebala donijeti odredbe o osobama za kontakt zaduženima za građanski dijalog i raditi s državama na jačanju strukture tog dijaloga i poticanja njegove uspostave tamo gdje on ne postoji pomoću sredstava iz europskih fondova. |
| --- | --- |

—

Komisija bi u vlastitom planu radnih mjesta trebala donijeti odredbe o osobama za kontakt zaduženima za građanski dijalog i raditi s državama na jačanju strukture tog dijaloga i poticanja njegove uspostave tamo gdje on ne postoji pomoću sredstava iz europskih fondova.

| — | Program „Građani, ravnopravnost, prava i vrijednosti” trebao bi biti dostupan europskim, nacionalnim i lokalnim organizacijama civilnog društva u svim državama članicama, ali i aktivistima za ljudska prava koji žele promicati i štititi temeljne vrijednosti EU-a. Sredstvima koja se dodjeljuju u okviru tog programa trebalo bi pokriti operativne troškove te sudske postupke, izgradnju kapaciteta, aktivnosti nadzora i suradnju na razini EU-a. |
| --- | --- |

—

Program „Građani, ravnopravnost, prava i vrijednosti” trebao bi biti dostupan europskim, nacionalnim i lokalnim organizacijama civilnog društva u svim državama članicama, ali i aktivistima za ljudska prava koji žele promicati i štititi temeljne vrijednosti EU-a. Sredstvima koja se dodjeljuju u okviru tog programa trebalo bi pokriti operativne troškove te sudske postupke, izgradnju kapaciteta, aktivnosti nadzora i suradnju na razini EU-a.

| — | U programu Erasmus+ trebalo bi predvidjeti mogućnost razmjene među organizacijama civilnog društva i među socijalnim partnerima u cilju uzajamnog učenja i razmjene dobrih praksi. |
| --- | --- |

—

U programu Erasmus+ trebalo bi predvidjeti mogućnost razmjene među organizacijama civilnog društva i među socijalnim partnerima u cilju uzajamnog učenja i razmjene dobrih praksi.

| 6.2.2. | Obrazovanje o demokratskom građanstvu i ljudskim pravima trebalo bi biti jedan od prioriteta EU-a






  — | Važan preduvjet za aktivno građanstvo i građanski angažman jest građansko obrazovanje (uključujući medijsku pismenost) na svim razinama, neformalno i informalno, unutar kurikuluma i izvan njega, u svim državama članicama. Građansko obrazovanje ključni je alat za rad na suzbijanju protudemokratskih trendova, promicanju europskih vrijednosti i prevladavanju trenutačnih podjela. |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

—

Važan preduvjet za aktivno građanstvo i građanski angažman jest građansko obrazovanje (uključujući medijsku pismenost) na svim razinama, neformalno i informalno, unutar kurikuluma i izvan njega, u svim državama članicama. Građansko obrazovanje ključni je alat za rad na suzbijanju protudemokratskih trendova, promicanju europskih vrijednosti i prevladavanju trenutačnih podjela.

| — | Budući da se postojeće prakse u EU-u znatno razlikuju, trebalo bi osmisliti poseban skup minimalnih standarda ili preporuka na temelju Povelje Vijeća Europe o obrazovanju za demokratsko građanstvo i ljudska prava (CM/Rec (2010)7). |
| --- | --- |

—

Budući da se postojeće prakse u EU-u znatno razlikuju, trebalo bi osmisliti poseban skup minimalnih standarda ili preporuka na temelju Povelje Vijeća Europe o obrazovanju za demokratsko građanstvo i ljudska prava (CM/Rec (2010)7).

| — | Kultura aktivnog sudjelovanja zahtijeva posvećivanje posebne pozornosti osiguravanju da nijedan građanin s prebivalištem u EU-u nije isključen ili izložen riziku od isključenja ili diskriminacije zbog nepoštivanja njegovih političkih ili socioekonomskih prava. |
| --- | --- |

—

Kultura aktivnog sudjelovanja zahtijeva posvećivanje posebne pozornosti osiguravanju da nijedan građanin s prebivalištem u EU-u nije isključen ili izložen riziku od isključenja ili diskriminacije zbog nepoštivanja njegovih političkih ili socioekonomskih prava.

6.3.   Davanje građanima i njihovim organizacijama stvarnog prava glasa u postupcima donošenja odluka u EU-u

| 6.3.1. | EU i njegove države članice trebale bi podupirati mobilizaciju građana na terenu i poticati ih da izražavaju svoje stavove u svoj njihovoj raznolikosti provodeći tako u praksi odredbu iz članka 10. UEU-a, prema kojoj svaki građanin „ima pravo sudjelovati u demokratskom životu Unije”. EU i njegove države članice trebale bi građanima pružiti sredstva da se uključe u „otvoren, transparentan i redovit dijalog s predstavničkim udrugama i civilnim društvom” (članak 11. UEU-a). EGSO bi trebao sastaviti godišnje izvješće o tom pitanju. |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Građani i njihove organizacije trebali bi u potpunosti biti uključeni u oblikovanje politika EU-a; trebalo bi osigurati zdravu ravnotežu između doprinosa različitih dionika preispitivanjem savjetodavne metodologije kako bi se uključilo više organizacija civilnog društva i socijalnih organizacija na razini EU-a i na nacionalnoj razini te iskorištavanjem potencijala europske građanske inicijative kako bi građani mogli osmisliti program. |
| --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Odredbu iz članka 11. UEU-a u kojoj se spominje „otvoren, transparentan i redovit dijalog s predstavničkim udrugama i civilnim društvom” u svim područjima politike EU-a trebalo bi provesti u potpunosti. Komisija bi trebala pokrenuti međuinstitucijski sporazum o građanskom dijalogu s europskim civilnim društvom. |
| --- | --- |

6.3.3.

| 6.3.4. | Trebalo bi osigurati smisleno i uključivo sudjelovanje civilnog društva u Konferenciji o budućnosti Europe, uz poveznicu s akcijskim planom za europsku demokraciju, kao mogućnost za raspravu o tome kako se mogu ojačati demokratski procesi i aktivni građanski angažman. |
| --- | --- |

6.3.4.

| 6.3.5. | Trebalo bi zatražiti od država članica da unutar svojih višegodišnjih financijskih okvira dodijele odgovarajuća sredstva za financiranje građanskog dijaloga i jačanje kapaciteta organizacija civilnog društva za sudjelovanje u donošenju odluka. Komisija bi trebala uključiti građansko sudjelovanje/demokraciju među horizontalne prioritete svojih preporuka za pojedinu zemlju. |
| --- | --- |

6.3.5.

| 6.3.6. | Trebalo bi pokrenuti godišnje događanje na kojem bi se okupljali najviši predstavnici institucija EU-a i reprezentativnih organizacija/udruga civilnog društva te predstavnici sektorskih dijaloga i lokalnih, regionalnih, nacionalnih i makroregionalnih (transnacionalnih i onih politike susjedstva) dijaloga kako bi razmjenjivali primjere najboljih praksi i sastavljali godišnji plan za jačanje demokracije, sudjelovanja i građanskog dijaloga. Komisija i EGSO trebali bi imati vodeću ulogu u tom procesu, kao organizatori. |
| --- | --- |

6.3.6.

6.4.   Jačanje pomoćnih struktura za socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje

| 6.4.1. | Važno je poduzeti mjere za promicanje demokracije pomoću gospodarske i socijalne kohezije, među ostalim promicanjem demokracije na radnom mjestu. Demokracija je na udaru i na toj razini, a pojavom pandemije otvorena su važna pitanja na koja je potrebno brzo odgovoriti. |
| --- | --- |

6.4.1.

| 6.4.2. | Socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje spadaju među najbolje primjere demokratskog funkcioniranja. Dijalog između organizacija koje predstavljaju vlastite interese i vrijednosti predstavlja strukturirani prostor za raspravu i pregovore o pitanjima od zajedničkog značaja, unatoč različitim interesima. Uzajamno priznavanje i poštovanje među partnerima te racionalna potraga za rješenjima određenih situacija, problema i konflikata gradivni su elementi demokratske kulture. |
| --- | --- |

6.4.2.

| 6.4.3. | Novi bi stup trebao uključivati mjere kojima će se ta načela promicati, kao što su:






  — | poštovanje konvencija MOR-a u svim državama članicama, s posebnim naglaskom na glavne konvencije, koje se odnose na slobodno djelovanje sindikata, |
| --- | --- | --- |

6.4.3.

—

poštovanje konvencija MOR-a u svim državama članicama, s posebnim naglaskom na glavne konvencije, koje se odnose na slobodno djelovanje sindikata,

| — | strukturirani postupak informiranja, savjetovanja i rasprave te konačno izvješće o tom postupku za sve zakonodavne inicijative na razini država članica, |
| --- | --- |

—

strukturirani postupak informiranja, savjetovanja i rasprave te konačno izvješće o tom postupku za sve zakonodavne inicijative na razini država članica,

| — | potpora jačanju gospodarskih i socijalnih vijeća i, prema potrebi, njihovu osnivanju, |
| --- | --- |

—

potpora jačanju gospodarskih i socijalnih vijeća i, prema potrebi, njihovu osnivanju,

| — | imenovanje na razini Komisije, nakon odobrenja europskih socijalnih partnera, višeg europskog službenika odgovornog za promicanje i praćenje socijalnog dijaloga u državama članicama i EU-u, koji također može preuzeti dužnosti podupiranja civilnog dijaloga ako se, nakon savjetovanja s organizacijama civilnog društva, one s time slože, |
| --- | --- |

—

imenovanje na razini Komisije, nakon odobrenja europskih socijalnih partnera, višeg europskog službenika odgovornog za promicanje i praćenje socijalnog dijaloga u državama članicama i EU-u, koji također može preuzeti dužnosti podupiranja civilnog dijaloga ako se, nakon savjetovanja s organizacijama civilnog društva, one s time slože,

| — | organizacija trostranog sastanka na visokoj razini o socijalnom dijalogu, koji će se održavati dvaput godišnje (europski socijalni partneri, Komisija i države članice), s ciljem promicanja i praćenja socijalnog dijaloga na europskoj i nacionalnoj razini, |
| --- | --- |

—

organizacija trostranog sastanka na visokoj razini o socijalnom dijalogu, koji će se održavati dvaput godišnje (europski socijalni partneri, Komisija i države članice), s ciljem promicanja i praćenja socijalnog dijaloga na europskoj i nacionalnoj razini,

| — | donošenje mjere za promicanje kolektivnog pregovaranja u području javne nabave i pristupa javnim sredstvima, uključujući europske fondove, kojom bi poslodavci naručitelji bili dužni sklopiti kolektivni sporazum ili, dok oni nisu sklopljeni, osigurati visokokvalitetna radna mjesta na temelju mjerodavnih propisa u skladu s nacionalnim pravom i praksom koji su rezultat sporazumâ između socijalnih partnera i vlada na nacionalnoj razini. Time će se spriječiti socijalni damping i osigurati pošteno tržišno natjecanje, |
| --- | --- |

—

donošenje mjere za promicanje kolektivnog pregovaranja u području javne nabave i pristupa javnim sredstvima, uključujući europske fondove, kojom bi poslodavci naručitelji bili dužni sklopiti kolektivni sporazum ili, dok oni nisu sklopljeni, osigurati visokokvalitetna radna mjesta na temelju mjerodavnih propisa u skladu s nacionalnim pravom i praksom koji su rezultat sporazumâ između socijalnih partnera i vlada na nacionalnoj razini. Time će se spriječiti socijalni damping i osigurati pošteno tržišno natjecanje,

| — | pokretanje programa za osposobljavanje predstavnika socijalnih partnera radi poticanja socijalnog dijaloga i kolektivnog pregovaranja. |
| --- | --- |

—

pokretanje programa za osposobljavanje predstavnika socijalnih partnera radi poticanja socijalnog dijaloga i kolektivnog pregovaranja.

Bruxelles, 10. lipnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  SL C 282, 20.8.2019., str. 39.

1

(2)  Preambula Ugovora o Europskoj uniji.

2

(3)  SL C 202, 7.6.2016., str. 389.

3

(4)  Vidjeti, među ostalim, mišljenja SL C 228, 5.7.2019., str. 24.; SL C 282, 20.8.2019., str. 39.; SL C 429, 11.12.2020., str. 16.

4

(5)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/political-guidelines-next-commission_hr.pdf

5

(6)  Venecijanska komisija (2020.), Interim Report on the measures taken in the EU Member States as a result of the COVID-19 crisis and their impact on democracy, the Rule of Law and Fundamental Rights (Privremeno izvješće o mjerama donesenima u državama članicama EU-a slijedom krize izazvane pandemijom bolesti COVID-19 i njihovu utjecaju na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava), koje je Venecijanska komisija donijela na svojoj 124. plenarnoj sjednici (održanoj putem interneta 8. i 9. listopada 2020.), https://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2020)018-e

6

Interim Report on the measures taken in the EU Member States as a result of the COVID-19 crisis and their impact on democracy, the Rule of Law and Fundamental Rights

(7)  COM(2020) 790 final.

7

(8)  SL C 429, 11.12.2020., str. 187.

8

(9)  Kako je navedeno u Komunikaciji, konkretno u bilješci 17.

9

(10)  Zaključci – točka 1.7 mišljenja (SL C 228, 5.7.2019., str. 89.).

10

(11)  SL C 11, 15.1.2013, str. 8.

11

(12)  Europska konvencija za zaštitu ljudskih prava, Povelja Europske unije o temeljnim pravima.

12

(13)  OESS/ODIHR, Smjernice o slobodi udruživanja.

13

---

| 24.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 341/66 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 341/66

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/794 u pogledu suradnje Europola s privatnim stranama, obrade osobnih podataka koju provodi Europol radi potpore kaznenim istragama i uloge Europola u području istraživanja i inovacija

(COM(2020) 796 final – 2020/349 (COD))

(2021/C 341/10)

| Izvjestitelj: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Philip VON BROCKDORFF

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 24.2.2021. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 26.5.2021. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 9.6.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 561 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 233/2/3 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 24.2.2021.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

26.5.2021.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

9.6.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

561

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

233/2/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja prijedlog Komisije o jačanju mandata Europola jer se njime poboljšavaju mjere za zaštitu podataka i kapaciteti za istraživanje. Time će se potaknuti borba protiv organiziranog kriminala i terorističkih aktivnosti te ojačati operativna policijska suradnja u državama članicama EU-a radi zaštite naših građana. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO također pozdravlja predloženu suradnju Europola s trećim zemljama kojom se omogućuje suradnja s privatnim stranama ili subjektima, posebno u pogledu razmjene podataka. EGSO smatra da privatni subjekti trebaju imati kontaktne točke na razini EU-a koje bi mogli izvijestiti o informacijama koje bi mogle biti relevantne za kaznene istrage. Prijedlogom Komisije riješit će se taj nedostatak. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO također pozdravlja prijedlog Komisije jer mu je cilj pružiti potporu tijelima za sprečavanje kriminala u pronalaženju inovativnih rješenja za borbu protiv međunarodnog kriminala i držanju koraka s promjenjivim okruženjem. Prijedlogom će se također razviti kompetencije Europola i nacionalnih provedbenih agencija te kapaciteti za istraživanje. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO naglašava da bi jačanje kapaciteta Europola trebalo uključivati davanje prioriteta prekograničnim istragama, posebno u pogledu ozbiljnih napada na zviždače i istraživačke novinare koji imaju ključnu ulogu u otkrivanju korupcije, prijevara, lošeg upravljanja i drugih prijestupa u javnom i privatnom sektoru. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO također smatra da nema bojazni u pogledu zaštite privatnosti i temeljnih prava pri obradi podataka. Naprotiv, ažuriranim i usklađenim zakonodavstvom omogućilo bi se djelotvornije razmatranje pitanja povezanih sa zaštitom podataka, a istodobno bi se postigla ravnoteža između sigurnosnih zahtjeva pojedinačnih država članica i zahtjeva EU-a. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Europol zasad nije u mogućnosti tijelima za izvršavanje zakonodavstva u državama članicama izravno i u stvarnom vremenu pružati informacije o kriminalnim aktivnostima koje potječu iz trećih zemalja ili međunarodnih organizacija. Stoga, predloženim izmjenama nastoji se riješiti taj sigurnosni nedostatak i stvoriti nova kategorija upozorenja kojom će se u definiranim okolnostima koristiti isključivo Europol. EGSO stoga pozdravlja stvaranje nove kategorije upozorenja kao potporu Schengenskom informacijskom sustavu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Jačanje ovlasti i resursa Europola podrazumijeva predanost učinkovitosti jer veliki razmjeri omogućuju troškovno učinkovite napore. EGSO smatra da je predloženo povećanje proračuna Europola pozitivan odgovor kako bi se dodatno zaštitili građani EU-a i pojačala suradnja između Europola i nacionalnih tijela za izvršavanje zakonodavstva. Međutim, očekivao bi da će se to povećanje odraziti na broj članova operativnog osoblja Europola i povećanu organizacijsku djelotvornost. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Općenito, EGSO smatra da prijedlozi predstavljaju korak u pravom smjeru jer zahvaljujući njima Europol dobiva veće ovlasti za odgovaranje na novonostale situacije. Međutim, rad Europola i dalje će se u velikoj mjeri oslanjati na aktivnosti i mjere država članica te podatke koje su prikupila nacionalna tijela za izvršavanje zakonodavstva. Stoga, a posebno u kontekstu okruženja koje se sve više globalizira, prikladno pitanje bi bilo je li možda vrijeme da se Europolu omogući djelovanje na vlastitu inicijativu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | U tom kontekstu, EGSO također vjeruje da će možda u budućnosti biti potrebno poduzeti odvažnije korake kako bi se proširio mandat i područje nadležnosti Europola. Kao što je navedeno u prijedlozima, organizirani kriminal postaje sve sofisticiraniji, a najopasnije kriminalne mreže sve su više transnacionalne. Budući da je organizirani kriminal u stalnom porastu, mandat Europola trebat će se prilagoditi kako bi dobio još važniju ulogu u europskoj sigurnosti. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Zbog toga EGSO preporučuje da se u nekom trenutku neovisno preispita uloga i odgovornost Europola. Tim bi se preispitivanjem istražilo i kako prakse nacionalnih tijela za izvršavanje zakonodavstva i postupci prikupljanja podataka utječu na analize koje pruža Europol, a ujedno bi se u obzir uzela i stajališta civilnog društva i socijalnih partnera te drugih relevantnih dionika. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Prijedlog Europske komisije

| 2.1. | Kao odgovor na sve veće prijetnje sigurnosti, osobito one koje predstavljaju kriminalne organizacije, Europska komisija objavila je 9. prosinca 2020. Prijedlog uredbe o izmjeni Uredbe (EU) 2016/794 u pogledu suradnje Europola s privatnim stranama, obrade osobnih podataka koju provodi Europol radi potpore kaznenim istragama i uloge Europola u istraživanju i inovacijama. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Prijedlogom se nastoji naći rješenje za sljedeća ključna pitanja:






  i. | omogućiti Europolu da djelotvorno surađuje s privatnim stranama; |
| --- | --- | --- |

2.2.

i.

omogućiti Europolu da djelotvorno surađuje s privatnim stranama;

| ii. | omogućiti Europolu da pruži potporu državama članicama u analizi velikih i složenih skupova podataka (velika količina podataka); |
| --- | --- |

ii.

omogućiti Europolu da pruži potporu državama članicama u analizi velikih i složenih skupova podataka (velika količina podataka);

| iii. | omogućiti Europolu da zatraži od nadležnih tijela države članice da pokrenu, vode ili koordiniraju istragu kaznenog djela koje utječe na zajednički interes obuhvaćen određenom politikom EU-a, bez obzira na prekograničnu dimenziju kaznenog djela. |
| --- | --- |

iii.

omogućiti Europolu da zatraži od nadležnih tijela države članice da pokrenu, vode ili koordiniraju istragu kaznenog djela koje utječe na zajednički interes obuhvaćen određenom politikom EU-a, bez obzira na prekograničnu dimenziju kaznenog djela.

| 2.3. | Komisija također smatra da je potrebno ojačati suradnju Europola s Uredom europskog javnog tužitelja (EPPO) i trećim zemljama. Povećat će se i uloga Europola u istraživanju i inovacijama, njegov okvir za zaštitu podataka i parlamentarni nadzor. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kad je riječ o pojačanoj suradnji s privatnim stranama, prijedlogom se utvrđuju pravila prema kojima Europol može razmjenjivati osobne podatke s privatnim stranama (kako bi agencija mogla primati osobne podatke od njih), obavješćivati ih o nedostatku informacija i tražiti od država članica da od drugih privatnih strana zahtijevaju da podijele dodatne informacije. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pravilima se uvodi i mogućnost da Europol funkcionira kao tehnički kanal za razmjenu informacija između država članica i privatnih strana. Kako bi se poboljšao odgovor na krizu, drugim pravilima uređivat će se potpora državama članicama u sprečavanju širenja terorističkih sadržaja u velikom opsegu na internetskim platformama (povezanih s aktualnim ili nedavnim događajima u kojima se prikazuje ugrožavanje života ili tjelesnog integriteta ili u kojima se poziva na nanošenje neposredne štete životu ili tjelesnom integritetu). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kako bi mogla obrađivati velike i složene skupove podataka, Komisija namjerava uvesti mogućnost provedbe preliminarne analize osobnih podataka isključivo da bi se utvrdilo jesu li ti podaci obuhvaćeni različitim kategorijama ispitanika i jesu li povezani s kaznenim djelom. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Kako bi djelotvorno podupirao kaznene istrage koje provode države članice ili EPPO, Europol bi u određenim slučajevima mogao obrađivati podatke koje su nacionalna tijela ili EPPO dobili u kontekstu kaznenih istraga – u skladu s postupovnim zahtjevima i zaštitnim mjerama primjenjivima na temelju nacionalnog kaznenog prava. U tu bi svrhu Europol mogao obrađivati (i na zahtjev pohranjivati) sve podatke sadržane u istražnom spisu predmeta koji je dostavila država članica ili EPPO sve dok agencija pomaže toj konkretnoj kaznenoj istrazi. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Komisija također predlaže stvaranje nove kategorije upozorenja u Schengenskom informacijskom sustavu. Taj se prijedlog temelji na činjenici da Europol ne može izravno i u stvarnom vremenu tijelima država članica za izvršavanje zakonodavstva dostaviti informacije dobivene od trećih zemalja ili međunarodnih organizacija o osobama koje su osumnjičene ili osuđene za kaznena djela i kaznena djela terorizma. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Iz proračunske perspektive u prijedlogu se procjenjuje da će za razdoblje višegodišnjeg financijskog okvira 2021.–2027. biti potreban dodatni proračun od otprilike 180 milijuna EUR i približno 160 dodatnih radnih mjesta. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Opće napomene

