# Službeni list C 280/2021

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 280 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.13. srpnja 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 280

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.13. srpnja 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | IV.   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 280/01 | Obavijest Komisije – Tehničke smjernice o provjeri održivosti u okviru fonda InvestEU | 1 |

Sadržaj

Stranica

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 280/01

Obavijest Komisije – Tehničke smjernice o provjeri održivosti u okviru fonda InvestEU

1

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 13.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 280/1

---

OBAVIJEST KOMISIJE –

Tehničke smjernice o provjeri održivosti u okviru fonda InvestEU

(2021/C 280/01)

| IZJAVA O OGRANIČENJU ODGOVORNOSTI:

  Ova Obavijest sadržava tehničke smjernice o početnom pregledu i provjeri održivosti projekata s potporom iz programa InvestEU u skladu s uvodnom izjavom 13., člankom 8. stavkom 5. i člankom 8. stavkom 6. Uredbe o programu InvestEU.


  Dokument je pripremila Komisija uz potporu inicijative Zajednička pomoć za potporu projektima u europskim regijama (JASPERS) i u suradnji s potencijalnim partnerima u provedbi. Kad je riječ o klimatskoj dimenziji, ovaj je dokument usklađen s „Tehničkim smjernicama o provjeri klimatske otpornosti infrastrukture u razdoblju 2021.–2027.” Koliko je moguće i relevantno, odražava i rezultate dviju studija. Studije „Dokument za tehničku potporu pri provjeri okolišne održivosti ulaganja u okviru programa InvestEU” Glavne uprave za okoliš i studije „Program InvestEU: smjernice o provjeri socijalne održivosti operacija ulaganja i financiranja” Glavne uprava za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje.


  Smjernice o provjeri održivosti namijenjene su partnerima u provedbi, financijskim posrednicima i promotorima projekata/krajnjim primateljima koji sudjeluju u pokretanju fonda InvestEU, no mogle bi biti relevantne i za druge programe.


  Smjernice se mogu ažurirati na temelju iskustva s provedbom relevantnih propisa EU-a i mogu se nadopunjavati međunarodnim, nacionalnim ili sektorskim razmatranjima ili smjernicama. |
| --- |

IZJAVA O OGRANIČENJU ODGOVORNOSTI:

Ova Obavijest sadržava tehničke smjernice o početnom pregledu i provjeri održivosti projekata s potporom iz programa InvestEU u skladu s uvodnom izjavom 13., člankom 8. stavkom 5. i člankom 8. stavkom 6. Uredbe o programu InvestEU.

Dokument je pripremila Komisija uz potporu inicijative Zajednička pomoć za potporu projektima u europskim regijama (JASPERS) i u suradnji s potencijalnim partnerima u provedbi. Kad je riječ o klimatskoj dimenziji, ovaj je dokument usklađen s „Tehničkim smjernicama o provjeri klimatske otpornosti infrastrukture u razdoblju 2021.–2027.” Koliko je moguće i relevantno, odražava i rezultate dviju studija. Studije „Dokument za tehničku potporu pri provjeri okolišne održivosti ulaganja u okviru programa InvestEU” Glavne uprave za okoliš i studije „Program InvestEU: smjernice o provjeri socijalne održivosti operacija ulaganja i financiranja” Glavne uprava za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje.

Smjernice o provjeri održivosti namijenjene su partnerima u provedbi, financijskim posrednicima i promotorima projekata/krajnjim primateljima koji sudjeluju u pokretanju fonda InvestEU, no mogle bi biti relevantne i za druge programe.

Smjernice se mogu ažurirati na temelju iskustva s provedbom relevantnih propisa EU-a i mogu se nadopunjavati međunarodnim, nacionalnim ili sektorskim razmatranjima ili smjernicama.

SADRŽAJ

| 1. | UVOD | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Područje primjene | 5 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pravna usklađenost | 6 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pragovi | 7 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Smjernice o provjeri održivosti i kriteriji iz taksonomije EU-a | 7 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Evaluacija i preispitivanje ovih smjernica sredinom razdoblja | 10 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 2. | PROVJERA ODRŽIVOSTI ZA OPERACIJE IZRAVNOG FINANCIRANJA | 10 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Opća načela i ukupni pristup provjeri | 10 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Klimatska dimenzija | 12 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Uvod | 12 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Opći pristup provjeri klimatske održivosti | 13 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Pravna usklađenost | 15 |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Klimatska otpornost | 16 |
| --- | --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Klimatska neutralnost i ublažavanje klimatskih promjena | 21 |
| --- | --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Izvješćivanje i praćenje | 25 |
| --- | --- | --- |

2.2.6.

| 2.3. | Okolišna dimenzija | 26 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Opći pristup provjeri okolišne održivosti | 26 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Pravna usklađenost | 29 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Početni pregled u okviru programa InvestEU za okolišnu dimenziju | 33 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Provjera: ublažavanje, kvantifikacija i monetizacija | 35 |
| --- | --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Pozitivni program | 37 |
| --- | --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | Izvješćivanje i praćenje | 37 |
| --- | --- | --- |

2.3.6.

| 2.4. | Socijalna dimenzija | 38 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Opći pristup provjeri socijalne održivosti | 38 |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Okvir usklađenosti sa zakonodavstvom za socijalnu dimenziju | 40 |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Početni pregled socijalnih aspekata operacija | 40 |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Kategorizacija društvenog rizika | 44 |
| --- | --- | --- |

2.4.4.

| 2.4.5. | Provjera socijalne održivosti | 47 |
| --- | --- | --- |

2.4.5.

| 2.4.6. | Pozitivni program | 54 |
| --- | --- | --- |

2.4.6.

| 2.4.7. | Izvješćivanje i praćenje | 56 |
| --- | --- | --- |

2.4.7.

| 2.5. | Horizontalne odredbe za tri dimenzije | 56 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Kapacitet promotora projekta | 56 |
| --- | --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Ugovorni odnosi | 57 |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

| 2.6. | Ekonomska procjena operacija | 57 |
| --- | --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | Oblici ekonomske procjene | 58 |
| --- | --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Postojeće prakse ekonomske procjene | 59 |
| --- | --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | Preporuke za InvestEU | 59 |
| --- | --- | --- |

2.6.3.

| 2.7. | Korporativno financiranje za opće namjene | 60 |
| --- | --- | --- |

2.7.

| 3. | PRISTUP PROVJERE ODRŽIVOSTI ZA OPERACIJE NEIZRAVNOG FINANCIRANJA | 61 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Opći zahtjevi za provjeru održivosti | 61 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Oblici financiranja | 62 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Infrastrukturni fondovi | 62 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Neinfrastrukturni fondovi vlasničkog ili dužničkog kapitala | 64 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Kreditne linije ili drugi dužnički proizvodi koji se pružaju preko posrednika namijenjeni malim i srednjim poduzećima, malim poduzećima srednje tržišne kapitalizacije i drugim prihvatljivim subjektima | 65 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 4. | ULOGE, ODGOVORNOSTI I POSTUPAK U OKVIRU PROGRAMA INVESTEU | 66 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Uloge i odgovornosti | 66 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Uloga i odgovornosti promotora projekta/krajnjeg primatelja | 66 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Uloga i odgovornosti partnera u provedbi | 67 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Uloga financijskog posrednika | 68 |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Uloga Odbora za ulaganja | 68 |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Uloga Europske komisije | 68 |
| --- | --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Nadležna javna tijela | 69 |
| --- | --- | --- |

4.1.6.

| 4.2. | Postupak u okviru fonda InvestEU | 69 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Provjera usklađenosti s politikama | 69 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Obrazac zahtjeva za jamstvo | 70 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Tablica pokazatelja | 70 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Izvješćivanje Komisije | 70 |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

| Prilog 1. – | Popis pravnih zahtjeva | 72 |
| --- | --- | --- |

Prilog 1. –

| Prilog 2. – | Informacije koje se dostavljaju Odboru za ulaganja fonda InvestEU (poglavlje 2.) | 76 |
| --- | --- | --- |

Prilog 2. –

| Prilog 3. – | Kontrolni popisi za provjeru namijenjeni partnerima u provedbi za provjeru u okviru svake dimenzije | 79 |
| --- | --- | --- |

Prilog 3. –

| Prilog 4. – | Drugi resursi i smjernice koji se mogu uzeti u obzir za provjeru održivosti u okviru programa InvestEU | 108 |
| --- | --- | --- |

Prilog 4. –

| Prilog 5. | Pojmovnik | 111 |
| --- | --- | --- |

Prilog 5.

| Prilog 6. – | Dodatne smjernice za financiranje preko posrednika (poglavlje 3.) | 114 |
| --- | --- | --- |

Prilog 6. –

1.   UVOD

Uredbom o programu InvestEU (1) uvodi se načelo održivosti operacija financiranja i ulaganja kao važan element u postupku donošenja odluka o odobravanju jamstva EU-a. Za potrebe ovog dokumenta održivost (2) se odnosi na tri dimenzije definirane u članku 8. stavku 5. Uredbe o programu InvestEU: klimatsku, okolišnu i socijalnu.

Kako bi se osigurala usklađenost operacija financiranja i ulaganja koje primaju potporu iz programa InvestEU sa širim obvezama EU-a u pogledu održivosti ili njihov doprinos ispunjenju tih obveza, Uredbom o programu InvestEU propisana je ex ante provjera održivosti kako bi se utvrdili i ublažili mogući znatni učinci (negativni i pozitivni) tih operacije na te tri dimenzije.

Svrha je ovih smjernica olakšati partnerima u provedbi, financijskim posrednicima i promotorima projekata/krajnjim primateljima da ispune zahtjeve o provjeri održivosti iz Uredbe o programu InvestEU. Iako se ove smjernice izrijekom odnose na fond InvestEU, u širem bi ih kontekstu mogli koristiti svi dionici (npr. promotor projekta, financijska institucija ili javno tijelo) koji u svojim aktivnostima žele povesti računa o aspektima održivosti. Ove su smjernice izrađene u suradnji s potencijalnim partnerima u provedbi i

poštujući načela proporcionalnosti, transparentnosti i izbjegavanja nepotrebnog administrativnog opterećenja. Predloženi se pristupi klimatskoj, okolišnoj i socijalnoj dimenziji temelje na postojećim praksama i specifičnim potrebama u tim područjima.

Dokument je strukturiran na sljedeći način:

| — | U poglavlju 1. navodi se opći pravni kontekst i objašnjavaju neki koncepti sadržani u smjernicama. |
| --- | --- |

—

U poglavlju 1. navodi se opći pravni kontekst i objašnjavaju neki koncepti sadržani u smjernicama.

| — | U poglavlju 2. objašnjava se pristup provjeri održivosti izravno financiranih operacija. To poglavlje sadržava i. detaljne smjernice o načinu provedbe analize za svaku od triju dimenzija održivosti i ii. preporuke o načinu uvrštenja rezultata tih analiza u ekonomsku procjenu projekta. |
| --- | --- |

—

U poglavlju 2. objašnjava se pristup provjeri održivosti izravno financiranih operacija. To poglavlje sadržava i. detaljne smjernice o načinu provedbe analize za svaku od triju dimenzija održivosti i ii. preporuke o načinu uvrštenja rezultata tih analiza u ekonomsku procjenu projekta.

| — | Poglavlje 3. sadržava smjernice o aspektima provjere održivosti neizravno financiranih transakcija. Ove se smjernice temelje na raznim vrstama financiranja, a u zahtjevima koji se na njih odnose vodi se računa o njihovim specifičnostima. |
| --- | --- |

—

Poglavlje 3. sadržava smjernice o aspektima provjere održivosti neizravno financiranih transakcija. Ove se smjernice temelje na raznim vrstama financiranja, a u zahtjevima koji se na njih odnose vodi se računa o njihovim specifičnostima.

| — | U poglavlju 4. opisane su uloge i odgovornosti dionika, uz informacije o usklađenju provjere održivosti sa svim procesima u okviru programa InvestEU. |
| --- | --- |

—

U poglavlju 4. opisane su uloge i odgovornosti dionika, uz informacije o usklađenju provjere održivosti sa svim procesima u okviru programa InvestEU.

| — | Prilozi sadržavaju kontrolne popise koji bi partnerima u provedbi i promotorima projekata mogli olakšati provedbu provjere održivosti i sažetak dodatnih dostupnih resursa. |
| --- | --- |

—

Prilozi sadržavaju kontrolne popise koji bi partnerima u provedbi i promotorima projekata mogli olakšati provedbu provjere održivosti i sažetak dodatnih dostupnih resursa.

1.1.   Područje primjene

Aspekte održivosti trebalo bi provjeravati za operacije financiranja i ulaganja u svim sastavnicama fonda InvestEU, no treba naznačiti neke razlike između operacija i sastavnica kako bi se zajamčila proporcionalnost i smanjilo nepotrebno administrativno opterećenje. U članku 8. stavcima 5. i 6. Uredbe o programu InvestEU definirani su relevantni zahtjevi za provjeru održivosti.

U skladu s člankom 8. stavkom 5. Uredbe o programu InvestEU, za operacije financiranja i ulaganja („operacije”) iznad određenog praga (koji je definiran u nastavku ovih smjernica u poglavlju 1.3.) i zahtjeve za potporu iz programa InvestEU najprije treba obaviti početni pregled u okviru programa InvestEU (3). Svrha je tog početnog pregleda da se partnerima u provedbi pomogne da utvrde okolišne, klimatske ili socijalne učinke (negativne i pozitivne) tih operacija.

Ako partner u provedbi na temelju početnog pregleda u okviru programa InvestEU zaključi da operacija ima znatan učinak na bilo koju od triju dimenzija, provodi se provjera održivosti te operacije. Opseg provjere ovisi o ishodu početnog pregleda u okviru programa InvestEU i može obuhvaćati jednu ili više dimenzija. Cilj je provjere smanjiti štetne učinke operacije i u najvećoj mjeri povećati njezine koristi za svaku od triju dimenzija.

Za potrebe ovih smjernica, projekt znači ulaganje u materijalnu imovinu i/ili u aktivnosti s jasno definiranim opsegom i ciljevima, kao što su i. infrastruktura, ii. nabava opreme i strojeva ili drugi kapitalni rashodi, iii. razvoj tehnologije, iv. specifično istraživanje, digitalizacija i/ili inovacije, v. obnova radi povećanja energetske učinkovitosti. Predmet početnog pregleda i provjere moraju biti projekt i njegovi učinci.

Za financiranje opće namjene (npr. korporativno financiranje za opće namjene) ili izravna vlasnička ulaganja, opseg procjene bit će i. opći pristup krajnjeg primatelja integraciji održivosti u njegove procese i ii. kapacitet krajnjeg primatelja za poduzimanje mjera koje se odnose na određene aspekte i učinke koji proizlaze iz njegovih aktivnosti.

1.2.   Pravna usklađenost

Operacije financiranja i ulaganja s potporom iz fonda InvestEU, neovisno o njihovoj veličini i provedenoj provjeri, moraju biti u skladu s relevantnim propisima EU-a i nacionalnim propisima, uključujući usklađenost s primjenjivim obvezama u pogledu zaštite okoliša te socijalnog i radnog prava utvrđenima pravom Unije, nacionalnim pravom, kolektivnim ugovorima ili međunarodnim konvencijama o socijalnim pravima i zaštiti okoliša navedenima u Prilogu X. Direktivi 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4).

Partner u provedbi (ili financijski posrednik ako je riječ o posrednom financiranju) trebao bi utvrditi relevantne pravne zahtjeve (5) koji se primjenjuju na operaciju i provjeriti (6) usklađenost s propisima o zaštiti okoliša i socijalnim pravima.

Provjera održivosti koja se provodi za potrebe Uredbe o programu InvestEU ne zamjenjuje provjeru usklađenosti s pravnim zahtjevima u skladu s propisima EU-a i nacionalnim propisima. Procjenama koje se provode na temelju propisa EU-a i nacionalnih propisa dobit će se potrebni ulazni podaci (tj. procjene osnovnih razina emisija, opis vjerojatnih znatnih učinaka projekta, pozitivni učinci itd.) koji će se, prema potrebi, koristiti pri provjeri. Provjerom održivosti utvrđuje se postoje li preostali učinci te kvantificira i, ako je moguće, monetizira rezidualni učinak procijenjen kao velik i/ili srednji rizik. Potom se provjeravaju svi preostali učinci ekonomske procjene projekta, zajedno s očekivanim koristima koje proizlaze iz pozitivnih učinaka projekta. To je stvarna dodana vrijednost provjere održivosti koja nadilazi usklađenost s pravim zahtjevima.

Suzakonodavci su izričito propisali da partneri u provedbi provode provjeru održivosti ulaganja sredstava iz fonda InvestEU, što podrazumijeva „podizanje standarda” i pristup širi od same usklađenosti s postojećim propisima. Suzakonodavci su u Uredbu o programu InvestEU uvrstili upute o tom pitanju. Na primjer, u nekim se uvodnim izjavama upućuje na Europski stup socijalnih prava (7), Pariški sporazum (8), UN-ove ciljeve održivog razvoja (9) i Izvješće iz 2018. o globalnim rizicima (10). U članku 8. stavku 5. propisuje se da projekti koji nisu u skladu s klimatskim ciljevima nisu prihvatljivi za potporu iz fonda InvestEU. Osim toga, u članku 8. stavku 6. Uredbe o programu InvestEU upućuje se na procjenu ranjivosti na klimatske promjene i procjenu rizika radi prilagodbe klimatskim promjenama i klimatske otpornosti, na troškove emisija stakleničkih plinova, učinke na glavne sastavnice prirodnog kapitala, socijalni učinak projekata i utvrđivanje projekata koji nisu u skladu s klimatskim ciljevima.

1.3.   Pragovi

U skladu s načelom proporcionalnosti i kako je propisano u članku 8. stavku 5. Uredbe o programu InvestEU, operacije ispod utvrđenog praga izuzete su od početnog pregleda i provjere održivosti. Taj se prag posebno odnosi na provjeru održivosti u skladu s programom InvestEU i ni na koji način ne zamjenjuje pravne obveze nositelja projekata koje proizlaze iz Direktive 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća (11) (dalje u tekstu „Direktiva o procjeni utjecaja na okoliš”) ili drugih primjenjivih propisa EU-a ili nacionalnog prava.

Na temelju postojeće prakse i iskustva stečenog u području procjene utjecaja na okoliš i provjere održivosti infrastrukturnih projekata pragovi ispod kojih nije potrebna provjera održivosti utvrđeni su u nastavku.

| i. | Za izravne operacije:







  (a) | Za (investicijske) projekte, na temelju ukupnih troškova ulaganja u projekt, prag iznosi 10 milijuna EUR (12). |
| --- | --- | --- |

i.

Za izravne operacije:

(a)

Za (investicijske) projekte, na temelju ukupnih troškova ulaganja u projekt, prag iznosi 10 milijuna EUR (12).

| (b) | Za opće korporativno financiranje/izravna vlasnička ulaganja, na temelju ukupnih financijskih sredstava koje partner u provedbi osigura krajnjem primatelju, prag iznosi 10 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(b)

Za opće korporativno financiranje/izravna vlasnička ulaganja, na temelju ukupnih financijskih sredstava koje partner u provedbi osigura krajnjem primatelju, prag iznosi 10 milijuna EUR.

| ii. | Za operacije preko posrednika:






  (a) | Za temeljne projekte infrastrukturnih fondova primjenjuje se isti prag kao za izravne operacije. Na temelju ukupnih troškova ulaganja u projekt taj prag iznosi 10 milijuna EUR. |
| --- | --- | --- |

ii.

Za operacije preko posrednika:

(a)

Za temeljne projekte infrastrukturnih fondova primjenjuje se isti prag kao za izravne operacije. Na temelju ukupnih troškova ulaganja u projekt taj prag iznosi 10 milijuna EUR.

| (b) | Za financiranje malih i srednjih poduzeća, malih poduzeća srednje tržišne kapitalizacije i drugih prihvatljivih poduzeća nije potreban početni pregled ni potpuna provjera održivosti (13). Međutim, provodit će se pojednostavnjena provjera održivosti i posebne zaštitne mjere kako bi se osigurala minimalna usklađenost s obvezama EU-a, pazeći da se mali gospodarski subjekti ne opterete složenim zahtjevima. Provjera održivosti za financiranje preko posrednika detaljno je opisana u poglavlju 3. ovih smjernica. |
| --- | --- |

(b)

Za financiranje malih i srednjih poduzeća, malih poduzeća srednje tržišne kapitalizacije i drugih prihvatljivih poduzeća nije potreban početni pregled ni potpuna provjera održivosti (13). Međutim, provodit će se pojednostavnjena provjera održivosti i posebne zaštitne mjere kako bi se osigurala minimalna usklađenost s obvezama EU-a, pazeći da se mali gospodarski subjekti ne opterete složenim zahtjevima. Provjera održivosti za financiranje preko posrednika detaljno je opisana u poglavlju 3. ovih smjernica.