| 3.1. | Sigurnost Europe u svim područjima njezina djelovanja, privatnim ili javnim, nailazi na rastuće i sve složenije sigurnosne prijetnje. Digitalna transformacija, napredna tehnologija i lakoća kojom kriminalci mogu djelovati putem interneta ubrzali su kriminalne aktivnosti u Europi i diljem svijeta, uz eksponencijalno povećanje učestalosti kiberkriminaliteta. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Terorizam je i dalje velika prijetnja slobodi i načinu života EU-a i njegovih građana. Kriza uzrokovana COVID-om 19 povećala je takve prijetnje, a zločinačke organizacije iskorištavaju krizu i prilagođavaju svoj način djelovanja ili osmišljavaju nove kriminalne aktivnosti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Zbog tih je novih prijetnji sigurnosti nužno na razini EU-a djelotvorno poduprijeti rad nacionalnih tijela za izvršavanje zakonodavstva. Te se prijetnje šire preko granica, obuhvaćaju različita kaznena djela, a javljaju se u obliku zločinačkih organizacija koje se bave širokim rasponom kriminalnih aktivnosti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Imajući to na umu, za suočavanje s tim transnacionalnim prijetnjama sigurnosti nije dovoljno djelovati samo na nacionalnoj razini, pa se tijela država članica za izvršavanje zakonodavstva sve više koriste potporom i stručnim znanjem koje Europol, agencija EU-a za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva, stavlja na raspolaganje za suzbijanje teških kaznenih djela i terorizma. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Europol je ključno tijelo koje na razini EU-a podupire države članice u borbi protiv teških kaznenih djela i terorizma. Ta agencija nacionalnim tijelima za izvršavanje zakonodavstva osigurava potporu i stručno znanje za sprečavanje i suzbijanje teških kaznenih djela koja utječu na dvije ili više država članica, terorizma i oblika kriminaliteta koji utječu na zajednički interes obuhvaćen politikom EU-a. Od početka primjene Uredbe o Europolu iz 2016. operativna važnost zadaća agencije znatno se promijenila, a njezina operativna potpora nastavila se povećavati, tako da je Europol sada dio gotovo svih velikih protuterorističkih istraga u EU-u. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | U kontekstu rastućih i sve složenijih prekograničnih sigurnosnih prijetnji, nestajanja jasnih granica između fizičkog i digitalnog svijeta te i dalje prisutne velike prijetnje od terorizma u Europi, jačanje kapaciteta, sposobnosti i alata Europola za djelotvornu potporu državama članicama u borbi protiv teških kaznenih djela i terorizma smatra se dobrodošlim i pravovremenim odgovorom. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | EGSO pozdravlja prijedlog Komisije o jačanju mandata Europola jer se njime nastoje poboljšati mjere zaštite podataka i ojačati uloga Europola u pogledu istraživanja. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EGSO također pozdravlja predloženu operativnu suradnju Europola s trećim zemljama kojom se omogućuje suradnja s privatnim stranama, posebno u pogledu razmjene podataka. EGSO smatra da prijedlog kojim bi se omogućila suradnja s privatnim stranama nije nerazmjeran. Naprotiv, prijedlog se smatra neophodnim s obzirom na stalni razvoj međunarodnog kriminala putem interneta i mobilnih uređaja. Kriminalne organizacije sve se više koriste prekograničnim uslugama koje nude privatne strane u svrhu međusobne komunikacije i provedbe nezakonitih aktivnosti. Kako stvari sada stoje, za privatne subjekte trenutno ne postoje kontaktne točke na razini EU-a koje bi mogli izvijestiti o informacijama koje bi mogle biti relevantne za kaznene istrage. Ovim se prijedlogom nastoji ukloniti taj nedostatak. Naime, ova zakonodavna izmjena omogućila bi Europolu da djeluje kao kontaktna točka i da centralizirano ispita kazneno djelo ili predmet pod istragom države članice ili država članica. Na taj se način omogućuje razvoj nužne suradnje između Europola i privatnih strana. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | U izmjenama se predlaže da bi Europol trebao imati ključnu ulogu u pružanju pomoći državama članicama u pripremi novih tehnoloških rješenja koja se temelje na umjetnoj inteligenciji, od čega bi koristi imala nacionalna tijela za izvršavanje zakonodavstva u cijelom EU-u. Pronalaženje inovativnih rješenja važan je dio borbe protiv međunarodnog kriminala kako bi se osiguralo da tijela za sprečavanje kriminala drže korak s okruženjem koje se mijenja. To se može postići samo koordiniranim istraživanjem. EGSO stoga podržava proaktivnu ulogu Europola u pružanju centralizirane potpore tijelima za izvršavanje zakonodavstva u državama članicama u pogledu i. osmišljavanja inovacija i ii. razvoja kompetencija i kapaciteta tih tijela, korištenjem tehnologija i inovacija razvijenih unutar samog EU-a, a ne pribjegavanjem sigurnosnim rješenjima koja potječu iz trećih zemalja. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kad je riječ o zaštiti podataka pojedinaca, cilj je izmjena djelotvorno osigurati potpuno poštovanje zaštite privatnosti i temeljnih prava pri obradi različitih vrsta podataka. EGSO također smatra da je obrada osobnih podataka već vrlo strogo regulirana i da stoga nema problema na koje treba upozoriti. Naprotiv, ažuriranim i usklađenim zakonodavstvom omogućilo bi se djelotvornije razmatranje pitanja povezanih sa zaštitom podataka, a istodobno bi se postigla ravnoteža sa sigurnosnim zahtjevima pojedinačnih država članica i EU-a u cjelini. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO također napominje da Europol trenutačno ne može tijelima država članica za izvršavanje zakonodavstva izravno i u stvarnom vremenu pružiti informacije dobivene od trećih zemalja ili međunarodnih organizacija o osobama koje su osumnjičene ili osuđene za kaznena djela i kaznena djela terorizma. Stoga se prijedlogom Komisije nastoji riješiti taj sigurnosni nedostatak. EGSO to pozdravlja, jednako kao i stvaranje nove kategorije upozorenja za isključivu uporabu Europola u konkretnim i dobro definiranim slučajevima i okolnostima. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Međutim, EGSO smatra da će Komisija možda morati poduzeti još odlučnije korake u budućnosti kako bi proširila mandat i područje nadležnosti Europola. Kao što je navedeno u prijedlozima, kriminal je u porastu, a najopasnije kriminalne mreže sve su više transnacionalne. Zbog toga je važna suradnja među europskim zemljama i policijskim snagama. Ključno je da se mandat Europola s vremenom prilagodi kako bi on postao još važniji sudionik u europskoj sigurnosti. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EGSO naglašava da bi jačanje kapaciteta Europola trebalo uključivati davanje prioriteta prekograničnim istragama, posebno u pogledu ozbiljnih napada na zviždače i istraživačke novinare koji imaju ključnu ulogu u otkrivanju korupcije, prijevara, lošeg upravljanja i drugih prijestupa u javnom i privatnom sektoru, što je u skladu s Rezolucijom Europskog parlamenta iz srpnja 2020., u kojoj se upućuje na snažniji mandat kako bi se Europolu omogućilo da zatraži pokretanje prekograničnih istraga u slučajevima ozbiljnih napada na zviždače i istraživačke novinare (1). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EGSO smatra da jačanje ovlasti Europola podrazumijeva predanost učinkovitosti jer veliki razmjeri omogućuju troškovno učinkovite napore. Daljnje jačanje mandata Europola i povećanje njegovih resursa nužno je kako bi se europsko društvo osjećalo zaštićenim i doista bilo zaštićeno. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Pod daljnjim jačanjem mandata Europola EGSO podrazumijeva daljnje jačanje koordinacije između nacionalnih tijela za izvršavanje zakonodavstva i Europola, pri čemu Europol postaje središte za analizu i inovacije. U tom pogledu predloženo zakonodavstvo smatra se korakom u pravom smjeru. Koordinacija između Europola i država članica ključna je za sve navedeno i prijedlozi pružaju čvrst temelj za pojačanu koordinaciju. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Međutim, kriminalne aktivnosti ne poznaju granice i, u okruženju koje se sve više globalizira, EGSO postavlja pitanje je li vrijeme da se Europolu omogući djelovanje na vlastitu inicijativu. Bi li Europol trebao imati pravo pokretati istrage i proaktivno provoditi aktivnosti izvršavanja zakonodavstva u državama članicama? To trenutačno nije dopušteno, ali razvoj kriminalne aktivnosti može zametnuti raspravu o tome treba li Europol biti taj koji pokreće opsežnije kaznene istrage. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Kako je navedeno, prijedlozi su korak u pravom smjeru jer se njima povećava uloga Europola kako bi se odgovorilo na nove situacije, no rad Europola i dalje će se uvelike oslanjati na aktivnosti i djelovanja država članica te na podatke koje su prikupila nacionalna tijela za izvršavanje zakonodavstva. EGSO stoga smatra da bi se neovisno preispitivanje djelotvornosti Europola u izvršavanju njegovih zadaća i aktivnosti (koje u velikoj mjeri ovise i o djelotvornosti nacionalnih tijela za izvršavanje zakonodavstva) pokazalo izuzetno važnim. Preispitivanjem, koje bi mogla provesti mala skupina umirovljenih članova/članica osoblja pravosuđa i policije koji su bili na visokim položajima, razmotrilo bi se i kako prakse nacionalnih tijela za izvršavanje zakonodavstva i prikupljanje podataka utječu na analize i procjene Europola te kako to pak utječe na nacionalne aktivnosti izvršavanja zakonodavstva. Takvo preispitivanje također bi trebalo uzeti u obzir stajališta civilnog društva, socijalnih partnera i relevantnih dionika, posebno onih skupina i pojedinaca čiji bi životi mogli biti pogrešno ili neopravdano pogođeni aktivnostima izvršavanja zakonodavstva. |
| --- | --- |

4.11.

Bruxelles, 9. lipnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Rezolucija Europskog parlamenta od 10. srpnja 2020. o sveobuhvatnoj politici Unije o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma (2020/2686(RSP).

1

---

| 24.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 341/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 341/71

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o

Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o strategiji EU-a za sigurnosnu uniju

(COM(2020) 605 final)

i

Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Agenda EU-a za borbu protiv terorizma: predviđanje, sprečavanje, zaštita i odgovor

(COM(2020) 795 final)

(2021/C 341/11)

Izvjestitelj:
  Ákos TOPOLÁNSZKY

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 24.02.2021 |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| | |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 26.05.2021 |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 09.06.2021 |
| Plenarno zasjedanje br.: | 561 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 234/1/3 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 24.02.2021

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

26.05.2021

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

09.06.2021

Plenarno zasjedanje br.:

561

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

234/1/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja i podržava predmetnu stratešku agendu za zaštitu sigurnosti građana EU-a od rizika od terorizma koja je predložena u kontekstu strategije EU-a za sigurnosnu uniju (1) i slaže se da je potrebna snažna i ambiciozna politika borbe protiv terorizma. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Odbor istodobno naglašava da se postizanje tog cilja mora temeljiti na priznavanju i punom poštovanju pravnih osnova međunarodnog i europskog prava, kojima se štite i čuvaju naše pluralističko društvo, naše zajedničke vrijednosti i naš europski način života. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO smatra da je nova Agenda važna i da dolazi u pravom trenutku te u načelu podržava njezinu strukturu i stavljanje naglaska na koncept otpornosti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO naglašava važnost upotrebe modernih tehnoloških alata, ali ističe i potrebu da se zajamči da njihova primjena bude ograničena, uz puno poštovanje vladavine prava i temeljnih prava. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Odbor naglašava da se Agendom, prema njegovu mišljenju, uspostavlja dosljedan okvir za djelovanje koji je prvenstveno usmjeren na institucije i tijela koje obavljaju specijalizirane zadaće nužne za sprečavanje i suzbijanje terorističkih prijetnji, ali da predstavnici lokalnih zajednica, udruga građana i žrtava te organizacija civilnog društva i sindikata, kao i vjerske i akademske zajednice i privatni partneri u predmetnom dokumentu nisu na odgovarajući način uključeni u rješavanje tog problema. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO smatra da bi rizike i tenzije prije svega trebalo spriječiti i ukloniti, umjesto da se naknadno rješavaju njihove neželjene posljedice, što za društvo ima posebno visoku cijenu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Odbor insistira na važnosti istraživanja i procjene prijetnji kako bi se izbjeglo uspostavljanje mehanizama kojima bi se neopravdano mogla ugroziti temeljna prava. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Odbor skreće pozornost na ulogu država članica i na potrebu da države članice razviju sinergije u trajnoj provedbi programa. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Da bismo mogli učinkovito odgovoriti na terorizam ključno je s pomoću znanstvenih spoznaja razumjeti njegove pojedinačne i društvene uzroke, a ne se samo ograničiti na političke reakcije. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10 | Kad je riječ o prevenciji, EGSO skreće pozornost na važnost aktivnog sudjelovanja civilnog društva i njegovih organizacija, kao i socijalnih partnera, što dosad nije bilo dovoljno iskorišteno. U tom pogledu smatra da je za sigurnost posebno važno ulagati u usklađeno djelovanje, programe za smanjenje rizika i procese pomirenja koji se provode na razini zajednice. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11. | EGSO je uvjeren u potrebu djelotvorne i neumorne borbe protiv terorizma, ali bez ugrožavanja europskih vrijednosti i demokratskih prava građana. Naime, kad bismo ih znatno ograničili moglo bi se reći da su teroristi postigli svoje ciljeve. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Zaštitu javnih prostora treba osmisliti i provesti uz sudjelovanje privatnih aktera i predstavnika lokalnih zajednica kako bi se postigao konsenzus. Trebalo bi uspostaviti trajni dijalog s vjerskim liderima jer religije mogu u velikoj mjeri doprinijeti smanjenju radikalizacije i nekih vrsta prijetnji, ali i tenzija koje terorizam izaziva među zajednicama. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Odbor naglašava da pravo EU-a zabranjuje opće i neselektivno zadržavanje podataka. Ono se može odobriti samo uz strogo ograničene zaštitne mjere, koje su detaljno utvrđene propisima, te uz kontinuirani nadzor sustava. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | U okviru primjene Programa praćenja financiranja terorizma (TFTP) (2) treba stalno procjenjivati mjere za zaštitu privatnosti građana Europske unije. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Uvodne napomene (3)

| 2.1. | EGSO pozdravlja i podržava predmetnu stratešku agendu za učinkovito i koordinirano djelovanje koje se temelji na sveobuhvatnom pristupu osmišljenom za zaštitu građana EU-a od rizika od terorizma koji su predloženi u okviru strategije EU-a za sigurnosnu uniju (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EGSO se slaže s potrebom za snažnom i ambicioznom politikom borbe protiv terorizma, ali naglašava da bi se ona trebala temeljiti na analizi rizika utemeljenoj na dokazima i strogoj procjeni učinka mjera koje se već provode u EU-u. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EGSO se u potpunosti zalaže za univerzalne vrijednosti poštovanja ljudskog života i dostojanstva sadržane u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima. EGSO se također slaže s tvrdnjom da su demokracija, vladavina prava, poštovanje temeljnih prava, a posebno prava na privatnost, slobode izražavanja i slobode vjeroispovijesti te poštovanje raznolikosti temelj Europske unije te im stoga treba pristupiti odlučno i zajednički kako bismo zaštitili i očuvali naše pluralističko društvo, naše zajedničke vrijednosti i naš europski način života. Te se temeljne vrijednosti moraju konstantno i sustavno uzimati u obzir pri osmišljavanju i provedbi mjera utvrđenih u predmetnoj komunikaciji. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EGSO smatra da je nova Agenda važna i da dolazi u pravom trenutku. Naime, njezina struktura omogućuje predviđanje, sprečavanje, zaštitu i odgovor, a zajedno s transverzalnim aspektom međunarodne suradnje tvori okvir i omogućuje odgovarajući pristup za provedbu sveobuhvatnog plana za odgovor. EGSO također smatra primjerenim to što se u Komunikaciji naglasak stavlja na različite aspekte, a posebno na važnost otpornosti. Naime, otpornost iziskuje veću uključenost društva (a to podrazumijeva i civilno društvo i zajednice građana) u proces izgradnje i jamčenja sigurnosti. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Također valja istaknuti usmjerenost na upotrebu modernih tehnologija, što, jasno, omogućuje djelotvorniju borbu protiv terorističkih aktivnosti i potpore terorizmu. Međutim, bitno je u skladu s pravom Unije precizno definirati upotrebu svih novih alata, naročito onih za prikupljanje i analizu velikih količina podataka, ali i onih starijih. Osim toga, potrebno je regulirati upotrebu i pohranu prikupljenih podataka te kontinuirano kontrolirati poštovanje propisa. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Odbor naglašava da se Agendom, prema njegovu mišljenju, uspostavlja dosljedan okvir za djelovanje koji je prvenstveno usmjeren na institucije i tijela koje obavljaju specijalizirane zadaće nužne za sprečavanje i suzbijanje terorističkih prijetnji, ali da predstavnici lokalnih zajednica, udruga građana i žrtava te organizacija civilnog društva i sindikata, kao i vjerske i akademske zajednice i privatni partneri u predmetnom dokumentu nisu na odgovarajući način uključeni u rješavanje tog problema. Terorističke prijetnje neće biti moguće iskorijeniti bez napora lokalnih društvenih aktera da postignu usklađene sporazume za koje je vjerojatno da će dobiti potporu radi smanjenja rizika. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EGSO smatra da bi rizike i napetosti prije svega trebalo spriječiti i ukloniti, umjesto da se naknadno rješavaju njihove neželjene posljedice, što za društvo ima posebno visoku cijenu. Odbor smatra da je važno da se provedba Agende ne temelji na društvenim predodžbama ili političkim reakcijama, već da se uvijek temelji na konkretnom terorizmu i njegovoj stvarnoj prijetnji i da se na tome zasnivaju i mjere koje se poduzimaju za njihovo suzbijanje. U skladu s time treba osmisliti i mjere u području politike. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EGSO skreće pozornost na činjenicu da će EU uspješno suzbiti radikalizaciju samo ako uspješno riješi problem isključenosti vlastitih autohtonih manjina, primjerice Roma, i onih koje su nedavno stigle u EU. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Kako se ne bi ugrozila socijalna uključenost i kako bi se zajamčilo da odgovor bude razmjeran, trebalo bi se pobrinuti za to da jaz između percepcije terorističke prijetnje u društvu i stvarnog razmjera prijetnje ne bude prevelik, što je slučaj u nekim državama članicama. Istraživanje i procjena prijetnji stoga su važni kako bi se izbjeglo uspostavljanje mehanizama kojima bi se neopravdano mogla ugroziti temeljna prava. Sigurnosne politike mogu se prilagođavati samo na temelju ocjene koja se zasniva na pouzdanim podacima o prijetnji i stvarnim rizicima. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EGSO isto tako smatra da je snažno zalaganje u Agendi za borbu protiv radikalizacije važan pozitivan element u borbi protiv terorizma. Međutim, osim borbe protiv radikalnih sadržaja na internetu, Odbor smatra da je u tom području bitno razumjeti i istražiti mehanizme radikalizacije i deradikalizacije, te proučiti suštinu i procese radikalizacije kako bi se ona na temelju tih saznanja mogla suzbijati. Predstavnici civilnog društva i zajednice građana u tom smislu mogu imati ključnu ulogu. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EGSO je uvjeren u potrebu djelotvorne i neumorne borbe protiv terorizma, ali bez ugrožavanja europskih vrijednosti i demokratskih prava građana. Naime, kad bismo ih znatno ograničili moglo bi se reći da su teroristi postigli svoje ciljeve. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Čak i u slučaju savršeno osmišljenih i uspješnih programa, uspjeh u velikoj mjeri ovisi o spremnosti država članica koje su uključene u njihovu provedbu da međusobno surađuju, o njihovoj otpornosti i o političkim odlukama za potporu tim programima. U tom je pogledu politička volja od ključne važnosti. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | EGSO smatra da je pokretanje Agende trebalo biti popraćeno temeljitom procjenom situacije i da je trebalo navesti procese na koje Agenda treba na odgovarajući način odgovoriti, kao i dosad postignute rezultate. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Sadržajni aspekti

3.1.   Predviđanje

| 3.1.1. | Ključno je da upotreba umjetne inteligencije u ranom otkrivanju i borbi protiv terorizma općenito bude transparentna i provjerljiva, da predmet obrade budu samo sadržaji i pojedinci obuhvaćeni borbom protiv terorizma te da bude ispunjeno sedam ključnih zahtjeva iz strategije o umjetnoj inteligenciji (5). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Kad je riječ o zaštiti javnih prostora, Agenda je s pravom usmjerena na upotrebu novih tehnologija. Međutim, EGSO izražava žaljenje zbog toga što se u dokumentu samo implicitno spominje pripravnost za napade vozilima, iako su takvi napadi posljednjih godina bili vrlo česti. Naime, na taj je način izvršen niz takozvanih strateških terorističkih napada s velikim brojem žrtava, velikom medijskom pokrivenošću i velikim efektom izazivanja straha. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Sa stajališta učinkovitih odgovora na terorizam ključno je znanstvenim sredstvima razumjeti njegove pojedinačne i društvene uzroke. Stoga je, prema mišljenju EGSO-a, važno posvetiti posebnu pozornost tom pitanju jer se tako stečenim znanjem može konkretno smanjiti ljudska i materijalna šteta. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   Sprečavanje

| 3.2.1. | EGSO u vezi sa sprečavanjem posebnu pozornost skreće na činjenicu da je riječ o području borbe protiv terorizma u kojem civilni aspekt može imati, i već ima, važnu ulogu s obzirom na sadržaj. Naime, sadržaj obuhvaća jačanje osjećaja sigurnosti u društvu, podršku operativnom djelovanju institucija koje se bore protiv terorizma i praćenje tog djelovanja te otkrivanje i prevenciju radikalizacije i njezino suzbijanje. Stoga bi u Agendi trebalo znatno podrobnije razmotriti okvir i sadržaj oblika suradnje koji bi se mogli promicati u svim dijelovima društva. Suradnja među ljudima ili skupinama i zajednicama može imati dokazane i dugoročne učinke u smislu smanjenja rizika i promicanja trajne uključenosti. U Agendi bi trebalo dodatno naglasiti i taj proaktivan, a ne samo reaktivan pristup. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | U predmetnoj agendi s pravom se pridaje velika važnost borbi protiv promicanja ekstremističkih ideologija na internetu. U tom se kontekstu spominje prijenos terorističkih djela uživo na internetu. Međutim, ne spominje se mnogo učestaliji fenomen, čija je prevencija prema mišljenju Odbora ključna, a to je objava terorističkih djela na društvenim mrežama koju na internet stavljaju očevici. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | U Agendi se prepoznaje društvena uloga vrlo velikih internetskih platformi i utvrđuju njihove obveze. U tom bi pogledu, uz elemente koji su već spomenuti u predmetnom dokumentu, bilo korisno redovito procjenjivati sistemske rizike povezane s temeljnim pravima, društvenim podjelama i tehnikama manipulacije koji dovode do radikalizacije. |
| --- | --- |

3.2.3.

Isto tako, nužno je provoditi kontinuiranu procjenu rizika u odnosu na industrijske, gospodarske i komercijalne aktere, mala i srednja poduzeća i predstavnike civilnog društva te putem njihovih krovnih organizacija jačati njihovu partnersku ulogu u sprečavanju terorizma.

| 3.2.4. | Kad je riječ o prevenciji, važno je napomenuti da uz govor mržnje vodeću ulogu u radikalizaciji ima širenje lažnih vijesti i teorija zavjere. Borba protiv te pojave stoga je ključna za uspjeh borbe protiv terorizma. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | EGSO naglašava važnost strateškog komuniciranja ne samo nakon napada, već i kao prevencije, što pak podrazumijeva integraciju poruke civilnog društva kako bi se umanjila privlačnost terorizma i ponudile alternative. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Zajedničkim angažmanom i otpornošću gradova i općina može se učinkovito doprinijeti zaštiti zajednice. Govorimo li o prevenciji, EGSO smatra da je za sigurnost posebno važno ulagati u usklađeno djelovanje, programe za smanjenje rizika i procese pomirenja koji se provode na razini zajednice. Tretiranje problema napetosti, njegovo rješavanje i konačno ublažavanje moglo bi djelovanje u rizičnim situacijama učiniti nepotrebnim i tako osloboditi znatne resurse, a pritom povećati i razinu socijalne uključenosti. To iziskuje razumijevanje uzroka i prirode terorizma i kontinuirano praćenje aktivnosti. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Naši gradovi trebaju imati bolji pristup financiranju, usmjeravanju i osposobljavanju kako bi odgovorili na trenutačne izazove i povećali svoju otpornost. EGSO snažno podupire potporu Komisije aktivnostima lokalnih koordinatora za prevenciju putem Mreže za osvješćivanje o radikalizaciji i smatra da su inicijativa „Gradovi EU-a protiv radikalizacije” i strateški dijalog među gradovima od ključne važnosti. Odbor smatra da bi taj dijalog trebalo uspostaviti kao trajni dijalog u gradskim aglomeracijama stvaranjem odgovarajućih foruma. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Budući da stvarna i percipirana socijalna isključenost, diskriminacija i marginalizacija mogu povećati prijemčivost za radikalnu propagandu i stvoriti dodatne prijetnje socijalnoj koheziji, Europska komisija trebala bi pojačati svoje djelovanje protiv rasizma. Stoga je potrebno provesti odgovarajuće socijalne politike za smanjenje rizika i izgradnju povjerenja jer se teroristička djela mogu tumačiti i kao ekstremne manifestacije društvenih napetosti i nepovjerenja. |
| --- | --- |

3.2.8.

| 3.2.9. | Odbor smatra da bi veću pozornost trebalo posvetiti proučavanju, prepoznavanju i učinkovitom sprečavanju procesa radikalizacije u zatvorima nego što je to dosad bio slučaj. EGSO se u tom kontekstu nada da će se nastaviti s konsolidacijom programa potpore koji se provode na temelju evaluacija provedenih u prethodnom razdoblju i to podržava. Dobro osmišljenim strategijama trebalo bi se pobrinuti za to da zatvori ne budu središta radikalizacije, nego, u mjeri u kojoj je to moguće, mjesta gdje se taj problem rješava. |
| --- | --- |

3.2.9.

3.3.   Zaštita

| 3.3.1. | U poglavlju „Uskraćivanje sredstava za terorističke napade” nema riječi o mjerama za sprečavanje napada vozilima. S obzirom na učestalost takvih napada posljednjih godina, u Agendi bi svakako trebalo razmotriti taj problem. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | EGSO potiče i daljnji rad na sprečavanju upotrebe unajmljenih i zajedničkih vozila kao sredstva za terorističke napade te na razvoju djelotvornih urbanističkih praksi kako bi se spriječila šteta uzrokovana vozilima koja se upotrebljavaju u tu svrhu. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Zaštitu javnih prostora treba osmisliti i provesti uz sudjelovanje privatnih aktera i predstavnika lokalnih zajednica kako bi se postigao konsenzus, ali upotrebu tih mjera zaštite treba nastojati svesti na minimum. EGSO se slaže s time da je potrebno uspostaviti minimalne standarde za zaštitu prostora na koje dolazi velik broj ljudi i koji imaju simboličnu vrijednost. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Trebalo bi uspostaviti trajni dijalog s vjerskim liderima jer religije mogu u velikoj mjeri doprinijeti smanjenju radikalizacije i nekih vrsta prijetnji, ali i tenzija koje terorizam izaziva među zajednicama. Taj bi pristup trebalo dopuniti međuvjerskim dijalogom, a po potrebi i procesima pomirenja. |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   Odgovor

| 3.4.1. | S obzirom na visoko specijaliziranu prirodu borbe protiv terorizma, EGSO stavlja poseban naglasak na potrebu i važnost redovitog obavještavanja o rezultatima. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Odbor naglašava da pravo EU-a zabranjuje opće i neselektivno zadržavanje podataka. Ono se može odobriti samo uz strogo ograničene zaštitne mjere, koje su detaljno utvrđene propisima, te uz kontinuirani nadzor sustava. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Aktivnosti Stručnog centra EU-a za žrtve terorizma, koji je u ovoj fazi uspostavljen samo kao pilot-projekt, trebalo bi nastaviti i proširiti kako bi se procijenio utjecaj borbe protiv terorizma na civilno društvo i temeljna prava. Mehanizme za potporu žrtvama u državama članicama također bi trebalo preispitati i ojačati u okviru prve Strategije EU-a za prava žrtava (2020. – 2025.) (6). Od ključne je važnosti i pravilno funkcioniranje nacionalnih kontaktnih točaka za žrtve terorizma (7). |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Velika količina obavještajnih podataka prikuplja se u okviru Programa praćenja financiranja terorizma (TFTP) (8). U tom pogledu, posebno kada te obavještajne podatke upotrebljava vanjski subjekt (npr. u kontekstu suradnje EU-a i SAD-a), mjere za zaštitu privatnosti građana EU-a treba kontinuirano procjenjivati. Isto vrijedi i za kibersigurnost, obradu šifriranih informacija tijekom istraga, postupanje s elektroničkim dokazima u sustavu za digitalnu razmjenu e-dokaza (eEDES) i digitalne istrage s međunarodnim partnerima. U svim slučajevima prvenstveno treba imati u vidu interese građana u području sudske zaštite. |
| --- | --- |

3.4.4.