1.4.   Smjernice o provjeri održivosti i kriteriji iz taksonomije EU-a (14)

Zahtjev za provjeru održivosti iz Uredbe o programu InvestEU ima za cilj potaknuti i nagraditi projekte s pozitivnim klimatskim, okolišnim i socijalnim učincima te istodobno smanjiti njihove negativne učinke. Provjera održivosti omogućuje i. identifikaciju učinaka projekta; ii. uvođenje mjera za ublažavanje tih učinaka i iii. prepoznavanje prilika za poboljšanje održivosti projekta.

Taksonomija EU-a omogućuje klasifikaciju nekih gospodarskih djelatnosti kao okolišno održivih (tj. kao djelatnosti koje znatno pridonose barem jednom od šest okolišnih ciljeva (15) definiranih u Uredbi o taksonomiji, koje ne nanose bitnu štetu ni jednom od ostalih pet okolišnih ciljeva i kao djelatnosti koje su u skladu s minimalnim socijalnim zaštitnim mjerama). Ta se klasifikacija može uzeti u obzir pri provjeri održivosti i zatim detaljnije (preciznije) utvrditi pozitivne i negativne učinke. Zato će se u postupku početnog pregleda i provjere, koliko bude relevantno i moguće, na odgovarajući način uzimati u obzir kriteriji tehničke provjere i načelo „ne nanosi bitnu štetu” iz taksonomije EU-a, nakon njezina stupanja na snagu.

Treba međutim napomenuti da je spektar prihvatljivosti ulaganja u okviru programa InvestEU širi u odnosu na ulaganja u gospodarske djelatnosti obuhvaćene taksonomijom EU-a. Fond InvestEU ima za cilj i uravnotežen pristup različitim prioritetima politika EU-a, od kojih neki nemaju izražen potencijal održivosti, dok je taksonomija EU-a klasifikacijski sustav uspostavljen da bi se utvrdile djelatnosti koje prije svega znatno doprinose ostvarivanju okolišnih ciljeva.

Načelo „ne nanosi bitnu štetu”

Usklađenost s propisima EU-a o okolišu polazišna je točka u taksonomiji EU-a kako bi se osiguralo da projekti ne nanose bitnu štetu okolišnim ciljevima EU-a. Osim toga, propisana je usklađenost s relevantnim nacionalnim propisima o okolišu te okolišnim dozvolama koje su potrebne za građenje i puštanje u rad, uključujući kriterije načela „ne nanosi bitnu štetu” iz taksonomije EU-a. S obzirom na odredbe Uredbe o programu InvestEU i ove smjernice, pravna usklađenost je preduvjet za dodjelu potpore iz fonda InvestEU operaciji financiranja ili ulaganja.

Kad budu na snazi, drugi kriteriji načela „ne nanosi bitnu štetu” koji se ne odnose na propise o okolišu trebali bi, ako je i koliko moguće, poslužiti kao referenca pri izradi prijedloga mjera ublažavanja ili pri utvrđivanju projekata koji nisu u skladu s klimatskim ciljevima kada je u skladu s ovim smjernicama provjera potrebna (za izravno i neizravno financiranje, kako je detaljnije objašnjeno u poglavljima 2. i 3.).

U praksi bi trebalo poduzeti sljedeće korake:

| 1. | Na temelju početnog pregleda u okviru programa InvestEU partner u provedbi utvrđuje je li za određene kriterije/dimenziju potrebna provjera |
| --- | --- |

1.

Na temelju početnog pregleda u okviru programa InvestEU partner u provedbi utvrđuje je li za određene kriterije/dimenziju potrebna provjera

| 2. | Provjeriti je li djelatnost obuhvaćena taksonomijom EU-a (16) |
| --- | --- |

2.

Provjeriti je li djelatnost obuhvaćena taksonomijom EU-a (16)

| 3. | Provjeriti postoje li kriteriji načela „ne nanosi bitnu štetu” za određenu djelatnost |
| --- | --- |

3.

Provjeriti postoje li kriteriji načela „ne nanosi bitnu štetu” za određenu djelatnost

| 4. | Primijeniti te kriterije, koliko je to moguće i ako je potrebno, za izradu prijedloga dodatnih mjera ublažavanja. |
| --- | --- |

4.

Primijeniti te kriterije, koliko je to moguće i ako je potrebno, za izradu prijedloga dodatnih mjera ublažavanja.

Sve operacije financiranja i ulaganja u okviru programa InvestEU (17), za izravno i neizravno financiranje, trebale bi ispunjavati uvjete koji se temelje na kriterijima načela „ne nanosi bitnu štetu” za ublažavanje klimatskih promjena i minimalnim socijalnim zaštitnim mjerama, pri čemu treba paziti da se ne mijenjaju opći kriteriji prihvatljivosti programa InvestEU, kako su definirani Uredbom o programu InvestEU i smjernicama o ulaganjima. Ta su četiri uvjeta navedena u nastavku.

| — | Za projekte anaerobne razgradnje biootpada te hvatanja i iskorištavanja plina dobivenog od otpada trebalo bi izraditi plan praćenja istjecanja metana u postrojenju. |
| --- | --- |

—

Za projekte anaerobne razgradnje biootpada te hvatanja i iskorištavanja plina dobivenog od otpada trebalo bi izraditi plan praćenja istjecanja metana u postrojenju.

| — | Za projekte prijevoza CO2 i podzemnog trajnog geološkog skladištenja CO2 trebalo bi izraditi detaljan plan praćenja u skladu s odredbama Direktive 2009/31/EZ (18) o tehnologiji CCS i Direktive (EU) 2018/410 (19) o EU-ovu sustavu trgovanja emisijama. |
| --- | --- |

—

Za projekte prijevoza CO2 i podzemnog trajnog geološkog skladištenja CO2 trebalo bi izraditi detaljan plan praćenja u skladu s odredbama Direktive 2009/31/EZ (18) o tehnologiji CCS i Direktive (EU) 2018/410 (19) o EU-ovu sustavu trgovanja emisijama.

| — | Za projekte željezničkog prijevoza robe, prijevoza robe unutarnjim plovnim putovima, naknadnog opremanja vozila i plovila za prijevoz putnika i robe unutarnjim plovnim putovima, pomorskog prijevoza robe i usluga cestovnog prijevoza robe ne bi trebalo odobravati potporu iz fonda InvestEU za financiranje plovila, vozila ili željezničkih vozila posebno namijenjenih (20) za prijevoz fosilnih goriva (kao što su željeznička vozila za rudarenje ugljena ili tankeri za prijevoz nafte). |
| --- | --- |

—

Za projekte željezničkog prijevoza robe, prijevoza robe unutarnjim plovnim putovima, naknadnog opremanja vozila i plovila za prijevoz putnika i robe unutarnjim plovnim putovima, pomorskog prijevoza robe i usluga cestovnog prijevoza robe ne bi trebalo odobravati potporu iz fonda InvestEU za financiranje plovila, vozila ili željezničkih vozila posebno namijenjenih (20) za prijevoz fosilnih goriva (kao što su željeznička vozila za rudarenje ugljena ili tankeri za prijevoz nafte).

| — | Usklađene su s minimalnim socijalnim zaštitnim mjerama iz članka 18. Uredbe o taksonomiji (21). Te minimalne zaštitne mjere ne utječu na primjenu strožih zahtjeva, ovisno o slučaju, koji se odnose na zaštitu na radnu, zdravstvenu, sigurnosnu i socijalnu održivost utvrđenu pravom Unije.
  Osobito bi partneri u provedbi/financijski posrednici od promotora projekta/krajnjeg primatelja trebali zatražiti da o svojim operacijama potvrdi sljedeće (22):






  1. | Promotor projekta/krajnji primatelj uveo je učinkovite mjere u skladu s prirodom i opsegom operacije te potencijalnim okolišnim i socijalnim rizicima i učincima kojima se osigurava:






  (a) | poštovanje socijalnih prava, što znači da se izbjegava kršenja ljudskih prava utvrđenih propisima EU-a i poduzimaju mjere za uklanjanje potencijalnih rizika i štetnih učinaka njegove operacije na ljudska prava; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Usklađene su s minimalnim socijalnim zaštitnim mjerama iz članka 18. Uredbe o taksonomiji (21). Te minimalne zaštitne mjere ne utječu na primjenu strožih zahtjeva, ovisno o slučaju, koji se odnose na zaštitu na radnu, zdravstvenu, sigurnosnu i socijalnu održivost utvrđenu pravom Unije.

Osobito bi partneri u provedbi/financijski posrednici od promotora projekta/krajnjeg primatelja trebali zatražiti da o svojim operacijama potvrdi sljedeće (22):

1.

Promotor projekta/krajnji primatelj uveo je učinkovite mjere u skladu s prirodom i opsegom operacije te potencijalnim okolišnim i socijalnim rizicima i učincima kojima se osigurava:

(a)

poštovanje socijalnih prava, što znači da se izbjegava kršenja ljudskih prava utvrđenih propisima EU-a i poduzimaju mjere za uklanjanje potencijalnih rizika i štetnih učinaka njegove operacije na ljudska prava;

| (b) | konstruktivno uključivanje dionika (23), uključujući odgovarajući mehanizam za evidentiranje i rješavanje pritužbi, ovisno o slučaju i u skladu s relevantnim propisima. |
| --- | --- |

(b)

konstruktivno uključivanje dionika (23), uključujući odgovarajući mehanizam za evidentiranje i rješavanje pritužbi, ovisno o slučaju i u skladu s relevantnim propisima.

| 2. | Osobe zaposlene na projektu (24):






  (a) | nisu podvrgnute prisilnom radu, dužničkom ropstvu ni dječjem radu; |
| --- | --- | --- |

2.

Osobe zaposlene na projektu (24):

(a)

nisu podvrgnute prisilnom radu, dužničkom ropstvu ni dječjem radu;

| (b) | uživaju jednak tretman i imaju jednake mogućnosti (jednaka naknada za muškarce i žene za rad jednake vrijednosti); |
| --- | --- |

(b)

uživaju jednak tretman i imaju jednake mogućnosti (jednaka naknada za muškarce i žene za rad jednake vrijednosti);

| (c) | nisu diskriminirane na osnovi rase, boje kože, spola, vjere, političkog mišljenja, nacionalnog ni socijalnog podrijetla; |
| --- | --- |

(c)

nisu diskriminirane na osnovi rase, boje kože, spola, vjere, političkog mišljenja, nacionalnog ni socijalnog podrijetla;

| (d) | imaju slobodu udruživanja (slobodu osnivanja i članstva u radničkom sindikatu) i pravo organiziranja (pravo organiziranja štrajka) i |
| --- | --- |

(d)

imaju slobodu udruživanja (slobodu osnivanja i članstva u radničkom sindikatu) i pravo organiziranja (pravo organiziranja štrajka) i

| (e) | ostvaruju pravo na kolektivno pregovaranje. |
| --- | --- |

(e)

ostvaruju pravo na kolektivno pregovaranje.

1.5.   Evaluacija i preispitivanje ovih smjernica sredinom razdoblja

U skladu s člankom 29. Uredbe o programu InvestEU, Komisija je dužna do 30. rujna 2024. Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti neovisno izvješće o privremenoj evaluaciji programa InvestEU. Evaluacija se odnosi i na primjenu provjere održivosti. Na temelju rezultata te evaluacije i uzimajući u obzir promjene na financijskom tržištu nakon što taksonomija EU-a (25) i ažurirana Direktiva o nefinancijskom izvješćivanju (26) stupe na snagu, zahtjevi opisani u ovim smjernicama mogli bi se s vremenom izmijeniti (za izravno i za neizravno financiranje).

Stoga se partnerima u provedbi i financijskim posrednicima posebno preporučuje da razmotre te vjerojatne promjene jer bi mogle utjecati na buduće operacije.

2.   PROVJERA ODRŽIVOSTI ZA OPERACIJE IZRAVNOG FINANCIRANJA

2.1.   Opća načela i ukupni pristup provjeri

U ovom se poglavlju navode metodologije i alati koji su partnerima u provedbi potrebni za početni pregled i provjeru u okviru programa InvestEU predloženih operacija izravnog financiranja i ulaganja za tri dimenzije održivosti, kako je propisano u članku 8. stavku 5. Uredbe o programu InvestEU (27). U članku 8. stavku 6. navode se dodatne pojedinosti o cilju smjernica kojima se omogućuje:

| (a) | kada je riječ o prilagodbi, osiguravanje otpornosti na moguće štetne utjecaje klimatskih promjena na temelju procjene rizika i ranjivosti na klimatske promjene, među ostalim odgovarajućim mjerama prilagodbe, a kada je riječ o ublažavanju, uključivanje cijene emisija stakleničkih plinova i pozitivnih učinaka mjera za ublažavanje klimatskih promjena u analizu troškova i koristi; |
| --- | --- |

(a)

kada je riječ o prilagodbi, osiguravanje otpornosti na moguće štetne utjecaje klimatskih promjena na temelju procjene rizika i ranjivosti na klimatske promjene, među ostalim odgovarajućim mjerama prilagodbe, a kada je riječ o ublažavanju, uključivanje cijene emisija stakleničkih plinova i pozitivnih učinaka mjera za ublažavanje klimatskih promjena u analizu troškova i koristi;

| (b) | uzimanje u obzir ukupnog utjecaja projekata u smislu glavnih sastavnica prirodnog kapitala, odnosno zraka, vode, zemljišta i bioraznolikosti; |
| --- | --- |

(b)

uzimanje u obzir ukupnog utjecaja projekata u smislu glavnih sastavnica prirodnog kapitala, odnosno zraka, vode, zemljišta i bioraznolikosti;

| (c) | procjena društvenog učinka projekata, među ostalim na rodnu ravnopravnost, na socijalnu uključenost određenih područja ili dijelova stanovništva i na gospodarski razvoj područja i sektora na koje utječu strukturni izazovi poput potrebe za dekarbonizacijom gospodarstva; |
| --- | --- |

(c)

procjena društvenog učinka projekata, među ostalim na rodnu ravnopravnost, na socijalnu uključenost određenih područja ili dijelova stanovništva i na gospodarski razvoj područja i sektora na koje utječu strukturni izazovi poput potrebe za dekarbonizacijom gospodarstva;

| (d) | utvrđivanje projekata koji nisu usklađeni s postizanjem klimatskih ciljeva; |
| --- | --- |

(d)

utvrđivanje projekata koji nisu usklađeni s postizanjem klimatskih ciljeva;

| (e) | dostavljanje smjernica partnerima u provedbi za potrebe nadzora predviđenog u stavku 5. |
| --- | --- |

(e)

dostavljanje smjernica partnerima u provedbi za potrebe nadzora predviđenog u stavku 5.

Slika 1 je vizualni prikaz predloženog pristupa provjere održivosti operacija izravnog financiranja i ulaganja u okviru programa InvestEU. Uključuje sljedeće korake:

| — | procjenu usklađenosti s propisima EU-a i nacionalnim propisima To je preduvjet za financiranje svih operacija. Ta procjena uključuje procjenu usklađenosti s pravnim zahtjevima koji se odnose na tri dimenzije održivosti (klimatska, okolišna, socijalna) i može se provesti tijekom postupka provjere paralelno s postupkom dubinske analize ako je potreban, i u pravilu bi trebala biti dovršena prije podnošenja zahtjeva za jamstvo EU-a. Ako to nije moguće, u pravnoj bi dokumentaciji trebalo predvidjeti odgovarajuće uvjete pod kojima će projekt biti u potpunosti usklađen s primjenjivim propisima, |
| --- | --- |

—

procjenu usklađenosti s propisima EU-a i nacionalnim propisima To je preduvjet za financiranje svih operacija. Ta procjena uključuje procjenu usklađenosti s pravnim zahtjevima koji se odnose na tri dimenzije održivosti (klimatska, okolišna, socijalna) i može se provesti tijekom postupka provjere paralelno s postupkom dubinske analize ako je potreban, i u pravilu bi trebala biti dovršena prije podnošenja zahtjeva za jamstvo EU-a. Ako to nije moguće, u pravnoj bi dokumentaciji trebalo predvidjeti odgovarajuće uvjete pod kojima će projekt biti u potpunosti usklađen s primjenjivim propisima,

| — | početni pregled u okviru programa InvestEU kako bi se utvrdili potencijalni rizici i učinci na tri dimenzije predloženih operacija, |
| --- | --- |

—

početni pregled u okviru programa InvestEU kako bi se utvrdili potencijalni rizici i učinci na tri dimenzije predloženih operacija,

| — | daljnju procjenu i provjeru relevantnih rizičnih elemenata za svaku dimenziju, na temelju utvrđenih potencijalnih rizika i učinaka, uključujući utvrđivanje mjera za ublažavanje (28), |
| --- | --- |

—

daljnju procjenu i provjeru relevantnih rizičnih elemenata za svaku dimenziju, na temelju utvrđenih potencijalnih rizika i učinaka, uključujući utvrđivanje mjera za ublažavanje (28),

| — | zaključak provjere održivosti i izvješće Odboru za ulaganja fonda InvestEU radi potpore donošenju odluke o zahtjevu za jamstvo EU-a. |
| --- | --- |

—

zaključak provjere održivosti i izvješće Odboru za ulaganja fonda InvestEU radi potpore donošenju odluke o zahtjevu za jamstvo EU-a.

Slika 1.

Pregled pristupa provjeri održivosti

Image 4

Sve operacije s potporom iz programa InvestEU, bez obzira na njihovu veličinu, moraju biti u skladu s primjenjivim propisima EU-a i nacionalnim propisima. Zato će za sve operacije biti potrebna procjena i potvrda pravne usklađenosti.

Kako je opisano u prethodnom poglavlju, primjenjuju se pragovi koji se temelje na vrijednosti ukupne operacije ulaganja, a ako operacija bude ispod tog praga, neće biti potreban daljnji pregled ni provjera. Iznimka od tog pravila su projekti za koje je potrebno provesti procjenu utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom o procjeni utjecaja na okoliš (projekti uključeni na temelju Priloga I. ili početnog pregleda iz Priloga II.) i za koje će biti potrebna provjera okolišne, socijalne i klimatske dimenzije za utjecaj utvrđen u izvješću o procjeni utjecaja na okoliš (29), neovisno o ukupnim troškovima projekta. Takav je pristup u skladu sa zahtjevima iz Uredbe o programu InvestEU.

Za projekte ispod određenog praga, partneri u provedbi i promotori projekata svejedno se potiču da u svakom pojedinačnom slučaju procijene predstavlja li određena operacija ulaganja i. znatne potencijalne rizike za jednu ili više dimenzija održivosti te ii. bi li bilo dobro da se za tu operaciju provede barem početni pregled opisan u nastavku.

Kako bi se potaknulo prihvaćanje pozitivnog programa, partnerima u provedbi svakako se preporučuje da u suradnji s promotorima projekata/krajnjim primateljima razmotre mogućnost povećanja pozitivnih učinaka projekata koje financiraju i tako povećaju njihovu cjelokupnu održivost. Kako bi se dionicima pomoglo da prepoznaju mogućnosti za povećanje pozitivnih učinaka (vidjeti Prilog 3.) sastavljeni su kontrolni popisi čija je primjena dobrovoljna.

Naposljetku, u ovim se smjernicama preporučuje integrirana procjena za tri dimenzije, vodeći računa o njihovoj povezanosti i sinergijama (30).

Za infrastrukturne projekte razmjerno dugo traju svi zakonski postupci ishođenja dozvola i odobrenja. Za projekte za koje se provjerom utvrde dodatne mjere i koji su već dobili sva relevantna odobrenja i dozvole, podrazumijeva se da se u nekim slučajevima mogu preporučiti i provesti samo ograničene dodatne mjere (na primjer, mjere koje su se mogle provesti u ranijim fazama ciklusa razvoja projekta više se ne mogu provesti). Stoga će partner u provedbi i promotori projekata moći predložiti samo one dodatne mjere koje se realno mogu poduzeti za projekte u takvoj kasnijoj fazi razvoja. Takve bi se situacije trebale posebno istaknuti i primjereno objasniti u dokumentaciji koja se podnosi Odboru za ulaganja (posebno ako su preporučene i provedene neke dodatne mjere).

Kako bi se izbjegle nejasnoće u pogledu terminologije koja se koristi u kontekstu programa InvestEU (npr. smjernice o ulaganjima), predlažemo da se u ovom poglavlju izraz projekt koristi kako je definiran u poglavlju 1.1. kada se odnosi na temeljne operacije koje će biti predmet početnog pregleda i provjere u okviru programa InvestEU (ako je to slučaj) (31).

2.2.   Klimatska dimenzija

2.2.1.   Uvod

Ovaj odjeljak obuhvaća metodologiju provjere održivosti klimatske dimenzije u kontekstu izravnog financiranja iz fonda InvestEU.

Kako je propisano u članku 8. stavku 6. Uredbe o programu InvestEU, cilj je te metodologije pružiti partnerima u provedbi načela i alate za a) kada je riječ o prilagodbi, osiguravanje otpornosti na moguće štetne učinke klimatskih promjena na temelju procjene rizika i ranjivosti na klimatske promjene i provedbom odgovarajućih mjera prilagodbe i b) kada je riječ o ublažavanju, procjenu usklađenosti s klimatskim ambicijama i obvezama EU-a, uključivanje cijena emisija stakleničkih plinova povezanih s predloženim projektima, kao i iskazivanje pozitivnih učinaka mjera za ublažavanje klimatskih promjena u analizi opcija, ekonomskoj procjeni i/ili analizi troškova i koristi.

Metodologija predstavljena u ovim smjernicama vrlo je slična detaljno opisanoj metodologiji u obavijesti Komisije o tehničkim smjernicama za provjeru klimatske održivosti infrastrukture u razdoblju 2021.–2027. („Smjernice o provjeri klimatske održivosti infrastrukture u razdoblju 2021.–2027.”) (32). Metodologija predstavljena u ovom dokumentu temelji se na međunarodno priznatim metodologijama za procjenu klimatskih rizika i procjenu ranjivosti te za procjenu i smanjenje emisija stakleničkih plinova.

Ta metodologija ima za cilj utvrditi: i. kako i u kojoj mjeri klimatske promjene i njihovi učinci mogu naštetiti određenom projektu da bi se utvrdile primjerene mjere prilagodbe te ii. kako projekt može pridonijeti ukupnim ciljevima smanjenja stakleničkih plinova, među ostalim ako je dio koherentnog okvira za planiranje (npr. integriranog plana za urbani razvoj) i povezanog programa ulaganja. Iako je metodologija razvijena za infrastrukturne projekte, preporučeni pristupi i alati mogli bi se primjenjivati i za projekte koji se ne smatraju striktno infrastrukturnima u svrhu prepoznavanja klimatskih rizika kojima je projekt izložen ili za procjenu emisija stakleničkih plinova povezanih s projektom u odnosu na klimatske ciljeve EU-a.

Kao što je opisano u „Smjernicama o provjeri klimatske održivosti infrastrukture u razdoblju 2021.–2027.”, u svrhu prilagodbe klimatskim promjenama, uz pristupe navedene u ovim smjernicama mogu se primjenjivati i drugi najnoviji i međunarodno priznati pristupi i/ili metodološki okviri (npr. 5. izvješće o procjeni Međuvladina panela o klimatskim promjenama) (33) za procjene klimatskih rizika projekata jer će korisnici njihovom primjenom vjerojatno doći do istovjetnih zaključaka.

Kad je riječ o ublažavanje klimatskih promjena, metodologija EIB-a za izračun ugljičnog otiska (34) glavna je referenca za procjenu emisija stakleničkih plinova, kako se preporučuje u „Smjernicama o provjeri klimatske održivosti infrastrukture u razdoblju 2021.–2027.” Umjesto nje se mogu primijeniti međunarodno dogovorene i objavljene metodologije za izračun ugljičnog otiska ili interne metodologije partnera u provedbi pod uvjetom da su u skladu s Okvirom međunarodnih financijskih institucija za usklađeni pristup izračunu stakleničkih plinova (35).

Koja god se metodologija primjenjuje, izračun emisija trebao bi biti transparentan. U svim slučajevima treba navesti apsolutne (bruto) i relativne (neto) emisije povezane s projektima. Opseg izvješćivanja o projektu (tj. o cijelom projektu ili nekom njegovu dijelu) i odabir osnovnog scenarija za izračun relativnih emisija stakleničkih plinova trebali bi biti transparentni.

Pariškim sporazumom (36) definiran je međunarodno dogovoreni cilj ograničavanja svjetskog prosječnog povećanja temperature i globalni cilj razvoja ili prilagodbe otporne na klimatske promjene. Pristup predstavljen u ovom poglavlju ima za cilj poduprijeti razvoj operacija ulaganja usklađenih s ciljevima Pariškog sporazuma i EU-ova propisa o klimi, kada bude donesen.

2.2.2.   Opći pristup provjeri klimatske održivosti

Izraz „provjera klimatske održivosti” podrazumijeva postupak u kojim se razmatranja prilagodbe klimatskim promjenama i njihova ublažavanja uključuju u razvoj postojeće imovine i/ili planiranih operacija ulaganja. Slika 2 prikazuje glavne korake u provjeri klimatske održivosti.

Slika 2.

Pregled pristupa provjeri klimatske održivosti

Image 5

| Izvor: | Smjernice o provjeri klimatske održivosti infrastrukture u razdoblju 2021.–2027. |
| --- | --- |

Izvor:

Dijagram prikazuje dva stupa provjere klimatske održivosti. Stup s desne strane fokusiran je na klimatsku otpornost i prilagodbu klimatskim promjenama. Stup s lijeve strane fokusiran je na klimatsku neutralnost i ublažavanje klimatskih promjena.

Svaki stup analize podijeljen je u dvije faze. Prva faza obuhvaća korak početnog pregleda čiji je cilj utvrditi, s jedne strane, značajnost potencijalnih rizika klimatskih promjena za ulaganje koje se razmatra (radi prilagodbe), a s druge strane, procijeniti usklađenost s klimatskim obvezama EU-a i kvantificirati pripadajuće emisije stakleničkih plinova (radi njihova smanjenja). O ishodu faze početnog pregleda ovisi hoće li biti potrebna druga faza daljnje detaljne procjene.

Za program InvestEU fokus provjere klimatske održivosti za izravno financiranje je na pojedinačnim projektima koji su u različitim fazama razvoja i uključuju različite vrste dionika (javnih ili privatnih). Imajući to u vidu, integriranje klimatskih aspekata u pripremu ulaganja kontinuiran je postupak o kojem, kad je god to moguće, treba voditi računa od početka i u svim fazama projektnog ciklusa (37) te tijekom povezanih postupaka i analiza.

„Smjernice o provjeri klimatske održivosti infrastrukture u razdoblju 2021.–2027.” sadržavaju više informacija o postupku provjere klimatske održivosti u različitim fazama projektnog ciklusa (38).

2.2.3.   Pravna usklađenost

U skladu s uvodnim izjavama 8., 9. i 10. Uredbe o programu InvestEU, projekti koji se financiraju iz fonda InvestEU trebali bi pridonijeti postizanju klimatskih ambicija i obveza EU-a, uključujući cilj klimatske neutralnosti EU-a do 2050. i nove Unijine klimatske ciljeve za 2030. Osim toga, u članku 8. stavku 5. propisuje se da projekti koji nisu u skladu s klimatskim ciljevima nisu prihvatljivi za potporu u skladu s Uredbom o programu InvestEU.

Razmatranje klimatskih promjena važna je komponenta i procjene utjecaja projekta na okoliš (vidjeti sljedeće poglavlje 2.3. o provjeri okolišne održivosti). To se odnosi na oba stupa provjere klimatske održivosti, tj. ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu klimatskim promjenama.

Za podskupinu operacija ulaganja za koje je potrebna procjena utjecaja na okoliš (uključene na temelju Priloga I. ili početnog pregleda iz Priloga II.) i koje se provode u skladu sa zahtjevima izmijenjene Direktive o procjeni utjecaja na okoliš, u izvješću o procjeni utjecaja na okoliš mora se uzeti u obzir i ishod provjere klimatske održivosti. Procjena utjecaja na okoliš i druge procjene koje se odnose na okoliš obično bi se trebale planirati i integrirati u životni ciklus projekta, uzimajući u obzir postupak provjere klimatske održivosti.

Nakon provjere pravne usklađenosti slijedi faza početnog pregleda projekta, ovisno o ukupnom trošku ulaganja u projekt.

Za operacije ispod praga od 10 milijuna EUR za koje nije potrebna procjena utjecaja na okoliš (projekti isključeni na temelju Priloga II. ili oni koji nisu obuhvaćeni područjem primjene Direktive o procjeni utjecaja na okoliš) nije potrebna provjera klimatske održivosti. Međutim, radi promicanja pozitivnog pristupa rješavanju pitanja klimatskih promjena i informiranja o rizicima klimatskih promjena (i s time povezanim utjecajem) predloženog ulaganja, promotori projekata i partneri u provedbi svakako se potiču da:

| — | Razmotre provedbu postupka pregleda klimatske otpornosti opisanog u nastavku kako bi utvrdili potencijalne rizike klimatskih promjena za predloženi projekt (i povezanu imovinu). Trebali bi, prema potrebi, planirati odgovarajuće mjere prilagodbe koje će biti uključene u projekt. |
| --- | --- |

—

Razmotre provedbu postupka pregleda klimatske otpornosti opisanog u nastavku kako bi utvrdili potencijalne rizike klimatskih promjena za predloženi projekt (i povezanu imovinu). Trebali bi, prema potrebi, planirati odgovarajuće mjere prilagodbe koje će biti uključene u projekt.

| — | Kad je riječ o procjeni ugljičnog otiska, partneri u provedbi i promotori projekata mogli bi izvršiti procjenu i za projekte ulaganja ispod praga od 10 milijuna EUR, osobito a) ako postoje sumnje da bi predloženo ulaganje moglo dovesti do povećanja/smanjenja emisija u odnosu na pragove opisane u odjeljku 2.2.5.1. u nastavku i b) ako je predloženi projekt dio šireg programa ulaganja za koji je provedena sveukupna procjena emisija stakleničkih plinova (39). |
| --- | --- |

—

Kad je riječ o procjeni ugljičnog otiska, partneri u provedbi i promotori projekata mogli bi izvršiti procjenu i za projekte ulaganja ispod praga od 10 milijuna EUR, osobito a) ako postoje sumnje da bi predloženo ulaganje moglo dovesti do povećanja/smanjenja emisija u odnosu na pragove opisane u odjeljku 2.2.5.1. u nastavku i b) ako je predloženi projekt dio šireg programa ulaganja za koji je provedena sveukupna procjena emisija stakleničkih plinova (39).

Za operacije iznad praga od 10 milijuna EUR, neovisno o tome je li za njih potrebna procjena utjecaja na okoliš, procjena se nastavlja početnim pregledom i, prema potrebi, provjerom u odnosu na kriterije klimatske otpornosti i neutralnosti u okviru programa InvestEU, kako je opisano u nastavku.

2.2.4.   Klimatska otpornost

2.2.4.1.   Početni pregled klimatske otpornosti – prilagodba klimatskim promjenama

Kako se preporučuje u „Smjernicama o provjeri klimatske održivosti infrastrukture u razdoblju 2021.–2027.”, početni pregled klimatske otpornosti prvi je korak postupka provjere i cilj mu je utvrditi i procijeniti postojeće i buduće potencijalne rizike klimatskih promjena za projekte predložene za dodjelu potpore iz fonda InvestEU.

Procjena za potrebe početnog pregleda podijeljena je u tri koraka, kako slijedi:

Image 6

Cilj je procjene ranjivosti (40) utvrditi značajne klimatske opasnosti (41) za određenu vrstu projekta na predviđenoj lokaciji.

Ranjivost projekta određuje se na temelju dva pokazatelja: i. koliko su komponente projekta osjetljive na klimatske opasnosti općenito (osjetljivost) i ii. kolika je vjerojatnost nastanka tih opasnosti na lokaciji projekta, sada i u budućnosti (izloženost). Ta se dva pokazatelja mogu detaljno procijeniti odvojeno (kako je opisano u nastavku) ili zajedno.

Cilj je analize osjetljivosti utvrditi koje su klimatske opasnosti relevantne za konkretnu vrstu ulaganja, bez obzira na lokaciju. Analiza osjetljivosti projekta trebala bi biti opsežna, tako da se obuhvate razne komponente projekta i njegov položaj u široj mreži ili sustavu.

Za svaku temu i klimatsku opasnost dodjeljuje se ocjena „visoka”, „srednja” ili „niska”:

| — | Visoka osjetljivost: klimatska opasnost može znatno utjecati na imovinu i procese, inpute, outpute i prometne veze. |
| --- | --- |

—

Visoka osjetljivost: klimatska opasnost može znatno utjecati na imovinu i procese, inpute, outpute i prometne veze.

| — | Srednja osjetljivost: klimatska opasnost može donekle utjecati na imovinu i procese, inpute, outpute i prometne veze. |
| --- | --- |

—

Srednja osjetljivost: klimatska opasnost može donekle utjecati na imovinu i procese, inpute, outpute i prometne veze.

| — | Niska osjetljivost: klimatska opasnost nema utjecaja (ili je utjecaj neznatan). |
| --- | --- |

—

Niska osjetljivost: klimatska opasnost nema utjecaja (ili je utjecaj neznatan).

Slika 3.

Analiza osjetljivosti na klimatske opasnosti

Image 7

| Izvor: | Smjernice o provjeri klimatske održivosti infrastrukture u razdoblju 2021.–2027. |
| --- | --- |

Izvor:

Cilj je analize izloženosti utvrditi koje su opasnosti relevantne za predviđenu lokaciju projekta, neovisno o vrsti projekta. Analiza izloženosti može se podijeliti na dva dijela: i. izloženost trenutačnim klimatskim utjecajima i ii. izloženost očekivanim budućim klimatskim utjecajima. Dostupne povijesne i aktualne podatke za relevantnu lokaciju trebalo bi koristiti za procjenu izloženosti sadašnjim i prošlim klimatskim utjecajima. Da bi se utvrdile moguće buduće promjene razine izloženosti mogu se koristiti projekcije klimatskih modela (42). Posebnu pozornost treba obratiti na promjene učestalosti i intenziteta ekstremnih vremenskih događaja.

Svakoj klimatskoj opasnosti trebalo bi dodijeliti ocjenu („visoka”, „srednja” ili „niska”) sadašnjih ili budućih izloženosti.

Slika 4.

Analiza izloženosti

Image 8

| Izvor: | Smjernice o provjeri klimatske održivosti infrastrukture u razdoblju 2021.–2027. |
| --- | --- |

Izvor:

U analizi ranjivosti kombiniraju se rezultati analize osjetljivosti i analize izloženosti kako bi se utvrdile najvažnije opasnosti za predloženo ulaganje (one se mogu smatrati ranjivostima koje su ocijenjene kao „srednje” ili „visoke”).

Slika 5.

Analiza ranjivosti

Image 9

| Izvor: | Smjernice o provjeri klimatske održivosti infrastrukture u razdoblju 2021.–2027. |
| --- | --- |

Izvor:

Ako su osjetljivost i izloženost ocjenjene kao „niske” ili ako se na temelju kombinirane procjene ranjivosti zaključi da se sve ranjivosti opravdano smatraju niskima ili neznatnima, neće biti potrebna dodatna procjena (klimatskih) rizika. U takvim se slučajevima postupak provjere u okviru programa InvestEU može završiti u toj fazi, uz obveznu dostavu rezultata provedene analize s potrebnim detaljima i obrazloženjima.

Ako se osjetljivost i/ili izloženost (ili ukupna ranjivost ako se procjenjuju zajedno) ocijene kao „srednja” ili „visoka”, tada se za projekt provodi procjena klimatskih rizika u skladu s metodologijom opisanom u sljedećem odjeljku.

U svakom slučaju, konačna odluka o detaljnoj procjeni rizika na temelju utvrđenih ranjivosti donosi se na osnovi obrazložene procjene specifičnih okolnosti predloženog ulaganja, koju provodi partner u provedbi (u suradnji s promotorom projekta i/ili timom koji provodi procjenu klimatskih rizika) (43) (44).

Za detaljnije metodološke smjernice o fazi početnog pregleda partneri u provedbi i promotori projekata trebali bi pročitati „Smjernice o provjeri klimatske održivosti infrastrukture u razdoblju 2021.–2027.”

2.2.4.2.   Procjena klimatskih rizika i prilagodba klimatskim promjenama

Za projekte za koje se na temelju procjene ranjivosti utvrdi „srednji” ili „visok” potencijalni klimatski rizik potrebna je detaljna procjena klimatskih rizika.

Procjena klimatskih rizika strukturirana je metoda analize relevantnih klimatskih opasnosti i njihovih učinaka kako bi se osigurale informacije potrebne za donošenje odluke o predloženom ulaganju. Svim potencijalnim znatnim klimatskim rizicima za projekt treba upravljati i svesti ih na prihvatljivu razinu odgovarajućim i primjerenim mjerama prilagodbe koje trebaju biti uključene u projekt.

Taj postupak podrazumijeva:

| — | procjenu vjerojatnosti i ozbiljnosti učinaka opasnosti utvrđenih procjenom ranjivosti provedenom u fazi početnog pregleda |
| --- | --- |

—

procjenu vjerojatnosti i ozbiljnosti učinaka opasnosti utvrđenih procjenom ranjivosti provedenom u fazi početnog pregleda

| — | procjenu značajnosti utvrđenih potencijalnih rizika za određenu operaciju ulaganja |
| --- | --- |

—

procjenu značajnosti utvrđenih potencijalnih rizika za određenu operaciju ulaganja

| — | utvrđivanje mjera prilagodbe radi smanjenja potencijalnih znatnih klimatskih rizika. |
| --- | --- |

—

utvrđivanje mjera prilagodbe radi smanjenja potencijalnih znatnih klimatskih rizika.

Vjerojatnost ili izvjesnost znači stupanj vjerojatnosti nastanka utvrđene klimatske opasnosti u određenom razdoblju, npr. za trajanja projekta. Može sažeti u kvalitativnoj ili kvantitativnoj procjeni za svaku od relevantnih klimatskih opasnosti. Treba istaknuti da bi se vjerojatnost mogla znatno promijeniti za trajanja projekta.

Učinak (ozbiljnost ili razmjer) znači ishod mogućeg nastanka utvrđene klimatske opasnosti i moguće posljedice na ulaganje. To bi trebalo procijeniti na ljestvici razine učinka za svaku opasnost. Pri toj se procjeni obično, među ostalim, razmatra i. materijalna imovina i operacije, ii. zdravlje i sigurnost, iii. učinci na okoliš, iv. socijalni učinci, v. financijske implikacije i vi. reputacijski rizik. Procjena treba obuhvatiti kapacitet za prilagodbu projekta i sustava u kojem funkcionira, npr. koliki učinak i koliki rizik projekt može podnijeti. Treba razmotriti i koliko je taj projekt ulaganja važan za širu mrežu ili sustav (tj. kritičnost) i može li uzrokovati dodatne učinke širih razmjera i kaskadne učinke.

Razina značajnosti svakog potencijalnog rizika može se odrediti kombinacijom vjerojatnosti i učinka. Rizici se mogu prikazati u matrici rizika kako bi se utvrdili najznačajniji potencijalni rizici i oni za koje su ubuduće potrebne mjere prilagodbe.

Slika 6.

Pregled procjene rizika

Image 10

| Izvor: | Smjernice o provjeri klimatske održivosti infrastrukture u razdoblju 2021.–2027. |
| --- | --- |

Izvor:

Promotor projekta i stručni tim koji provodi procjenu, ovisno o okolnostima pojedinog projekta, dužni su prosuditi koja je razina rizika prihvatljiva i što je značajno, a što nije. Procjenu bi u svakom slučaju trebalo uvijek jasno i logično opisati i koherentno uvrstiti u ukupnu procjenu rizika za projekt. Te su informacije vrlo važne i za partnera u provedbi jer će ostvarenje rizika bitno utjecati na predloženo ulaganje i moglo bi uzrokovati odgodu operacija za koje je odobrena potpora.

Ako se procjenom rizika utvrdi da za projekt postoje potencijalni znatni klimatski rizici, tim bi rizicima trebalo upravljati i svesti ih na prihvatljivu razinu (45).

Slika 7.

Prikaz utvrđivanja, ocjenjivanja i planiranja/integracije relevantnih opcija prilagodbe

Image 11

| Izvor: | Smjernice o provjeri klimatske održivosti infrastrukture u razdoblju 2021.–2027. |
| --- | --- |

Izvor:

Za svaki utvrđeni znatni rizik treba razmotriti i procijeniti odgovarajuće mjere prilagodbe. Prilagodba će često obuhvaćati kombinaciju strukturnih (npr. izmjene projekta ili specifikacija materijalne imovine i infrastrukture ili uvođenje alternativnih ili poboljšanih rješenja) i nestrukturnih mjera (npr. prostorno planiranje, pojačano praćenje ili programi odgovora na izvanredne situacije, osposobljavanje osoblja i razmjena znanja, izrada strateških procjena klimatskih rizika ili financijska rješenja, npr. osiguranje).

Trebalo bi procijeniti razne opcije prilagodbe kako bi se utvrdila odgovarajuća mjera ili kombinacija mjera, ili čak razmotriti odgodu rokova provedbe (fleksibilne/prilagodljive mjere), koje se mogu uvesti radi smanjenja rizika na prihvatljivu razinu. Najpoželjnije mjere bi zatim trebalo integrirati u izradu i/ili funkcioniranje projekta kako bi se poboljšala njegova klimatska otpornost (46).

Promotoru projekta se kao primjer dobre prakse preporučuje kontinuirano praćenje tijekom operativnog vijeka trajanja ulaganja kako bi i. provjerio točnost procjene i te podatke iskoristio za buduće procjene i projekte te ii. utvrdio postoji li vjerojatnost da će se dostići određene granične vrijednosti ili pragovi, što je naznaka da su potrebne dodatne mjere prilagodbe.