Bruxelles, 9. lipnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 605 final.

1

(2)  SL L 195, 27.7.2010., str. 3.

2

(3)  S obzirom na to da Odbor podržava sadržaj Agende te s obzirom na njezin tehnički karakter, ovo je mišljenje prvenstveno usmjereno na aspekte koji se odnose na civilno društvo, vladavinu prava i temeljna prava, koji su u središtu EGSO-ova mandata.

3

(4)  COM(2020) 605 final.

4

(5)  COM(2020) 65 final.

5

(6)  COM(2020) 258 final.

6

(7)  U skladu sa Zaključcima Vijeća od 4. lipnja 2018. o žrtvama terorizma (9719/18).

7

(8)  SL L 195, 27.7.2010., str. 3.

8

---

| 24.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 341/76 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 341/76

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću – Europski plan za borbu protiv raka

(COM(2021) 44 final)

(2021/C 341/12)

| Izvjestiteljica: | Małgorzata BOGUSZ |
| --- | --- |
| Suizvjestiteljica: | Milena ANGELOVA |

Izvjestiteljica:

Małgorzata BOGUSZ

Suizvjestiteljica:

Milena ANGELOVA

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 26.3.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 168. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 26.5.2021. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 9.6.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 561 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 226/3/3 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 26.3.2021.

Pravna osnova:

članak 168. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

26.5.2021.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

9.6.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

561

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

226/3/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja europski plan za borbu protiv raka (dalje u tekstu: Plan) kao prekretnicu u borbi protiv raka i njegovih društvenih, financijskih i psiholoških posljedica za građane EU-a te poziva na donošenje konkretnog plana za njegovu provedbu koji će biti popraćen pokazateljima uspješnosti i realnim rokovima. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Iako je prevencija raka od najveće važnosti, jednako je važno da Europska unija (EU) i države članice osiguraju dostupnost visokokvalitetne, pristupačne infrastrukture za zdravstvenu zaštitu, uključujući ustanove za probir, dijagnosticiranje i liječenje, te zdravstvene usluge s odgovarajućom razinom zdravstvenog osoblja u skladu s potrebama, kao i djelotvorne sustave potpore za fizičku i psihičku dobrobit tijekom i nakon liječenja. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Potrebno je hitno djelovati kako bi se riješili problemi koje je uzrokovala pandemija bolesti COVID-19 u pogledu pristupa zdravstvenim uslugama. Ograničenja i kašnjenja mogu smanjiti izglede za oporavak te ih se mora djelotvorno riješiti, a potreban je hitan odgovor kako bi se reagiralo na strahove ljudi. Socijalni partneri i organizacije civilnog društva imaju nezamjenjivu ulogu jer šire najbolje prakse i pružaju relevantne informacije o mogućim uzrocima raka, o pomoći ljudima u prepoznavanju ranih simptoma, promicanju prevencije i poticanju zdravog načina života. Njihovi napori podupiru se, među ostalim, dodjelom relevantnih sredstava u okviru fonda ESF+ za zajednička djelovanja u borbi protiv raka i za širenje najboljih praksi u području zdravstvene prevencije. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kako bi se unaprijedilo rano otkrivanje raka, EGSO podržava inicijative za projekte probira i prevencije raka te potiče upotrebu novih tehnologija i nastojanja s ciljem podizanja svijesti među građanima o potrebi za preventivnim probirom. Inicijative za probir i edukativne inicijative trebale bi biti usmjerene na sve česte vrste karcinoma te bi trebale biti dostupne što većem broju ljudi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Planom je potrebno odgovoriti na demografsku situaciju u EU-u te osigurati povoljne uvjete za očuvanje dobrog zdravlja do starosti. EGSO istodobno poziva da se posebna pozornost posveti borbi protiv raka u dječjoj dobi, što iziskuje posebne mjere u pogledu otkrivanja, pristupa standardnim i inovativnim lijekovima te posebne skrbi za djecu i adolescente. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kako bi se smanjile nacionalne, regionalne i socijalne nejednakosti u borbi protiv raka i osigurala rješenja visokog standarda za sve, ključno je da EU u provedbu Plana uključi sve države članice i da ih potiče na međusobnu suradnju, među ostalim uz potporu financijskih sredstava EU-a. Provedbom Plana potrebno je odgovoriti na specifične i posebne potrebe pacijenata i osoba koje su preboljele rak te ju je potrebno prilagoditi različitim nacionalnim okolnostima, što uključuje različito socioekonomske okruženje, dob, rod, invaliditet itd. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO također smatra da je potrebno poboljšati mogućnosti da pacijenti oboljeli od raka imaju pristup visokokvalitetnom liječenju, skrbi i stručnom znanju u drugim državama članicama, kao i lijekovima, medicinskoj opremi i drugim medicinskim proizvodima koje omogućuje funkcionalno jedinstveno tržište. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO smatra da su istraživanja i inovacije temelj za bolje razumijevanje čimbenika rizika za pojavu raka i za unapređenje dijagnosticiranja, liječenja i terapija. Potrebno je poticati i promicati inovacijske ekosustave koji uključuju poduzeća različitih veličina, istraživače, pacijente, zdravstvene djelatnike i tijela vlasti te im osigurati potporu u vidu europskih i nacionalnih financijskih sredstava, posebno putem partnerstava u okviru programa Obzor Europa. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO ističe da je potrebno usmjeriti znatne napore u stvaranje, dostupnost i pristupačnost podataka kako bi se doprinijelo razvoju naprednijih metoda prevencije, dijagnosticiranja i liječenja. Mora se olakšati povezivanje digitalnih zdravstvenih podataka s genomskim podacima biobanaka kako bi se omogućila personalizirana prevencija i skrb. Također je potrebno jačati razvoj i upotrebu metoda analize podataka, uključujući umjetnu inteligenciju, jačanjem suradnje na razini EU-a. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO naglašava važnost smanjenja pušenja duhana i prima na znanje Izvješće Komisije o primjeni Direktive 2014/40/EU o proizvodnji, predstavljanju i prodaji duhanskih i srodnih proizvoda (1) i njezine zaključke, čiji je cilj smanjiti izloženost pušača opasnim tvarima i/ili tvarima koje izazivaju ovisnost. U tom kontekstu, uzimajući u obzir mišljenje Komisije o emisijama i mjernim metodama [odjeljak 3.1. Izvješća], EGSO se zalaže i za daljnje istraživanje metode ispitivanja sadržaja emisija dima, među ostalim intenzivnom metodom WHO-a, te za provedbu preporuka WHO-a na temelju rezultata istraživanja. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Kako bi se doprinijelo djelotvornoj prevenciji raka povezanog s radom, EGSO poziva na više istraživanja profesionalne izloženosti karcinogenim i mutagenim tvarima te endokrinim disruptorima, kao i uzroka raka povezanog s radom, posebno kod žena. EGSO prima na znanje zakonodavne inicijative iz Plana koje se odnose na rak, a čiji je cilj smanjenje profesionalne izloženosti raku te naglašava potrebu da se svako moguće ažuriranje temelji na znanosti i dokazima te na savjetovanjima sa socijalnim partnerima. EGSO naglašava potrebu za promicanjem i podupiranjem istraživanja i razvoja u pronalaženju zamjena za opasne tvari i proizvode. Kad je riječ o azbestu, EGSO upućuje na svoja prethodna mišljenja, uključujući prijedloge o aspektima priznavanja i naknada (2). Usto poziva da se pri procjeni rizika i upravljanju rizicima na radnom mjestu uzme u obzir višestruka izloženost te da se podaci o profesionalnoj izloženosti integriraju u programe ranog otkrivanja. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Za uspješnu borbu protiv raka potrebna je međunarodna suradnja i visokokvalitetno obrazovanje u disciplinama povezanim s rakom, uključujući suradnju među državama članicama u području programa obrazovanja i promicanja vještina koje podupire EU i koji se među ostalim provode zajedničkim djelovanjem socijalnih partnera. Suradnja je također posebno važna u području istraživanja i inovacija te u olakšavanju razmjene znanja. Nadalje, otvorena i strukturirana suradnja potrebna je kako bi se osigurala dostupnost lijekova, opreme i ostalih proizvoda za liječenje raka. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Poduzeća imaju središnju ulogu u razvoju rješenja za prevenciju raka, probir, dijagnosticiranje i liječenje. Ona se također bore protiv raka smanjenjem svojeg utjecaja na okoliš, razvojem i proizvodnjom sigurnih ili izmijenjenih i manje štetnih proizvoda, unapređenjem zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu te pružanjem potpore pacijentima u usklađivanju posla s liječenjem od raka i u jednostavnom povratku na posao. EU to mora poticati osiguravanjem povoljnih uvjeta za inovacije, ulaganja i vođenje poduzeća. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EGSO poziva na aktivno uključivanje socijalnih partnera i organizacija civilnog društva u daljnji razvoj i praćenje Plana, kao i na ciljano promicanje i financiranje zajedničkog djelovanja socijalnih partnera i organizacija civilnog društva, uključujući široku zastupljenost različitih sektora. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EGSO poziva na provođenje kampanja na razini EU-a za podizanje svijesti i poboljšanje informiranosti o mjerama za prevenciju raka i postupanje s rakom na radnom mjestu, kao i o ulozi visokokvalitetnih prehrambenih proizvoda, čiste vode i zraka te zdravog stila života pojedinaca, uključujući prehranu, tjelesnu aktivnost, i odabir boljih alternativa u prevenciji raka. Komunikacija, čiji je cilj učiniti Plan i njegove mjere razumljivima i vjerodostojnima u očima europskih građana, imat će ključnu ulogu u uspjehu Plana i ostvarivanju njegovih ciljeva. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Opće napomene

| 2.1. | EGSO pozdravlja Plan kao prekretnicu u borbi protiv rastućeg problema opterećenja koje predstavlja rak za građane EU-a. Međutim, smatra da je prijedlog preopćenit i poziva Europsku komisiju da opiše kako će se on pretočiti u konkretne mjere i kako će utjecati na prevenciju i položaj pacijenata. EGSO također poziva na izradu plana koji će sadržavati detaljne podatke o provedbi Plana i uključivati pokazatelje uspješnosti i realne rokove za tu strategiju. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EGSO pozdravlja prijedloge višedimenzionalnog i inovativnog pristupa borbi protiv raka koji se temelji na prevenciji, ranom otkrivanju, dijagnosticiranju i liječenju te na unapređenju kvalitete života pacijenata i osoba koje su preboljele rak, posebno, među ostalim, njihovim zadržavanjem na radnom mjestu. Posebno, iako je prevencija raka od najveće važnosti, jednako je važno da EU i države članice osiguraju dostupnost visokokvalitetne infrastrukture za zdravstvenu zaštitu, uključujući ustanove za probir, dijagnosticiranje i liječenje te zdravstvene usluge. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EGSO napominje da je Plan potrebno dodatno prilagoditi kako bi se njime olakšalo jednako sudjelovanje svih država članica i njihovih regija i kako bi se na taj način doprinijelo prevladavanju svih eventualnih nejednakosti. Stope pobolijevanja i smrtnosti prilično su često povezane ne samo s vrstom karcinoma već i s lokacijom i socijalnim položajem. Preporuke je stoga potrebno prilagoditi sudjelovanju pojedinačnih država članica u borbi protiv raka, uključujući bolju organizaciju nacionalnih programa probira i cijepljenja, kao i programa potpore, te rješavanje pitanja socijalnih nejednakosti u području zdravlja. Osobama koje boluju od raka i njihovim pružateljima skrbi također je potrebno pružiti potporu u nošenju s posljedicama raka u smislu gubitka autonomije i sudjelovanja u građanskom životu: pristup financijskim sredstvima, potporu u svakodnevnom životu itd. Jednaka se pozornost mora posvetiti borbi protiv ekonomskih posljedica raka i njihovog utjecaja na određene društvene skupine koje se već nalaze u nesigurnom položaju. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Registar nejednakosti u području raka trebao bi biti što uključiviji te utvrditi razlike među državama članicama i regijama, a po mogućnosti i socijalne nejednakosti, posebno s obzirom na zaposlenje i rod. Također je važno osigurati odgovarajuću infrastrukturu i stručno osoblje za prikupljanje visokokvalitetnih povezanih podataka u djelotvornoj suradnji među registrima za rak svih država članica i suradnji među zemljama. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | U toj dinamici važnu ulogu ima profesionalna izloženost, koju pojačavaju drugi čimbenici poput društvenih odrednica zdravlja, uključujući izloženost u okolišu, pristup skrbi, razinu obrazovanja itd. EGSO naglašava potrebu za promicanjem i podupiranjem istraživanja o pronalaženju zamjena za opasne tvari i proizvode. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | EGSO naglašava važnost okolišne izloženosti, uključujući kvalitetu prehrambenih proizvoda, vode i zraka te naglašava ključnu ulogu osiguravanja relevantnog osposobljavanja, obrazovanja i informiranja kako bi se ljude motiviralo i podržalo da se odluče živjeti zdravo. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Za suzbijanje raka potrebno je posvetiti odgovarajuću pozornost svim fazama procesa: opreznoj i informiranoj prevenciji; ranom i relevantnom otkrivanju; pristupu brzom liječenju i visokokvalitetnoj i pristupačnoj skrbi s odgovarajućom razinom zdravstvenog osoblja u skladu s potrebama, potpori u reintegraciji u društvo i na radno mjesto te uslugama naknadne skrbi. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.5. | EGSO pozdravlja izdvajanje 4 milijarde eura za financiranje Plana, ali traži da se ta sredstva preispitaju u kontekstu nacionalnih zdravstvenih sustava, s obzirom na to da se u okviru njih organiziraju programi javnog/privatnog financiranja zdravstva. EU si ne može priuštiti daljnju sporost u djelovanju u borbi protiv raka jer bi to dovelo do patnje ljudi i pogoršanja ekonomskih uvjeta Europljana. EU treba novi Marshallov plan za onkologiju. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Po mišljenju EGSO-a, za Plan su od ključne važnosti demografske i gospodarske implikacije. Starenje europskog stanovništva s jedne strane znači nisku stopu plodnosti, a s druge produženje životnog vijeka ljudi, što će dugoročno uzrokovati i izazove za sustave zdravstvene zaštite u cijelom EU-u. To se također povezuje s povećanim rizikom od obolijevanja od raka s godinama. Potrebne su odlučne mjere za osiguravanje povoljnih uvjeta za očuvanje dobrog zdravlja Europljana do starosti. Mjere opisane u Planu kao novi pristup prevenciji i liječenju raka te skrbi o oboljelima trebale bi biti put do ostvarenja tog cilja. Plan bi trebao podlijegati klauzuli o ocjeni/preispitivanju svake dvije godine i uključivati zajedničke pokazatelje za sve države članice EU-a. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Visokokvalitetna i ravnopravna skrb

| 3.1. | Potrebno je hitno riješiti probleme koje je uzrokovala pandemija. EGSO napominje da se ograničenja u pristupu mnogim medicinskim uslugama, posebno u području onkologije i kardiologije, mogu izbjeći isključivo djelotvornim otklanjanjem poremećaja koje je uzrokovao COVID-19. Zbog velikih kašnjenja u dijagnosticiranju i liječenju smanjuju se izgledi za oporavak, a time se povećavaju stope smrtnosti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Također je važno jačati i razvijati infrastrukturu i usluge koje su potrebne za zadovoljavanje srednjoročnih i dugoročnih potreba. Potrebno je razvijati prakse za dobru pripremljenost na djelotvoran odgovor na druge potencijalne izvanredne situacije, što uključuje razvoj mjera telemedicine i mjera na daljinu, koje se mogu primijeniti u bilo kakvim okolnostima i koje također doprinose smanjenju nejednakosti među državama članicama i unutar njihovih regija u pogledu raka, kao i njihovo uvođenje u cijelom EU-u. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Nejednakosti među državama članicama pojavljuju se i kao nejednakosti između istoka i zapada – uz odljev mozgova na zapad – i kao nejednakosti između malih i velikih država, pri čemu postoje velike razlike u programima probira i ulaganjima u zdravstvene sustave. Bolnice u kojima se provode istraživačke aktivnosti predvodnici su borbe protiv raka. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Potreba za suradnjom među državama članicama može se zadovoljavati različitim mjerama i instrumentima, među ostalim:






  — | razmjenom podataka i upotrebom umjetne inteligencije; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

—

razmjenom podataka i upotrebom umjetne inteligencije;

| — | razmjenom znanja i stručnosti; |
| --- | --- |

—

razmjenom znanja i stručnosti;

| — | suradnjom na rješavanju nestašica lijekova; |
| --- | --- |

—

suradnjom na rješavanju nestašica lijekova;

| — | međuspecijalističkim programima osposobljavanja; |
| --- | --- |

—

međuspecijalističkim programima osposobljavanja;

| — | europskim referentnim mrežama i |
| --- | --- |

—

europskim referentnim mrežama i

| — | Europskom mrežom nacionalnih centara za sveobuhvatnu skrb o oboljelima od raka. |
| --- | --- |

—

Europskom mrežom nacionalnih centara za sveobuhvatnu skrb o oboljelima od raka.

| 3.3. | EGSO pozdravlja inicijativu za „pomoć djeci oboljeloj od raka”, ali je zabrinut zbog nedostatka posebnih mjera za rješavanje te situacije i poziva na određenije i doista brze i konkretne mjere, popraćene namjenskim financijskim sredstvima, kako bi se djelotvornije izliječio veći broj djece i adolescenata koji boluju od raka. Budući da je hitno potrebno djeci omogućiti pristup inovacijama, smanjiti nejednakosti u liječenju i razumjeti uzrok raka u dječjoj dobi s obzirom na to da se, za razliku od raka u odrasloj dobi, ne može provoditi prevencija za rak u dječjoj dobi, EGSO poziva na to da se Plan iskoristi kao prilika za okončanje nepoštenog položaja u kojem se nalaze zaboravljena djeca i da im se napokon posveti pozornost koju zaslužuju jer su djeca budućnost Europe. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO je zabrinut zbog znatnih regionalnih razlika u modelima suradnje i tokovima informacija, uključujući digitalni jaz, koje negativno utječu na starije osobe, stanovnike područja izvan velikih gradova, osobe s invaliditetom i skupine u financijski nepovoljnom položaju. Zato se planom mora osigurati standardizacija u tom području. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO također poziva na jačanje lokalne dimenzije Plana kako bi on bio dovoljno fleksibilan za odgovor na posebne potrebe i za prilagodbu različitim okolnostima i situaciji u kojoj se nalaze osobe koje su oboljele od raka i koje su ga preboljele. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO pozdravlja cilj prevencije karcinoma uzrokovanih virusnim infekcijama uvođenjem cijepljenja cijele populacije, ali napominje da se stope cijepljenja i razina napretka u provedbi programa cijepljenja razlikuju od regije do regije. Sve bi regije trebale kopirati najbolje prakse kako bi se osiguralo da svi građani imaju pristup tim vrstama cjepiva. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO podržava planove za unapređenje ranog otkrivanja raka s pomoću projekata probira i aktivnosti edukacije, također uz uporabu novih tehnologija, s ciljem podizanja svijesti pacijenata o potrebi za preventivnim pregledima, te uz uključivanje podataka o profesionalnoj izloženosti u programe ranog otkrivanja. Za ciljan probir potrebno je i bolje poznavanje nasljednih karcinoma. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Prevencija je djelotvornija ako se ne temelji isključivo na individualnom ponašanju te ako smanjuje ili otklanja štetu i kolektivne čimbenike koji doprinose pojavi raka. U odjeljku 3. Plana podcijenjene su socijalne odrednice. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Odbor napominje da bi inicijative za rano dijagnosticiranje trebale biti usmjerene na sve vrste karcinoma, uključujući hematološke karcinome, te da bi probir trebao biti dostupan što većoj populaciji. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EGSO smatra da je potrebno poboljšati mogućnosti da pacijenti oboljeli od raka imaju pristup visokokvalitetnom liječenju, skrbi i stručnom znanju u drugim državama članicama, kao i lijekovima, medicinskoj opremi i drugim medicinskim proizvodima koje omogućuje funkcionalno jedinstveno tržište. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EGSO također naglašava važnost sustava potpore – uključujući pružanje potrebnih informacija i znanja – za fizičku i mentalnu dobrobit pacijenata tijekom liječenja i nakon njega. Ista pitanja važna su za zaposlenike, poslodavce i poduzetnike. EGSO nadalje naglašava dobrobit pružatelja skrbi pacijenata oboljelih od raka. Njihov neslužbeni angažman u svojstvu pružatelja skrbi može ozbiljno utjecati na ravnotežu poslovnog i privatnog života i na njihovu fizičku dobrobit. EGSO se stoga pridružuje pozivu koji je Europska komisija uputila državama članicama da u potpunosti prenesu Direktivu o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi u svoja nacionalna zakonodavstva te da podrže predstojeću Strategiju o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EGSO skreće pozornost na kulturnu raznolikost i na različite razine poštovanja temeljnih prava građana EU-a, među ostalim u vezi s nediskriminacijom u pogledu zapošljavanja, socijalne zaštite ili pristupa financijskim uslugama poput kredita. Stoga je nužno ukloniti razlike među državama članicama i poštovati načelo „prava na zaborav” s obzirom na povijest bolesti pojedinačnih pacijenata oboljelih od raka, kao i predstavnika pružatelja skrbi pacijenata. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Potreba za novim rješenjima za borbu protiv raka