2.2.5.   Klimatska neutralnost i ublažavanje (47)
  klimatskih promjena

2.2.5.1.   Početni pregled u kontekstu ublažavanja klimatskih promjena

Ublažavanje klimatskih promjena podrazumijeva mjere za smanjenje emisija stakleničkih plinova ili povećanje sekvestracije stakleničkih plinova. Te se mjere oblikuju na temelju ciljeva EU-a za smanjenje emisija za 2030. i 2050. Postizanje ciljeva EU-a, a globalno ciljeva Pariškog sporazuma, podrazumijeva temeljne promjene u našim gospodarstvima odnosno prelazak s aktivnosti s visokim razinama emisija ugljika na niskougljična rješenja i rješenja s nultim neto emisijama, kao što su energija iz obnovljivih izvora i sekvestracija CO2 u kombinaciji sa znatnim povećanjem energetske i resursne učinkovitosti. Načelom „energetska učinkovitost na prvom mjestu” naglašava se da pri odlučivanju o ulaganju prednost treba dati alternativnim, isplativim mjerama energetske učinkovitosti, osobito isplativoj uštedi energije u krajnjoj potrošnji (48). Kvantifikacija i monetizacija emisija stakleničkih plinova mogu pridonijeti odlukama o ulaganjima koje se donose na temelju tog načela.

Za provjeru i procjenu usklađenosti predloženih projekata s EU-ovim ciljevima klimatske neutralnosti, partnerima u provedbi i promotorima projekata može za ublažavanje klimatskih promjena poslužiti, koliko je to moguće, kriterij „ne nanosi bitnu štetu” iz Uredbe o taksonomiji EU-a. Druga je opcija da partneri u provedbi i promotori projekata za provjeru usklađenosti s Pariškim sporazumom primijene EIB-ove kriterije za niske razine emisija ugljika, koji su objavljeni u EIB-ovu dokumentu Climate Bank Roadmap (Plan za klimatsku banku), ili drugu međunarodno priznatu i objavljenu metodologiju za procjenu usklađenosti s ciljevima za niske razine emisija ugljika iz Pariškog sporazuma.

Osim toga, u brojnim će projektima za koje se u razdoblju od 2021. do 2027. odobri potpora iz fonda InvestEU postojati imovina čiji će životni vijek trajati i nakon 2050. Zato stručnom analizom treba potvrditi da su predloženi projekti u skladu sa zahtjevima za npr. rad, održavanje i prestanak rada u kontekstu nulte neto stope emisija stakleničkih plinova i klimatske neutralnosti. Početna i stalna pozornost posvećena emisijama stakleničkih plinova u različitim razvojnim fazama projekata pridonijet će ublažavanju klimatskih promjena. Razne odluke, posebno u fazi planiranja i projektiranja, mogu utjecati na ukupne emisije stakleničkih plinova projekta za njegova trajanja, od izgradnje i rada do prestanka rada.

U tom je kontekstu cilj početnog pregleda operacije s potporom iz fonda InvestEU utvrditi treba li za predloženi projekt zbog emisija stakleničkih plinova provesti procjenu ugljičnog otiska i detaljniju procjenu te treba li novčane vrijednosti takvih vanjskih čimbenika uvrstiti u ekonomsku procjenu ulaganja.

Iako bi emisije CO2 trebalo procijeniti za svaki projekt, u tablici 1 u nastavku navedene su kategorije projekata za koje se očekuje, odnosno ne očekuje, da će najvjerojatnije stvarati znatne emisije, što je osnova za provedbu početnog pregleda u okviru programa InvestEU.

U skladu sa „Smjernicama o provjeri klimatske održivosti infrastrukture u razdoblju 2021.–2027.” za projekte iz programa InvestEU procjena ugljičnog otiska provodi se ako je vjerojatno da će:

| — | apsolutne emisije biti veće od 20 000 tona ekvivalenta CO2 godišnje (pozitivne ili negativne), |
| --- | --- |

—

apsolutne emisije biti veće od 20 000 tona ekvivalenta CO2 godišnje (pozitivne ili negativne),

| — | relativne emisije biti veće od 20 000 tona ekvivalenta CO2 godišnje (pozitivne ili negativne). |
| --- | --- |

—

relativne emisije biti veće od 20 000 tona ekvivalenta CO2 godišnje (pozitivne ili negativne).

U tom smislu kategorizacija projekata u tablici 1 treba poslužiti samo kao smjernica.

Partneri u provedbi i promotri projekata mogu iskoristiti kvantitativnu procjenu, stručno znanje i iskustvo iz prethodnih projekata ili druge objavljene izvore kako bi utvrdili postoji li vjerojatnost da će emisije projekta biti iznad ili ispod navedenih pragova. Ako se to ne može sa sigurnošću utvrditi, ugljični otisak treba izračunati radi procjene vjerojatnosti dosezanja tih pragova.

Tablica 1.

Popis za procjenu ugljičnog otiska – okvirni primjeri kategorija projekata

| Početni pregled | Kategorije projekata |
| --- | --- |
| Ovisno o razmjeru projekta, procjena ugljičnog otiska općenito NIJE potrebna, osim ako se očekuje da će projekt prouzročiti znatne emisije CO2 ili drugih stakleničkih plinova. | — | Telekomunikacijske usluge |

Početni pregled

Kategorije projekata

Ovisno o razmjeru projekta, procjena ugljičnog otiska općenito NIJE potrebna, osim ako se očekuje da će projekt prouzročiti znatne emisije CO2 ili drugih stakleničkih plinova.

—

Telekomunikacijske usluge

| — | Vodovodne mreže za opskrbu pitkom vodom |
| --- | --- |

—

Vodovodne mreže za opskrbu pitkom vodom

| — | Mreže za prikupljanje oborinskih i otpadnih voda |
| --- | --- |

—

Mreže za prikupljanje oborinskih i otpadnih voda

| — | Mala postrojenja za pročišćavanje industrijskih otpadnih voda i pročišćavanje komunalnih otpadnih voda |
| --- | --- |

—

Mala postrojenja za pročišćavanje industrijskih otpadnih voda i pročišćavanje komunalnih otpadnih voda

| — | Nekretninski projekti (49) |
| --- | --- |

—

Nekretninski projekti (49)

| — | Postrojenja za obradu mehaničkog/biološkog otpada |
| --- | --- |

—

Postrojenja za obradu mehaničkog/biološkog otpada

| — | Aktivnosti istraživanja i razvoja |
| --- | --- |

—

Aktivnosti istraživanja i razvoja

| — | Farmaceutski proizvodi i biotehnologija |
| --- | --- |

—

Farmaceutski proizvodi i biotehnologija

| — | Druga kategorija ili razmjer projekta za koji je jasno i moguće nedvojbeno potvrditi apsolutne i/ili relativne emisije manje od 20 000 tona ekvivalenta CO2 godišnje (pozitivne ili negativne) (50) |
| --- | --- |

—

Druga kategorija ili razmjer projekta za koji je jasno i moguće nedvojbeno potvrditi apsolutne i/ili relativne emisije manje od 20 000 tona ekvivalenta CO2 godišnje (pozitivne ili negativne) (50)

Općenito JEST potrebna procjena ugljičnog otiska

| — | Odlagališta krutog komunalnog otpada |
| --- | --- |

—

Odlagališta krutog komunalnog otpada

| — | Postrojenja za spaljivanje komunalnog otpada |
| --- | --- |

—

Postrojenja za spaljivanje komunalnog otpada

| — | Velika postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda |
| --- | --- |

—

Velika postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda

| — | Prerađivačka industrija |
| --- | --- |

—

Prerađivačka industrija

| — | Kemikalije i rafinirani proizvodi |
| --- | --- |

—

Kemikalije i rafinirani proizvodi

| — | Rudarstvo i osnovni metali |
| --- | --- |

—

Rudarstvo i osnovni metali

| — | Celuloza i papir |
| --- | --- |

—

Celuloza i papir

| — | Nabava željezničkih vozila, brodova, voznog parka |
| --- | --- |

—

Nabava željezničkih vozila, brodova, voznog parka

| — | Cestovna i željeznička infrastruktura (51), gradski prijevoz |
| --- | --- |

—

Cestovna i željeznička infrastruktura (51), gradski prijevoz

| — | Luke i logističke platforme |
| --- | --- |

—

Luke i logističke platforme

| — | Elektroenergetski prijenosni vodovi |
| --- | --- |

—

Elektroenergetski prijenosni vodovi

| — | Obnovljivi izvori energije |
| --- | --- |

—

Obnovljivi izvori energije

| — | Proizvodnja, prerada, skladištenje i prijevoz goriva |
| --- | --- |

—

Proizvodnja, prerada, skladištenje i prijevoz goriva

| — | Proizvodnja cementa i vapna |
| --- | --- |

—

Proizvodnja cementa i vapna

| — | Proizvodnja stakla |
| --- | --- |

—

Proizvodnja stakla

| — | Postrojenja za proizvodnju toplinske i električne energije |
| --- | --- |

—

Postrojenja za proizvodnju toplinske i električne energije

| — | Mreže za centralizirano grijanje |
| --- | --- |

—

Mreže za centralizirano grijanje

| — | Postrojenja za ukapljivanje i ponovno uplinjavanje prirodnog plina |
| --- | --- |

—

Postrojenja za ukapljivanje i ponovno uplinjavanje prirodnog plina

| — | Infrastruktura za transport plina |
| --- | --- |

—

Infrastruktura za transport plina

| — | Druga kategorija ili razmjer projekta čije bi apsolutne i/ili relativne emisije mogle premašiti 20 000 tona ekvivalenta CO2 godišnje (pozitivne ili negativne) |
| --- | --- |

—

Druga kategorija ili razmjer projekta čije bi apsolutne i/ili relativne emisije mogle premašiti 20 000 tona ekvivalenta CO2 godišnje (pozitivne ili negativne)

| Izvor: | Smjernice o provjeri klimatske održivosti infrastrukture u razdoblju 2021.–2027. |
| --- | --- |

Izvor:

Za projekte s očekivanim razinama emisija iznad pragova potrebne su dodatne procjene u sljedećoj fazi provjere radi ublažavanja klimatskih promjena (52).

2.2.5.2.   Ugljični otisak i monetizacija emisija stakleničkih plinova

Kako je već opisano, ublažavanje klimatskih promjena odnosi se na smanjenje emisija stakleničkih plinova i ograničavanje globalnog zagrijavanja. Tome projekti i druge vrste ulaganja mogu pridonijeti npr. projektiranjem i odabirom niskougljičnih alternativnih rješenja.

U ovim se smjernicama ugljični otisak ne koristi samo za procjenu emisija stakleničkih plinova ulaganja kada je ono spremno za provedbu, već je podjednako važan pri razmatranju i integraciji niskougljičnih rješenja u fazi planiranja i projektiranja, među ostalim u fazi ocjenjivanja i odabira alternativnih opcija ulaganja, s ciljem promicanja niskougljičnih rješenja (53). Stoga se preporučuje da se provjera klimatske održivosti od samog početka uključi u pripremu predloženih ulaganja te da se procjene emisija stakleničkih plinova povezanih s ulaganjem propisno uzmu u obzir u analizi opcija, ekonomskoj procjeni i analizi troškova i koristi.

Ako se pri početnom pregledu u okviru programa InvestEU utvrdi da projekti imaju potencijala za znatne apsolutne i/ili relativne emisije, od partnera u provedbi zatražit će se da potvrde usklađenost predloženih projekata s ciljevima EU-a o klimatskoj neutralnosti i (u suradnji s promotorom projekta) kvantificiraju emisije stakleničkih plinova za projekt primjenom međunarodno prihvaćene metodologije za izračun ugljičnog otiska ili da tu kvantifikaciju zatraže od promotora projekta (54).

Zatim bi trebalo monetizirati te emisijske jedinice i uključiti ih u ekonomsku procjenu i odabir niskougljičnih opcija i o tome u okviru postupka provjere održivosti izvijestiti Odbor za ulaganja.

U „Smjernicama o provjeri klimatske održivosti infrastrukture u razdoblju 2021.–2027.” kao glavna referentna metodologija navodi se EIB-ova metodologija za izračun ugljičnog otiska (55). Ta preporučena metodologija sadržava zadane pristupe izračunu emisija za razne sektore, uključujući:

| — | obradu otpadnih voda i kanalizacijskog mulja |
| --- | --- |

—

obradu otpadnih voda i kanalizacijskog mulja

| — | postrojenja za obradu i gospodarenje otpadom |
| --- | --- |

—

postrojenja za obradu i gospodarenje otpadom

| — | odlagališta krutog komunalnog otpada |
| --- | --- |

—

odlagališta krutog komunalnog otpada

| — | cestovni prijevoz |
| --- | --- |

—

cestovni prijevoz

| — | željeznički prijevoz |
| --- | --- |

—

željeznički prijevoz

| — | gradski prijevoz |
| --- | --- |

—

gradski prijevoz

| — | obnovu zgrada |
| --- | --- |

—

obnovu zgrada

| — | luke |
| --- | --- |

—

luke

| — | zračne luke |
| --- | --- |

—

zračne luke

| — | šumarstvo. |
| --- | --- |

—

šumarstvo.

Kako je već navedeno, mogu se primijeniti i alternativne međunarodno dogovorene i dokumentirane metodologije za izračun ugljičnog otiska, pod uvjetom da se poštuju minimalni zahtjevi istaknuti u poglavlju 2.2.1.

Za detaljniji uvid u način odabira metodologije za izračun ugljičnog otiska partnerima u provedbi preporučuju se „Smjernice o provjeri klimatske održivosti infrastrukture u razdoblju 2021.–2027.”

Pri izračunu ugljičnog otiska prisutne su brojne nepoznanice, uključujući nepouzdano utvrđivanje sekundarnih učinaka, koje se odnose na osnovne scenarije i procjene osnovnih emisija. Stoga su procjene stakleničkih plinova u načelu približne vrijednosti. Nepoznanice pri procjeni i izračunu stakleničkih plinova trebalo bi svesti na najmanju moguću mjeru, a pri primjeni metoda procjene izbjegavati pristranost.

U slučaju nepoznanica, za kvantificiranje emisija stakleničkih plinova treba primijeniti konzervativne podatke i pretpostavke. Vjerojatnije je da će na temelju konzervativnih vrijednosti i pretpostavki procjene apsolutnih emisija i „pozitivnih” relativnih emisija (neto povećanja) biti previsoke, a „negativne” relativne emisije (neto smanjenja) preniske.

Nakon kvantifikacije, emisijske jedinice stakleničkih plinova treba monetizirati i uključiti u ekonomsku procjenu predložene operacije ulaganja. Monetizacija se provodi primjenom utvrđene i međunarodno dogovorene „cijene ugljika u sjeni”. Primjena cijene ugljika u sjeni na promjenu emisija koja proizlazi iz projekta utječe na monetizaciju intenziteta ugljika i nagrađivanje projekata koji pridonose smanjenju emisija.

U ovim se smjernicama preporučuje primjena cijene ugljika u sjeni za koju je EIB nedavno utvrdio da je najbolji dostupni dokaz za postizanje temperaturnog cilja iz Pariškog sporazuma (tj. cilja od 1,5 °C) (56). Ta je preporuka u skladu sa „Smjernicama o provjeri klimatske održivosti infrastrukture u razdoblju 2021.–2027.” i pridonosi usporedivosti podataka o različitim projektima koji se dostave na odobrenje Odboru za ulaganja.

Cijena ugljika u sjeni za svaku godinu u razdoblju od 2020. do 2050. navedena je u tablici 2.

Tablica 2.

Cijena ugljika u sjeni za emisije stakleničkih plinova i smanjenja u EUR/t CO2, cijene iz 2016.

| Godina | EUR/tCO2 | Godina | EUR/tCO2 | Godina | EUR/tCO2 | Godina | EUR/tCO2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020. | 80 | 2030. | 250 | 2040. | 525 | 2050. | 800 |
| 2021. | 97 | 2031. | 278 | 2041. | 552 | | |
| 2022. | 114 | 2032. | 306 | 2042. | 579 | | |
| 2023. | 131 | 2033. | 334 | 2043. | 606 | | |
| 2024. | 148 | 2034. | 362 | 2044. | 633 | | |
| 2025. | 165 | 2035. | 390 | 2045. | 660 | | |
| 2026. | 182 | 2036. | 417 | 2046. | 688 | | |
| 2027. | 199 | 2037. | 444 | 2047. | 716 | | |
| 2028. | 216 | 2038. | 471 | 2048. | 744 | | |
| 2029. | 233 | 2039. | 498 | 2049. | 772 | | |

Godina

EUR/tCO2

Godina

EUR/tCO2

Godina

EUR/tCO2

Godina

EUR/tCO2

2020.

80

2030.

250

2040.

525

2050.

800

2021.

97

2031.

278

2041.

552

2022.

114

2032.

306

2042.

579

2023.

131

2033.

334

2043.

606

2024.

148

2034.

362

2044.

633

2025.

165

2035.

390

2045.

660

2026.

182

2036.

417

2046.

688

2027.

199

2037.

444

2047.

716

2028.

216

2038.

471

2048.

744

2029.

233

2039.

498

2049.

772

| Izvor: | Smjernice o provjeri klimatske održivosti infrastrukture u razdoblju 2021.–2027. |
| --- | --- |

Izvor:

Navedeni trošak smanjenja emisija ugljika najmanja je preporučena vrijednost za monetizaciju emisijskih jedinica stakleničkih plinova. Dopustit će se primjena viših cijena ugljika (57), na primjer kada ih primjenjuje određena država članica ili određeni partner u provedbi. Nadalje, cijena ugljika u sjeni može se prilagoditi kada bude dostupno više informacija.

Novčano vrednovanje učinaka projekta na klimatske promjene dio je opsežnije ekonomske procjene koju obično provode partneri u provedbi. Više informacija o načinu uključivanja monetiziranih emisijskih jedinica stakleničkih plinova u ekonomsku procjenu koja se očekuje za ulaganja u okviru programa InvestEU nalazi se u poglavlju 2.6.

2.2.6.   Izvješćivanje i praćenje

Partner u provedbi trebao bi rezultate provjere klimatske otpornosti uvrstiti u dokumentaciju koja se podnosi Odboru za ulaganja, a odnosi se na rezultate ukupne provjere održivosti, kako je detaljno objašnjeno u odjeljku 4.2.2.

Za prilagodbu klimatskim promjenama ta bi dokumentacija trebala sadržavati sažetak rezultata provedenog postupka, s jasnim zaključcima o utvrđenim potencijalnim klimatskih rizicima za ulaganje i u njoj bi trebalo opisati:

| — | metodologiju za provjeru klimatske otpornosti, sažeto navodeći izvore podataka i informacija iskorištenih u procjeni, |
| --- | --- |

—

metodologiju za provjeru klimatske otpornosti, sažeto navodeći izvore podataka i informacija iskorištenih u procjeni,

| — | provedene korake i moguću nepouzdanost temeljnih podataka i analize, |
| --- | --- |

—

provedene korake i moguću nepouzdanost temeljnih podataka i analize,

| — | fazu razvoja projekta u kojoj je provedena procjena ranjivosti i rizika i |
| --- | --- |

—

fazu razvoja projekta u kojoj je provedena procjena ranjivosti i rizika i

| — | prema potrebi, povezane mjere prilagodbe utvrđene i uključene u opseg ulaganja radi smanjenja rizika na prihvatljive razine. |
| --- | --- |

—

prema potrebi, povezane mjere prilagodbe utvrđene i uključene u opseg ulaganja radi smanjenja rizika na prihvatljive razine.

Razine osjetljivosti i rizika moraju biti popraćene detaljnim objašnjenjima kojima se potvrđuju i potkrjepljuju zaključci procjene. Detaljnost procjene rizika ovisit će o razmjeru projekta (vrsta, veličina i relativna važnost) i fazi razvoja projekta. Za svaki utvrđeni znatni rizik, u dokumentaciji se navodi kako su poželjne mjere prilagodbe uključene ili će biti uključene u izradu i/ili provedbu projekta radi poboljšanja njegove otpornosti u relevantnim fazama razvoja.

U dokumentaciji se, prema potrebi, navode i rezultati provjere aspekata ublažavanja klimatskih promjena te pojašnjenje njezine provedbe. Za projekte za koje je provedena cjelovita procjena ublažavanja klimatskih promjena partner u provedbi izvješćuje i o:

| — | usklađenosti predloženih projekata s ciljevima EU-a za smanjenje emisija, |
| --- | --- |

—

usklađenosti predloženih projekata s ciljevima EU-a za smanjenje emisija,

| — | metodologiji procjene i monetizacije emisija stakleničkih plinova, opsegu izvješćivanja (tj. koje su sastavnice projekta uključene u izračun, a koje nisu) i pojedinostima primijenjenog osnovnog scenarija, |
| --- | --- |

—

metodologiji procjene i monetizacije emisija stakleničkih plinova, opsegu izvješćivanja (tj. koje su sastavnice projekta uključene u izračun, a koje nisu) i pojedinostima primijenjenog osnovnog scenarija,

| — | kvantifikaciji apsolutnih (bruto) i relativnih (neto) emisija stakleničkih plinova koje se odnose na ulaganje, |
| --- | --- |

—

kvantifikaciji apsolutnih (bruto) i relativnih (neto) emisija stakleničkih plinova koje se odnose na ulaganje,

| — | cijenama ugljika za monetizaciju kvantificiranih emisija stakleničkih plinova i načinu uvrštenja monetizacije emisijskih jedinica stakleničkih plinova ukupnu ekonomsku procjenu ulaganja. |
| --- | --- |

—

cijenama ugljika za monetizaciju kvantificiranih emisija stakleničkih plinova i načinu uvrštenja monetizacije emisijskih jedinica stakleničkih plinova ukupnu ekonomsku procjenu ulaganja.