| 4.1. | S obzirom na ogroman napredak tehnologije i znanosti, uključujući medicinu, EGSO pozdravlja perspektivu modernog pristupa borbi protiv raka s pomoću novih tehnologija, istraživanja i inovacija pri osmišljavanju proizvoda. Također treba pozdraviti naglasak koji Europska komisija u svojim vodećim inicijativama i mjerama stavlja na spoznaje dobivene na temelju komorbiditeta i na društvene i bihevioralne znanosti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | U planu se ispravno naglašava uloga istraživanja i inovacija kao temelja za bolje razumijevanje čimbenika rizika za pojavu raka i za unapređenje dijagnosticiranja, terapija, liječenja i politika usmjerenih na prevenciju. U tom je smislu ključna međunarodna suradnja i suradnja na razini EU-a radi razmjene najboljih praksi, među ostalim i u pogledu regulatornog pristupa, i što produktivnijeg udruživanja profesionalnih stručnih znanja, podataka, tehnologije i financijskih sredstava. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Potrebno je usmjeriti znatne napore u stvaranje, dostupnost i pristupačnost podataka s ciljem razvoja naprednijeg praćenja genoma te metoda za prevenciju, dijagnosticiranje i liječenje, među ostalim razvojem europskog prostora za zdravstvene podatke. Digitalizacija zdravstvenih podataka te njihova sigurna i zaštićena razmjena u cijelom sustavu skrbi ključni su kako bi se pacijentima omogućila odgovarajuća skrb i liječenje, uključujući prekograničnu zdravstvenu zaštitu. Istodobno je potrebno smanjiti birokraciju u zdravstvu i maksimalno povećati učinkovitost praksi vođenja zdravstvene dokumentacije. Također je potrebno olakšati povezivanje digitalnih zdravstvenih podataka s genomskim podacima biobanaka kao važnog pokretača razvoja prevencije raka, dijagnostike i skrbi usmjerene na pacijenta. Također je potrebno jačati razvoj i upotrebu metoda analize podataka, uključujući umjetnu inteligenciju, jačanjem suradnje na razini EU-a. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Pitanje višestruke izloženosti jedan je od najvažnijih izazova u razvoju prevencije raka uzrokovanog okolišnom i profesionalnom izloženošću. EU bi trebao ojačati potporu za postojeća istraživanja u tom području. Jednako je važno pružiti relevantne informacije o mogućim uzrocima raka, o pomoći ljudima u prepoznavanju ranih simptoma, podnošenju stresa povezanog s rakom, promicanju prevencije i poticanju zdravog načina života. Socijalni partneri i organizacije civilnog društva imaju nezamjenjivu ulogu, a njihovi se napori podupiru, među ostalim dodjeljivanjem odgovarajućih sredstava u okviru fonda ESF+ za zajedničko djelovanje u borbi protiv raka i za širenje najboljih praksi u području zdravstvene prevencije. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Potrebno je koordinirati sustavno prikupljanje podataka o profesionalnoj izloženosti karcinogenim i mutagenim tvarima na europskoj razini te povezati postojeće podatke iz registara za rak s podacima o zanimanjima pacijenata oboljelih od raka. Takvi bi podaci omogućili bolje usmjeravanje preventivnog djelovanja i potaknuli bi rano otkrivanje raka među izloženim osobama. Novi i inovativni istraživački projekti u Europi trebali bi se proširiti na sve države članice. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Izloženost endokrinim disruptorima povezuje se s brojnim karcinomima koji ovise o hormonima. Osnovna istraživanja o tim tvarima moraju poslužiti kao osnova za unapređenje europskih politika u tom području te za bolju prevenciju. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Za uspješnu borbu protiv raka potrebno je i visokokvalitetno obrazovanje u disciplinama povezanim s rakom, uključujući čvrstu suradnju među državama članicama i socijalnim partnerima u području programa obrazovanja i promicanja vještina koje podupire EU, poput međuspecijalističkog programa osposobljavanja o raku i Pakta za vještine Europske komisije. U planu bi trebalo spomenuti potrebu za kontinuiranim poslovnim razvojem, informiranjem i podizanjem svijesti među zdravstvenim djelatnicima, među ostalim o upravljanju opasnim lijekovima i propisivanju tih lijekova. Nadalje, potrebni su visokoobrazovani i stručni djelatnici za pružanje različitih usluga, bilo da se radi o početnoj dijagnozi i određivanju plana liječenja ili o propisivanju lijekova, operacijama i radiologiji, a bliska suradnja između istraživača u području raka, zdravstvenih djelatnika i pacijenata još je jedan temelj uspješne skrbi. Osim toga, intenzivna suradnja s partnerima izvan EU-a također je ključna za olakšavanje razmjene znanja. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Poduzeća imaju središnju ulogu u razvoju rješenja za prevenciju, probir, dijagnosticiranje i liječenje raka. Promicanje i olakšavanje inovativnih ekosustava od najveće je važnosti za uspjeh EU-a. U te je ekosustave potrebno uključiti poduzeća različitih veličina (od velikih međunarodnih poduzeća do novoosnovanih poduzeća), kao i istraživače, pacijente, zdravstvene djelatnike i tijela vlasti. Njihov rad mora imati potporu financijskih sredstava EU-a i nacionalnih financijskih sredstava, posebno kroz partnerstva u okviru programa Obzor Europa. Također je neophodno odrediti ulogu Europske agencije za lijekove u poticanju država članica na uvođenje inovativnih, sigurnih i djelotvornih terapija za liječenje raka, kao i u podupiranju tih nastojanja. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Europska agencija za lijekove ima važnu ulogu u stavljanju naprednih proizvoda i odgovarajuće opreme na tržište te u osiguravanju njihove dostupnosti na siguran način kako bi se pomoglo u prevenciji i učinkovitom liječenju raka. Njome se također može poboljšati pristup država članica takvim proizvodima i koordinirati njihovo djelotvorno uvođenje diljem EU-a. To će svim pacijentima omogućiti brži pristup visokokvalitetnom suvremenom liječenju. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Osim razvoja i osiguravanja lijekova, cjepiva, tehnologije i usluga skrbi, poduzeća sudjeluju u borbi protiv raka smanjenjem svojeg utjecaja na okoliš, razvojem i proizvodnjom sigurnih ili izmijenjenih i manje štetnih proizvoda i unapređenjem zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu. Potrebno je, među ostalim, što više smanjiti izloženost UV zračenju uslijed boravka na otvorenom, posebno u sektorima kao što su poljoprivreda i građevinarstvo. Socijalni partneri pridaju jednaku važnost zdravlju i sigurnosti te razvijaju sektorske politike prevencije koje se financiraju iz socijalnih doprinosa. Kako bi se oslobodio njihov potencijal, ključan je neometan koordinirani pristup za omogućivanje razvoja i pružanja visokostandardnih rješenja. Nadalje, poslodavci, kao i sindikati i organizacije civilnog društva, pružaju potporu pacijentima u usklađivanju posla i liječenja od raka te u jednostavnom povratku na posao. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Kako bi potaknuo rad poduzeća specijaliziranih za razvoj rješenja za borbu protiv raka, EU mora osigurati povoljne uvjete za inovacije, ulaganja i vođenje poslova. To je od presudne važnosti za jačanje ukupnog globalnog položaja EU-a u području zdravstvenih tehnologija, usluga i rješenja povezanih s rakom. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Također je važno ubrzati uvođenje novih metoda za dijagnosticiranje i liječenje raka, kao i pristup navedenome, bez ugrožavanja sigurnosti pacijenata i zdravstvenih djelatnika. U tom je pogledu regulatorni okvir koji omogućuje i pruža potporu neophodan element povoljnog poslovnog okruženja. Regulativom EU-a, koja treba biti znanstveno utemeljena, moraju se osigurati jednaki uvjeti za poduzeća unutar EU-a te u odnosu na njihove globalne konkurente. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | S obzirom na središnju i svestranu ulogu koju poduzeća i poslodavci imaju u praktičnom radu na borbi protiv raka, važno je u potpunosti ih uključiti u daljnji razvoj i provedbu mjera i pritom osigurati što širu zastupljenost predstavnika poduzeća i poslodavaca, od zdravstvenog do građevinskog sektora, robe široke potrošnje, poljoprivrede i proizvodnih industrija, kao i predstavnika pacijenata i pružatelja skrbi. Jednako je važna i uloga socijalnih partnera i organizacija civilnog društva u osiguravanju najboljih praksi i informacija te u organiziranju kampanja za podizanje svijesti. |
| --- | --- |

4.13.

5.   Karcinomi koje je potrebno posebno naglasiti

| 5.1. | EGSO pozdravlja inicijativu iz Plana za rak u dječjoj dobi, ali napominje da je prijeko potrebno ojačati nastojanja kojima je cilj utjecati na živote djece i adolescenata i smanjiti postojeće nejednakosti. To zahtijeva ulaganja u inovacije te jasne i hitne posebne mjere i financijska sredstva namijenjena razvoju i uvođenju pravilnih metoda otkrivanja, lijekova, liječenja i usluga skrbi. To je prilika da se okonča nepravedna situacija u kojoj se nalaze zaboravljena djeca i da im se napokon posveti pozornost koju zaslužuju jer ona su budućnost Europe. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EGSO ističe da hematološki karcinomi predstavljaju znatan zdravstveni i gospodarski teret za europske građane. Planom se mogu olakšati ti tereti za pacijente, njihove obitelji i društvo uzimanjem u obzir njihovih potreba i inovativnim pristupima skrbi za pacijente oboljele od hematoloških karcinoma. Odgovarajućim obvezama i ulaganjima u visokokvalitetno praćenje raka, reformu zdravstvenog sustava i inovativne pristupe skrbi može se osigurati održiva dostupnost značajnih napredaka u liječenju hematoloških karcinoma svima. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EGSO napominje da bi se u Planu moglo istaknuti da je potrebno staviti poseban naglasak na malignu hematologiju te omogućiti uvođenje posebnih inicijativa za unapređenje statusa skrbi za tu najosjetljiviju skupinu pacijenata:






  — | maligni hematološki karcinomi 2016. su činili 9 % svih smrti od karcinoma (124 000) u EU-u, Norveškoj, Švicarskoj i na Islandu te su činili 12 % ukupnih rashoda za zdravstvenu zaštitu u EU-u (3); |
| --- | --- | --- |

5.3.

—

maligni hematološki karcinomi 2016. su činili 9 % svih smrti od karcinoma (124 000) u EU-u, Norveškoj, Švicarskoj i na Islandu te su činili 12 % ukupnih rashoda za zdravstvenu zaštitu u EU-u (3);

| — | Hematološki karcinomi obično pogađaju vrlo mlade (30 % karcinoma u dječjoj dobi) i vrlo stare pripadnike društva, koji su najosjetljivije skupine, i nepravedno je isključiti ih iz razmatranja jer nisu ekonomski aktivno/radno sposobno stanovništvo. |
| --- | --- |

—

Hematološki karcinomi obično pogađaju vrlo mlade (30 % karcinoma u dječjoj dobi) i vrlo stare pripadnike društva, koji su najosjetljivije skupine, i nepravedno je isključiti ih iz razmatranja jer nisu ekonomski aktivno/radno sposobno stanovništvo.

6.   Međunarodna suradnja u borbi protiv raka

| 6.1. | EGSO se slaže da je za jačanje razvoja medicine i izgleda dugoročnog zdravlja za milijune Europljana potrebna međunarodna suradnja i koordinacija, ali je zabrinut zbog preopćenitog pristupa provedbi međunarodne suradnje u Planu. Važnost međunarodne suradnje najbolje ilustrira tužna činjenica da su petogodišnje stope preživljavanja najviše u SAD-u, Kanadi, Australiji i na Novom Zelandu, nakon čega slijede najnaprednije države članice EU-a. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EGSO naglašava da je suradnja posebno važna u području istraživanja i inovacija kako bi se postavili znanstveno utemeljeni regulatorni standardi proporcionalni riziku te u olakšavanju razmjene znanja kako bi se osigurala dostupnost najnaprednijih znanja u korist Europljana. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EGSO naglašava važnost smanjenja pušenja duhana i prima na znanje Izvješće Komisije o primjeni Direktive 2014/40/EU o proizvodnji, predstavljanju i prodaji duhanskih i srodnih proizvoda (4) i njezine zaključke, čiji je cilj smanjiti izloženost pušača opasnim tvarima i/ili tvarima koje izazivaju ovisnost. U tom kontekstu, uzimajući u obzir mišljenje Komisije o emisijama i mjernim metodama [odjeljak 3.1. Izvješća], EGSO se zalaže i za daljnje istraživanje metode ispitivanja sadržaja emisija dima, među ostalim intenzivnom metodom WHO-a, te za provedbu preporuka WHO-a na temelju rezultata istraživanja. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Iako bi EU trebao izbjegavati prekomjernu ovisnost o stranim zemljama u strateškim područjima kao što je zdravstvena zaštita, međunarodna gospodarska suradnja potrebna je radi dostupnosti sigurnih lijekova, opreme i ostalih proizvoda koji su potrebni za liječenje raka. Trgovina mora biti otvorena u odnosu na međunarodne lance opskrbe u zdravstvenom sektoru i EU se mora boriti protiv svih vrsta protekcionizma među državama članicama i u svijetu. Rješenja za rak i europskim poduzećima pružaju znatne mogućnosti izvoza koje je potrebno promicati radi odgovora na globalnu potražnju za zdravstvenim rješenjima. |
| --- | --- |

6.4.

7.   Aktivnosti promicanja zdravlja i komunikacija

| 7.1. | EGSO uvažava snažnu povezanost kvalitete okoliša i zdravog stila života te prehrane kao čimbenika koji smanjuju pojavnost raka. Države članice, zajedno sa socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva, trebaju objašnjavati i promicati ulogu visokokvalitetnih prehrambenih proizvoda, čiste vode i zraka u prevenciji raka, kao i drugih bolesti. Također trebaju udružiti snage kako bi se ljude obrazovalo i motiviralo da žive zdravo i izbjegavaju opasne stvari jer je to jedini način da se djeci pomogne da izbjegnu izloženost karcinogenim tvarima. Osim toga, više informacija o pitanjima povezanim s rakom trebalo bi pružati u školama te putem kampanja putem tradicionalnih medija i društvenih mreža. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Potrebno je podizanje javne svijesti o zdravom stilu života i točno informiranje potrošača o boljim alternativama te o prevenciji, liječenju i skrbi za pacijente oboljele od raka, osobe koje su preboljele rak i osobe koje su izložene riziku obolijevanja od raka. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Odbor, međutim, ističe da se razina osviještenosti o zdravlju razlikuje od regije do regije te da se pri promjenama u tom području moraju uzeti u obzir lokalni običaji. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Budući da suradnja među socijalnim partnerima igra ključnu ulogu na radnom mjestu, EGSO poziva na provođenje kampanja na razini EU-a kako bi se podigla razina osviještenosti i informiranosti zaposlenika i poslodavaca o mjerama za sprečavanje raka na radnom mjestu i postupanje u slučaju obolijevanja od raka, među ostalim razmjenom dobrih praksi i osiguravanjem alata i osposobljavanja. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | EGSO se slaže da Plan ima velik potencijal za zadovoljavanje zdravstvenih potreba Europljana. Stoga će Komunikacija, čiji je cilj učiniti Plan i njegove mjere razumljivim i vjerodostojnim u očima europskih građana, imati ključnu ulogu u uspjehu Plana i ostvarivanju njegovih ciljeva. |
| --- | --- |

7.5.

8.   Daljnje mjere na temelju strategije

| 8.1. | EGSO naglašava da je potrebno objediniti brojne elemente kako bi se otklonile sve sumnje o izgledima za djelotvornu provedbu Plana. Općenitom i neobvezujućom prirodom Plana ne jamči se njegova djelotvorna provedba ni djelotvorniji i regionaliziran odgovor na sve veće opterećenje koje predstavlja rak. Prema tome, EGSO poziva na osmišljavanje raznovrsnih instrumenata kojima će se utrti put djelotvornoj provedbi Plana u skladu s nacionalnim posebnostima i praksama. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | EGSO također poziva na aktivno uključivanje pružatelja zdravstvenih tehnologija i rješenja, socijalnih partnera i organizacija civilnog društva u daljnji razvoj i praćenje Plana, uz široku i sveobuhvatnu zastupljenost različitih sektora. To je ključno i u pripremi odgovarajućih nacionalnih akcijskih planova. |
| --- | --- |

8.2.

Bruxelles, 9. lipnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Izvješće o primjeni Direktive 2014/40/EU.

1

(2)  Vrlo važan aspekt odnosi se na nastavak napora da se prekine uporaba opasnog azbesta – vidjeti mišljenja EGSO-a SL C 251, 31.7.2015., str. 13. i SL C 288, 31.8.2017., str. 56.

2

(3)  Institut za zdravstvenu metriku i evaluaciju, rezultati studije o globalnom teretu bolesti za 2016.

3

(4)  Izvješće o primjeni Direktive 2014/40/EU.

4

---

| 24.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 341/84 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 341/84

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o jačanju primjene načela jednakih plaća muškaraca i žena za jednak rad ili rad jednake vrijednosti putem transparentnosti plaća i provedbenih mehanizama

(COM(2021) 93 final – 2021/0050 (COD))

(2021/C 341/13)

| Izvjestitelj: | Pekka RISTELÄ |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Pekka RISTELÄ

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 11.3.2021.
  Vijeće, 15.3.2021. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 26.5.2021. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 9.6.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 561 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 147/87/11 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 11.3.2021.

Vijeće, 15.3.2021.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

26.5.2021.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

9.6.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

561

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

147/87/11

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja Prijedlog Komisije na temelju kojega će radnici lakše moći primjenjivati načelo jednake plaće ako smatraju da su bili žrtvama diskriminacije u pogledu plaće, koji će pridonijeti većoj transparentnosti u platnim strukturama te kojim će se u određenoj mjeri ojačati uloga nacionalnih tijela u provedbi tog načela. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO pozdravlja činjenicu da Prijedlog direktive ima široko područje primjene, da se primjenjuje na sve radnike i radnice u javnom i privatnom sektoru i da se u njemu prepoznaju intersekcijski aspekti diskriminacije. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Međutim, EGSO smatra da je Prijedlog potrebno ojačati u raznim aspektima, posebno u pogledu kriterija koje je potrebno koristiti kako bi se odredila vrijednost rada, pokrivenosti nekih od ključnih obveza transparentnosti i uloge socijalnih partnera i kolektivnog pregovaranja u provedbi načela jednake plaće. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO smatra da bi se mogle pružiti detaljnije upute u vezi s objektivnim kriterijima koje je potrebno koristiti kako bi se odredila vrijednost rada na rodno neutralniji način. Takvi kriteriji trebali bi uključivati vještine i značajke rada koji obično obavljaju žene, a koje se inače često zanemaruju ili podcjenjuju pri procjeni vrijednosti rada, kao što su primjerice vještine usmjerene na ljude. Te bi kriterije trebalo razviti u suradnji sa socijalnim partnerima, ili bi ih oni trebali izraditi, i formulirati tako da im se ostavi dovoljno prostora za daljnju specifikaciju. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Iako se u Prijedlogu s pravom uzima u obzir bojazan od nastanka dodatnih opterećenja za mala i srednja poduzeća, EGSO smatra da potpuno izuzeće svih poslodavaca s manje od 250 zaposlenika nije opravdano. Međutim, posebna pravila za MSP-ove mogla bi biti primjerena. Od država članica trebalo bi tražiti da u okviru obveza u pogledu transparentnosti plaća omoguće podršku, osposobljavanje i tehničku pomoć poslodavcima, posebno MSP-ovima. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO smatra da bi se trebale poduzeti mjere za promicanje kolektivnog pregovaranja o jednakim plaćama i drugim mjerama s ciljem uklanjanja razlike u plaći na temelju spola, ne dovodeći u pitanje autonomiju socijalnih partnera. Kolektivno pregovaranje može imati značajnu i korisnu ulogu u sustavnom promicanju jednakih plaća i rodne ravnopravnosti na razini poduzeća te na sektorskoj i nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO ističe da su mjere koje sadrži Prijedlog samo neki od koraka koji su potrebni za rješavanje strukturnih problema koji potenciraju razliku u plaći na temelju spola. Holistički pristup koji uključuje unapređenje i jačanje provedbe bit će potreban kako bi se osigurala jednakost plaća u praksi. To podrazumijeva i daljnje napore za rješavanje problema podjela na tržištu rada, rodnih stereotipa i podcjenjivanja rada koji uglavnom obavljaju žene; dostupnom i cjenovno pristupačnom skrbi o djeci i odgovarajućim odredbama za korištenje dopusta za partnere te inicijativama za podizanje svijesti o razlikama u plaćama, promicanje profesionalnih mogućnosti žena i osiguravanje njihove bolje zastupljenosti na položajima na kojima se donose odluke. Osim toga, to podrazumijeva i ukidanje poreznih mjera kojima se žene odvraćaju od zapošljavanja. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Uvod

| 2.1. | Jednake plaće muškaraca i žena za jednak rad ili rad jednake vrijednosti jedno je od temeljnih prava i načela Europske unije (1) i međunarodnih i europskih instrumenata ljudskih prava (2). To je nedavno ponovljeno u drugom načelu europskog stupa socijalnih prava. Izraženo je i u članku 4. Direktive o ravnopravnosti spolova (3), kojim se zabranjuje izravna i neizravna diskriminacija na temelju spola u odnosu na plaću za isti rad ili za rad jednake vrijednosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Okvir EU-a o jednakim plaćama postoji već mnogo desetljeća (4) i pridonio je rješavanju problema diskriminacije u pogledu plaća i rodne pristranosti u platnim strukturama. Prema mišljenju EIGE-a 9 % (od 14,1 %) razlike u plaćama između spolova („neobjašnjeni” dio) pripisuje se nezapaženim karakteristikama radnika koje nisu obuhvaćene modelom i mogućoj diskriminaciji (5). Drugi su uzroci razlike u plaći na temelju spola primjerice činjenica da žene snose veći udio odgovornosti za neplaćeno pružanje skrbi, što utječe na njihovo sudjelovanje na tržištu rada, primjerice tako da rade na nepuno radno vrijeme, te horizontalna i vertikalna segregacija u zanimanjima. Nekima od njih bave se drugi aspekti prava i politike Unije (6). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Te su mjere dovele do napretka u uklanjanju razlike u plaći na temelju spola u EU-u. Međutim, prosječna razlika u plaćama na puno radno vrijeme u EU-u i dalje iznosi 14,1 %, a tijekom posljednjeg desetljeća ostvaren je vrlo mali napredak. Razvoj događaja različit je u pojedinim državama članicama, a neke od njih čak pokazuju sve veće razlike u plaćama (7). Činjenica da žene u prosjeku i dalje zarađuju manje po satu od muškaraca pridonosi razlikama između spolova u ukupnom godišnjem dohotku iz plaće (36,7 % (8)) i mirovine (30 % (9)), iako to nije jedini čimbenik koji pridonosi tim razlikama. Međutim, ta razlika između spolova u ukupnom dohotku uglavnom se može objasniti činjenicom da žene provode manje sati na plaćenom poslu, u velikoj mjeri kako bi obavljale neplaćeni rad u području skrbi (10). Rad na puno radno vrijeme ima velik utjecaj na zaradu i prilike za razvoj karijere, a kako bi se i ženama i muškarcima te prilike pružile potrebne su strukture potpore kao što su usluge skrbi, zajedničke obiteljske odgovornosti i uklanjanje poreznih mjera kojima se žene odvraćaju od zapošljavanja. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Sudska praksa nadzornih tijela međunarodnih i europskih instrumenata ljudskih prava jasno pokazuje da u osiguravanju i provedbi prava na jednaku plaću, uključujući u odnosu na transparentnost plaća, još uvijek ima mnogo prostora za poboljšanje i u zakonodavstvu i u praksi većine država članica (11). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pandemija bolesti COVID-19 ostavila je ozbiljne posljedice na društvo, gospodarstvo, radnike, poduzetnike i poduzeća. Ono što je važno jest da je pandemija dodatno naglasila činjenicu da žene još uvijek dobivaju nižu plaću od muškaraca i da se rad na mnogim radnim mjestima od ključne važnosti na kojima prevladavaju žene još uvijek manje vrednuje. Pandemija je također nerazmjerno pogodila i žene na radnom mjestu i izvan njega te će bez odlučnog djelovanja vjerojatno imati negativne posljedice na rodnu ravnopravnost (12). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | U Prijedlogu direktive o jačanju primjene načela jednakih plaća muškaraca i žena za jednak rad ili rad jednake vrijednosti putem transparentnosti plaća i provedbenih mehanizama (2021/0050 (COD), u daljnjem tekstu: „Prijedlog”) Europska komisija prepoznaje hitnost djelovanja u svrhu promicanja jednakih plaća muškaraca i žena u tom kontekstu. Cilj je Prijedloga nastojati suzbiti neke od glavnih prepreka učinkovitoj provedbi i izvršenju okvira EU-a za jednake plaće u praksi, što je još uvijek izazov (13). Komisija smatra da je smanjenje neobjašnjene razlike u plaći na temelju spola za tri postotna boda razumna procjena učinka predloženih mjera, iako je zbog nedostatka preciznih podataka o razmjeru diskriminacije u plaćama teško procijeniti njihov učinak (14). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komisija je u vezi s tim utvrdila tri glavna skupa izazova: nedostatak jasnoće u odnosu na ključne pravne pojmove, kao što su „rad jednake vrijednosti”, nedostatak transparentnosti u sustavima plaća i niz postupovnih prepreka, poput visokih pravnih troškova ili nedostatne naknade (15). Komisija je 2014. objavila Preporuku o jačanju načela jednake plaće za muškarce i žene transparentnim putem (u daljnjem tekstu: „Preporuka”), s ciljem rješavanja nekih od tih pitanja (16). Preporuka nije našla veliku primjenu u državama članicama (17), iako su neke od njih već uvele razne mjere za transparentnost plaća koje se međusobno razlikuju po obliku i pokrivenosti (18). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Na početku svoga mandata predsjednica EK-a Ursula von der Leyen postavila je načelo jednake plaće za jednak rad kao temeljno načelo nove europske strategije za rodnu ravnopravnost, a obvezujuće mjere za transparentnost plaća kao jedan od njezinih političkih prioriteta. Komisija je naknadno uključila uvođenje obvezujućih mjera za transparentnost plaća u strategiju EU-a za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025. U svojim rezolucijama o razlici u plaćama žena i muškaraca (19) i o Strategiji EU-a za rodnu ravnopravnost (20) Europski parlament izrazio je podršku uvođenju takvih mjera. EGSO je također pozvao Komisiju na djelovanje u tom području kako bi se riješilo pitanje rada koji obično obavljaju žene, a koji je podcijenjen, među ostalim uvođenjem obvezujućih mjera za transparentnost plaća, ali i mjera za osiguravanje jednakih mogućnosti za žene i muškarce na tržištu rada te za borbu protiv horizontalne i vertikalne rodne podjele po zanimanju (21). |
| --- | --- |

2.8.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO je prethodno zauzeo stajalište da su potrebne obvezujuće mjere za jačanje načela jednake plaće za muškarce i žene (22). Iskustvo s Preporukom o transparentnosti plaća iz 2014. pokazalo je da nije vjerojatno da će se neobvezujućim mjerama postići željeni rezultat osiguravanja učinkovite primjene načela jednake plaće u praksi brzinom koja je potrebna. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO pozdravlja Prijedlog Komisije na temelju kojega će radnici lakše moći primjenjivati načelo jednake plaće ako smatraju da su bili žrtvama diskriminacije u pogledu plaće, koji će pridonijeti većoj transparentnosti u platnim strukturama te kojim će se u određenoj mjeri ojačati uloga nacionalnih tijela u provedbi tog načela. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Međutim, EGSO smatra da je potrebno ojačati razne aspekte Prijedloga, posebno u pogledu kriterija koji se koriste za određivanje vrijednosti rada, pokrivenosti nekih od ključnih obveza transparentnosti, ali i u pogledu uloge socijalnih partnera i kolektivnog pregovaranja u provedbi načela jednake plaće, pri čemu socijalni partneri mogu najbolje procijeniti vrijednost vještina i zanimanja (23). Zabrinjava ga da će u protivnom koristi predloženih mjera za mnoge radnike biti ograničene i da mjere neće dovoljno pridonijeti sustavnim promjenama koje su potrebne kako bi se uklonila diskriminacija u plaći i rodna pristranost u platnim strukturama. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO ističe da su mjere koje sadrži Prijedlog samo neki od koraka potrebnih za rješavanje strukturnih problema koji potenciraju razliku u plaći na temelju spola. Holistički pristup koji uključuje daljnje mjere, kao i jačanje provedbe, bit će potreban kako bi se osigurale jednake plaće u praksi. Te bi mjere trebale uključivati daljnje napore za rješavanje problema podjele na tržištu rada, rodnih stereotipa i podcjenjivanja rada koji uglavnom obavljaju žene; dostupnu i cjenovno pristupačnu skrb o djeci i odgovarajuće odredbe za korištenje dopusta za partnere te inicijative za podizanje svijesti o razlikama u plaćama, promicanje profesionalnih mogućnosti žena i osiguravanje njihove bolje zastupljenosti na položajima na kojima se donose odluke te ukidanje poreznih mjera kojima se žene odvraćaju od zapošljavanja. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Posebne napomene