U operativnoj fazi ulaganja promotoru projekta preporučuje se da preispita provjeru klimatske održivosti i temeljne pretpostavke i usporedi ih s relevantnim zapažanjima, najnovijim znanstvenim dostignućima, klimatskim projekcijama i podacima i prilagođenim ciljevima klimatske politike, te da o tome izvijesti partnera u provedbi.

2.3.   Okolišna dimenzija

2.3.1.   Opći pristup provjeri okolišne održivosti

Provjera okolišne održivosti za program InvestEU podrazumijeva provjeru ukupnog utjecaja projekta na glavne sastavnice prirodnog kapitala odnosno zrak, vodu, zemljište (58)
  i bioraznolikost, kako je propisano člankom 8. stavkom 6. Uredbe o programu InvestEU. To uključuje pozitivne i negativne, izravne i neizravne učinke.

Prirodni kapital omogućuje usluge ili koristi ekosustava (59). Te su usluge korisne za gospodarski, socijalni, okolišni, kulturni i ini boljitak, a njihova se vrijednost, ovisno o kontekstu, može promatrati u kvalitativnom ili kvantitativnom smislu (među ostalim i u novčanoj vrijednosti).

Objašnjenje najvažnijih okolišnih izraza za potrebe provjere navedeno je u nastavku.

| — | Prirodni kapital: drugi izraz za zalihe obnovljivih i neobnovljivih resursa (npr. biljke, životinje, zrak, vode, tlo i minerali). Projekti mogu utjecati na količinu (npr. prenamjenom zemljišta) i kvalitetu tih resursa (npr. stanje staništa). |
| --- | --- |

—

Prirodni kapital: drugi izraz za zalihe obnovljivih i neobnovljivih resursa (npr. biljke, životinje, zrak, vode, tlo i minerali). Projekti mogu utjecati na količinu (npr. prenamjenom zemljišta) i kvalitetu tih resursa (npr. stanje staništa).

| — | Usluge ekosustava: prirodni kapital omogućuje usluge ekosustava kao što su hrana, drvo, čist zrak, čista voda, reguliranje klime i rekreacija. |
| --- | --- |

—

Usluge ekosustava: prirodni kapital omogućuje usluge ekosustava kao što su hrana, drvo, čist zrak, čista voda, reguliranje klime i rekreacija.

| — | Učinci: promjene prirodnog kapitala ili usluga ekosustava. Računovodstvo prirodnog kapitala podrazumijeva mjerenje tih učinaka kako bi se bolje iskoristili pri donošenju odluka:






  — | često se kvantificiraju kao tokovi. Primjerice, zahvaćanje vode utječe na zalihe vode, a može utjecati i na dostupnost vode tijekom vremena (mjeri se u m3 godišnje). Drugi je primjer ispuštanje onečišćujućih tvari, koje utječe na stanje zraka ili vode (prekoračenje dnevnih graničnih vrijednosti). Kvantificirati se može i prenamjena zemljišta jer može utjecati na broj posjeta određenom području radi rekreacije (broj posjeta godišnje) ili narušiti uživanje u tim posjetima (razina uživanja po posjetu)., |
| --- | --- | --- |

—

Učinci: promjene prirodnog kapitala ili usluga ekosustava. Računovodstvo prirodnog kapitala podrazumijeva mjerenje tih učinaka kako bi se bolje iskoristili pri donošenju odluka:

—

često se kvantificiraju kao tokovi. Primjerice, zahvaćanje vode utječe na zalihe vode, a može utjecati i na dostupnost vode tijekom vremena (mjeri se u m3 godišnje). Drugi je primjer ispuštanje onečišćujućih tvari, koje utječe na stanje zraka ili vode (prekoračenje dnevnih graničnih vrijednosti). Kvantificirati se može i prenamjena zemljišta jer može utjecati na broj posjeta određenom području radi rekreacije (broj posjeta godišnje) ili narušiti uživanje u tim posjetima (razina uživanja po posjetu).,

| — | kad je to proporcionalno (moguće i razumno izvedivo), učinci se izražavaju u novčanoj vrijednosti. Novčano vrednovanje omogućuje da se učinci iskažu kao procijenjeni troškovi štete (ili procjene koristi), npr.: i. vrijednost vode koja više nije dostupna za uporabu (izražena u eurima po m3 godišnje), ii. troškovi nastali zbog porasta učestalosti zdravstvenih problema uzrokovanih onečišćenjem zraka (izraženi u eurima po bolesti godišnje) ili iii. gubitak bioraznolikosti (izražen u eurima). |
| --- | --- |

—

kad je to proporcionalno (moguće i razumno izvedivo), učinci se izražavaju u novčanoj vrijednosti. Novčano vrednovanje omogućuje da se učinci iskažu kao procijenjeni troškovi štete (ili procjene koristi), npr.: i. vrijednost vode koja više nije dostupna za uporabu (izražena u eurima po m3 godišnje), ii. troškovi nastali zbog porasta učestalosti zdravstvenih problema uzrokovanih onečišćenjem zraka (izraženi u eurima po bolesti godišnje) ili iii. gubitak bioraznolikosti (izražen u eurima).

Tablica 3 sadržava primjere povezanosti prirodnog kapitala i učinaka.

Tablica 3.

Povezivanje učinaka s relevantnim promjenama fizičkog okruženja i štetama ili koristima

| Prirodni kapital | Promjene prirodnog kapitala ili usluga ekosustava | Primjeri učinaka (pozitivnih i negativnih) |
| --- | --- | --- |
| Zrak |
| Onečišćenje zraka | Količina emitiranih onečišćujućih tvari | — | Učinci na zdravlje ljudi |

Prirodni kapital

Promjene prirodnog kapitala ili usluga ekosustava

Primjeri učinaka (pozitivnih i negativnih)

Zrak

Onečišćenje zraka

Količina emitiranih onečišćujućih tvari

—

Učinci na zdravlje ljudi

| — | Učinci na zgrade (npr. korozija) |
| --- | --- |

—

Učinci na zgrade (npr. korozija)

Voda

Onečišćenje vode

Količina ispuštenih onečišćujućih tvari

| — | Učinci na zdravlje ljudi |
| --- | --- |

—

Učinci na zdravlje ljudi

| — | Učinci na kvalitetu unutarnjih i morskih voda |
| --- | --- |

—

Učinci na kvalitetu unutarnjih i morskih voda

Potrošnja vode

Količina zahvaćene vode

| — | Učinci na aktivnosti ovisne o vodi |
| --- | --- |

—

Učinci na aktivnosti ovisne o vodi

| — | Učinci na fizička okruženja ovisna o vodi |
| --- | --- |

—

Učinci na fizička okruženja ovisna o vodi

| — | Učinci na hidrološki ciklus (npr. poplave, pojava niskog protok) |
| --- | --- |

—

Učinci na hidrološki ciklus (npr. poplave, pojava niskog protok)

Zemljište

Stvaranje otpada

Količina nastalog otpada

| — | Učinci na troškove gospodarenja otpadom |
| --- | --- |

—

Učinci na troškove gospodarenja otpadom

| — | Učinci na fizičko okruženje (npr. zbog odlagališta otpada, emisija nastalih spaljivanjem otpada), a time i na tokove |
| --- | --- |

—

Učinci na fizičko okruženje (npr. zbog odlagališta otpada, emisija nastalih spaljivanjem otpada), a time i na tokove

Prenamjene zemljišta

Hektari razvijene ili intenzivirane uporabe zemljišta

| — | Promjene proizvoda i sirovina iz zemljišta |
| --- | --- |

—

Promjene proizvoda i sirovina iz zemljišta

| — | Promjene sekvestracije i skladištenja ugljika |
| --- | --- |

—

Promjene sekvestracije i skladištenja ugljika

| — | Promjene troškova pružanja usluga koje bi se dobivale iz prirode |
| --- | --- |

—

Promjene troškova pružanja usluga koje bi se dobivale iz prirode

| — | Učinci na interakcije in situ i na otvorenom |
| --- | --- |

—

Učinci na interakcije in situ i na otvorenom

| — | Promjene kulturne vrijednosti zemljišta |
| --- | --- |

—

Promjene kulturne vrijednosti zemljišta

Bioraznolikost

Učinci na vrste

Udio zahvaćenih vrsta, stupanj prijetnje i/ili zaštite zahvaćenih vrsta

| — | Promjene lokalne populacije i stanje očuvanosti vrsta |
| --- | --- |

—

Promjene lokalne populacije i stanje očuvanosti vrsta

| — | Promjene vrijednosti genetskih resursa (može biti oportunitetni trošak) |
| --- | --- |

—

Promjene vrijednosti genetskih resursa (može biti oportunitetni trošak)

| — | Promjene troškova pružanja usluga koje bi se dobivale iz prirode (npr. suzbijanje štetočina) |
| --- | --- |

—

Promjene troškova pružanja usluga koje bi se dobivale iz prirode (npr. suzbijanje štetočina)

| — | Promjene kulturne vrijednosti vrsta |
| --- | --- |

—

Promjene kulturne vrijednosti vrsta

Učinci na staništa i ekosustave

Površina izgubljenih ili narušenih staništa ili ekosustava

| — | Promjena stanja očuvanosti staništa ili stanja ekosustava (60) |
| --- | --- |

—

Promjena stanja očuvanosti staništa ili stanja ekosustava (60)

| — | Promjene proizvoda i sirovina iz zemljišta i mora |
| --- | --- |

—

Promjene proizvoda i sirovina iz zemljišta i mora

| — | Promjene troškova pružanja usluga koje bi se dobivale iz prirode |
| --- | --- |

—

Promjene troškova pružanja usluga koje bi se dobivale iz prirode

| — | Promjene kulturne vrijednosti zemljišta i mora |
| --- | --- |

—

Promjene kulturne vrijednosti zemljišta i mora

| — | Promjene otpornosti (primjerice, prirodne katastrofe) |
| --- | --- |

—

Promjene otpornosti (primjerice, prirodne katastrofe)

| Izvor: | Dokument za tehničku potporu pri provjeri okolišne održivosti ulaganja u okviru programa InvestEU |
| --- | --- |

Izvor:

U skladu s poglavljem 2.1. provjera održivosti za okolišnu dimenziju temelji se na nekoliko koraka, koji uključuju i odluku (na temelju razine rizika za jedan ili više elemenata utvrđene u fazi početnog pregleda projekta) da dodatna provjera nije potrebna za učinke potencijalno niskog rizika (tj. učinke koji vjerojatno nisu znatni) (61).

Za projekte za koje je potrebna procjena utjecaja na okoliš (projekti iz Priloga I. ili projekti iz Priloga II. uključeni na temelju početnog pregleda) partner u provedbi:

| — | preispituje utvrđene učinke i rizike, predložene mjere za izbjegavanje, sprečavanje ili smanjenje (mjere ublažavanja) i kao krajnju mjeru neutralizaciju (kompenzacijske mjere) vjerojatnih znatnih negativnih učinaka na okoliš. To bi trebalo biti dostupno u izvješću o utjecaju na okoliš i drugoj dokumentaciji, kao što su dozvole, dodatne studije ili izvješća o drugim procjenama, |
| --- | --- |

—

preispituje utvrđene učinke i rizike, predložene mjere za izbjegavanje, sprečavanje ili smanjenje (mjere ublažavanja) i kao krajnju mjeru neutralizaciju (kompenzacijske mjere) vjerojatnih znatnih negativnih učinaka na okoliš. To bi trebalo biti dostupno u izvješću o utjecaju na okoliš i drugoj dokumentaciji, kao što su dozvole, dodatne studije ili izvješća o drugim procjenama,

| — | preispituje je li provedena procjena rizika znatnih negativnih učinaka koji preostanu nakon poduzimanja mjera ublažavanja (tj. procjena preostalih učinaka iz izvješća o procjeni utjecaja na okoliš):






  — | Ako se u izvješću o procjeni utjecaja na okoliš utvrde preostali učinci srednjeg i/ili visokog rizika, partner u provedbi trebao bi izvršiti provjeru tih znatnih negativnih učinaka, koja bi, ako je to izvedivo, trebala uključivati kvantifikaciju i monetizaciju. Na temelju te dodatne procjene mogu se uvesti dodatne mjere (kompenzacije/neutralizacije), kako je objašnjeno u nastavku ovog poglavlja, |
| --- | --- | --- |

—

preispituje je li provedena procjena rizika znatnih negativnih učinaka koji preostanu nakon poduzimanja mjera ublažavanja (tj. procjena preostalih učinaka iz izvješća o procjeni utjecaja na okoliš):

—

Ako se u izvješću o procjeni utjecaja na okoliš utvrde preostali učinci srednjeg i/ili visokog rizika, partner u provedbi trebao bi izvršiti provjeru tih znatnih negativnih učinaka, koja bi, ako je to izvedivo, trebala uključivati kvantifikaciju i monetizaciju. Na temelju te dodatne procjene mogu se uvesti dodatne mjere (kompenzacije/neutralizacije), kako je objašnjeno u nastavku ovog poglavlja,

| — | Ako se u izvješću o procjeni utjecaja na okoliš procijeni da preostali učinak uzrokuje nizak rizik, nije potrebna daljnja provjera. |
| --- | --- |

—

Ako se u izvješću o procjeni utjecaja na okoliš procijeni da preostali učinak uzrokuje nizak rizik, nije potrebna daljnja provjera.

Za projekte isključene na temelju početnog pregleda za koje su utvrđene mjere ublažavanja partner u provedbi:

| — | preispituje učinke, rizike i mjere ublažavanja predložene u odluci o početnom pregledu i popratnoj dokumentaciji kako bi se izbjegli ili spriječili mogući znatni negativni učinci na okoliš:






  — | ako se utvrde preostali učinci srednjeg i/ili visokog rizika (npr. u dokumentaciji iz početnog pregleda ili u postupku preispitivanja), provodi se provjera znatnih negativnih učinaka koja bi, ako je to izvedivo, trebala uključivati kvantifikaciju i monetizaciju, |
| --- | --- | --- |

—

preispituje učinke, rizike i mjere ublažavanja predložene u odluci o početnom pregledu i popratnoj dokumentaciji kako bi se izbjegli ili spriječili mogući znatni negativni učinci na okoliš:

—

ako se utvrde preostali učinci srednjeg i/ili visokog rizika (npr. u dokumentaciji iz početnog pregleda ili u postupku preispitivanja), provodi se provjera znatnih negativnih učinaka koja bi, ako je to izvedivo, trebala uključivati kvantifikaciju i monetizaciju,

| — | ako se utvrde samo preostali učinci niskog rizika, nije potrebna daljnja provjera. |
| --- | --- |

—

ako se utvrde samo preostali učinci niskog rizika, nije potrebna daljnja provjera.

Za projekte za koje nakon početnog pregleda nisu utvrđene mjere ublažavanja i projekte izvan područja primjene Direktive o procjeni utjecaja na okoliš partner u provedbi:

| — | u suradnji s promotorom projekta utvrđuje jesu li potrebne dodatne studije ili izvješća i preispituje učinke i rizike utvrđene u tim dodatnim studijama i izvješćima te razmatra moguće mjere ublažavanja kako bi se izbjegli ili spriječili vjerojatni znatni negativni učinci na okoliš, |
| --- | --- |

—

u suradnji s promotorom projekta utvrđuje jesu li potrebne dodatne studije ili izvješća i preispituje učinke i rizike utvrđene u tim dodatnim studijama i izvješćima te razmatra moguće mjere ublažavanja kako bi se izbjegli ili spriječili vjerojatni znatni negativni učinci na okoliš,

| — | kad je to proporcionalno (moguće i prihvatljivo), kvantificira i monetizira utvrđene učinke. |
| --- | --- |

—

kad je to proporcionalno (moguće i prihvatljivo), kvantificira i monetizira utvrđene učinke.

Za sve projekte:

| — | partneru u provedbi se svakako preporučuje da za utvrđivanje mogućnosti za poboljšanje projekta koristi pozitivni kontrolni popis, |
| --- | --- |

—

partneru u provedbi se svakako preporučuje da za utvrđivanje mogućnosti za poboljšanje projekta koristi pozitivni kontrolni popis,

| — | partneru u provedbi je dužan podnositi izvješća Odboru za ulaganja fonda InvestEU i pratiti projekt. |
| --- | --- |

—

partneru u provedbi je dužan podnositi izvješća Odboru za ulaganja fonda InvestEU i pratiti projekt.

Treba osigurati usklađenost obveznih elemenata različitih komponenti prirodnog kapitala, vodeći računa o tome da provjera treba biti proporcionalna (moguća i prihvatljiva). Partner u provedbi pri preispitivanju projekata za financiranje uz potporu iz fonda InvestEU provodi te korake procjene na temelju dokumentacije od promotora projekta (tj. izvješća o okolišu, odluke, dozvole). Ta se dokumentacija može nadopuniti upitnicima koje popunjava promotor projekta (npr. na temelju postupaka interne dubinske analize partnera u provedbi) ili, prema potrebi, drugim studijama i izvješćima.

Pravna je usklađenost zahtjev za sve projekte.

Slika 8.

Shematski prikaz početnog pregleda – provjere okolišne održivosti

Image 12

U sljedećim odjeljcima sadržane su smjernice prema kojima partneri u provedbi mogu uz pomoć promotora projekta provesti svaki korak procjene.

2.3.2.   Pravna usklađenost

Sve operacije s potporom iz programa InvestEU, neovisno o tome jesu li predmet provjere, moraju biti u skladu s primjenjivim propisima EU-a i nacionalnim propisima. Pravna je usklađenost preduvjet za svaku potporu. Partneri u provedbi dužni su uspostaviti ili preispitati svoje postojeće postupke kako bi provjerili (62) svoju pravnu usklađenost.

Da bi svi partneri u provedbi primjenjivali prihvatljive standarde, u ovom se odjeljku:

| — | ukratko opisuju opća načela provjere pravne usklađenosti, i |
| --- | --- |

—

ukratko opisuju opća načela provjere pravne usklađenosti, i

| — | predlažu specifične provjere usklađenosti s najvažnijim EU-ovim direktivama o okolišu. |
| --- | --- |

—

predlažu specifične provjere usklađenosti s najvažnijim EU-ovim direktivama o okolišu.

Opća su načela navedena u nastavku.

| — | Propisana pravna usklađenost slijedi uobičajeni postupak dubinske analize koji provodi partner u provedbi (63). |
| --- | --- |

—

Propisana pravna usklađenost slijedi uobičajeni postupak dubinske analize koji provodi partner u provedbi (63).

| — | Preporučuje se da se za financiranje iz fonda InvestEU projekti iz kategorija navedenih u Prilogu I. Direktivi o procjeni utjecaja na okoliš i projekti iz Priloga II. za koje je potrebna procjena utjecaja na okoliš (tj. projekti koji imaju i/ili koji bi mogli imati znatne učinke) razmatraju u kasnijoj fazi razvoja. To će partneru u provedbi omogućiti da prije dodjele sredstava provede veći dio provjere usklađenosti. U iznimnim je slučajevima dopuštena fleksibilna primjena ove preporuke i financiranje projekata se može razmatrati i u ranijoj fazi razvoja projekta. U takvim bi iznimnim slučajevima dovršetak postupaka i ispunjavanje zahtjeva usklađenosti bili uvjet za isplatu sredstava (64). Međutim, projekti navedeni u Prilogu I. Direktivi o procjeni utjecaja na okoliš mogu se dostaviti Odboru za ulaganja tek u kasnijoj fazi razvoj, tj. po dovršetku izvješća o procjeni utjecaja na okoliš i javnog savjetovanja. |
| --- | --- |

—

Preporučuje se da se za financiranje iz fonda InvestEU projekti iz kategorija navedenih u Prilogu I. Direktivi o procjeni utjecaja na okoliš i projekti iz Priloga II. za koje je potrebna procjena utjecaja na okoliš (tj. projekti koji imaju i/ili koji bi mogli imati znatne učinke) razmatraju u kasnijoj fazi razvoja. To će partneru u provedbi omogućiti da prije dodjele sredstava provede veći dio provjere usklađenosti. U iznimnim je slučajevima dopuštena fleksibilna primjena ove preporuke i financiranje projekata se može razmatrati i u ranijoj fazi razvoja projekta. U takvim bi iznimnim slučajevima dovršetak postupaka i ispunjavanje zahtjeva usklađenosti bili uvjet za isplatu sredstava (64). Međutim, projekti navedeni u Prilogu I. Direktivi o procjeni utjecaja na okoliš mogu se dostaviti Odboru za ulaganja tek u kasnijoj fazi razvoj, tj. po dovršetku izvješća o procjeni utjecaja na okoliš i javnog savjetovanja.

| — | U iznimnim slučajevima projekata u ranoj fazi (npr. projekata bez dovršene procjene utjecaja okoliša i/ili postupaka izdavanja dozvola) određeni bi projekt trebalo procijeniti na temelju dostupnih informacija. U prvom se koraku ta procjena može ograničiti na utvrđivanje najvažnijih primjenjivih direktiva o okolišu i jasnu naznaku roka u kojem bi se pravna usklađenost mogla potvrditi. Za projekte navedene u Prilogu II. Direktivi o procjeni utjecaja na okoliš u pravilu bi odluka o početnom pregledu nadležnih tijela trebala biti dostupna u trenutku dostave projekta Odboru za ulaganja na odobrenje. Međutim, u opravdanim slučajevima projekt može biti u ranoj fazi razvoja (npr. kad se očekuju niski rizici, npr. u slučaju projekata punionica). U takvim slučajevima partner u provedbi može provesti provjeru koristeći se samo kontrolnim popisima predloženima u ovim smjernicama. Ako je riječ o potencijalno problematičnim projektima (npr. zbog vjerojatnih znatnih učinaka na područja mreže Natura 2000 ili protivljenja javnosti), partner u provedbi treba predložiti specifične okolišne uvjete za pojedine projekte i uvrstiti ih u ugovor o financiranju. Bez obzira na konkretne uvjete projekta (ako su potrebni), kao što je već spomenuto, ugovor o financiranju za takve projekte u ranoj fazi uvijek treba sadržavati standardni opći uvjet za podnošenje procjena i/ili dozvola koje nedostaju. Ti uvjeti moraju biti ispunjeni najkasnije do isplate, a u toj bi fazi provjera pravne usklađenosti trebala biti dovršena i priopćena Odboru za ulaganja (65). Ako se procjenom utvrdi da je projekt u vrlo ranoj fazi razvoja i da nosi previše rizika, ne bi mu trebalo dodijeliti potporu, a partner u provedbi trebao bi zahtjev za jamstvo EU-a podnijeti u kasnijoj fazi. |
| --- | --- |

—

U iznimnim slučajevima projekata u ranoj fazi (npr. projekata bez dovršene procjene utjecaja okoliša i/ili postupaka izdavanja dozvola) određeni bi projekt trebalo procijeniti na temelju dostupnih informacija. U prvom se koraku ta procjena može ograničiti na utvrđivanje najvažnijih primjenjivih direktiva o okolišu i jasnu naznaku roka u kojem bi se pravna usklađenost mogla potvrditi. Za projekte navedene u Prilogu II. Direktivi o procjeni utjecaja na okoliš u pravilu bi odluka o početnom pregledu nadležnih tijela trebala biti dostupna u trenutku dostave projekta Odboru za ulaganja na odobrenje. Međutim, u opravdanim slučajevima projekt može biti u ranoj fazi razvoja (npr. kad se očekuju niski rizici, npr. u slučaju projekata punionica). U takvim slučajevima partner u provedbi može provesti provjeru koristeći se samo kontrolnim popisima predloženima u ovim smjernicama. Ako je riječ o potencijalno problematičnim projektima (npr. zbog vjerojatnih znatnih učinaka na područja mreže Natura 2000 ili protivljenja javnosti), partner u provedbi treba predložiti specifične okolišne uvjete za pojedine projekte i uvrstiti ih u ugovor o financiranju. Bez obzira na konkretne uvjete projekta (ako su potrebni), kao što je već spomenuto, ugovor o financiranju za takve projekte u ranoj fazi uvijek treba sadržavati standardni opći uvjet za podnošenje procjena i/ili dozvola koje nedostaju. Ti uvjeti moraju biti ispunjeni najkasnije do isplate, a u toj bi fazi provjera pravne usklađenosti trebala biti dovršena i priopćena Odboru za ulaganja (65). Ako se procjenom utvrdi da je projekt u vrlo ranoj fazi razvoja i da nosi previše rizika, ne bi mu trebalo dodijeliti potporu, a partner u provedbi trebao bi zahtjev za jamstvo EU-a podnijeti u kasnijoj fazi.

| — | Direktive EU-a o okolišu, kako su prenesene u nacionalno zakonodavstvo, trebale bi biti glavna referentna točka za provjere pravne usklađenosti. |
| --- | --- |

—

Direktive EU-a o okolišu, kako su prenesene u nacionalno zakonodavstvo, trebale bi biti glavna referentna točka za provjere pravne usklađenosti.

| — | Rezultat provjere usklađenosti projekta s primjenjivim propisima EU-a o okolišu trebao bi dati jasan odgovor na pitanje je li projekt „usklađen” ili „neusklađen”. Tu bi provjeru trebalo potkrijepiti dokazima u obliku dozvola, odobrenja, licencija ili dopuštenja nadležnih tijela, uz upućivanje na relevantne direktive ili nacionalne propise kojima su prenesene. |
| --- | --- |

—

Rezultat provjere usklađenosti projekta s primjenjivim propisima EU-a o okolišu trebao bi dati jasan odgovor na pitanje je li projekt „usklađen” ili „neusklađen”. Tu bi provjeru trebalo potkrijepiti dokazima u obliku dozvola, odobrenja, licencija ili dopuštenja nadležnih tijela, uz upućivanje na relevantne direktive ili nacionalne propise kojima su prenesene.

| — | U slučaju ozbiljne sumnje u usklađenost projekta s propisima EU-a i/ili nacionalnim propisima, partneri u provedbi trebaju se savjetovati s državama članicama i/ili službama Komisije (66). |
| --- | --- |

—

U slučaju ozbiljne sumnje u usklađenost projekta s propisima EU-a i/ili nacionalnim propisima, partneri u provedbi trebaju se savjetovati s državama članicama i/ili službama Komisije (66).

U pododjeljcima u nastavku navedene su najvažnije direktive o okolišu za potrebe provjere pravne usklađenosti.

(a)   Direktiva o procjeni utjecaja na okoliš

Direktiva o procjeni utjecaja na okoliš primjenjuje se na niz javnih i privatnih projekata definiranih u prilozima I. i II. toj direktivi:

| — | obvezna procjena utjecaja na okoliš: smatra se da svi projekti navedeni u Prilogu I. znatno utječu na okoliš i stoga je za njih propisana procjena utjecaja na okoliš, |
| --- | --- |

—

obvezna procjena utjecaja na okoliš: smatra se da svi projekti navedeni u Prilogu I. znatno utječu na okoliš i stoga je za njih propisana procjena utjecaja na okoliš,

| — | postupak procjene utjecaja na okoliš nakon odluke države članice (početni pregled): za projekte navedene u Prilogu II. nacionalna tijela odlučuju je li potrebna procjena utjecaja na okoliš. To se postiže „postupkom početnog pregleda”, kojim se utvrđuju učinci projekata na temelju pragova/kriterija ili pojedinačnog razmatranja. Nacionalna tijela uzimaju u obzir kriterije iz Priloga III. Direktivi o procjeni utjecaja na okoliš. |
| --- | --- |

—

postupak procjene utjecaja na okoliš nakon odluke države članice (početni pregled): za projekte navedene u Prilogu II. nacionalna tijela odlučuju je li potrebna procjena utjecaja na okoliš. To se postiže „postupkom početnog pregleda”, kojim se utvrđuju učinci projekata na temelju pragova/kriterija ili pojedinačnog razmatranja. Nacionalna tijela uzimaju u obzir kriterije iz Priloga III. Direktivi o procjeni utjecaja na okoliš.

Provjerom usklađenosti s procjenom utjecaja na okoliš trebalo bi potvrditi ispunjava li određeni projekt ključne zahtjeve iz Direktive o procjeni utjecaja na okoliš. Važno je pritom napomenuti da bi nekoliko projekata moglo biti odobreno prema prethodnom „nerevidiranom” sustavu procjene utjecaja na okoliš (Direktiva 2011/92/EU), ali ne i prema „revidiranom” (Direktiva 2011/92/EU izmijenjena Direktivom 2014/52/EU Europskog parlamenta i Vijeća (67)). Provjera usklađenosti s procjenom utjecaja na okoliš trebala bi se provoditi u skladu s direktivom na snazi u trenutku pokretanja postupka procjene utjecaja na okoliš (vidjeti članak 3. Direktive 2014/52/EU).

Kontrolni popis 0 (vidjeti Prilog 3.) sadržava prijedloge pitanja koja partnerima u provedbi mogu poslužiti kao smjernice tijekom postupka provjere usklađenosti s Direktivom o procjeni utjecaja na okoliš.

(b)   Direktiva o pticama i direktiva o staništima

Mreža Natura 2 000 uspostavljena je Direktivom o staništima (68). U skladu s tom direktivom, države članice određuju posebna područja očuvanja kako bi osigurale povoljno stanje očuvanosti i. stanišnih tipova iz Priloga I. Direktivi unutar njihove prirodne rasprostranjenosti u EU-u i ii. vrsta iz Priloga II. Direktivi unutar njihove prirodne rasprostranjenosti u EU-u. U skladu s Direktivom o pticama (69), mreža mora obuhvaćati posebna zaštićena područja određena za 194 posebno ugrožene vrste i za sve vrste migracijskih ptica.

Za svaki plan ili projekt koji bi mogao znatno utjecati na mrežu Natura 2000, pojedinačno ili u kombinaciji s drugim planovima ili projektima, država članica provodi odgovarajuću procjenu (u skladu s člankom 6.). Tom se procjenom utvrđuju implikacije projekta na to područje s obzirom na ciljeve očuvanja tog područja (70). Nadležna tijela odobravaju plan ili projekt tek nakon što se uvjere da on neće negativno utjecati na cjelovitost tog područja (članak 6. stavak 3. Direktive o staništima (71)).

U iznimnim okolnostima nastavak provedbe projekta može se dopustiti unatoč negativnoj procjeni pod uvjetom da i. nema alternativnih rješenja i ii. ako se smatra da je plan ili projekt opravdan razlozima prevladavajućeg javnog interesa, uključujući interese socijalne ili gospodarske prirode. U takvim je slučajevima država članica dužna poduzeti odgovarajuće kompenzacijske mjere kako bi osigurala zaštitu koherentnosti mreže Natura 2000 (članak 6. stavak 4. Direktive o staništima). Komisiju se o tim mjerama izvješćuje na standardnom obrascu za izvješćivanje „Dostavljanje informacija Europskoj komisiji u skladu s člankom 6. stavkom 4. Direktive o staništima” (72). U određenim slučajevima znatnog utjecaja na prioritetno stanište ili prioritetnu vrstu, a projekt je opravdan socioekonomskim razlozima, potrebno je zatražiti mišljenje Komisije. Metodološke smjernice o odredbama članka 6. stavaka 3. i 4. Direktive 92/43/EEZ o staništima (73) sadržavaju dodatne informacije za nadopunu ovog odjeljka.

Pri provjeri usklađenosti s Okvirnom direktivom o vodama za partnere u provedbi moguća su tri scenarija:

| — | nadležna tijela država članica izuzela su na temelju početnog pregleda projekt od obveze odgovarajuće procjene (tj. projekt vjerojatno neće znatno negativno utjecati na područja mreže Natura 2000) ili |
| --- | --- |

—

nadležna tijela država članica izuzela su na temelju početnog pregleda projekt od obveze odgovarajuće procjene (tj. projekt vjerojatno neće znatno negativno utjecati na područja mreže Natura 2000) ili

| — | nadležna tijela država članica provela su odgovarajuću procjenu projekta, na temelju koje su tijela donijela pozitivan zaključak da projekt neće znatno utjecati na područja mreže Natura 2000 (u skladu s člankom 6. stavkom 3. Direktive o staništima) ili |
| --- | --- |

—

nadležna tijela država članica provela su odgovarajuću procjenu projekta, na temelju koje su tijela donijela pozitivan zaključak da projekt neće znatno utjecati na područja mreže Natura 2000 (u skladu s člankom 6. stavkom 3. Direktive o staništima) ili

| — | projekt je podvrgnut odgovarajućoj procjeni na temelju koje su nadležna tijela države članice donijela negativan zaključak da projekt ima znatne negativne učinke na područja mreže Natura 2000 (u skladu s člankom 6. stavkom 4. Direktive o staništima). |
| --- | --- |

—

projekt je podvrgnut odgovarajućoj procjeni na temelju koje su nadležna tijela države članice donijela negativan zaključak da projekt ima znatne negativne učinke na područja mreže Natura 2000 (u skladu s člankom 6. stavkom 4. Direktive o staništima).

Kontrolni popis 0 (vidjeti Prilog 3.) sadržava prijedloge pitanja koja mogu poslužiti kao smjernice tijekom postupka provjere usklađenosti s Direktivom o staništima i Direktivom o pticama, ovisno o scenariju (kako je prethodno opisano) koji se primjenjuje na pojedinu operaciju.

(c)   Okvirna direktiva o vodama

Okvirnom direktivom o vodama (2000/60/EZ) osigurava se cjelovito uključivanje gospodarskih i ekoloških aspekata u upravljanje kvalitetom i količinom voda. Ta se direktiva primjenjuje na slatke, obalne i prijelazne vode i njome se osigurava cjelovit pristup gospodarenju vodama uz poštovanje cjelovitosti ekosustava.

Njezin je glavni cilj da se (do 2015. (74)) postigne dobro stanje više od 111 000 površinskih voda (npr. rijeka, jezera, obalnih voda) i više od 13 000 podzemnih voda na području EU-a. Postići „dobro stanje” znači osigurati dobro ekološko i kemijsko stanje površinskih voda te dobro količinsko i kemijsko stanje podzemnih voda, glavnih izvora zahvaćanja pitke vode.

Okvirnom direktivom o vodama uvodi se zahtjev za upravljanje rijekama na temelju riječnih slivova (tj. prirodna geografska i hidrološka jedinica) neovisno o administrativnim ili političkim razgraničenjima. U planu upravljanja riječnim slivom detaljno se opisuje kako se u propisanom roku trebaju ostvariti postavljeni ciljevi za riječni sliv (ekološko, kvantitativno i kemijsko stanje te ciljevi za zaštićena područja).

Pri provjeri usklađenosti s Okvirnom direktivom o vodama za partnere u provedbi moguća su dva scenarija:

| — | u prvom scenariju projekt uključuje novonastalu promjenu fizičkih karakteristika tijela površinske vode ili promjene razine tijela podzemne vode koja NEĆE uzrokovati pogoršanje stanja vodnog tijela ni onemogućiti postizanje dobrog stanja/potencijala vode. U tom slučaju partner u provedbi treba preispitati obrazloženje promotora projekta kojim je potkrijepljen takav zaključak, |
| --- | --- |

—

u prvom scenariju projekt uključuje novonastalu promjenu fizičkih karakteristika tijela površinske vode ili promjene razine tijela podzemne vode koja NEĆE uzrokovati pogoršanje stanja vodnog tijela ni onemogućiti postizanje dobrog stanja/potencijala vode. U tom slučaju partner u provedbi treba preispitati obrazloženje promotora projekta kojim je potkrijepljen takav zaključak,

| — | u drugom scenariju projekt uključuje novonastalu promjenu fizičkih karakteristika tijela površinske vode ili promjene razine tijela podzemne vode koje pogoršavaju stanje vodnog tijela ili onemogućuje postizanje dobrog stanja/potencijala vode. U takvim slučajevima partneri u provedbi trebali bi preispitati jesu li ispunjeni svi sljedeći uvjeti iz članka 4. stavka 7.:






  — | poduzete su sve praktične mjere za ublažavanje negativnih učinaka, |
| --- | --- | --- |

—

u drugom scenariju projekt uključuje novonastalu promjenu fizičkih karakteristika tijela površinske vode ili promjene razine tijela podzemne vode koje pogoršavaju stanje vodnog tijela ili onemogućuje postizanje dobrog stanja/potencijala vode. U takvim slučajevima partneri u provedbi trebali bi preispitati jesu li ispunjeni svi sljedeći uvjeti iz članka 4. stavka 7.:

—

poduzete su sve praktične mjere za ublažavanje negativnih učinaka,

| — | koristi projekta veće su od koristi postizanja ciljeva Okvirne direktive o vodama i/ili projekt je od prevladavajućeg javnog interesa, |
| --- | --- |

—

koristi projekta veće su od koristi postizanja ciljeva Okvirne direktive o vodama i/ili projekt je od prevladavajućeg javnog interesa,

| — | nema drugih znatno boljih i uz razmjeran trošak tehnički izvedivih ekoloških opcija za postizanje cilja projekta, i |
| --- | --- |

—

nema drugih znatno boljih i uz razmjeran trošak tehnički izvedivih ekoloških opcija za postizanje cilja projekta, i

| — | projekt i navedena obrazloženja uvršteni su u plan upravljanja riječnim slivom. |
| --- | --- |

—

projekt i navedena obrazloženja uvršteni su u plan upravljanja riječnim slivom.

Kontrolni popis 0 (vidjeti Prilog 3.) sadržava prijedloge pitanja koja mogu poslužiti kao smjernice za provjeru usklađenosti s Okvirnom direktivom o vodama.

(d)   Druge relevantne direktive

Ovisno o naravi operacija obuhvaćenih određenom vrstom potpore, od partnera u provedbi očekuje se da provjere usklađenost s konkretnim direktivama na temelju odobrenja, dozvola, licencija itd. koje dostave promotori projekata. U nastavku se navode moguće direktive:

Direktiva 2001/42/EZ (75) – Strateška procjena okoliša

Ako su neke operacije osjetljive za okoliš zbog njihove prirode, veličine ili lokacije, savjetuje se da partner u provedbi preispita je li projekt usklađen s planovima (npr. sektorskim planom ili planom namjene zemljišta), osobito s obzirom na alternativna rješenja ili kumulativne učinke.

Direktiva 2010/75/EU (76)
  o industrijskim emisijama

Partner u provedbi treba provjeriti usklađenost projekta s Direktivom o industrijskim emisijama na temelju sljedećih dokumenata:

| — | dozvole (koja nije nužno primjenjiva i dostupna u vrijeme podnošenja prijave), tj. je li usklađen s graničnim vrijednostima emisije utvrđenima u skladu s tom direktivom i, prema potrebi, s povezanim razinama emisija utvrđenima u provedbenim odlukama o najboljim raspoloživim tehnikama, ili |
| --- | --- |

—

dozvole (koja nije nužno primjenjiva i dostupna u vrijeme podnošenja prijave), tj. je li usklađen s graničnim vrijednostima emisije utvrđenima u skladu s tom direktivom i, prema potrebi, s povezanim razinama emisija utvrđenima u provedbenim odlukama o najboljim raspoloživim tehnikama, ili

| — | projektne dokumentacije o okolišu koja se dostavlja zajedno s prijavom (npr. okolišne dozvole itd.). |
| --- | --- |

—

projektne dokumentacije o okolišu koja se dostavlja zajedno s prijavom (npr. okolišne dozvole itd.).

Direktiva 2008/98/EZ (77) – Okvirna direktiva o otpadu

Partner u provedbi treba provjeriti usklađenost projekta s Okvirnom direktivom o otpadu, uključujući obrazloženje s obzirom na ključne zahtjeve iz te direktive. Osobito treba obrazložiti:

| — | kako je projekt usklađen s hijerarhijom otpada (članak 4.), |
| --- | --- |

—

kako je projekt usklađen s hijerarhijom otpada (članak 4.),

| — | kako projekt pridonosi ostvarivanju ciljeva recikliranja (članak 11. stavak 2.), |
| --- | --- |

—

kako projekt pridonosi ostvarivanju ciljeva recikliranja (članak 11. stavak 2.),

| — | je li projekt u skladu s relevantnim planom gospodarenja otpadom (i uvršten u taj plan kao osnovni preduvjet) i programom za sprečavanje nastanka otpada (članci 28. i 29.). |
| --- | --- |

—

je li projekt u skladu s relevantnim planom gospodarenja otpadom (i uvršten u taj plan kao osnovni preduvjet) i programom za sprečavanje nastanka otpada (članci 28. i 29.).

Direktiva 2012/18/EU (78) – Seveso III

Cilj je Direktive Seveso III (2012/18/EU) spriječiti velike nesreće koje uključuju opasne tvari. Međutim, budući da do nesreća ipak dolazi, drugi je cilj Direktive ograničiti posljedice takvih nesreća ne samo za zdravlje ljudi nego i okoliš. Direktiva se odnosi na objekte u kojima mogu biti prisutne opasne tvari (npr. tijekom prerade ili skladištenja) u količinama koje prelaze određeni prag. Direktiva se ne odnosi na određene industrijske djelatnosti na koje se primjenjuju drugi propisi kojima se predviđa slična razina zaštite (npr. nuklearna postrojenja ili prijevoz opasnih tvari).

Objekti su kategorizirani u nižu ili višu razinu ovisno o količini prisutnih opasnih tvari, pri čemu objekti više razine podliježu strožim zahtjevima. Partner u provedbi treba provjeriti usklađenost projekta s Direktivom Seveso III na temelju projektne dokumentacije o okolišu koja se dostavlja zajedno s prijavom (npr. procjena utjecaja na okoliš, okolišne dozvole itd.). Partner u provedbi osobito treba provjeriti hoće li projekti obuhvaćeni područjem primjene Direktive Seveso morati po završetku ispunjavati zahtjeve za nižu ili višu razinu (osobito obvezu promotora da izradi politiku sprečavanja velikih nesreća ili izvješće o sigurnosti koje se dostavlja nadležnom tijelu u državi članici).