4.1.   Područje primjene i definicije

| 4.1.1. | EGSO napominje da je Prijedlogom direktive predviđeno široko područje primjene (članak 2.) jer obuhvaća i javni i na privatni sektor, ali i sve radnike koji imaju ugovor o radu ili su u radnom odnosu, ako se postojanje takvog odnosa utvrđuje na temelju činjenica povezanih s obavljanjem tog rada. To uključuje radnike koji su u nestandardnom radnom odnosu, kao što su rad na zahtjev ili putem platforme, ako činjenice koje se odnose na obavljanje tog rada ukazuju na to da su ti kriteriji ispunjeni (24). Postojanje ugovora o radu ili radnog odnosa definirano je pravom, kolektivnim ugovorima i/ili praksom na snazi u svakoj državi članici, uzimajući u obzir sudsku praksu Suda. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Definicijom „kategorija radnika” u članku 3. predviđa se da bi njih trebao odrediti poslodavac. Ključno je da postoje mehanizmi za osiguravanje da se kategorije radnika određuju na rodno neutralan način, na primjer osiguravanjem da ti mehanizmi budu osmišljeni uz sudjelovanje predstavnika sindikata odnosno radnika, u skladu s nacionalnim zakonima i praksama. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | EGSO pozdravlja činjenicu da definicija diskriminacije u plaćama uključuje diskriminaciju na temelju kombinacije spola i bilo koje druge osnove diskriminacije (25), uz prepoznavanje intersekcijskih aspekata diskriminacije. Komisija bi trebala pružiti daljnje upute kako bi osigurala da se slučajevi u kojima diskriminacija u plaćama proizlazi iz kombinacije spola i druge zaštićene značajke mogu utvrditi i riješiti. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | EGSO napominje da se u cijelom Prijedlogu dodjeljuju odgovornosti „predstavnicima radnika”, a da se taj pojam ne definira. U obrazloženju se navodi da „ako u organizaciji nema službenih predstavnika radnika, poslodavac bi u tu svrhu trebao imenovati jednog ili više radnika”. Kako se ne bi riskiralo nepotrebno uplitanje u nacionalne sustave odnosa u privredi te kako bi se izbjeglo zaobilaženje sindikalnih prava i ovlasti uz pomoć predstavnika radnika koje je odabrao poslodavac (26), Prijedlogom bi trebalo zajamčiti da legitimne predstavnike radnika uvijek imenuju radnici. Potrebno je naglasiti da to treba učiniti u skladu s relevantnim konvencijama i sudskom praksom Međunarodne organizacije rada o slobodi udruživanja, pravu na organiziranje i pravu na kolektivno pregovaranje. |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Jednake plaće i rad jednake vrijednosti

| 4.2.1. | U članku 4. stavku 3. Prijedloga pojašnjeni su neki od objektivnih kriterija koje je potrebno koristiti u određivanju vrijednosti rada, u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije, te se zahtijeva da države članice poduzmu mjere kako bi osigurale uspostavljanje alata i metodologija za određivanje vrijednosti rada. Te će odredbe radnicima koji žele ostvariti svoja prava pomoći da odrede usporedivog zaposlenika i osigurati da se u državama članicama vrijednost rada utvrđuje na dosljedniji način, a pomoći će i socijalnim partnerima u osmišljavanju platnih struktura na rodno neutralan način i utvrđivanju kategorija radnika koji obavljaju posao jednake vrijednosti, što je ključno za primjenu ostalih odredbi predložene Direktive. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Međutim, u predloženoj odredbi nabrojano je samo nekoliko općih kriterija. Bilo bi poželjno da se pruži više detalja o objektivnim kriterijima koji će se koristiti kako bi se odredila vrijednost rada, pri čemu je potrebno uložiti posebne napore kako bi se osiguralo da se ne zanemare neophodne vještine i obilježja rada koji obično obavljaju žene. Ako se takve vještine i obilježja zanemaruju, procjena vrijednosti rada nije rodno neutralna. Na primjer, u predloženim kriterijima trebalo bi odrediti dodatne potkriterije koje treba uzeti u obzir, a koji uključuju vještine usmjerene na ljude i tipične za rad koji se obično obavlja na radnim mjestima u kojima prevladavaju žene, kao što je rad u području skrbi (27). Pružanjem više detalja doprinijelo bi se tome da rad koji obično obavljaju žene ne bude podcijenjen. Ti bi kriteriji trebali biti formulirani tako da se socijalnim partnerima ostavi dovoljno prostora za daljnju specifikaciju. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Socijalni partneri u najboljem su položaju za ocjenu vrijednosti vještina i zanimanja. Rodno neutralni kriteriji, kao i alati i metodologije za utvrđivanje vrijednosti rada iz članka 4. stavka 2., moraju se razviti uz njihovo sudjelovanje, ili ih oni moraju izraditi sami, a da se pritom ne dovodi u pitanje autonomiju socijalnih partnera. Socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje imaju ključnu ulogu u postizanju željenih ciljeva i u rješavanju pitanja razlike u plaći između spolova. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | EGSO pozdravlja uvođenje opcije upotrebe hipotetskog usporedivog zaposlenika ili drugih dokaza koji omogućuju da se pretpostavi navodna diskriminacija ako nije utvrđen stvarni usporedivi zaposlenik. To će pomoći radnicima na radnim mjestima na kojima je u velikoj mjeri prisutna spolna segregacija da ukažu na postojanje diskriminacije, čak i kad nema stvarnog usporedivog zaposlenika. Posebno je važno osigurati da radnice na takvim radnim mjestima mogu podnijeti tužbu u pogledu jednakosti plaća jer dokazi upućuju na to da postoji korelacija između stupnja feminizacije radnog mjesta i niže plaće – što je veći udio žena, to je niža plaća (28). |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Transparentnost plaća

| 4.3.1. | EGSO prima na znanje mjere predložene u člancima 5. – 9. usmjerene na povećanje dostupnosti informacija o plaćama, uključujući prije zapošljavanja, i transparentnost u platnim strukturama, ali napominje da treba u obzir uzeti nacionalne modele radnih odnosa. Te mjere mogu pridonijeti rješavanju jednog od glavnih izazova u prepoznavanju i osporavanju diskriminacije u plaćama, kao i razlika u plaći na temelju spola u početnim pregovorima o plaći, u kojima su žene obično u nepovoljnijem položaju (29). EGSO napominje da se u Prijedlogu napominje da člankom 5. ne ograničava mogućnost poslodavaca, radnika i socijalnih partnera da pregovaraju o plaći izvan navedenog raspona. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Tim bi se mjerama potaknulo i poslodavce da utvrde i pokušaju riješiti razlike u plaćama u svojoj organizaciji. Izvješćivanje i zajedničko ocjenjivanje moglo bi u velikoj mjeri pridonijeti boljoj informiranosti o diskriminaciji u plaćama i rodnoj pristranosti u platnim strukturama te njihovom rješavanju na sustavniji i učinkovitiji način, na korist svih radnika u organizaciji bez potrebe da radnici podnose tužbe u pogledu jednakosti plaća. Istodobno je važno poboljšati znanje zaposlenika o tome od čega se sastoji plaća i kako se na nju može utjecati. Rješavanju problema razlike u plaćama uvelike bi doprinijele i aktivnosti podizanja svijesti o rodnim pitanjima na radnim mjestima. Veća transparentnost plaća može imati povoljne učinke i na zadovoljstvo, zadržavanje i produktivnost radne snage (30). |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Formulacija predloženog članka 7. stavka 5. ukazuje na to da se radnike može spriječiti da slobodno govore drugima o svojoj plaći izvan specifičnih okolnosti provedbe načela jednake plaće. EGSO ukazuje na to da bi, kako bi se osigurala veća transparentnost, trebalo naglasiti kako se radnike ne bi trebalo sprječavati da otkriju svoju plaću kolegama i drugima, posebno svom sindikatu. Mogućnost otvorenog razgovora o plaći omogućava radnicima da otkriju je li došlo do povrede načela jednake plaće. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Nadalje, poslodavci ne bi smjeli moći spriječiti radnike da otkriju svom sindikatu informacije u vezi s razinama plaće za kategorije radnika, koje se dobivaju na zahtjev i koje mogu ukazivati na diskriminaciju u plaći (članak 7. stavak 6.). Od primatelja informacija bi se moglo zahtijevati da se prema tim informacijama odnosi povjerljivo, osim ako se one ne koriste u svrhu provedbe načela jednake plaće. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Ograničenje zahtjeva za izvješćivanje o razlikama u plaćama unutar organizacije na poslodavce s najmanje 250 zaposlenika (članak 8. stavak 1.), a kojim se izuzimaju sva mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), značit će da samo približno jedna trećina radnika u EU-u može imati koristi od te mjere (31). Nadalje, žene su prezastupljene u malim poduzećima (32), što znači da će još manji udio radnica imati koristi od te mjere. Taj je prag korak unatrag u odnosu na Preporuku Komisije iz 2014., kojom se predlažu obveze izvješćivanja za poslodavce s najmanje 50 zaposlenika (33). |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | EGSO prepoznaje da MSP-ovi možda raspolažu ograničenim sredstvima potrebnima za ispunjavanje obveza na temelju predložene Direktive. U Prijedlogu bi trebalo uzeti u obzir zabrinutost zbog dodatnog opterećenja MSP-ova, posebno s obzirom na značaj koji ova poduzeća mogu imati u procesu oporavka od pandemije, a koji može još trajati nakon što predložena Direktiva stupi na snagu. Bez obzira na to Komisija procjenjuje da će troškovi sastavljanja izvješća biti umjereni (34). Potpuno izuzeće svih poslodavaca s manje od 250 radnika stoga nije opravdano, ali bi posebna pravila za MSP-ove mogla biti primjerena. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | Posebnim pravilima kojima se smanjuje tražena učestalost izvješćivanja za manja poduzeća smanjili bi se troškovi, dok bi se istodobno poslodavce obvezivalo da prepoznaju i uklone razlike u plaćama u korist radnika. Prag za primjenu obveze izvješćivanja ne bi trebao biti viši od 50 radnika, ali bi se mogla smanjiti učestalost izvješćivanja za poduzeća s više od 50, ali manje od 250 radnika. |
| --- | --- |

4.3.7.

| 4.3.8. | Slično pitanje javlja se u odnosu na ograničenje zahtjeva provođenja zajedničke procjene za poslodavce s najmanje 250 radnika (članak 9.). Procjenjuje se da su troškovi izrade zajedničke procjene nešto viši nego za izvješća (35), ali se time i dalje ne opravdava potpuno izuzeće za poslodavce s manje od 250 zaposlenika. Posebna pravila za MSP-ove mogla bi biti opravdana. |
| --- | --- |

4.3.8.

| 4.3.9. | Od država članica trebalo bi zahtijevati da osiguraju podršku, osposobljavanje i tehničku pomoć poslodavcima, posebno MSP-ovima, kako bi oni mogli poštovati obvezu transparentnosti plaća, među ostalim razvojem alata i metodologija za izračun razlike u plaćama. Gdje god je to moguće i primjereno, države članice trebale bi koristiti i mogućnost prikupljanja informacija o razlici u plaćama i iz samih organizacija, posebno malih i srednjih poduzeća, kako je navedeno u članku 8. stavku 4. |
| --- | --- |

4.3.9.

| 4.3.10. | EGSO napominje da se Prijedlog razlikuje od Preporuke po tome što se u njemu od poslodavaca zahtijeva da izvješćuju o razlici u plaćama između muških i ženskih radnika samo po kategoriji radnika i na razini cijele organizacije. Kako bi se osigurala veća transparentnost i odgovornost, predstavnici sindikata/radnika trebali bi moći provjeriti metodu koju poslodavac koristi za izračun razlike u plaćama te jesu li ti izračuni točni, pri čemu treba uzeti u obzir nacionalno zakonodavstvo i praksu. U skladu s Preporukom, obveze izvješćivanja trebale bi se proširiti na prosječne razine plaća muških i ženskih radnika po kategorijama radnika. Time se radnicima i drugim tijelima omogućuje procjena stvarnih razlika u plaćama za sve kategorije radnika, što je ključno za osiguravanje učinkovite provedbe načela jednake plaće. |
| --- | --- |

4.3.10.

| 4.3.11. | EGSO naglašava da u Prijedlogu nije navedeno koliko bi često poslodavci trebali pružati informacije o plaći za različite kategorije radnika (članak 8. stavak 1. točka (g)). Te bi se informacije trebale učiniti dostupnima na godišnjoj razini, kao i druge vrste informacija. Mogle bi se donijeti posebne odredbe za MSP-ove u odnosu na učestalost, kako je predloženo u točki 4.3.7. |
| --- | --- |

4.3.11.

| 4.3.12. | EGSO podupire prijedlog da se poslodavce obveže na poboljšanje situacije, u suradnji s predstavnicima sindikata/radnika i drugim tijelima, kao i zahtjev da se uključe mjere za uklanjanje svih utvrđenih razlika i da se u zajedničkoj procjeni izvješćuje o učinkovitosti tih mjera (članak 8. stavak 7., članak 9. stavci 2. i 3.). Te su odredbe ključne kako bi se osigurala učinkovitost obveza izvješćivanja i izrade zajedničke procjene u promicanju načela jednake plaće. |
| --- | --- |

4.3.12.

| 4.3.13. | Člankom 10. stavkom 1. predviđeno je da se informacije koje se pružaju u skladu s navedenim zahtjevima, a uključuju obradu osobnih podataka, moraju dostaviti u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (36) (Opća uredba o zaštiti podataka). Treba navesti da poslodavci ne bi trebali koristiti Opću uredbu o zaštiti podataka kao razlog za uskraćivanje informacija koje su potrebne za utvrđivanje diskriminacije u plaćama. Članak 10. stavak 3. sadrži odgovarajuću zaštitu privatnosti pojedinačnog radnika, propisujući da bi se, ako je moguće utvrditi identitet pojedinačnog radnika, relevantne informacije trebalo učiniti dostupnima samo predstavnicima sindikata/radnika ili tijelu za jednakost. Oni bi onda trebali savjetovati radnika o tome postoji li osnova za tužbu u pogledu jednakosti plaća. |
| --- | --- |

4.3.13.

4.4.   Kolektivno pregovaranje i socijalni dijalog o jednakoj plaći

| 4.4.1. | U Prijedlogu se prepoznaje važnost činjenice da socijalni partneri posvećuju posebnu pozornost jednakosti plaća u kolektivnom pregovaranju i predviđa se da države članice poduzmu mjere kojima će potaknuti socijalne partnere da posvete dužnu pozornost pitanjima jednakosti plaća, uključujući rasprave na odgovarajućoj razini kolektivnog pregovaranja (37). Također se navodi da bi trebalo poštovati razna obilježja nacionalnih sustava socijalnog dijaloga i kolektivnog pregovaranja u Uniji te autonomiju i ugovorne slobode socijalnih partnera, kao i njihovu ulogu kao predstavnika radnika i poslodavaca (38). Međutim, za razliku od Preporuke iz 2014., u ovaj Prijedlog nije uključena odredba kojom se osigurava da se o pitanju jednake plaće može raspravljati na odgovarajućoj razini kolektivnog pregovaranja. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Člankom 11. predviđeno je samo da bi se o pravima i obvezama na temelju Direktive trebalo raspravljati sa socijalnim partnerima. Trebalo bi dodatno navesti što to uključuje. Posebno je važno osigurati poduzimanje mjera za promicanje kolektivnog pregovaranja o jednakosti plaća kao i drugih mjera usmjerenih na uklanjanje razlike u plaći na temelju spola, ne dovodeći u pitanje autonomiju socijalnih partnera. Kolektivno pregovaranje može imati značajnu, korisnu ulogu u sustavnom promicanju jednakih plaća i rodne ravnopravnosti na razini tvrtke te na sektorskoj i nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Uz to bi se trebale poticati druge mjere za promicanje socijalnog dijaloga, rasprave o jednakosti plaća, razvoj rodno neutralnih sustava ocjenjivanja radnih mjesta među socijalnim partnerima, informiranost o problemima jednakosti plaća među njima, kao i dijeljenje primjera dobre prakse. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Trebalo bi ojačati sposobnost predstavnika sindikata/radnika da djeluju u ime radnika, uključujući i omogućivanjem prava predstavnika sindikata/radnika da traže informacije o platnim razredima raščlanjenima po spolu, za kategorije radnika. Tim bi se informacijama omogućilo predstavnicima sindikata/radnika da utvrde diskriminaciju u plaći i djeluju u svrhu njezina rješavanja, uključujući putem kolektivnog pregovaranja. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | EGSO ukazuje na to da predstavnici sindikata/radnika moraju imati potrebno tehničko znanje i obuku kako bi ispunili svoju funkciju utvrđivanja diskriminacije u plaći te savjetovanja i zastupanja radnika u vezi s relevantnim pitanjima. Trebalo bi pojasniti da sindikati imaju pravo na zastupanje svojih članova. |
| --- | --- |

4.4.5.

4.5.   Pravni lijekovi i izvršavanje

| 4.5.1. | EGSO uzima na znanje predložene odredbe kojima se žele ukloniti postupovne prepreke s kojima se suočavaju radnici koji žele podnijeti tužbu u pogledu jednakosti plaća, poput visokih sudskih troškova i neodgovarajućih rokova naknade i zastare. S tim u vezi uvažava različite pravne tradicije u pogledu postupovnih pravila država članica. EGSO ističe da je potrebna fleksibilnost kako bi se poštovali ne samo nacionalni pravosudni sustavi već i različita obilježja nacionalnih sustava socijalnog dijaloga i kolektivnog pregovaranja u Uniji te autonomija i ugovorne slobode socijalnih partnera, kao i njihova uloga kao predstavnika radnika i poslodavaca. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | EGSO podupire prijedlog da se osigura da razni subjekti mogu djelovati u ime radnika ili skupine radnika, s njihovim izričitim dopuštenjem, i kao njihova potpora, te da tijela za jednakost i predstavnici radnika to mogu činiti u ime više radnika (članak 13.). Mogla bi se razmotriti i mogućnost kolektivne tužbe na nacionalnoj razini jer se očekuje da će to imati znatan učinak na provedbu (39). EGSO ističe da je za poštovanje različitih pravnih tradicija i nacionalnih pravosudnih sustava potrebna fleksibilnost. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | EGSO napominje da bi članak 19. o pravnim i sudskim troškovima mogao mikropoduzećima i pojedinim malim poduzećima kao tuženicima u postupku uzrokovati financijske poteškoće. Ako su pravni troškovi toliko visoki da ugrožavaju poslovanje poduzeća, njihovo bi se nevraćanje trebalo smatrati očigledno nerazumnim. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | EGSO napominje da bi predloženi rok zastare od tri godine iz članka 18. mogao iziskivati znatne promjene koje bi u nekim državama članicama stvorile izazove za postojeće mehanizme rješavanja sporova. Tim bi se državama članicama trebalo omogućiti da svojim pravosudnim sustavima i pravnim tradicijama udovolje, a da pritom ne dovedu u pitanje cilj članka 18., kojim se osigurava da kratki rokovi zastare ne sprječavaju žrtve diskriminacije u plaćama da ostvare svoje pravo na jednaku plaću. |
| --- | --- |

4.5.4.

4.6.   Tijela za jednakost i nadzorna tijela

| 4.6.1. | EGSO pozdravlja prijedlog o jačanju uloge tijela za jednakost u provedbi načela jednake plaće i osiguravanju suradnje među tijelima za jednakost i drugim tijelima koja obnašaju funkciju inspekcije (članak 25.). Uz to, trebalo bi predvidjeti blisku suradnju tijela za jednakost i socijalnih partnera, kao i nadzornog tijela, ako je ono odvojeno od tijela za jednakost. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | EGSO posebno pozdravlja odredbu o odgovarajućim sredstvima kojima se tijelima za jednakost omogućuje da učinkovito obnašaju svoje funkcije (članak 25. stavak 3.). Pozdravlja i predloženi zahtjev imenovanja nadzornog tijela za podupiranje provedbe načela jednake plaće (članak 26.). Kako bi se još više ojačala uloga nacionalnih tijela Prijedlogom bi se trebalo osigurati da se nadzornom tijelu i inspektoratima rada omoguće odgovarajuća sredstva za učinkovito obnašanje njihovih funkcija. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | EGSO smatra da bi se u sastav nadzornog tijela trebalo uključiti društvene aktere koji sudjeluju u primjeni načela jednake plaće, posebno predstavnike sindikata i poslodavaca, kao i organizacije civilnog društva koje promiču rodnu ravnopravnost i jednake plaće. |
| --- | --- |

4.6.3.

4.7.   Horizontalne odredbe

| 4.7.1. | EGSO smatra kako bi se predložena klauzula o nesmanjivanju razine zaštite (članak 24.) mogla dalje ojačati dodavanjem kako se ništa u Direktivi ne smije tumačiti kao ograničavanje ili negativan utjecaj na prava i načela koja su, u svojim područjima primjene, priznata pravom Unije ili međunarodnim pravom i međunarodnim sporazumima čije su stranke Unija ili države članice. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Člankom 27. nastoji se osigurati da se Direktivom neće utjecati na pravo socijalnih partnera da pregovaraju o kolektivnim ugovorima,, sklapaju ih i izvršavaju te poduzimaju kolektivne mjere u skladu s nacionalnim pravom i praksom. Trebalo bi navesti i da socijalni partneri mogu uvesti odredbe ili primijeniti kolektivne ugovore koji su povoljniji za radnike od onih koji su utvrđeni u Direktivi. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | EGSO napominje da se člankom 30. socijalnim partnerima omogućuje da provedu Direktivu, ako to zajednički zatraže, pod uvjetom da su u svakom trenutku zajamčeni rezultati koji se žele postići Direktivom. Tom se odredbom osigurava da Direktiva omogućuje različite načine provedbe u različitim nacionalnim sustavima, uz istodobno jamčenje jednake razine zaštite za radnike. |
| --- | --- |

4.7.3.

Bruxelles, 9. lipnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Utvrđeno člankom 119. Ugovora iz Rima (1957.) i sada dio članka 157. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Člankom 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima predviđeno je da se ravnopravnost žena i muškaraca mora osigurati u svim područjima, uključujući plaću.

1

(2)  Vidjeti posebno: članak 7. točku (a) podtočku i. Međunarodnog pakta Ujedinjenih naroda o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima (ICESCR), Konvenciju br. 100. Međunarodne organizacije rada (ILO) (1951.) i članak 4. stavak 3. Europske socijalne povelje Vijeća Europe (1961., revidirana 1996.).

2

(3)  SL L 204, 26.7.2006., str. 23.

3

(4)  Direktiva o jednakim plaćama (SL L 45, 19.2.1975., str. 19.).

4

(5)  EIGE (2020) Gender inequalities in care and consequences for the labour market (Rodne nejednakosti u skrbi i posljedice na tržište rada), str. 26.

5

Gender inequalities in care and consequences for the labour market

(6)  SL L 188, 12.7.2019., str. 79.; COM(2020) 152 final, 5.3.2020. i COM(2017) 678 final, 20.11.2017.

6

(7)  Podaci Eurostata iz 2019., Statistički podaci o razlici u plaćama na temelju spola.

7

(8)  Podaci Eurostata iz 2016., Ukupna razlika u plaćama na temelju spola.

8

(9)  Podaci Eurostata iz 2018., Closing the gender pension gap? (Uklanjanje rodne razlike u mirovinama?).

9

Closing the gender pension gap?

(10)  Eurostat (2019b) Why do people work part-time (Zašto ljudi rade na nepuno radno vrijeme?).

10

Why do people work part-time

(11)  Vidjeti, primjerice, sudsku praksu Odbora stručnjaka ILO-a za nadzor nad primjenom konvencija i preporuka (CEACR) o Konvenciji 100, Konvencija o jednakosti plaća (1951.), odluke koje je donio Europski odbor za socijalna prava (ECSR) Vijeća Europe u vezi s kolektivnim pritužbama koje je podnijela udruga University of Women Europe (UWE) protiv 15 država članica EU-a i zaključke ECSR-a o neusklađenosti s člankom 4. stavkom 3. Europske socijalne povelje u uobičajenim postupcima izvješćivanja.

11

Konvencija o jednakosti plaća

(12)  C. Wenham (2020.), The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis period (Utjecaj razdoblja krize uzrokovane bolešću COVID-19, kao i razdoblja nakon krize, na rodnu ravnopravnosti), Europski parlament, Eurofound (2020.), Women and labour market equality: Has COVID-19 rolled back recent gains? (Žene i ravnopravnost na tržištu rada: je li se bolešću COVID-19 unazadilo ono što je u posljednje vrijeme postignuto?) Europska komisija, 2021 report on gender equality in the EU (Izvješće o rodnoj ravnopravnosti u EU-u za 2021.).

12

The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis period

Women and labour market equality: Has COVID-19 rolled back recent gains?

2021 report on gender equality in the EU

(13)  Prema Izvješću Europske komisije o primjeni Direktive 2006/54/EZ, COM(2013) 861 final, i evaluaciji relevantnih odredbi Direktive 2006/54/EZ o provedbi načela Ugovora o „jednakoj plaći za jednaki rad ili rad jednake vrijednosti” (SWD(2020) 50 final).

13

(14)  Procjena učinka priložena Prijedlogu, stranica 116.

14

(15)  COM(2013) 861 final; SWD(2020) 50 final.

15

(16)  SL L 69, 8.3.2014., str. 112.

16

(17)  COM(2017) 671 final.

17

(18)  A. Veldman (2017.) Pay Transparency in the EU: A legal analysis of the situation in the EU Member States, Iceland, Lihtenštajn and Norway (Transparentnost plaća u EU-u: pravna analiza stanja u državama članicama, Islandu, Lihtenštajnu i Norveškoj), Luksemburg, Ured za publikacije Europske unije.

18

Pay Transparency in the EU: A legal analysis of the situation in the EU Member States, Iceland, Lihtenštajn and Norway

(19)  Rezolucija EP-a, 30.1.2020.

19

(20)  Rezolucija EP-a, 21.1.2021.

20

(21)  SL C 110, 22.3.2019., str. 26.; SL C 240, 16.7.2019., str. 3.; SL C 364, 28.10.2020., str. 77.

21

(22)  SL C 364, 28.10.2020., str. 77.

22

(23)  SL C 110, 22.3.2019., str. 26.

23

(24)  Uvodna izjava 11. Prijedloga.

24

(25)  Direktiva Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (SL L 180, 19.7.2000., str. 22.) i Direktiva Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (SL L 303, 2.12.2000., str. 16.).

25

(26)  Iz sudske prakse Odbora ILO-a za slobodu udruživanja i Odbora stručnjaka za primjenu konvencija i preporuka (CEACR) jasno je da se prava sindikata ne mogu zaobići ili učiniti dostupnima drugim organizacijama, udruženjima ili (skupinama) pojedinačnih radnika (koje odabire poslodavac). Vidjeti posebno Sažetak sudske prakse Odbora za slobodu udruživanja Međunarodne organizacije rada (točke 1214., 1222–1230., 1234., 1342–1349.) i Opće istraživanje Odbora stručnjaka za primjenu konvencija i preporuka (CEACR) 2012., str. 96–97.

26

(27)  Primjerice, moglo bi se reći da „vještine” uključuju međuljudske vještine, a „zalaganje” uključuje ne samo fizičko, nego i psihičko i psihosocijalno zalaganje ili da „priroda zadaća” uključuje i emocionalnu potporu. Detaljnije smjernice o vrstama kriterija i potkriterija koje treba koristiti za utvrđivanje vrijednosti rada navedene su u Radnom dokumentu službi Komisije uz Izvješće Komisije Vijeću i Europskom parlamentu o primjeni Direktive 2006/54/EZ (SWD(2013) 512 final, 16. prosinca 2013.).

27

(28)  ILO (2018) Global wage report 2018/2019: what lies behind gender pay gaps (Globalno izvješće Međunarodne organizacije rada o plaćama za razdoblje 2018. – 2019: što stoji iza razlika u plaći na temelju spola?), Ženeva, ILO, str. 75.

28

ILO (2018) Global wage report 2018/2019: what lies behind gender pay gaps

(29)  Dokazi upućuju na to da su, primjerice, žene često sklone izbjegavanju pregovora o plaći i da su muškarci uspješniji od žena u pregovorima na tržištu rada. Vidjeti M. Recalde i L. Vesterlund, Gender Differences in Negotiation and Policy for Improvement (Rodne razlike u pregovaranju i politika za poboljšanje), radni dokument Nacionalnog ureda za ekonomska istraživanja SAD-a (na https://www.nber.org/papers/w28183); A. Leibbrandt i J.A.List, Do Women Avoid Salary Negotiations? Evidence from a Large Scale, Natural Field Experiment (Izbjegavaju li žene pregovore o plaći? Dokazi s terenskog pokusa velikih razmjera), radni dokument Nacionalnog ureda za ekonomska istraživanja SAD-a (na https://www.nber.org/papers/w18511).

29

Gender Differences in Negotiation and Policy for Improvement

Do Women Avoid Salary Negotiations? Evidence from a Large Scale, Natural Field Experiment

(30)  Vidjeti Procjenu učinka, stranice 17–18. i, npr.: A. Chamberlain, Is Salary Transparency More Than a Trend?, Glassdoor Economic Research Report (Je li transparentnost plaća više od trenda? Izvješće o gospodarskom istraživanju agencije Glassdoor), 2015.; A. Wall, Pay openness movement: Is it merited? Does it influence more desirable employee outcomes than pay secrecy? (Je li pokret za otvorenost u pogledu plaća opravdan? Dovodi li ona do pozitivnijih rezultata za zaposlenike u usporedbi s tajnosti plaća?), Organization Management Journal, 2018.

30

Is Salary Transparency More Than a Trend?, Glassdoor Economic Research Report

Pay openness movement: Is it merited? Does it influence more desirable employee outcomes than pay secrecy?

Organization Management Journal

(31)  U MSP-ovima je zaposleno oko dvije trećine radnika u EU-u, a ti MSP-ovi čine 99,8 % svih poduzeća, Statistički podaci o malim i srednjim poduzećima.

31

(32)  EIGE (2020.), Gender inequalities in care and consequences for the labour market (Rodne nejednakosti u sektoru skrbi i posljedice na tržište rada), str. 29.

32

Gender inequalities in care and consequences for the labour market

(33)  Preporuka 4.

33

(34)  U svojoj procjeni učinka Komisija predlaže dodatne prosječne troškove u iznosu od najmanje 379 – 508 i najviše 721 – 890 eura za prvu godinu, dok će se troškovi smanjivati u godinama koje slijede: Procjena učinka (SWD(2021) 41 final, str. 59.). Vidjeti i: Europska zaklada za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound, 2020.), Measures to promote gender pay transparency in companies: How much do they cost and what are their benefits and opportunities? (Mjere za promicanje rodne transparentnosti plaća u poduzećima: koliko koštaju i koje su njihove koristi i mogućnosti?) Radni dokument Eurofounda, WPEF20021.

34

Measures to promote gender pay transparency in companies: How much do they cost and what are their benefits and opportunities?

(35)  Prosječan trošak koji iznosi od najmanje 1 180 – 1 724 do najviše 1 911 – 2 266 eura, uz očekivana smanjenja u svakoj sljedećoj procjeni: Procjena učinka (SWD(2021) 41 final, stranica 61.).

35

(36)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

36

(37)  Prijedlog, uvodna izjava 31.

37

(38)  Prijedlog, uvodna izjava 31.

38

(39)  Foubert P. (2017.). Vidjeti i: Benedi Lahuerta S. (2018.).

39

---

PRILOG

Sljedeći su amandmani odbijeni tijekom rasprave premda su dobili barem četvrtinu glasova (pravilo 43. stavak 2. Poslovnika):

Nova točka 3.1.

Dodati novu točku prije točke 3.1:

| | 3.1. | EGSO odlučno podržava načelo jednake plaće za muškarce i žene za jednak rad ili rad jednake vrijednosti i prepoznaje ga kao jedno od temeljnih prava i načela Europske unije. EGSO također podržava cilj Komisije da se uklone razlike u plaći na temelju spola i da se dodatno promiče načelo jednake plaće. No, za rješavanje problema razlike u plaći potrebno je pažljivo ocijeniti i točno utvrditi njegove temeljne uzroke. EGSO smatra da se u Komisijinu Prijedlogu direktive o transparentnosti plaća
   (1)

  ne prepoznaju na odgovarajući način glavni čimbenici koji stoje iza razlike u plaći na temelju spola, kao što su horizontalna i vertikalna segregacija tržišta rada koja proizlazi iz pojedinačnih obrazovnih i profesionalnih odluka, rad na puno radno vrijeme u odnosu na rad na nepuno radno vrijeme, kao i ograničenja povezana s neplaćenom skrbi i uloga poreznih poticaja. Stoga, umjesto predloženih mjera za transparentnost plaća postoje učinkovitije i proporcionalnije mjere za rješavanje tih pitanja od obvezujućeg zakonodavstva EU-a, mjere kojima se istodobno osigurava da se administrativno opterećenje i troškovi za poduzeća, posebno za mala i srednja poduzeća, neće povećati. EGSO naglašava da su strukture plaća i određivanje plaća ključan dio kolektivnog pregovaranja i socijalnog dijaloga, koji su u nadležnosti država članica i socijalnih partnera. EGSO smatra da se u Prijedlogu direktive
   (2)

  ne poštuju u potpunosti nacionalne nadležnosti za određivanje plaća i da se ne uzimaju u dovoljnoj mjeri u obzir različiti nacionalni modeli socijalnih i radnih odnosa ili pravosudni sustavi i pravne tradicije u državama članicama. Nadalje, ne uzima se u obzir činjenica da određivanje plaća također ovisi o ponudi i potražnji vještina na tržištu rada u određenom trenutku, kao i o dostupnim resursima. EGSO stoga zaključuje da je Prijedlog Komisije o transparentnosti plaća neproporcionalan i u suprotnosti s načelom supsidijarnosti. Komisija bi trebala ponovno razmotriti ili izmijeniti svoj prijedlog, a suzakonodavci se pozivaju da uzmu u obzir i odgovore na te probleme u sljedećim koracima zakonodavnog postupka. |
| --- | --- | --- |

3.1.

EGSO odlučno podržava načelo jednake plaće za muškarce i žene za jednak rad ili rad jednake vrijednosti i prepoznaje ga kao jedno od temeljnih prava i načela Europske unije. EGSO također podržava cilj Komisije da se uklone razlike u plaći na temelju spola i da se dodatno promiče načelo jednake plaće. No, za rješavanje problema razlike u plaći potrebno je pažljivo ocijeniti i točno utvrditi njegove temeljne uzroke. EGSO smatra da se u Komisijinu Prijedlogu direktive o transparentnosti plaća
   (1)

  ne prepoznaju na odgovarajući način glavni čimbenici koji stoje iza razlike u plaći na temelju spola, kao što su horizontalna i vertikalna segregacija tržišta rada koja proizlazi iz pojedinačnih obrazovnih i profesionalnih odluka, rad na puno radno vrijeme u odnosu na rad na nepuno radno vrijeme, kao i ograničenja povezana s neplaćenom skrbi i uloga poreznih poticaja. Stoga, umjesto predloženih mjera za transparentnost plaća postoje učinkovitije i proporcionalnije mjere za rješavanje tih pitanja od obvezujućeg zakonodavstva EU-a, mjere kojima se istodobno osigurava da se administrativno opterećenje i troškovi za poduzeća, posebno za mala i srednja poduzeća, neće povećati. EGSO naglašava da su strukture plaća i određivanje plaća ključan dio kolektivnog pregovaranja i socijalnog dijaloga, koji su u nadležnosti država članica i socijalnih partnera. EGSO smatra da se u Prijedlogu direktive
   (2)

  ne poštuju u potpunosti nacionalne nadležnosti za određivanje plaća i da se ne uzimaju u dovoljnoj mjeri u obzir različiti nacionalni modeli socijalnih i radnih odnosa ili pravosudni sustavi i pravne tradicije u državama članicama. Nadalje, ne uzima se u obzir činjenica da određivanje plaća također ovisi o ponudi i potražnji vještina na tržištu rada u određenom trenutku, kao i o dostupnim resursima. EGSO stoga zaključuje da je Prijedlog Komisije o transparentnosti plaća neproporcionalan i u suprotnosti s načelom supsidijarnosti. Komisija bi trebala ponovno razmotriti ili izmijeniti svoj prijedlog, a suzakonodavci se pozivaju da uzmu u obzir i odgovore na te probleme u sljedećim koracima zakonodavnog postupka.

Rezultat glasovanja:

| Za: | 90 |
| --- | --- |
| Protiv: | 109 |
| Suzdržani: | 18 |

Za:

90

Protiv:

109

Suzdržani:

18

Točka 3.2.

Izmijeniti kako slijedi:

| | 3.2. | EGSO uviđa da se
  pozdravlja Prijedlogom Komisije nastoji
  temelju kojega će radnicima olakšatie moći primjenajivati načela
  o jednake plaće ako smatraju da su bili žrtvama diskriminacije u pogledu plaće, koji će pridonijeti većoj transparentnosti u platnim strukturama te kojim će se u određenoj mjeri ojačati uloga nacionalnih tijela u provedbi tog načela. |
| --- | --- | --- |

3.2.

EGSO uviđa da se
  pozdravlja Prijedlogom Komisije nastoji
  temelju kojega će radnicima olakšatie moći primjenajivati načela
  o jednake plaće ako smatraju da su bili žrtvama diskriminacije u pogledu plaće, koji će pridonijeti većoj transparentnosti u platnim strukturama te kojim će se u određenoj mjeri ojačati uloga nacionalnih tijela u provedbi tog načela.

Rezultat glasovanja:

| Za: | 85 |
| --- | --- |
| Protiv: | 131 |
| Suzdržani: | 17 |

Za:

85

Protiv:

131

Suzdržani:

17

Točka 3.3. (povezana s točkom 1.3.)

Izmijeniti kako slijedi:

| | 3.3. | Međutim, EGSO smatra da se Prijedlogom treba povećati mogućnost država članica da djeluju u skladu sa svojim modelima industrijskih odnosa
  je potrebno ojačati razne aspekte Prijedloga, posebno u pogledu kriterija koji se koriste za određivanje vrijednosti rada, pokrivenosti nekih od ključnih obveza transparentnosti, ali i u pogledu uloge nacionalnih socijalnih partnera i kolektivnog pregovaranja u provedbi načela jednake plaće, pri čemu socijalni partneri mogu najbolje procijeniti vrijednost vještina i zanimanja (3). Zabrinjava ga da će u protivnom koristi predloženih mjera za mnoge radnike biti ograničene i da mjere neće dovoljno pridonijeti sustavnim promjenama koje su potrebne kako bi se uklonila diskriminacija u plaći i rodna pristranost u platnim strukturama. |
| --- | --- | --- |

3.3.

Međutim, EGSO smatra da se Prijedlogom treba povećati mogućnost država članica da djeluju u skladu sa svojim modelima industrijskih odnosa
  je potrebno ojačati razne aspekte Prijedloga, posebno u pogledu kriterija koji se koriste za određivanje vrijednosti rada, pokrivenosti nekih od ključnih obveza transparentnosti, ali i u pogledu uloge nacionalnih socijalnih partnera i kolektivnog pregovaranja u provedbi načela jednake plaće, pri čemu socijalni partneri mogu najbolje procijeniti vrijednost vještina i zanimanja (3). Zabrinjava ga da će u protivnom koristi predloženih mjera za mnoge radnike biti ograničene i da mjere neće dovoljno pridonijeti sustavnim promjenama koje su potrebne kako bi se uklonila diskriminacija u plaći i rodna pristranost u platnim strukturama.

Rezultat glasovanja:

| Za: | 90 |
| --- | --- |
| Protiv: | 138 |
| Suzdržani: | 17 |

Za:

90

Protiv:

138

Suzdržani:

17

Točka 4.2.4.

Izmijeniti kako slijedi:

| | 4.2.4. | EGSO izražava kritike i dovodi u pitanje
  pozdravlja uvođenje opcije upotrebe hipotetskog usporedivog zaposlenika ili drugih dokaza koji omogućuju da se pretpostavi navodna diskriminacija ako nije utvrđen stvarni usporedivi zaposlenik. To će pomoći radnicima na radnim mjestima na kojima je u velikoj mjeri prisutna spolna segregacija da ukažu na postojanje diskriminacije, čak i kad nema stvarnog usporedivog zaposlenika. Posebno je važno osigurati da radnice na takvim radnim mjestima mogu podnijeti tužbu u pogledu jednakosti plaća jer dokazi upućuju na to da postoji korelacija između stupnja feminizacije radnog mjesta i niže plaće – što je veći udio žena, to je niža plaća
   (4).
  Nejasno je kako bi to funkcioniralo u praksi i dovelo bi do pravne nesigurnosti za poduzeća. Njime se također zanemaruju dinamička kretanja u poduzeću u kojem se aspekti koji utječu na plaću, kao što su opće ekonomsko stanje (ekonomski rezultati, konkurentnost, produktivnost, potražnja), kao i radni zadaci i organizacija, neprestano mijenjaju. EGSO smatra da se moguća diskriminacija u plaćama uvijek mora ocjenjivati u odnosu na zaposlenike na usporedivim radnim mjestima u istom poduzeću. Osim toga, EGSO ističe da se određivanje plaća uglavnom odvija u okviru (kolektivnog) pregovaranja i podložno je detaljnom stručnom savjetovanju te ga ne bi trebalo regulirati. Plaće se formiraju na tržištu rada, isplaćuju radnicima za obavljene zadatke te odražavaju objektivne elemente i radnikov učinak. Plaće se određuju kao dio ugovornog odnosa između dviju privatnih strana ili kolektivnim ugovorom. Direktivom bi se trebali poštovati ti aspekti i strukture određivanja plaća. |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

EGSO izražava kritike i dovodi u pitanje
  pozdravlja uvođenje opcije upotrebe hipotetskog usporedivog zaposlenika ili drugih dokaza koji omogućuju da se pretpostavi navodna diskriminacija ako nije utvrđen stvarni usporedivi zaposlenik. To će pomoći radnicima na radnim mjestima na kojima je u velikoj mjeri prisutna spolna segregacija da ukažu na postojanje diskriminacije, čak i kad nema stvarnog usporedivog zaposlenika. Posebno je važno osigurati da radnice na takvim radnim mjestima mogu podnijeti tužbu u pogledu jednakosti plaća jer dokazi upućuju na to da postoji korelacija između stupnja feminizacije radnog mjesta i niže plaće – što je veći udio žena, to je niža plaća
   (4).
  Nejasno je kako bi to funkcioniralo u praksi i dovelo bi do pravne nesigurnosti za poduzeća. Njime se također zanemaruju dinamička kretanja u poduzeću u kojem se aspekti koji utječu na plaću, kao što su opće ekonomsko stanje (ekonomski rezultati, konkurentnost, produktivnost, potražnja), kao i radni zadaci i organizacija, neprestano mijenjaju. EGSO smatra da se moguća diskriminacija u plaćama uvijek mora ocjenjivati u odnosu na zaposlenike na usporedivim radnim mjestima u istom poduzeću. Osim toga, EGSO ističe da se određivanje plaća uglavnom odvija u okviru (kolektivnog) pregovaranja i podložno je detaljnom stručnom savjetovanju te ga ne bi trebalo regulirati. Plaće se formiraju na tržištu rada, isplaćuju radnicima za obavljene zadatke te odražavaju objektivne elemente i radnikov učinak. Plaće se određuju kao dio ugovornog odnosa između dviju privatnih strana ili kolektivnim ugovorom. Direktivom bi se trebali poštovati ti aspekti i strukture određivanja plaća.

Rezultat glasovanja:

| Za: | 69 |
| --- | --- |
| Protiv: | 114 |
| Suzdržani: | 15 |

Za:

69

Protiv:

114

Suzdržani:

15

Točka 4.3.5.

Izbrisati točku:

| | 4.3.5. | Ograničenje zahtjeva za izvješćivanje o razlikama u plaćama unutar organizacije na poslodavce s najmanje 250 zaposlenika (članak 8. stavak 1.), kojim se izuzimaju sva mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), značit će da samo približno jedna trećina radnika u EU-u može imati koristi od te mjere
   (5).
  Nadalje, žene su prezastupljene u malim poduzećima
   (6)

  , što znači da će još manji udio radnica imati koristi od te mjere. Taj je prag korak unatrag u odnosu na Preporuku Komisije iz 2014., kojom se predlažu obveze izvješćivanja za poslodavce s najmanje 50 zaposlenika
   (7). |
| --- | --- | --- |

4.3.5.

Ograničenje zahtjeva za izvješćivanje o razlikama u plaćama unutar organizacije na poslodavce s najmanje 250 zaposlenika (članak 8. stavak 1.), kojim se izuzimaju sva mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), značit će da samo približno jedna trećina radnika u EU-u može imati koristi od te mjere
   (5).
  Nadalje, žene su prezastupljene u malim poduzećima
   (6)

  , što znači da će još manji udio radnica imati koristi od te mjere. Taj je prag korak unatrag u odnosu na Preporuku Komisije iz 2014., kojom se predlažu obveze izvješćivanja za poslodavce s najmanje 50 zaposlenika
   (7).

Rezultat glasovanja:

| Za: | 81 |
| --- | --- |
| Protiv: | 125 |
| Suzdržani: | 13 |

Za:

81

Protiv:

125

Suzdržani:

13

Točka 4.3.6. (povezana s točkom 1.5.)

Izmijeniti kako slijedi:

| | 4.3.6. | EGSO prepoznaje da MSP-ovi raspolažu ograničenim sredstvima potrebnima za ispunjavanje novih obveza jer im često nedostaje osoblja u području ljudskih resursa
  na temelju predložene Direktive. U Prijedlogu bi trebalo uzeti u obzir zabrinutost zbog dodatnog opterećenja MSP-ova, posebno s obzirom na značaj koji ova poduzeća mogu imati u procesu oporavka od pandemije, a koji može još trajati nakon što predložena Direktiva stupi na snagu. Bez obzira na to Komisija procjenjuje da će troškovi sastavljanja izvješća biti umjereni (8),
  ali podcjenjuje financijske posljedice koje će to imati za poslodavce. Naime, ukupni troškovi ne mogu se procijeniti unaprijed; oni će ovisiti o trošku izrade novih vrsta podataka i statističke obrade, broju sporova, problemima primjene u praksi te učinku na formiranje plaća i kolektivne ugovore. Potpuno izuzeće svih poslodavaca s manje od 250 radnika stoga treba podržati
  nije opravdano, ali bi posebna pravila na nacionalnoj razini za MSP-ove mogla biti primjerena. Stoga bi državama članicama trebalo dopustiti da utvrde odgovarajuće pragove. |
| --- | --- | --- |

4.3.6.

EGSO prepoznaje da MSP-ovi raspolažu ograničenim sredstvima potrebnima za ispunjavanje novih obveza jer im često nedostaje osoblja u području ljudskih resursa
  na temelju predložene Direktive. U Prijedlogu bi trebalo uzeti u obzir zabrinutost zbog dodatnog opterećenja MSP-ova, posebno s obzirom na značaj koji ova poduzeća mogu imati u procesu oporavka od pandemije, a koji može još trajati nakon što predložena Direktiva stupi na snagu. Bez obzira na to Komisija procjenjuje da će troškovi sastavljanja izvješća biti umjereni (8),
  ali podcjenjuje financijske posljedice koje će to imati za poslodavce. Naime, ukupni troškovi ne mogu se procijeniti unaprijed; oni će ovisiti o trošku izrade novih vrsta podataka i statističke obrade, broju sporova, problemima primjene u praksi te učinku na formiranje plaća i kolektivne ugovore. Potpuno izuzeće svih poslodavaca s manje od 250 radnika stoga treba podržati
  nije opravdano, ali bi posebna pravila na nacionalnoj razini za MSP-ove mogla biti primjerena. Stoga bi državama članicama trebalo dopustiti da utvrde odgovarajuće pragove.

Rezultat glasovanja:

| Za: | 90 |
| --- | --- |
| Protiv: | 121 |
| Suzdržani: | 13 |

Za:

90

Protiv:

121

Suzdržani:

13

Točka 4.3.7.

Izbrisati točku:

| | 4.3.7. | Posebnim pravilima kojima se smanjuje tražena učestalost izvješćivanja za manja poduzeća smanjili bi se troškovi, dok bi se istodobno poslodavce obvezivalo da prepoznaju i uklone razlike u plaćama u korist radnika. Prag za primjenu obveze izvješćivanja ne bi trebao biti viši od 50 radnika, ali bi se mogla smanjiti učestalost izvješćivanja za poduzeća s više od 50, ali manje od 250 radnika. |
| --- | --- | --- |

4.3.7.

Posebnim pravilima kojima se smanjuje tražena učestalost izvješćivanja za manja poduzeća smanjili bi se troškovi, dok bi se istodobno poslodavce obvezivalo da prepoznaju i uklone razlike u plaćama u korist radnika. Prag za primjenu obveze izvješćivanja ne bi trebao biti viši od 50 radnika, ali bi se mogla smanjiti učestalost izvješćivanja za poduzeća s više od 50, ali manje od 250 radnika.

Rezultat glasovanja:

| Za: | 82 |
| --- | --- |
| Protiv: | 127 |
| Suzdržani: | 18 |

Za:

82

Protiv:

127

Suzdržani:

18

Točka 4.3.8.

Izmijeniti kako slijedi:

| | 4.3.8. | Slično pitanje javlja se u odnosu na
  EGSO također pozdravlja ograničenje zahtjeva provođenja zajedničke procjene za poslodavce s najmanje 250 radnika (članak 9.). Procjenjuje se da su troškovi izrade zajedničke procjene nešto
  malo viši nego za izvješća (9)
  , ali se time i dalje ne
  što opravdava potpuno izuzeće za poslodavce s manje od 250 zaposlenika. Posebna pravila na nacionalnoj razini za MSP-ove mogla bi biti opravdana. |
| --- | --- | --- |

4.3.8.

Slično pitanje javlja se u odnosu na
  EGSO također pozdravlja ograničenje zahtjeva provođenja zajedničke procjene za poslodavce s najmanje 250 radnika (članak 9.). Procjenjuje se da su troškovi izrade zajedničke procjene nešto
  malo viši nego za izvješća (9)
  , ali se time i dalje ne
  što opravdava potpuno izuzeće za poslodavce s manje od 250 zaposlenika. Posebna pravila na nacionalnoj razini za MSP-ove mogla bi biti opravdana.

Rezultat glasovanja:

| Za: | 82 |
| --- | --- |
| Protiv: | 130 |
| Suzdržani: | 20 |

Za:

82

Protiv:

130

Suzdržani:

20

Točka 4.3.9.

Izmijeniti kako slijedi:

| | 4.3.9. | Od država članica trebalo bi zahtijevati da osiguraju podršku, osposobljavanje i tehničku pomoć poslodavcima, posebno MSP-ovima, kao i da ih potaknu na poduzimanje dobrovoljnih mjera u pogledu transparentnosti plaća
  kako bi oni mogli poštovati obvezu transparentnosti plaća, među ostalim razvojem alata i metodologija za izračun razlike u plaćama. Gdje god je to moguće i primjereno, države članice trebale bi koristiti i mogućnost prikupljanja informacija o razlici u plaćama i iz samih organizacija, posebno malih i srednjih poduzeća, kako je navedeno u članku 8. stavku 4. |
| --- | --- | --- |

4.3.9.