2.3.3.   Početni pregled u okviru programa InvestEU za okolišnu dimenziju

Očekuje se da bi projekti za koje se provede procjena utjecaja na okoliš ili za koje se odlučuje o potrebi takve procjene mogli znatno pridonijeti postupku početnog pregleda i provjere u okviru programa InvestEU jer je Direktivom propisano:

| — | Za projekte za koje je potrebna procjena utjecaja na okoliš, izvješće o procjeni utjecaja na okoliš sadržava opis elemenata projekta i/ili predviđenih mjera za izbjegavanje, sprečavanje ili smanjenje te, ako je to moguće, neutraliziranja vjerojatnih značajnih štetnih utjecaja na okoliš. |
| --- | --- |

—

Za projekte za koje je potrebna procjena utjecaja na okoliš, izvješće o procjeni utjecaja na okoliš sadržava opis elemenata projekta i/ili predviđenih mjera za izbjegavanje, sprečavanje ili smanjenje te, ako je to moguće, neutraliziranja vjerojatnih značajnih štetnih utjecaja na okoliš.

| — | Za projekte za koje je početnim pregledom utvrđeno da nije potrebna procjena utjecaja na okoliš u odluci se navode svi elementi projekta i/ili mjera, ako su predložene, predviđeni kako bi se izbjeglo ili spriječilo ono što bi u protivnom moglo znatno štetno utjecati na okoliš. |
| --- | --- |

—

Za projekte za koje je početnim pregledom utvrđeno da nije potrebna procjena utjecaja na okoliš u odluci se navode svi elementi projekta i/ili mjera, ako su predložene, predviđeni kako bi se izbjeglo ili spriječilo ono što bi u protivnom moglo znatno štetno utjecati na okoliš.

U tim bi se slučajevima u koraku početnog pregleda u okviru programa InvestEU razmatrali preostali učinci utvrđeni procjenom utjecaja na okoliš (nakon mjera ublažavanja utvrđenih u postupku procjene) za četiri okolišna elementa (zrak, vodu, zemljište i tlo, bioraznolikost), kao i međusobno povezane teme buke i neugodnih mirisa.

Za projekte koji su izvan područja primjene Direktive o procjeni utjecaja na okoliš ili su isključeni na temelju početnog pregleda bez mjera ublažavanja zbog primjene nacionalnih pragova ili kriterija, u koraku početnog pregleda u okviru programa InvestEU razmatraju se učinci na iste te elemente i međusobno povezane teme.

U prvom se koraku (preostali (79)) učinci na okoliš preispituju na temelju kontrolnog popisa 1 (80) (vidjeti Prilog 3.). U stupcu (1) kontrolnog popisa 1 treba biti vidljivo ima li ili nema (preostalih) učinaka.

Kako je već navedeno, ta se provjera provodi na temelju dokumentacije o okolišu koju dostavi promotor projekta, koja, među ostalim, uključuje izvješća o procjeni utjecaja na okoliš, odluke i dozvole, dodatne studije ili izvješća ako se smatraju potrebnima. Nakon što se (preostali) učinak utvrdi, treba ga kategorizirati u smislu rizika vodeći računa o značajnosti i vjerojatnosti njegova nastanka.

Partner u provedbi treba značajnost (preostalog) učinka svrstati u tri kategorije (stupac 2 kontrolnog popisa 1) na temelju informacija koje dostavi promotor projekta:

neznatan
 Image 13 umjeren
 Image 14 znatan/štetan

Partner u provedbi kategorizira značajnost učinka na temelju osnovne dokumentaciju o okolišu, dodatnih izvješća ako se smatraju potrebnima, kao i stručne prosudbe o elementima kao što su količine emisija, prekoračenje utvrđenih graničnih vrijednosti, kratkoročna i dugoročna priroda utvrđenog učinka itd. Detaljniji opisi za svaki od razmatranih elemenata prirodnog kapitala nalaze se u Dokumentu za tehničku potporu pri provjeri okolišne održivosti ulaganja i u tablicama:

| Tablica Zrak S3 – 1 | Za učinke na kvalitetu zraka |
| --- | --- |
| Tablica Voda S2 – 5 i tablica Voda S3 – 3 | Za učinke na vodni okoliš |
| Tablica Zemljište S2 – 2 i tablica Zemljište S3 – 1 | Za učinke na tlo/zemljište |
| Tablica Bioraznolikost S2 – 1 i tablica Bioraznolikost S3 – 1 | Za učinke na bioraznolikost |
| Tablica CC S3 – 1 | Za učinke na razinu buke |
| Tablica CC S3 – 2 | Za učinke neugodnih mirisa |

Tablica Zrak S3 – 1

Za učinke na kvalitetu zraka

Tablica Voda S2 – 5 i tablica Voda S3 – 3

Za učinke na vodni okoliš

Tablica Zemljište S2 – 2 i tablica Zemljište S3 – 1

Za učinke na tlo/zemljište

Tablica Bioraznolikost S2 – 1 i tablica Bioraznolikost S3 – 1

Za učinke na bioraznolikost

Tablica CC S3 – 1

Za učinke na razinu buke

Tablica CC S3 – 2

Za učinke neugodnih mirisa

Partner u provedbi treba na temelju informacija i procjena koje provede promotor projekta navesti i vjerojatnost učinka (stupac 3 kontrolnog popisa 1):

neznatna (vjerojatno se neće dogoditi)
 Image 15
  umjerena (jednako je vjerojatno da će se dogoditi i da neće)
 Image 16
  visoka (vjerojatno će se dogoditi)

Razina rizika (stupac 4 kontrolnog popisa 1) za svaki učinak procjenjuje se kombiniranjem njegove utvrđene značajnosti i vjerojatnosti (vidjeti matricu na slici 8). Za projekte za koje je provedena procjena utjecaja na okoliš očekuje se da pripadajuća izvješća sadržavaju kategorizaciju značajnosti preostalih učinaka.

Slika 9.

Kategorizacija rizika za svaki utvrđeni učinak

Image 17

Za učinke srednjeg i/ili visokog rizika partner u provedbi nastavlja s provjerom. Za učinke niskog rizika nisu potrebne daljnje provjere.

Uz to bi partner u provedbi trebao nastaviti provjeru s obzirom na pozitivne programe (vidjeti poglavlje 2.3.5.).

2.3.4.   Provjera: ublažavanje, kvantifikacija i monetizacija

Za projekte za koje je potrebna procjena utjecaja na okoliš ili koji su isključeni uz mjere ublažavanja: Za projekte za koje su utvrđeni preostali učinci srednje i/ili visokog rizika partner u provedbi dužan je od promotora projekta zatražiti da (dobrovoljno) preispita izvedivost dodatnih mjera (npr. mjera ublažavanja) kojima bi se mogao smanjiti preostali rizik.

Za projekte koji su izvan područja primjene Direktive o procjeni utjecaja na okoliš ili koji su isključeni bez mjera ublažavanja: Ako partner u provedbi u suradnji s promotorom projekta, na temelju kontrolnog popisa 1 utvrdi učinke srednjeg i/ili visokog rizika, trebao bi utvrditi mjere ublažavanja, ako su izvedive, radi smanjenja rizika.

Sve mjere koje proizađu iz navedenih postupaka trebaju biti u skladu s načelima hijerarhije ublažavanja koja su relevantna za pojedini element prirodnog kapitala:

| — | izbjegavanje negativnih učinaka (ako je i dalje izvedivo), |
| --- | --- |

—

izbjegavanje negativnih učinaka (ako je i dalje izvedivo),

| — | smanjenje razmjera svih neizbježnih učinaka, vodeći računa o trajanju, intenzitetu i vrsti učinka (izravan, neizravan i kumulativan), |
| --- | --- |

—

smanjenje razmjera svih neizbježnih učinaka, vodeći računa o trajanju, intenzitetu i vrsti učinka (izravan, neizravan i kumulativan),

| — | sanacija i obnova radi obnove i vraćanja u prvobitno stanje resursa koje je projekt narušio ili na koje je negativno utjecao, |
| --- | --- |

—

sanacija i obnova radi obnove i vraćanja u prvobitno stanje resursa koje je projekt narušio ili na koje je negativno utjecao,

| — | neutralizacija se može smatrati krajnjom mjerom za negativne učinke (srednjeg ili visokog rizika) koje nije moguće izbjeći, svesti na najmanju mjeru niti kompenzirati obnovom. |
| --- | --- |

—

neutralizacija se može smatrati krajnjom mjerom za negativne učinke (srednjeg ili visokog rizika) koje nije moguće izbjeći, svesti na najmanju mjeru niti kompenzirati obnovom.

Slika 10.

Hijerarhija ublažavanja

Image 18

| Izvor: | Europska komisija - Dokument za tehničku potporu pri provjeri okolišne održivosti ulaganja |
| --- | --- |

Izvor:

Pravilno ublažavanje ovisi o kontekstu i lokaciji te o učinku koji se ublažava. Primjeri mjera ublažavanja navedeni su u Dokumentu za tehničku potporu pri provjeri okolišne održivosti ulaganja.

Ako promotor projekta može predložiti izvedive dodatne mjere, partner u provedbi trebao bi od promotora projekta zatražiti da ponovno procijeni kategorizaciju preostalog rizika (vidjeti kontrolni popis 1).

Partner u provedbi, u suradnji s promotorom projekta i na temelju postojeće dokumentacije (izvješće o okolišu, dozvole itd.), ako i gdje je to moguće, kvantificira preostale učinke koji nakon ublažavanja (ublažavanja kao rezultata postupaka zaštite okoliša i/ili ublažavanja predloženog u kontekstu provjere održivosti u okviru programa InvestEU) imaju srednji i/ili visok rizik.

Smjernice o kvantifikaciji dostupne su u Dokumentu za tehničku potporu pri provjeri okolišne održivosti ulaganja i sljedećim tablicama:

| Tablica Zrak S3 – 1 | Za učinke na kvalitetu zraka |
| --- | --- |
| Tablica Voda S3 – 3 | Za učinke na vodni okoliš |
| Tablica Zemljište S3 – 1 | Za učinke na tlo/zemljište |
| Tablica Bioraznolikost S3 – 1 i S3-2 | Za bioraznolikost |
| Tablica CC S3 – 1 | Za učinke na razinu buke |
| Tablica CC S3 – 2 | Za učinke neugodnih mirisa |

Tablica Zrak S3 – 1

Za učinke na kvalitetu zraka

Tablica Voda S3 – 3

Za učinke na vodni okoliš

Tablica Zemljište S3 – 1

Za učinke na tlo/zemljište

Tablica Bioraznolikost S3 – 1 i S3-2

Za bioraznolikost

Tablica CC S3 – 1

Za učinke na razinu buke

Tablica CC S3 – 2

Za učinke neugodnih mirisa

Kvantifikacija partnerima u provedbi omogućuje da razumiju razmjer (preostalih) učinaka na okoliš nakon što su sve mjere ublažavanja utvrđene i uvrštene u predloženi projekt. Kvantifikacija je i preduvjet da se novčano vrednovanje tih učinaka, ako je proporcionalno i izvedivo, uključi u ukupnu ekonomsku procjenu projekta.

Kako je objašnjeno u Dokumentu za tehničku potporu pri provjeri okolišne održivosti ulaganja i u Priručniku za analizu troškova i koristi ulagačkih projekata (2014.) Europske komisije, novčano vrednovanje učinaka na okoliš obično se temelji na konceptu ukupne ekonomske vrijednosti prirodnog kapitala, koji se sastoji od uporabne i neuporabne vrijednosti (81). Za mjerenje se primjenjuje nekoliko tehnika vrednovanja, koje se često (ali ne isključivo) temelje na anketama i/ili metodama izbora.

Za te su tehnike obično potrebni znatni resursi (velika količina podataka i analiza specifične za projekt) pa se zato češće primjenjuje pristup prijenosa koristi ako studije dostupne u literaturi već sadržavaju referentne vrijednosti specifične za pojedinu zemlju (tj. jedinične troškove) za učinke na okoliš koje se mogu iskoristiti za postupak vrednovanja.

Odjeljci od 4. do 8. Dokumenta za tehničku potporu pri provjeri okolišne održivosti ulaganja sadržavaju pregled jediničnih vrijednosti kako bi se olakšala primjena prijenosa koristi za novčano vrednovanje (82). Osim toga, predstojeći Priručnik za ekonomsku procjenu koji priprema Glavna uprava za regionalnu i urbanu politiku uz potporu JASPERS-a ilustrira uspješne primjere iz prakse ekonomske procjene učinaka na okoliš za nekoliko odabranih sektora.

Stoga primjena monetizacije ovisi o brojnim čimbenicima, uključujući dostupne podatke, razmjer projekta, vrstu učinka itd.

Primjenjivost tih tehnika prepuštena je stručnoj prosudbi partnera u provedbi odnosno promotora projekta, uključujući odluku o tome treba li i kako provesti novčano vrednovanje učinaka na okoliš nakon ublažavanja, u skladu s načelom proporcionalnosti.

Ako se provede, novčano vrednovanje učinaka projekta na okoliš tada treba uvrstiti u sveobuhvatniju ekonomsku procjenu projekta koju obično provode partneri u provedbi u kontekstu projekata s potporom EU-a, kako je objašnjeno u poglavlju 2.6. (Ekonomska procjena) ovih smjernica.

2.3.5.   Pozitivni program

Promotore projekta svakako se potiče da za potencijalna djelovanja razmotre kontrolni popis 2 za pozitivni program (razvijen za svaki okolišni element, vidjeti Prilog 3.) koja bi mogla pridonijeti povećanju pozitivnih učinaka projekta. Dobrovoljni kontrolni popis za pozitivni program može se primijeniti za sve vrste projekata, ispod i iznad praga, i sve kategorije rizika. Nakon što završe s kontrolnim popisom za pozitivni program, promotore projekta se potiče da predlože dodatna djelovanja za poboljšanje okolišnih rezultata operacije. Nakon što se dodatna djelovanja za poboljšanje okolišnih rezultata projekta utvrde i uključe u projekt, promotore se potiče da kvantificiraju pozitivne učinke koje dobiju i da ih, ako je proporcionalno i prihvatljivo, monetiziraju radi uvrštenja u ukupnu ekonomsku procjenu projekta.

Kontrolni popis za pozitivni program može, među ostalim, uključivati sljedeće:

| — | zrak (promicanje energetske učinkovitosti i uporabe obnovljivih izvora energije, smanjenje emisija onečišćujućih tvari i uporabe opasnih tvari), |
| --- | --- |

—

zrak (promicanje energetske učinkovitosti i uporabe obnovljivih izvora energije, smanjenje emisija onečišćujućih tvari i uporabe opasnih tvari),

| — | vodni okoliš (poboljšanje kvalitete slatke i morske vode, promicanje učinkovite uporabe vode, ograničenje zahvaćanja i ispuštanja), |
| --- | --- |

—

vodni okoliš (poboljšanje kvalitete slatke i morske vode, promicanje učinkovite uporabe vode, ograničenje zahvaćanja i ispuštanja),

| — | zemljište i tlo (promicanje smanjenja erozije, poboljšanje organske tvari i bioraznolikosti tla, smanjenje degradacije zemljišta, sanacija onečišćenih područja), |
| --- | --- |

—

zemljište i tlo (promicanje smanjenja erozije, poboljšanje organske tvari i bioraznolikosti tla, smanjenje degradacije zemljišta, sanacija onečišćenih područja),

| — | bioraznolikost (očuvanje područja velike bioraznolikosti i/ili zaštićenih područja, obnova bioraznolikosti i ekosustava, povećana otpornost ekosustavâ, kontrola ili uklanjanje stranih vrsta, očuvanje autohtonih vrsta ili genetske raznolikosti), |
| --- | --- |

—

bioraznolikost (očuvanje područja velike bioraznolikosti i/ili zaštićenih područja, obnova bioraznolikosti i ekosustava, povećana otpornost ekosustavâ, kontrola ili uklanjanje stranih vrsta, očuvanje autohtonih vrsta ili genetske raznolikosti),

| — | buku (smanjenje razina buke), |
| --- | --- |

—

buku (smanjenje razina buke),

| — | neugodne mirise (smanjenje emisija neugodnih mirisa). |
| --- | --- |

—

neugodne mirise (smanjenje emisija neugodnih mirisa).

2.3.6.   Izvješćivanje i praćenje

Kako je opisano u poglavlju 4., na kraju postupka početnog pregleda i provjere okolišne održivosti partner u provedbi dužan je Odboru za ulaganja fonda InvestEU dostaviti sažetak provjere održivosti koji obuhvaća sljedeće ključne elemente:

| — | za sve projekte, potvrdu usklađenosti s najvažnijim propisima EU-a o okolišu (kako je prikazano na kontrolnom popisu 0), |
| --- | --- |

—

za sve projekte, potvrdu usklađenosti s najvažnijim propisima EU-a o okolišu (kako je prikazano na kontrolnom popisu 0),

| — | rezultat svih postupaka početnog pregleda:






  — | ima li učinaka srednjeg i/ili visokog rizika (stupac 4 kontrolnog popisa 1), |
| --- | --- | --- |

—

rezultat svih postupaka početnog pregleda:

—

ima li učinaka srednjeg i/ili visokog rizika (stupac 4 kontrolnog popisa 1),

| — | (dodatne) dobrovoljne mjere ublažavanja tih učinaka srednjeg i/ili visokog rizika (stupac 5 kontrolnog popisa 1) i je li zahvaljujući dodatnim mjerama taj rizik smanjen, |
| --- | --- |

—

(dodatne) dobrovoljne mjere ublažavanja tih učinaka srednjeg i/ili visokog rizika (stupac 5 kontrolnog popisa 1) i je li zahvaljujući dodatnim mjerama taj rizik smanjen,

| — | (preostali) rizik nakon dodatnog ublažavanja predloženog u kontekstu provjere u okviru programa InvestEU (stupac 6 kontrolnog popisa 1), |
| --- | --- |

—

(preostali) rizik nakon dodatnog ublažavanja predloženog u kontekstu provjere u okviru programa InvestEU (stupac 6 kontrolnog popisa 1),

| — | procjena (po mogućnosti kvantificirana) preostalih učinaka srednjeg i/ili visokog rizika (stupac 6 kontrolnog popisa 1) i ako je proporcionalno (tj. prihvatljivo i moguće) monetizacija tih učinaka, |
| --- | --- |

—

procjena (po mogućnosti kvantificirana) preostalih učinaka srednjeg i/ili visokog rizika (stupac 6 kontrolnog popisa 1) i ako je proporcionalno (tj. prihvatljivo i moguće) monetizacija tih učinaka,

| — | druga razmatranja o pozitivnom programu (vidjeti kontrolni popis 2). |
| --- | --- |

—

druga razmatranja o pozitivnom programu (vidjeti kontrolni popis 2).

Partner u provedbi trebao bi u kontekstu praćenja koje se zahtijeva u okviru programa InvestEU, na temelju praćenja provedenog u okviru svojih internih postupaka i/ili na zahtjev, potvrditi i izvijestiti promotora projekta o sljedećem:

| — | svim značajnim promjenama ishoda provjere, kako je izvorno navedeno u izvješću, koje bi nastale kao rezultat okončanja postupaka izdavanja dozvola, |
| --- | --- |

—

svim značajnim promjenama ishoda provjere, kako je izvorno navedeno u izvješću, koje bi nastale kao rezultat okončanja postupaka izdavanja dozvola,

| — | provedbi mjera ublažavanja štetnih i visokorizičnih učinaka, |
| --- | --- |

—

provedbi mjera ublažavanja štetnih i visokorizičnih učinaka,

| — | ispunjavanju okolišnih uvjeta i obveza promotora projekta, ako ih ima. |
| --- | --- |

—

ispunjavanju okolišnih uvjeta i obveza promotora projekta, ako ih ima.

2.4.   Socijalna dimenzija

2.4.1.   Opći pristup provjeri socijalne održivosti

Svrha je operacija financiranja i ulaganja u okviru programa InvestEU stvoriti pozitivan socijalni učinak za društvo u cjelini. Međutim, neki projekti mogu imati negativne učinke na određene pojedince ili zajednice. Na primjer, moguće je zamisliti infrastrukturni projekt koji bi doveo do povećanja prostornih nejednakosti ili javnozdravstvenih problema, koji uključuje prenamjenu zemljišta i/ili utjecaj na različite aspekte života građana. Potencijalne učinke koji negativno utječu na socijalne uvjete treba prepoznati što ranije i, ako je to izvedivo, nacrt tih projekata treba prilagoditi kako bi se ti učinci izbjegli ili smanjili i/ili treba odrediti odgovarajuće mjere ublažavanja za postupanje s neizbježnim učincima. Postupkom provjere osigurat će se da promotori projekta prepoznaju, procijene i pravilno sagledaju te situacije.

Industrijski standardi za procjenu socijalne dimenzije uglavnom su međusobno usklađeni. Međutim, oni se i dalje neznatno razlikuju među sudionicima na tržištu. Početni pregled operacija trebalo bi u najvećoj mogućoj mjeri usmjeriti na utvrđivanje izravnih, neizravnih i kumulativnih učinaka na ključne socijalne aspekte. Provjerom socijalne održivosti, tj. poboljšanjem početnog prijedloga, pridonijelo bi se, prema potrebi, smanjenju štetnih učinaka i povećanju koristi socijalne dimenzije.