Od država članica trebalo bi zahtijevati da osiguraju podršku, osposobljavanje i tehničku pomoć poslodavcima, posebno MSP-ovima, kao i da ih potaknu na poduzimanje dobrovoljnih mjera u pogledu transparentnosti plaća
  kako bi oni mogli poštovati obvezu transparentnosti plaća, među ostalim razvojem alata i metodologija za izračun razlike u plaćama. Gdje god je to moguće i primjereno, države članice trebale bi koristiti i mogućnost prikupljanja informacija o razlici u plaćama i iz samih organizacija, posebno malih i srednjih poduzeća, kako je navedeno u članku 8. stavku 4.

Rezultat glasovanja:

| Za: | 91 |
| --- | --- |
| Protiv: | 130 |
| Suzdržani: | 15 |

Za:

91

Protiv:

130

Suzdržani:

15

Točka 4.4.4.

Izmijeniti kako slijedi:

| | 4.4.4. | EGSO pozdravlja činjenicu da se prijedlogom povećavaju mogućnosti zaposlenika da ostvare svoja prava u pogledu načela jednake plaće. Mogućnost sindikalnih i radničkih predstavnika da djeluju u ime radnika uvijek treba biti uvjetovana jasnim mandatom od strane radnika i trebala bi se odvijati u skladu s nacionalnim pravom i praksom, kao i sustavima industrijskih odnosa. Pravo na traženje informacija – raščlanjenih po rodu – o platnim razredima za kategorije radnika ne bi trebalo biti automatsko, već bi ga uvijek trebalo opravdati za svaki pojedinačni slučaj i tražiti na zahtjev radnika.
  Trebalo bi ojačati sposobnost predstavnika sindikata/radnika da djeluju u ime radnika, uključujući i omogućivanjem prava predstavnika sindikata/radnika da traže informacije o platnim razredima raščlanjenima po spolu, za kategorije radnika. Tim bi se informacijama omogućilo predstavnicima sindikata/radnika da utvrde diskriminaciju u plaći i djeluju u svrhu njezina rješavanja, uključujući putem kolektivnog pregovaranja. |
| --- | --- | --- |

4.4.4.

EGSO pozdravlja činjenicu da se prijedlogom povećavaju mogućnosti zaposlenika da ostvare svoja prava u pogledu načela jednake plaće. Mogućnost sindikalnih i radničkih predstavnika da djeluju u ime radnika uvijek treba biti uvjetovana jasnim mandatom od strane radnika i trebala bi se odvijati u skladu s nacionalnim pravom i praksom, kao i sustavima industrijskih odnosa. Pravo na traženje informacija – raščlanjenih po rodu – o platnim razredima za kategorije radnika ne bi trebalo biti automatsko, već bi ga uvijek trebalo opravdati za svaki pojedinačni slučaj i tražiti na zahtjev radnika.
  Trebalo bi ojačati sposobnost predstavnika sindikata/radnika da djeluju u ime radnika, uključujući i omogućivanjem prava predstavnika sindikata/radnika da traže informacije o platnim razredima raščlanjenima po spolu, za kategorije radnika. Tim bi se informacijama omogućilo predstavnicima sindikata/radnika da utvrde diskriminaciju u plaći i djeluju u svrhu njezina rješavanja, uključujući putem kolektivnog pregovaranja.

Rezultat glasovanja:

| Za: | 88 |
| --- | --- |
| Protiv: | 127 |
| Suzdržani: | 11 |

Za:

88

Protiv:

127

Suzdržani:

11

Nova točka 4.5.5.

Dodati novu točku iza točke 4.5.4

| | 4.5.5. | EGSO naglašava da treba ispraviti sve oblike diskriminacije na temelju roda. Međutim, zabrinut je da bi zahtjev za potpunu naknadu štete, kako je navedeno u članku 14., mogao prouzročiti i pravnu nesigurnost i praktične poteškoće u pogledu, među ostalim, razdoblja za koje se ta naknada treba isplatiti. Stoga bi posebne uvjete za podnošenje zahtjeva i dobivanje takve naknade ili odštete trebalo utvrditi na nacionalnoj razini. |
| --- | --- | --- |

4.5.5.

EGSO naglašava da treba ispraviti sve oblike diskriminacije na temelju roda. Međutim, zabrinut je da bi zahtjev za potpunu naknadu štete, kako je navedeno u članku 14., mogao prouzročiti i pravnu nesigurnost i praktične poteškoće u pogledu, među ostalim, razdoblja za koje se ta naknada treba isplatiti. Stoga bi posebne uvjete za podnošenje zahtjeva i dobivanje takve naknade ili odštete trebalo utvrditi na nacionalnoj razini.

Rezultat glasovanja:

| Za: | 89 |
| --- | --- |
| Protiv: | 127 |
| Suzdržani: | 20 |

Za:

89

Protiv:

127

Suzdržani:

20

Nova točka 4.5.6.

Dodati novu točku nakon točke 4.5.5:

| | 4.5.6. | ESGO napominje da odredba iz članka 16. stavka 2. o dodatnim okolnostima u kojima se teret dokaza prebacuje na poslodavca, i to ako poslodavac ne poštuje obveze u pogledu transparentnosti utvrđene u člancima od 5. do 9., može imati dalekosežne posljedice ako se strogo primjenjuje. Stoga bi državama članicama trebalo prepustiti da utvrde odgovarajuća pravila o dokazivanju kada takvo nepoštovanje obveza predstavlja nemar u pogledu očekivane obveze dužne pažnje. |
| --- | --- | --- |

4.5.6.

ESGO napominje da odredba iz članka 16. stavka 2. o dodatnim okolnostima u kojima se teret dokaza prebacuje na poslodavca, i to ako poslodavac ne poštuje obveze u pogledu transparentnosti utvrđene u člancima od 5. do 9., može imati dalekosežne posljedice ako se strogo primjenjuje. Stoga bi državama članicama trebalo prepustiti da utvrde odgovarajuća pravila o dokazivanju kada takvo nepoštovanje obveza predstavlja nemar u pogledu očekivane obveze dužne pažnje.

Rezultat glasovanja:

| Za: | 91 |
| --- | --- |
| Protiv: | 145 |
| Suzdržani: | 13 |

Za:

91

Protiv:

145

Suzdržani:

13

Točka 4.7.2.

Izmijeniti kako slijedi:

| | 4.7.2. | Člankom 27. nastoji se osigurati da se Direktivom neće utjecati na pravo socijalnih partnera da pregovaraju o kolektivnim ugovorima,, sklapaju ih i izvršavaju te poduzimaju kolektivne mjere u skladu s nacionalnim pravom i praksom. Trebalo bi se smatrati da njihovi dogovori osiguravaju željenu zaštitu.
  Trebalo bi navesti i da socijalni partneri mogu uvesti odredbe ili primijeniti kolektivne ugovore koji su povoljniji za radnike od onih koji su utvrđeni u Direktivi. |
| --- | --- | --- |

4.7.2.

Člankom 27. nastoji se osigurati da se Direktivom neće utjecati na pravo socijalnih partnera da pregovaraju o kolektivnim ugovorima,, sklapaju ih i izvršavaju te poduzimaju kolektivne mjere u skladu s nacionalnim pravom i praksom. Trebalo bi se smatrati da njihovi dogovori osiguravaju željenu zaštitu.
  Trebalo bi navesti i da socijalni partneri mogu uvesti odredbe ili primijeniti kolektivne ugovore koji su povoljniji za radnike od onih koji su utvrđeni u Direktivi.

Rezultat glasovanja:

| Za: | 95 |
| --- | --- |
| Protiv: | 134 |
| Suzdržani: | 12 |

Za:

95

Protiv:

134

Suzdržani:

12

Točka 4.7.3.

Izmijeniti kako slijedi:

| | 4.7.3. | EGSO napominje da se člankom 30. socijalnim partnerima omogućuje da provedu Direktivu, ako to zajednički zatraže, pod uvjetom da su u svakom trenutku zajamčeni rezultati koji se žele postići Direktivom. Tom se odredbom osigurava da Direktiva omogućuju različite načine provedbe u različitim nacionalnim sustavima, uz istodobno jamčenje jednake razine zaštite za radnike. Kako bi to bilo potpuno jasno, trebalo bi je formulirati po uzoru na Direktivu o radu preko poduzeća za privremeno zapošljavanje i Direktivu o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima, u kojima se navodi da je takva provedba dopuštena ako se poštuje opća zaštita radnika. |
| --- | --- | --- |

4.7.3.

EGSO napominje da se člankom 30. socijalnim partnerima omogućuje da provedu Direktivu, ako to zajednički zatraže, pod uvjetom da su u svakom trenutku zajamčeni rezultati koji se žele postići Direktivom. Tom se odredbom osigurava da Direktiva omogućuju različite načine provedbe u različitim nacionalnim sustavima, uz istodobno jamčenje jednake razine zaštite za radnike. Kako bi to bilo potpuno jasno, trebalo bi je formulirati po uzoru na Direktivu o radu preko poduzeća za privremeno zapošljavanje i Direktivu o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima, u kojima se navodi da je takva provedba dopuštena ako se poštuje opća zaštita radnika.

Rezultat glasovanja:

| Za: | 86 |
| --- | --- |
| Protiv: | 142 |
| Suzdržani: | 9 |

Za:

86

Protiv:

142

Suzdržani:

9

Točka 1.1. (povezana s novom točkom 3.1.)

Izmijeniti kako slijedi:

| | 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) odlučno podržava načelo jednake plaće za muškarce i žene za jednak rad ili rad jednake vrijednosti i prepoznaje ga kao jedno od temeljnih prava i načela Europske unije. EGSO također podržava cilj Komisije da se uklone razlike u plaći na temelju spola i da se dodatno promiče načelo jednake plaće. No, za rješavanje problema razlike u plaći potrebno je pažljivo ocijeniti i točno utvrditi njegove temeljne uzroke. EGSO smatra da se u Komisijinu Prijedlogu direktive o transparentnosti plaća
   (10)

  ne prepoznaju na odgovarajući način glavni čimbenici koji stoje iza razlike u plaći na temelju spola, kao što su horizontalna i vertikalna segregacija tržišta rada koja proizlazi iz pojedinačnih obrazovnih i profesionalnih odluka, rad na puno radno vrijeme u odnosu na rad na nepuno radno vrijeme, kao i ograničenja povezana s neplaćenom skrbi i uloga poreznih poticaja. Stoga, umjesto predloženih mjera za transparentnost plaća postoje učinkovitije i proporcionalnije mjere za rješavanje tih pitanja od obvezujućeg zakonodavstva EU-a, mjere kojima se istodobno osigurava da se administrativno opterećenje i troškovi za poduzeća, posebno za mala i srednja poduzeća, neće povećati. EGSO smatra da se u Prijedlogu direktive
   (11)



  ne poštuju u potpunosti nacionalne nadležnosti za određivanje plaća i da se ne uzimaju u dovoljnoj mjeri u obzir različiti nacionalni modeli socijalnih i radnih odnosa ili pravosudni sustavi i pravne tradicije u državama članicama. Nadalje, ne uzima se u obzir činjenica da određivanje plaća također ovisi o ponudi i potražnji vještina na tržištu rada u određenom trenutku, kao i o dostupnim resursima. EGSO stoga zaključuje da je Prijedlog Komisije o transparentnosti plaća neproporcionalan i u suprotnosti s načelom supsidijarnosti. Komisija bi trebala ponovno razmotriti ili izmijeniti svoj prijedlog, a suzakonodavci se pozivaju da uzmu u obzir i odgovore na te probleme u sljedećim koracima zakonodavnog postupka.
  EGSO pozdravlja Prijedlog Komisije na temelju kojega će radnici lakše moći primjenjivati načelo jednake plaće ako smatraju da su bili žrtvama diskriminacije u pogledu plaće, koji će pridonijeti većoj transparentnosti u platnim strukturama te kojim će se u određenoj mjeri ojačati uloga nacionalnih tijela u provedbi tog načela. |
| --- | --- | --- |

1.1.

Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) odlučno podržava načelo jednake plaće za muškarce i žene za jednak rad ili rad jednake vrijednosti i prepoznaje ga kao jedno od temeljnih prava i načela Europske unije. EGSO također podržava cilj Komisije da se uklone razlike u plaći na temelju spola i da se dodatno promiče načelo jednake plaće. No, za rješavanje problema razlike u plaći potrebno je pažljivo ocijeniti i točno utvrditi njegove temeljne uzroke. EGSO smatra da se u Komisijinu Prijedlogu direktive o transparentnosti plaća
   (10)

  ne prepoznaju na odgovarajući način glavni čimbenici koji stoje iza razlike u plaći na temelju spola, kao što su horizontalna i vertikalna segregacija tržišta rada koja proizlazi iz pojedinačnih obrazovnih i profesionalnih odluka, rad na puno radno vrijeme u odnosu na rad na nepuno radno vrijeme, kao i ograničenja povezana s neplaćenom skrbi i uloga poreznih poticaja. Stoga, umjesto predloženih mjera za transparentnost plaća postoje učinkovitije i proporcionalnije mjere za rješavanje tih pitanja od obvezujućeg zakonodavstva EU-a, mjere kojima se istodobno osigurava da se administrativno opterećenje i troškovi za poduzeća, posebno za mala i srednja poduzeća, neće povećati. EGSO smatra da se u Prijedlogu direktive
   (11)



  ne poštuju u potpunosti nacionalne nadležnosti za određivanje plaća i da se ne uzimaju u dovoljnoj mjeri u obzir različiti nacionalni modeli socijalnih i radnih odnosa ili pravosudni sustavi i pravne tradicije u državama članicama. Nadalje, ne uzima se u obzir činjenica da određivanje plaća također ovisi o ponudi i potražnji vještina na tržištu rada u određenom trenutku, kao i o dostupnim resursima. EGSO stoga zaključuje da je Prijedlog Komisije o transparentnosti plaća neproporcionalan i u suprotnosti s načelom supsidijarnosti. Komisija bi trebala ponovno razmotriti ili izmijeniti svoj prijedlog, a suzakonodavci se pozivaju da uzmu u obzir i odgovore na te probleme u sljedećim koracima zakonodavnog postupka.
  EGSO pozdravlja Prijedlog Komisije na temelju kojega će radnici lakše moći primjenjivati načelo jednake plaće ako smatraju da su bili žrtvama diskriminacije u pogledu plaće, koji će pridonijeti većoj transparentnosti u platnim strukturama te kojim će se u određenoj mjeri ojačati uloga nacionalnih tijela u provedbi tog načela.

Točka 1.3. (povezana s točkom 3.3.)

Izmijeniti kako slijedi:

| | 1.3. | Međutim, EGSO smatra da se Prijedlogom treba povećati mogućnost država članica da djeluju u skladu sa svojim modelima industrijskih odnosa
  je Prijedlog potrebno ojačati u raznim aspektima, posebno u pogledu kriterija koje je potrebno koristiti kako bi se odredila vrijednost rada, pokrivenosti nekih od ključnih obveza transparentnosti i uloge socijalnih partnera i kolektivnog pregovaranja u provedbi načela jednake plaće. |
| --- | --- | --- |

1.3.

Međutim, EGSO smatra da se Prijedlogom treba povećati mogućnost država članica da djeluju u skladu sa svojim modelima industrijskih odnosa
  je Prijedlog potrebno ojačati u raznim aspektima, posebno u pogledu kriterija koje je potrebno koristiti kako bi se odredila vrijednost rada, pokrivenosti nekih od ključnih obveza transparentnosti i uloge socijalnih partnera i kolektivnog pregovaranja u provedbi načela jednake plaće.

Točka 1.5. (povezana s točkom 4.3.6.)

Izmijeniti kako slijedi:

| | 1.5. | U
  Iako se Prijedlogu se s pravom uzima u obzir bojazan od nastanka dodatnih opterećenja za mala i srednja poduzeća,. EGSO podržava prijedlog Komisije za smatra da potpuno izuzeće svih poslodavaca s manje od 250 zaposlenika, međutim smatra nije opravdano. Međutim,
  da bi posebna pravila na nacionalnoj razini za MSP-ove mogla bi biti primjerena. Stoga bi državama članicama trebalo dopustiti da utvrde odgovarajuće pragove. Od država članica trebalo bi također tražiti da u okviru obveza u pogledu transparentnosti plaća omoguće podršku, osposobljavanje i tehničku pomoć poslodavcima, posebno MSP-ovima. |
| --- | --- | --- |

1.5.

U
  Iako se Prijedlogu se s pravom uzima u obzir bojazan od nastanka dodatnih opterećenja za mala i srednja poduzeća,. EGSO podržava prijedlog Komisije za smatra da potpuno izuzeće svih poslodavaca s manje od 250 zaposlenika, međutim smatra nije opravdano. Međutim,
  da bi posebna pravila na nacionalnoj razini za MSP-ove mogla bi biti primjerena. Stoga bi državama članicama trebalo dopustiti da utvrde odgovarajuće pragove. Od država članica trebalo bi također tražiti da u okviru obveza u pogledu transparentnosti plaća omoguće podršku, osposobljavanje i tehničku pomoć poslodavcima, posebno MSP-ovima.

---

(1)  COM(2021) 93 final.

(2)  COM(2021) 93 final.

(3)  SL C 110, 22.3.2019., str. 26.

(4)  
  ILO (2018) Global wage report 2018/2019: what lies behind gender pay gaps

  (Globalno izvješće Međunarodne organizacije rada o plaćama za razdoblje 2018. – 2019: što stoji iza razlika u plaći na temelju spola?), Ženeva, ILO, str. 75.

(5)  U MSP-ovima je zaposleno oko dvije trećine radnika u EU-u, a ti MSP-ovi čine 99,8 % svih poduzeća,
  Statistički podaci o malim i srednjim poduzećima.

(6)  EIGE (2020.),

  Gender inequalities in care and consequences for the labour market

  (Rodne nejednakosti u skrbi i posljedice na tržište rada), str. 29.

(7)  Preporuka 4.

(8)  U svojoj procjeni učinka Komisija predlaže dodatne prosječne troškove u iznosu od najmanje 379 – 508 i najviše 721 – 890 eura za prvu godinu, dok će se troškovi smanjivati u godinama koje slijede: Procjena učinka (SWD(2021) 41 final, str. 59.). Vidjeti i: Europska zaklada za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound, 2020.), Measures to promote gender pay transparency in companies: How much do they cost and what are their benefits and opportunities? (Mjere za promicanje rodne transparentnosti plaća u poduzećima: koliko koštaju i koje su njihove koristi i mogućnosti?) Radni dokument Eurofounda, WPEF20021.

(9)  Prosječan trošak koji iznosi od najmanje 1 180 – 1 724 do najviše 1 911 – 2 266 eura, uz očekivana smanjenja u svakoj sljedećoj procjeni: Procjena učinka (SWD(2021) 41 final, stranica 61.).

(10)  COM(2021) 93 final.

(11)  COM(2021) 93 final.

---

| 24.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 341/100 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 341/100

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Radnom dokumentu službi Komisije – Evaluacija Bijele knjige „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – Ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima”

(SWD(2020) 410 final)

(2021/C 341/14)

| Izvjestitelj: | Pierre-Jean COULON |
| --- | --- |
| Suizvjestiteljica: | Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ |

Izvjestitelj:

Pierre-Jean COULON

Suizvjestiteljica:

Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 14.1.2021. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 27.5.2021. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 9.6.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 561 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 241/1/4 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 14.1.2021.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

27.5.2021.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

9.6.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

561

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

241/1/4

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja inicijativu za evaluaciju provedbe Bijele knjige iz 2011., ali izražava žaljenje zbog toga što je evaluacija pokrenuta kasno i što mu je upućena tek na njegov zahtjev. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO bi u budućnosti želio redovito imati uvid u napredak u provedbi strategija Komisije i davati svoj doprinos u području prometa. Osim toga, EGSO preporučuje da se u budućim strateškim dokumentima od samog početka izradi jasan plan praćenja. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO se nada da će se te evaluacije sastojati od redovitih i tematskih izvješća o napretku u vremenskim razmacima koji omogućuju stvarnu procjenu napretka, kašnjenja i njihovih uzroka te, prema potrebi, mogućih korektivnih mjera. Važno je pravodobno procijeniti što je postignuto, a što nije i zašto (npr. komodalnost, bolje stanje željeznica, zagušenje prometa, socijalna pitanja, okolišni ciljevi itd.) te djelovati u skladu s time. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Odbor podržava ozelenjivanje prometa, ali naglašava da energetska tranzicija mora biti pravedna i da se njome, bez odricanja od zadanih ciljeva, moraju ponuditi održive i realne alternative uzimajući u obzir posebna gospodarska i socijalna obilježja i potrebe područja iz svih dijelova Europe, uključujući ruralna područja. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Odbor ponavlja i već iznesena stajališta u vezi s Bijelom knjigom o tome da ograničenje mobilnosti nije opcija, da bi trebalo težiti komodalnosti, a ne promjeni načina prijevoza, i da zelena tranzicija mora istodobno biti socijalno pravedna i zadržati konkurentnost europskog prometnog sektora, među ostalim potpunom provedbom europskog prometnog prostora, uz potpunu provedbu jedinstvenog tržišta. EGSO u tom kontekstu također izražava žaljenje zbog kašnjenja u provedbi mreže TEN-T. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kao što je već naveo u svojem mišljenju iz 2012., EGSO želi poticati otvorenu, trajnu i transparentnu razmjenu stajališta o provedbi Bijele knjige između civilnog društva (poduzeća, poslodavaca, zaposlenika, korisnika, nevladinih organizacija i akademske zajednice itd.), Komisije i drugih relevantnih aktera, kao što su nacionalna tijela na različitim razinama. Na taj će se način poboljšati prihvaćanje i razumijevanje civilnog društva i pružiti korisne povratne informacije onima koji oblikuju i provode politike. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO ponavlja izjavu iz svojeg mišljenja iz 2011. o socijalnim aspektima prometne politike EU-a. Poziva Europsku komisiju da donese potrebne mjere kako bi se osiguralo usklađivanje socijalnih standarda u području prometa unutar EU-a, imajući na umu i potrebu za jednakim uvjetima na međunarodnoj razini u tom pogledu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | O novoj „Strategiji za održivu i pametnu mobilnost – usmjeravanje europskog prometa prema budućnosti” sastavljeno je mišljenje EGSO-a (TEN/729 (1)) usvojeno 28. travnja 2021. EGSO ponavlja svoj odlučan poziv na provedbu svih navedenih zaključaka i preporuka. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO će posvetiti veliku pozornost budućoj strategiji „Spremni za 55” („Fit for 55”) i radit će na nekoliko mišljenja o tom zakonodavnom paketu, koji bi Komisija trebala objaviti 14. srpnja. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Uvod

| 2.1. | Dana 10. prosinca 2020. objavljen je radni dokument „Evaluacija Bijele knjige ‚Plan za jedinstveni europski prometni prostor – Ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima’” (SWD(2020) 410). Pri izradi navedenog Plana 2011. provedeno je savjetovanje s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, koji je 26. listopada 2011. usvojio mišljenje TEN/454 (2). Nakon objave dokumenta o evaluaciji SWD(2020) 410 Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je tu evaluaciju usporediti s ciljevima navedenima u Planu, svojim mišljenjem TEN/454 i razvojem događaja od njegove objave. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Od donošenja Bijele knjige provedene su brojne inicijative Komisije koje obuhvaćaju sve vrste prometa (četvrti željeznički paket, Europska strategija za mobilnost s niskom razinom emisija iz 2016., Direktiva o infrastrukturi za alternativna goriva, tri paketa za mobilnost o raznim aspektima cestovnog prometa, Uredba o lučkim uslugama, plavi pojas, Uredba o prometu, strategija za zrakoplovstvo, program NAIADES, Europski akt o pristupačnosti, Uredba o transeuropskim prometnim mrežama, Uredba o Instrumentu za povezivanje Europe itd.). Evaluacija je prilika da se istakne tehnički, politički i društveni napredak, a posebno dio paketa za mobilnost donesenog 2020. koji se odnosi na regulaciju cestovnog prometa, no istodobno je i podsjetnik na ciljeve koji nisu postignuti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Postignuća se moraju razmotriti imajući u vidu početne ciljeve iz 2011., kada nije bilo moguće uzeti u obzir događaje koji su se u međuvremenu dogodili, kako u geopolitičkom (Brexit, jačanje Kine) tako u okolišnom (nema naznaka usporavanja globalnog zagrijavanja ni kolektivnog kapaciteta za ostvarivanje ciljeva Pariškog sporazuma), ili u zdravstvenom kontekstu (kriza uzrokovana bolešću COVID-19). Zdravstvena kriza ukazala je na ovisnost Europe o uvozu strateške robe ključne za suverenost i pokrenula je dosad neviđenu intervenciju u Europi (plan oporavka u iznosu od 750 milijardi EUR), koja je uslijedila nakon korjenitih promjena u ambicijama europske politike zaštite okoliša, poput cilja ugljične neutralnosti do 2050. i smanjenja emisija stakleničkih plinova u prometnom sektoru za 90 % u okviru europskog zelenog plana. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EGSO prima na znanje radni dokument službi Komisije iz 2016. o evaluaciji provedbe Plana (3), u kojem se zaključuje da je od donošenja Bijele Knjige proteklo premalo vremena da bi se mogao pravilno procijeniti napredak postignut u ostvarenju većine njome utvrđenih ciljeva. U evaluaciji se ističe da se ulažu napori u poboljšanje relevantnih pokazatelja i napominje da dionici očekuju veću usmjerenost na provedbu, veća ulaganja u prometnu infrastrukturu, ozbiljnije uzimanje u obzir potreba korisnika i radnika u prometu te snažniji jedinstveni europski prometni prostor i tehnološki razvoj. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Iako se ovo mišljenje nastoji ograničiti na teme navedene u dokumentu o evaluaciji, nije moguće u potpunosti zanemariti promjene u globalnom okruženju. Zbog toga čitatelja mišljenja pozivamo na to da pri čitanju svake točke razmisli o mogućim, vjerojatnim i očekivanim kratkoročnim, srednjoročnim i dugoročnim učincima tih događaja, koje još ne možemo sagledati iz šire perspektive. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EGSO potvrđuje svoje stajalište izneseno u mišljenju o Planu, koje se odnosi na važnost uključivanja civilnog društva u provedbu i evaluaciju Plana. EGSO je 2015. usvojio mišljenje o napretku i izazovima Plana na zahtjev Europskog parlamenta, koji je u rujnu 2015. usvojio Rezoluciju o provedbi Plana. U radnom dokumentu službi Komisije iz 2016. predstavljena su mišljenja nekoliko tijela EU-a, što EGSO smatra dobrom praksom. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO pozdravlja inicijativu za evaluaciju koja mu omogućuje da iznese svoje stajalište i koja bi prije svega trebala poslužiti za određivanje prioriteta s obzirom na razvoj situacije, napredak i kašnjenja istaknuta u dokumentu. EGSO izražava želju da ga se ubuduće redovito obavještava o napretku strategija koje se provode, i to putem takvih evaluacija, provedenih u vremenskim razmacima primjerenima svakom projektu. EGSO se nada da će se u tim evaluacijama, naravno, razmotriti napredak i kašnjenja, ali i predstaviti ključni elementi kojima se taj napredak i ta kašnjenja objašnjavaju, kao i međunarodna kretanja i inicijative koje utječu ili bi mogle utjecati na početne planove. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | U svojem mišljenju iz listopada 2011. EGSO je izrazio žaljenje zbog toga što popis predloženih mjera sadržava vrlo malo rokova i što u okviru Plana nisu jasno povezane strateške mjere (do 2050.) i taktičke mjere (koje se mogu poduzeti odmah). U mišljenju je preporučeno da se u okviru Plana prije svega izradi precizniji plan rada za razdoblje 2013.–2020. EGSO je u svojem mišljenju iz 2015. predložio opću ponovnu procjenu trenutačne političke izvedivosti akcijskog plana iz Priloga I. Planu. Treba napomenuti da je 2018. zabilježen skroman napredak u području tri posebna cilja (cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova za 60 % do 2050. u odnosu na 1990. i za 20 % do 2030. u odnosu na 2008., ovisnost o fosilnim gorivima i ograničavanje povećanja zagušenosti prometa). Emisije stakleničkih plinova iznosile su 32 % iznad razine iz 1990. i u razdoblju od 2013. do 2018. bile su u porastu. Fosilna goriva i dalje su pokrivala najveći udio energetskih potreba prometnog sektora. Iako se posljednjih godina njihov udio uglavnom smanjivao, brzina tog smanjenja, koja je usko povezana s provedbom propisa o zaštiti okoliša u raznim zemljama, nije dovoljna. Kad je riječ o pokazateljima zagušenosti, neambiciozno formuliran i nekvantificirani cilj ipak nije ispunjen. Međutim, EGSO ističe da novi oblici organizacije rada nastali zbog zdravstvene krize pružaju nove sistemske mogućnosti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | U mišljenju iz 2011. EGSO je podržao strategiju iz Plana kojom se nastoji postići veća primjena tržišno utemeljenih mjera. U mišljenju iz 2015. istaknuo je da je potrebno obratiti pozornost, među ostalim, na kohezijske aspekte načela „onečišćivač plaća”, potrebu da se razmotre rizici povezani sa socijalnom isključenošću i potrebu da se osigura usklađenost s porezima i naknadama općenito. Međutim, zbog činjenice da globalno zagrijavanje nije usporeno te pouka koje se mogu izvući iz zdravstvene krize i velike uloge političkih vlasti tijekom, a nedvojbeno i nakon krize, EGSO poziva Europu i tijela javne vlasti država članica da u potpunosti preuzmu svoju ulogu u upravljanju promjenama koje su neophodne za održivu budućnost, posebno ubrzavanjem programâ ulaganja. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Većina inicijativa predviđenih u Bijeloj knjizi usmjerena je na uvođenje komodalnog prometnog sustava u okviru jedinstvenog europskog prometnog prostora. EGSO ponovno ističe svoju podršku komodalnosti. U tom kontekstu također skreće pozornost na potrebu da se u praksi u potpunosti provede formalno otvaranje tržišta postignuto četvrtim željezničkim paketom kako bi željeznica postala privlačan partner u ostvarenju multimodalnosti, uzimajući u obzir i okolišna i socijalna pitanja. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO je 2011. i 2015. ukazao na nedovoljnu realističnost kada je riječ o načinu i troškovima postizanja ciljeva povezanih s ozelenjivanjem sustava. S obzirom na utvrđena kašnjenja, zdravstvenu krizu i njezine gospodarske posljedice, EGSO je duboko zabrinut u pogledu sposobnosti dionika da financiraju potrebne promjene. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Prvotni cilj smanjenja emisija CO2 u prometnom sektoru za 60 % do 2050. bio je vrlo ambiciozan, posebno s obzirom na brojke s kraja 2018. i evaluaciju, koje su ukazale na to da se bez dodatnih politika ili jačanja postojećih mjera cilj neće ostvariti. EGSO se nada da će novi zamah europskog zelenog plana biti dio europske politike istraživanja i razvoja prilagođene izazovima te da će se postrožiti okvir za upravljanje i rokovi za provedbu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Odbor predlaže da stroži rokovi i postavljanje ciljeva u srednjoročnom razdoblju ne budu ograničeni samo na emisije CO2 te da se njima obuhvate konkretni i kvantificirani ciljevi za smanjenje ovisnosti o nafti, emisija buke i onečišćenja zraka. Odbor naglašava da energetska tranzicija ne smije dovesti do pogoršanja životnih uvjeta u određenim dijelovima Europe, već da mora biti pravedna i voditi računa o gospodarskim, socijalnim i teritorijalnim posebnostima i pritom ne zapostaviti utvrđene ciljeve. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Oslanjajući se na svoja prethodna mišljenja (iz 2011. i 2015.) EGSO podsjeća na važnost izjave iz stavka 18. Plana prema kojoj „ograničenje mobilnosti nije opcija”. EGSO smatra da je važno podsjetiti da se to ne smije tumačiti kao suprotstavljanje svim mjerama čiji je cilj povećanje energetske učinkovitosti prometa i smanjenje emisija. Europa naime prolazi kroz problematično razdoblje, no to ne smije dovesti do promjene smjera. Postignut je vidljiv napredak u postizanju onih ciljeva Plana koji se odnose na organizaciju europskog unutarnjeg tržišta. Bila bi velika šteta kada bi u predstojećim godinama socijalna i ekološka očekivanja različitih europskih inicijativa pala u drugi plan. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | U Planu se uzima u obzir potreba za jačanjem konkurentnosti alternativa cestovnom prometu. Odbor i dalje podupire taj cilj, pod uvjetom da se ostvari promicanjem povećanja kapaciteta i kvalitete željezničkog prometa, prometa unutarnjim plovnim putovima i pomorskog prometa na kraćim relacijama te promicanjem učinkovitih intermodalnih usluga, a ne sprečavanjem razvoja učinkovitih i održivih usluga cestovnog prometa unutar EU-a. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EGSO pozdravlja napredak postignut u području socijalne zaštite (osnivanje Europskog nadzornog tijela za rad, integracija Konvencije ILO-a o radu pomoraca u europsko pravo, provedba nadzornih mjera predviđenih u paketu o cestovnom prometu iz prosinca 2011. itd.). Međutim, i dalje je zabrinut zbog napetosti koje nastaju zbog različitih razina socijalne zaštite i plaća na tržištu cestovnog prijevoza tereta, kao i zbog toga što u nekim slučajevima nisu osigurani dostojni radni uvjeti. Kao u mišljenjima iz 2011. i 2015., EGSO poziva na jačanje sigurnosti na cestama i socijalnih standarda te povećanje ljudskih i financijskih resursa za kontrolu poštovanja propisa i zakona. Naposljetku, EGSO bi želio i da se Komisija pozabavi rješavanjem problema zaposlenika/radnika platformi za dostavu na kućnu adresu. Kao i u mišljenju TEN 697 (4), Odbor poziva na promicanje plaćenog zaposlenja i borbu protiv socijalnog dampinga. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EGSO je u svojim prethodnim mišljenjima (iz 2011. i 2015.) izrazio ozbiljne sumnje u primjerenost posebnog cilja promjene načina prijevoza iz Plana, odnosno cilja da se do 2030. godine 30 %, a do 2050. godine više od 50 % cestovnog prijevoza tereta na udaljenosti veće od 300 km preusmjeri na druge vrste prijevoza, kao što su željeznički ili vodeni prijevoz. Elementi evaluacije jasno pokazuju da do danas nije došlo do promjena u raspodjeli vrsta prijevoza. EGSO se u tom pogledu slaže s izjavom iz Rezolucije Europskog parlamenta o provedbi Plana (2015.) da strategija promjene načina prijevoza iz Plana nije uspješna te da je stoga potrebno poboljšati održivost svih načina prijevoza i tražiti rješenja za komodalnost. Europskim zelenim planom i njegovim ciljem smanjenja emisija stakleničkih plinova za 90 % do 2050. u prometnom sektoru mijenjaju se ciljevi, ali se pritom ne daju odgovori na praktična pitanja koja iz te promjene proizlaze. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EGSO ponovno izražava zabrinutost u pogledu konkurentnosti Europe i njezinih poduzeća. Čvrsto je uvjeren da treba dati prednost globalnim mjerama. Regionalne ili kontinentalne mjere – kao što su europska potrošačka prava, socijalni standardi i mjere održivosti – trebale bi se primjenjivati i na prijevozna poduzeća iz zemalja izvan EU-a koja posluju na unutarnjem tržištu, prema njemu i iz njega, što bi dovelo do ujednačavanja uvjeta na globalnoj razini i izbjegavanja istjecanja ugljika i gubitka radnih mjesta. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EGSO prima na znanje da je u objema prethodnim evaluacijama većinom utvrđeno da je prerano za potpunu ocjenu rezultata provedbe Plana. EGSO izražava nezadovoljstvo zbog toga što se čini da niti u jednom trenutku evaluacije kriteriji ocjenjivanja nisu dostatni za vjerodostojan pregled stanja. To je posebno nezadovoljavajuće uzmemo li u obzir da provedbene aktivnosti traju pet (2016.) odnosno devet godina (2020.). EGSO se u tom kontekstu poziva na preporuku iz svojeg mišljenja iz 2011. da se utvrdi precizniji plan rada za razdoblje 2013.–2020., čime bi se olakšala evaluacija. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14 | U evaluacijama iz 2016. i 2020. pridaje se velika važnost potpunoj provedbi jedinstvenog europskog prometnog prostora, a u evaluaciji iz 2020. posebno se ističe jedinstveno tržište EU-a kao snažan pokretač troškovno učinkovitih promjena, uključujući prije svega rašireno prihvaćanje tehnoloških promjena, te se ističe važnost tog aspekta za poticanje javnih i privatnih ulaganja u tom području. U kontekstu te izjave EGSO smatra iznenađujućim da se u Komisijinoj Strategiji za održivu i pametnu mobilnost iz 2020. ne pridaje veća pozornost poveznici između ciljeva održivosti i digitalizacije te jedinstvenog tržišta, uključujući socijalne aspekte i aspekte kohezije. Stoga EGSO izražava žaljenje zbog toga što evaluacija iz 2020. nije dovršena prije donošenja odluke o novoj strategiji. To bi omogućilo da se pri utvrđivanju strategije iskoriste zaključci evaluacije. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15. | EGSO izražava žaljenje zbog toga što se u evaluaciji na odgovarajući način ne ističu problemi i kašnjenja u provedbi mreže TEN-T, a posebno koridora osnovne mreže. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EGSO skreće pozornost na važnost dobivanja potpore civilnog društva i dionika, među ostalim putem participativnog dijaloga kao što je predloženo u mišljenju EGSO-a iz 2012. Široko razumijevanje i prihvaćanje ciljeva politike bit će iznimno korisno za postizanje rezultata. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | EGSO i dalje podržava program transeuropskih prometnih mreža. U okviru zelenog plana EGSO nikad neće prestati pozivati na donošenje politka ulaganja u moderne infrastrukture prilagođene budućim izazovima (5). EGSO i dalje podržava program transeuropskih prometnih mreža. Nadalje, Odbor preporučuje davanje prednosti izravnim vezama između čvorišta zračnih luka i željezničke mreže velikih brzina, čije postojanje mora biti preduvjet za raspravu o mogućoj zabrani letova na kratke udaljenosti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EGSO ponovno ističe svoju potporu uspostavi i provedbi jedinstvenog europskog neba. Oslanjajući se na svoje mišljenje TEN/697 i s obzirom na krizu, Odbor poziva države članice i sve dionike u sektoru zrakoplovstva da olakšaju potpunu i brzu provedbu ambicioznih ciljeva EU-a u pogledu sigurnosti, profitabilnosti, kapaciteta i održivosti europskog sektora zračnog prometa. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | U okviru svoje politike željezničkog prijevoza Komisija je dosad uglavnom bila usredotočena na tržišno natjecanje u željezničkom sektoru, a ne na dosljedno ostvarivanje ciljeva politike zaštite okoliša iz Bijele knjige o prometu. EGSO napominje da integrirani željeznički sustavi mogu jamčiti pravednu dodjelu infrastrukturnih kapaciteta, baš kao i neintegrirani sustavi. Razdvajanje je u različitim državama članicama imalo različite posljedice, ovisno o stanju infrastrukture, kvaliteti i veličini voznog parka, kao i modelu razdvajanja. Konkurentnost novih privatnih prijevoznika često se temelji na nepovoljnijim radnim uvjetima. „Jedinstveni model” nije primjeren za željeznički sektor: potrebno je voditi računa o geografskim posebnostima, opsegu modela, trasi pruge i o načinima upravljanja teretnim i putničkim prometom. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Veliki iznosi za koje se očekuje da će se mobilizirati u kontekstu cilja postizanja ugljične neutralnosti do 2050. i smanjenja emisija stakleničkih plinova za najmanje 50 % do 2030. vjerojatno će poremetiti prometni sektor. EGSO poziva na uspostavu Fonda za pravednu tranziciju (FPT) za promet kako bi se pružila posebna potpora radnicima i poduzećima u tom sektoru, koji ne obuhvaća samo velike subjekte. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Od 2011. postignut je napredak na razini socijalne zaštite, posebno zahvaljujući provedbi Konvencije ILO-a o radu pomoraca iz 2006. Međutim, tim minimalnim pravilima ne mogu se dotičnim radnicima osigurati radni uvjeti razmjerni ambicijama europskog projekta. Nakon što je obustavljen projekt europske zastave, EGSO se nada da će Europska komisija i dalje nastojati uskladiti socijalne standarde u području prometa unutar EU-a, uzimajući u obzir i potrebu za jednakim uvjetima tržišnog natjecanja na međunarodnoj razini u tom sektoru. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kada je riječ o uspostavi europskog registra i europske zastave, EGSO primjećuje da pri evaluaciji nisu uzeti u obzir višestruki i složeni razlozi zbog kojih taj cilj nije postignut. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Kada je riječ o „europskoj strategiji za istraživanje, inovacije i primjenu prometnih rješenja”, novi ciljevi europskog zelenog plana iziskuju učinkovitu mobilizaciju sredstava i bolju povezanost različitih dionika u tom sektoru. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EGSO podsjeća na svoje mišljenje iz 2011. o socijalnim aspektima europske prometne politike, u kojemu „preporučuje da se poveća zanimanje žena i mladih radnika za radna mjesta u prometnom sektoru s pomoću mjera za poboljšanje kvalitete svih vrsta prijevoza, radnih uvjeta, osposobljavanja i cjeloživotnog učenja, mogućnosti za razvoj karijere, zaštite zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu te kojima bi se pridonijelo boljoj ravnoteži između poslovnog i privatnog života” (6). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EGSO ponovno ističe potrebu za uspostavom promatračke skupine za socijalna pitanja, zapošljavanje i osposobljavanje u prometnom sektoru. Potrebno je uvesti poticajne mjere kojima se podupire donošenje standarda kvalitete u cijelom prometnom sektoru. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | U svojem mišljenju iz 2011. EGSO je istaknuo da „socijalna dimenzija Plana općenito nije dovoljno razvijena”. EGSO ima istu primjedbu na dokument o evaluaciji. Smatra da je socijalna evaluacija prioritet i da je treba povezati sa zahtjevom za uspostavu promatračke skupine za socijalna pitanja iz prethodnog stavka. Promjene i brzina razvoja koje se zahtijevaju od sektora sigurno će izložiti pritisku organizacije i ljude bez kojih tih organizacija ne bi bilo. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Zdravstvena kriza i razvoj prodaje na internetu s dostavom na kućnu adresu ili u blizini kuće povećali su količinu „pojedinačnog” prijevoza robe, posebno u gradskim područjima. Ubrzanje razvoja tih načina distribucije doprinosi zagušenosti i onečišćenju u gradskim područjima te, kao i u energetskom sektoru, postavlja pitanje „posljednjeg kilometra”. Izazovi koje predstavlja ta vrsta potrošnje uzrok su još bržeg uvođenja mjera za smanjenje emisija CO2, osobito u gusto naseljenim područjima. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EGSO prepoznaje napredak postignut u pogledu voznog parka električnih vozila te vrlo različite situacije u različitim zemljama Unije. Taj napredak, koji je u osnovi rezultat zakonâ svake države članice, iziskuje infrastrukturu i pitanje je normizacije. U svojem mišljenju o tom pitanju (7) Odbor je već izrazio bezrezervnu potporu nastojanjima u području razvoja električnih vozila. Pozdravlja, ali s oprezom, upotrebu energije bez emisija ugljičnog dioksida. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EGSO napominje da je Bijela knjiga prvenstveno usmjerena na tehnološke inovacije, a da zanemaruje druge važne aspekte politika održive mobilnosti koji također mogu biti inovativni (npr. neobvezujuće mjere i socijalne inovacije, kao što su novi pristupi planiranju, sudjelovanje građana, inovativni načini podizanja razine osviještenosti itd.). Stoga je potrebna šira definicija inovacija. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Iako je nemotorizirani prijevoz prepoznat 2011. godine, njegovoj je promidžbi potrebno posvetiti veću pozornosti i učiniti je dosljednijom. Mnogi gradovi ulažu u infrastrukturu za pješačenje i vožnju biciklom (npr. u okviru programa EFRR-a). Međutim, Europska unija trenutno još nema ni strategiju ni administrativni i upravljački kapacitet za sveobuhvatan, međusektorski i integriran pristup tom pitanju. EGSO upućuje na svoje mišljenje o mogućim koristima aktivnih načina putovanja (npr. vožnja biciklom i pješačenje) za zdravlje u Europi, u kojem namjerno predlaže „male mjere” za oslobađanje potencijala vožnje biciklom i hodanja u smislu dobrobiti za zdravlje i pristupačnosti za europske građane. Stoga EGSO predlaže da se izradi strategija EU-a za nemotorizirani promet, koja bi dovela do konkretnih mjera EU-a u pogledu strateškog planiranja, osmišljavanja i ulaganja u vožnju biciklom i pješačenje. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Kad je riječ o planovima za gradsku mobilnost, od objave smjernica Plana održive gradske mobilnosti 2013. Komisija je financirala stotine gradova diljem Europe sredstvima EU-a (npr. inicijativa Civitas) kako bi se osigurao uravnotežen i integriran razvoj održivih načina gradskog prijevoza. To je vidljivo iz impresivnog i vrlo raširenog uvođenja planova održive gradske mobilnosti u Europi. Važno je napomenuti da je riječ o participativnom pristupu koji je usmjeren na potrebe onih koji su u središtu tog procesa. Pokazalo se da sveobuhvatno i održivo planiranje gradske mobilnosti može postati djelotvorno sredstvo za suočavanje s klimatskim, energetskim i ekološkim izazovima. EGSO želi da se pokrene europska inicijativa koja se čini nužnom za uspostavu nacionalnih okvira za izradu i provedbu planova održive gradske mobilnosti u državama članicama EU-a, koji su glavni strateški instrumenti za planiranje gradske mobilnosti. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Kad je riječ o komunikaciji i prijenosu znanja o gradskoj mobilnosti, EGSO primjećuje izvrstan rad na uspostavi portala ELTIS 2014. kao opservatorija za gradsku mobilnost, čime se doprinosi vidljivosti razvoja i najboljih praksi. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Mjere koje se odnose na cestarine i sustave za kontrolu pristupa vozila gradovima još uvijek nisu široko prihvaćene u Europi. U Bijeloj knjizi navodi se da će se troškovi zagušenja prometa povećati za oko 50 % do 2050. te da je potrebno ocijeniti postojeće sustave naplate cestarina i predvidjeti poticaje državama članicama koje pokreću pilot-projekte za uvođenje sustava u skladu s tim smjernicama. Rješenje bi moglo biti u promicanju i poticanju javnog prijevoza i nemotorizirane mobilnosti. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | U Bijeloj knjizi predviđen je sve veći razvoj alternativnih goriva (npr. električni pogon ili vodik), čime se doprinosi ozelenjivanju prometa. Iako se proizvodnja alternativnih goriva poboljšala i povećala u posljednjem desetljeću, u 2018. samo je 33 % europske električne energije dolazilo iz obnovljivih izvora energije. EGSO stoga smatra da bi emisije vozila i njihov ugljični otisak trebalo mjeriti tijekom cijelog njihovog životnog ciklusa. Osim toga, zamjena motora s unutarnjim izgaranjem električnim vozilima neće promijeniti obrasce prometnih zagušenja u našim gradovima. |
| --- | --- |

4.18.

Bruxelles, 9. lipnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  SL C 286, 16.7.2021., str. 158.

1

(2)  SL C 24, 28.1.2012., str. 146.

2

(3)  SWD(2016) 226.

3

(4)  SL C 14, 15.1.2020., str. 112.

4

(5)  Mišljenje EGSO-a „Održivi razvoj europske prometne politike i planiranje mreže TEN-T” (razmatračko mišljenje) (SL C 248, 25.8.2011., str. 31.) (TEN/446).

5

(6)  Mišljenje EGSO-a „Utjecaj europskih politika na mogućnosti zapošljavanja, potrebe u području osposobljavanja i radne uvjete radnika u prometnom sektoru” (razmatračko mišljenje) (SL C 248, 25.8.2011., str. 22.) (CESE 1006/2011).

6

(7)  Mišljenje EGSO-a „Prema široj upotrebi električnih vozila” (razmatračko mišljenje) (SL C 44, 11.2.2011., str. 47.) (CESE 989/2010).

7

---

| 24.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 341/106 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 341/106

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera upravljanja, očuvanja i kontrole primjenjivih na području nadležnosti Komisije za tunu u Indijskom oceanu (IOTC) i o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1936/2001, (EZ) br. 1984/2003 i (EZ) br. 520/2007

(COM(2021) 113 final – 2021/0058 (COD))

(2021/C 341/15)

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 24.3.2021.
  Vijeće, 31.3.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 43. stavak 2. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 9.6.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 561 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 187/0/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 24.3.2021.

Vijeće, 31.3.2021.

Pravna osnova:

članak 43. stavak 2. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

9.6.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

561

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

187/0/2

Budući da Odbor prihvaća sadržaj prijedloga i smatra da njegov komentar nije potreban, na 561. plenarnom zasjedanju održanom 9. i 10. lipnja 2021. (sjednica od 9. lipnja) odlučio je o njemu dati pozitivno mišljenje sa 187 glasova za i 2 suzdržana.

Bruxelles, 9. lipnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

| 24.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 341/107 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 341/107

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/625 u pogledu službenih kontrola životinja i proizvoda životinjskog podrijetla koji se izvoze iz trećih zemalja u Uniju kako bi se osiguralo poštovanje zabrane određenih primjena antimikrobnih sredstava

(COM(2021) 108 final – 2021/0055 (COD))

(2021/C 341/16)

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 11.3.2021.
  Vijeće, 17.3.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 43. stavak 2., članak 114., članak 168. stavak 4. točka (b) i članak 304. UFEU-a |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 9.6.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 561 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 212/0/4 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 11.3.2021.

Vijeće, 17.3.2021.

Pravna osnova:

članak 43. stavak 2., članak 114., članak 168. stavak 4. točka (b) i članak 304. UFEU-a

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

9.6.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

561

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

212/0/4

Budući da Odbor prihvaća sadržaj prijedloga i smatra da njegov komentar nije potreban, na 561. plenarnom zasjedanju održanom 9. i 10. lipnja 2021. (sjednica od 9. lipnja) odlučio je o njemu dati pozitivno mišljenje s 212 glasova za i 4 suzdržana.

Bruxelles, 9. lipnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

| 24.8.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 341/108 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 341/108

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera očuvanja i upravljanja koje se primjenjuju na području Konvencije za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku i o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 520/2007

(COM(2021) 198 final – 2021/0103 (COD))

(2021/C 341/17)

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 26.4.2021.
  Vijeće, 6.5.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 43. stavak 2. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 9.6.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 561 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 221/0/7 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 26.4.2021.

Vijeće, 6.5.2021.

Pravna osnova:

članak 43. stavak 2. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

9.6.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

561

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

221/0/7

Budući da Odbor prihvaća sadržaj prijedloga i smatra da njegov komentar nije potreban, na 561. plenarnom zasjedanju održanom 9. i 10. lipnja 2021. (sjednica od 9. lipnja) odlučio je o njemu dati pozitivno mišljenje s 221 glasom za i 7 suzdržanih.

Bruxelles, 9. lipnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---