U tu bi svrhu pregled socijalnih aspekata projekata trebao obuhvaćati najmanje sljedeće ključne komponente:

| — | pregled i utvrđivanje pozitivnih učinaka projekata i povezanog rizika, |
| --- | --- |

—

pregled i utvrđivanje pozitivnih učinaka projekata i povezanog rizika,

| — | kategorizaciju rizika za izravno financirane projekte iznad praga na temelju procjene potencijalnih negativnih učinaka, |
| --- | --- |

—

kategorizaciju rizika za izravno financirane projekte iznad praga na temelju procjene potencijalnih negativnih učinaka,

| — | početni pregled socijalne učinkovitosti projekta na temelju socijalnih kriterija za početni pregled opisanih u narednim odjeljcima i, prema potrebi, uključivanje svih uvjeta za projekt, |
| --- | --- |

—

početni pregled socijalne učinkovitosti projekta na temelju socijalnih kriterija za početni pregled opisanih u narednim odjeljcima i, prema potrebi, uključivanje svih uvjeta za projekt,

| — | preporuke za pojačavanje pozitivnih socijalnih učinaka na temelju kontrolnog popisa za pozitivni program opisanog u odjeljku 2.4.6. ovih smjernica. |
| --- | --- |

—

preporuke za pojačavanje pozitivnih socijalnih učinaka na temelju kontrolnog popisa za pozitivni program opisanog u odjeljku 2.4.6. ovih smjernica.

Na dijagramu u nastavku u cijelosti je prikazan postupak provjere socijalne održivosti.

Image 19

2.4.2.   Okvir usklađenosti sa zakonodavstvom za socijalnu dimenziju

InvestEU će svojom koncepcijom i izvedbom pridonijeti socijalnoj održivosti u EU-u, poticati obnovu gospodarstva, stvaranje kvalitetnih radnih mjesta i poboljšanje uvjeta života i rada. Relevantni pravni zahtjevi EU-a i države članice koji se primjenjuju na projekte i operacije kojima treba potpora iz bilo koje sastavnice fonda InvestEU osnovne su zaštitne mjere za postizanje socijalno održivih učinaka.

Slično kao i za okolišne aspekte, relevantno socijalno zakonodavstvo čvrsta je osnova za postupak provjere socijalne održivosti. EU ima učinkovit zakonodavni okvir koji jamči prava europskim građanima, radnicima (neovisno o njihovu državljanstvu) i dionicima u mnogim područjima, uključujući sigurnost i zaštitu zdravlja na radnom mjestu, uvjete rada, objavu informacija te savjetovanje s radnicima i javnošću, rodnu ravnopravnost i nediskriminaciju (83). Međutim, u usporedbi sa zakonodavstvom o zaštiti okoliša, EU ima manje ovlasti u području socijalnih pitanja, a socijalni aspekti prvenstveno se uređuju nacionalnim zakonodavstvom. Bez obzira na to, Uredbom o programu InvestEU izričito se propisuje provedba procjene socijalnog učinka projekata, među ostalim na rodnu ravnopravnost, na socijalnu uključenost određenih područja ili dijelova stanovništva i na gospodarski razvoj područjâ i sektorâ na koje utječu strukturni izazovi poput potrebe za dekarbonizacijom gospodarstva.

Stoga, uzimajući u obzir usklađenost s relevantnim nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a kojim su obuhvaćena ta područja, zahtjev da se intervencijama InvestEU ostvaruje društveni napredak bit će temelj za provjeru socijalne održivosti. Ispitivanje usklađenosti nastavit će se tijekom cijelog postupka jer svi relevantni pravni zahtjevi možda neće biti poznati u ranoj fazi (vidi okvir usklađenosti sa zakonodavstvom u Prilogu 1.) (84). Zbog toga će se od promotora projekta očekivati da osigura poštovanje propisa, da vodi računa o opcijama pozitivnog programa (vidjeti poglavlje 2.4.6.) i da na zahtjev partnerima u provedbi dostavi dokaze (85).

2.4.3.   Početni pregled socijalnih aspekata operacija

Nakon provjere pravne usklađenosti i ovisno o ukupnom trošku ulaganja u projekt, operacije prelaze u fazu početnog pregleda.

Kako bi utvrdio razmjer i složenost potencijalnih socijalnih učinaka i rizika, partner u provedbi trebao bi izvršiti početni pregled predloženog projekta. Opseg i složenost socijalnih pitanja razlikuju se od projekta do projekta. Projekti mogu imati negativne, ali i pozitivne socijalne učinke. Partner u provedbi mora osigurati sljedeće: i. utvrđivanje negativnih socijalnih učinaka projekata u postupku početnog pregleda opisanom u nastavku; i ii. njihovi pozitivni socijalni učinci potiču se upotrebom kontrolnog popisa za pozitivne programe (86). Trebaju se uzeti u obzir i sve mogućnosti za pojačavanje pozitivnih učinaka koji se utvrde u sklopu postupka početnog pregleda.

Pri provođenju postupka provjere socijalne održivosti partneri u provedbi nadovezivat će se na svoje postojeće standarde i postupke te će ih nadopunjavati prema potrebi na temelju zahtjeva iz ovih smjernica.

Za projekte koji ne prelaze prag od 10 milijuna EUR tu u načelu završava postupak provjere. Za projekte ispod tog praga koji podliježu procjeni u skladu s Direktivom EU-a o procjeni učinaka na okoliš (87) neki bi se socijalni aspekti trebali procijeniti u sklopu postupka procjene učinaka na okoliš. U takvim se slučajevima partnere u provedbi potiče da nadopune postupak procjene učinaka na okoliš početnim pregledom socijalnih aspekata opisanim u ovim smjernicama. Isto tako, snažno ih se potiče da na temelju kontrolnog popisa za pozitivni program razmotre preporuke za povećanje pozitivnih socijalnih učinaka bez obzira na veličinu projekta. U svim se slučajevima moraju poštovati minimalne zaštitne mjere povezane s radom, zdravljem, sigurnošću i drugim relevantnim zahtjevima socijalne održivosti utvrđenima pravom Unije.

Projekti koji prelaze prag od 10 milijuna EUR pregledavaju se s obzirom na relevantne socijalne učinke i rizike. Sljedeće stavke smatrat će se ključnim socijalnim aspektima koje treba uzeti u obzir pri provođenju ex ante procjene socijalne dimenzije:

| 1. | radni uvjeti; |
| --- | --- |

1.

radni uvjeti;

| 2. | zdravlje i sigurnost na radu te javno zdravlje i sigurnost; |
| --- | --- |

2.

zdravlje i sigurnost na radu te javno zdravlje i sigurnost;

| 3. | zaštita i uključivanje ranjivih osoba i/ili skupina (88); |
| --- | --- |

3.

zaštita i uključivanje ranjivih osoba i/ili skupina (88);

| 4. | rodna ravnopravnost; |
| --- | --- |

4.

rodna ravnopravnost;

| 5. | stjecanje i izvlaštenje zemljišta (89); |
| --- | --- |

5.

stjecanje i izvlaštenje zemljišta (89);

| 6. | zaštita kulturne baštine; |
| --- | --- |

6.

zaštita kulturne baštine;

| 7. | uključenosti dionika (90). |
| --- | --- |

7.

uključenosti dionika (90).

Početni pregled projekata omogućit će promotoru projekta da u najvećoj mogućoj mjeri razmotri, a partneru u provedbi da utvrdi, ključne socijalne učinke i rizike projekta koji se očekuju. Pritom bi partner u provedbi trebao uzeti u obzir i kapacitet promotora, kontekst, mjesto, sektor i vrstu projekta.

Postupak početnog pregleda socijalnih aspekata razmotrit će se zajedno s klimatskim i okolišnim elementima, a temeljit će se na svim relevantnim socijalnim elementima iz postupka procjene učinaka na okoliš u slučaju operacija koje podliježu procjeni u skladu s Direktivom EU-a o procjeni učinaka na okoliš. Socijalni aspekti podudarat će se s relevantnim zahtjevima za promotore projekata u fazi provjere. Dostavljene informacije trebale bi omogućiti partnerima u provedbi da procijene da nema očitih povreda propisa i da nema otvorenih istraga. Osim toga, početni pregled tih aspekata trebao bi potaknuti partnera u provedbi da predloži načine poboljšanja projekta, uključujući potporu u obliku tehničke pomoći, s ciljem otklanjanja potencijalno štetnih učinaka i/ili pojačavanja pozitivnih učinaka.

Partner u provedbi može na temelju postupka provjere fonda InvestEU utvrditi da jedan ili više socijalnih aspekata opisanih u nastavku nisu primjereno obuhvaćeni i da imaju srednje ili visoke rizike u skladu s kategorizacijom rizika opisanom u poglavlju 2.4.4. ovih smjernica. U tom će se slučaju pokrenuti provjera za predmetno područje, a od krajnjeg primatelja tražit će se da provede odgovarajuću daljnju procjenu i ispravi situaciju.

Radni uvjeti

Opći je cilj socijalnog aspekta osigurati zaštitu temeljnih prava radnika i promicati učinkovite odnose radnika i uprave na temelju pravednih uvjeta rada i u skladu s nacionalnim zakonima o radu, zapošljavanju i socijalnoj sigurnosti te osnovnim načelima i normama koji su ugrađeni u pravo Unije i temeljne konvencije ILO-a.

Promotori projekata/krajnji primatelji trebat će se uskladiti s navedenim zakonodavstvom o radu u odnosu na sve radnike na projektu, uključujući one koji rade na puno radno vrijeme, na nepuno radno vrijeme, agencijske radnike, radnike na određen ili neodređen rok, sezonske radnike i radnike migrante, neovisno o tome upošljava li ih izravno klijent ili treća strana, kao i za primarne dobavljače (91).

U fazi početnog pregleda
  partner u provedbi trebao bi učiniti sljedeće:

| — | utvrditi vjerojatnost rizika od: dječjeg rada, prisilnog rada, diskriminacije i nejednakog postupanja prema radnicima migrantima ili radnicima koji nisu državljani te zemlje, rodne neravnopravnosti, diskriminacije i/ili ograničenja slobode udruživanja ili drugih rizika kršenja temeljnih radnih prava, pod utjecajem konteksta zemlje, sektora, promotora, izvođača ili lanca opskrbe (92), |
| --- | --- |

—

utvrditi vjerojatnost rizika od: dječjeg rada, prisilnog rada, diskriminacije i nejednakog postupanja prema radnicima migrantima ili radnicima koji nisu državljani te zemlje, rodne neravnopravnosti, diskriminacije i/ili ograničenja slobode udruživanja ili drugih rizika kršenja temeljnih radnih prava, pod utjecajem konteksta zemlje, sektora, promotora, izvođača ili lanca opskrbe (92),

| — | u slučaju utvrđenih rizika u području rada potrebno je razmotriti imaju li promotori projekta upravljačke kapacitete koji odgovaraju radnoj snazi veličini projekta i koji su u skladu s nacionalnom zakonima. |
| --- | --- |

—

u slučaju utvrđenih rizika u području rada potrebno je razmotriti imaju li promotori projekta upravljačke kapacitete koji odgovaraju radnoj snazi veličini projekta i koji su u skladu s nacionalnom zakonima.

Zdravlje i sigurnost na radu te javno zdravlje i sigurnost
   (93)

U skladu s 10. načelom Europskog stupa socijalnih prava za „zdravo, sigurno i dobro prilagođeno radno okruženje i zaštitu podataka” radnika, cilj je u okviru tog socijalnog aspekta osigurati, promicati i štititi zdravlje, sigurnost i zaštitu svih osoba uključenih u projekt. To bi se trebalo postići osiguravanjem zdravih, sigurnih i sigurnih radnih uvjeta; procjenom i otklanjanjem rizika za zdravlje i sigurnost te sprečavanjem svih štetnih učinaka povezanih sa zdravljem i sigurnošću. Posebni aspekti koji se trebaju uzeti u obzir tijekom postupka provjere odnose se, prema potrebi, na sigurnost opasnih materijala, prirodne opasnosti, zaštitu, izlaganje bolestima, sigurnost u prometu i na cestama te pripremljenost za izvanredne situacije.

U fazi početnog pregleda
  partner u provedbi trebao bi učiniti sljedeće:

| — | utvrditi vjerojatnost negativnih učinaka i rizika projekta povezanih sa zdravljem i sigurnošću na radu te javnim zdravljem i sigurnošću (94), |
| --- | --- |

—

utvrditi vjerojatnost negativnih učinaka i rizika projekta povezanih sa zdravljem i sigurnošću na radu te javnim zdravljem i sigurnošću (94),

| — | Ako se utvrde štetni učinci i rizici, potrebno je razmotriti upravljačke kapacitete promotora projekta u vezi s upravljanjem zdravljem i sigurnošću na radu te javnim zdravljem i sigurnošću. |
| --- | --- |

—

Ako se utvrde štetni učinci i rizici, potrebno je razmotriti upravljačke kapacitete promotora projekta u vezi s upravljanjem zdravljem i sigurnošću na radu te javnim zdravljem i sigurnošću.

Zaštita i uključivanje ranjivih osoba i/ili skupina
   (95)

U skladu s načelima 2., 3. i 17. Europskog stupa socijalnih prava za „Rodnu ravnopravnost”, „Jednake mogućnosti” i „Uključivanje osoba s invaliditetom”, opći je cilj u okviru tog socijalnog aspekta očuvati i promicati prava i interese ranjivih skupina i/ili pojedinaca, utvrditi sve rizike i/ili negativne učinke koji bi na njih mogli utjecati te osigurati da se takve skupine i/ili pojedinci tijekom trajanja projekta zaštite odgovarajućim mjerama. U tom bi slučaju, prema potrebi, trebalo razmotriti relevantne obveze i/ili poduzimanje pozitivnih mjera za uklanjanje prepreka osobama koje su često zbog invaliditeta isključene iz razvojnog procesa kako bi mogle ostvariti svoja prava i u potpunosti sudjelovati u društvenom i gospodarskom životu.

Kad je riječ o projektima koji utječu na autohtone narode (96), cilj je osigurati da se u sklopu projekta potpuno poštuju njihova prava, težnje, identitet, kultura i sredstva za život te stupiti u pregovore u dobroj vjeri s dotičnim autohtonim narodima na koje projekt utječe i dobiti njihov slobodan, prethodni i informirani pristanak (97).

U fazi početnog pregleda
  partner u provedbi trebao bi učiniti sljedeće:

| — | utvrditi vjerojatnost da će projekt imati nerazmjerne negativne učinke na ranjive, marginalizirane, diskriminirane pojedince i/ili skupine, primjerice povećanjem nejednakosti, među ostalim utjecajem na cjenovnu pristupačnost, dostupnost i kvalitetu usluga i stambenih objekata, uključujući energiju, obrazovanje i zdravstvo, |
| --- | --- |

—

utvrditi vjerojatnost da će projekt imati nerazmjerne negativne učinke na ranjive, marginalizirane, diskriminirane pojedince i/ili skupine, primjerice povećanjem nejednakosti, među ostalim utjecajem na cjenovnu pristupačnost, dostupnost i kvalitetu usluga i stambenih objekata, uključujući energiju, obrazovanje i zdravstvo,

| — | utvrditi vjerojatnost bilo kojih rizika i/ili štetnih učinaka koji mogu nerazmjerno pogađati osobe s invaliditetom u smislu pravednog radnog okruženja, nediskriminacije i sprečavanja svih oblika nasilja, potencijalnih prepreka za pristup uslugama ili koristima ostvarenima projektom (98), |
| --- | --- |

—

utvrditi vjerojatnost bilo kojih rizika i/ili štetnih učinaka koji mogu nerazmjerno pogađati osobe s invaliditetom u smislu pravednog radnog okruženja, nediskriminacije i sprečavanja svih oblika nasilja, potencijalnih prepreka za pristup uslugama ili koristima ostvarenima projektom (98),

| — | utvrditi vjerojatnost da će projekt utjecati na autohtone narode, |
| --- | --- |

—

utvrditi vjerojatnost da će projekt utjecati na autohtone narode,

| — | ako postoji vjerojatnost da će projekt utjecati na navedene osobe ili skupine, razmotriti kapacitet promotora projekta da poduzme mjere ublažavanja tako da projekt ne utječe nerazmjerno na takve osobe i/ili skupine. |
| --- | --- |

—

ako postoji vjerojatnost da će projekt utjecati na navedene osobe ili skupine, razmotriti kapacitet promotora projekta da poduzme mjere ublažavanja tako da projekt ne utječe nerazmjerno na takve osobe i/ili skupine.

Rodna ravnopravnost

U skladu s načelom 2. Europskog stupa socijalnih prava za „Ravnopravnost spolova”, opći je cilj ovog socijalnog aspekta osigurati jednake mogućnosti ženama i muškarcima na radnom mjestu, spriječiti bilo kakvu rodnu diskriminaciju, promicati jednako postupanje prema muškarcima i ženama te uspostaviti jednake zdravstvene, sigurnosne i zaštitne mjere za sve radnike bez obzira na njihov spol. Iako je sudjelovanje žena na tržištu rada u Europi u porastu, nejednakosti kao što je razlika u plaćama između spolova i dalje su prisutne i utječu na jačanje položaja žena. Rodna ravnopravnost ključna je komponenta Strategije EU-a za rodnu ravnopravnost 2020.–2025. (99) te ciljeva održivog razvoja (100) i odnosi se na promicanje jednakih mogućnosti, odgovornosti i sudjelovanja žena i muškaraca.

U fazi početnog pregleda
  partner u provedbi trebao bi učiniti sljedeće:

| — | utvrditi vjerojatnost da će projekt imati znatne učinke koji bi mogli nerazmjerno utjecati na žene i djevojke ili da će uzrokovati posebne rodne rizike ili rodno diskriminirajuće društvene norme, |
| --- | --- |

—

utvrditi vjerojatnost da će projekt imati znatne učinke koji bi mogli nerazmjerno utjecati na žene i djevojke ili da će uzrokovati posebne rodne rizike ili rodno diskriminirajuće društvene norme,

| — | utvrditi vjerojatnost da će projekt imati znatne rizike koji se odnose na rodnu diskriminaciju i/ili rodno uvjetovano nasilje i uznemiravanje uključujući, primjerice, prethodne pritužbe povezane s tim aspektima, negativna izvješća u medijima/izvješća nevladinih organizacija o projektu i/ili promotoru projekta, |
| --- | --- |

—

utvrditi vjerojatnost da će projekt imati znatne rizike koji se odnose na rodnu diskriminaciju i/ili rodno uvjetovano nasilje i uznemiravanje uključujući, primjerice, prethodne pritužbe povezane s tim aspektima, negativna izvješća u medijima/izvješća nevladinih organizacija o projektu i/ili promotoru projekta,

| — | razmotriti sposobnost promotora projekta da u slučaju utvrđenih rizika na odgovarajući način upravlja tim rizicima. |
| --- | --- |

—

razmotriti sposobnost promotora projekta da u slučaju utvrđenih rizika na odgovarajući način upravlja tim rizicima.

Zaštita kulturne baštine

Opći cilj ovog aspekta jest pomoći očuvanju kulturne baštine u kontekstu projekata iz programa InvestEU, zaštititi kulturnu baštinu od štetnih učinaka projektnih aktivnosti promicanjem procjene učinaka na kulturnu baštinu i upravljanja kulturnom baštinom te, kada je to relevantno i izvedivo, poticati informiranje o kulturnoj baštini i njezino uvažavanje. Stoga će promotor projekta biti odgovoran za upravljanje kulturnom baštinom. Zbog tih odgovornosti promotor projekta morat će poduzeti mjere za utvrđivanje, procjenu, donošenje i provedbu odluka o učinku operacija koje se podupiru iz fonda InvestEU na kulturnu baštinu.

U fazi početnog pregleda
  partner u provedbi trebao bi učiniti sljedeće:

| — | utvrditi vjerojatnost da će projekt utjecati na materijalnu i/ili nematerijalnu kulturnu baštinu, među ostalim u smislu važnosti kulturne baštine, |
| --- | --- |

—

utvrditi vjerojatnost da će projekt utjecati na materijalnu i/ili nematerijalnu kulturnu baštinu, među ostalim u smislu važnosti kulturne baštine,

| — | razmotriti sposobnost promotora projekta da upravlja svim utvrđenim učincima na kulturnu baštinu i savjetovati se s relevantnim dionicima u slučaju utvrđenih učinaka, |
| --- | --- |

—

razmotriti sposobnost promotora projekta da upravlja svim utvrđenim učincima na kulturnu baštinu i savjetovati se s relevantnim dionicima u slučaju utvrđenih učinaka,

| — | ako je dostupno u toj fazi, uzeti u obzir mišljenje nadležnog tijela za kulturnu baštinu kao dio dokumentacije za izdavanje dozvole. |
| --- | --- |

—

ako je dostupno u toj fazi, uzeti u obzir mišljenje nadležnog tijela za kulturnu baštinu kao dio dokumentacije za izdavanje dozvole.

Stjecanje i izvlaštenje zemljišta

Opći je cilj ovog socijalnog aspekta promicanje prava na odgovarajuće stanovanje i odgovarajući životni standard, poštovanje imovine raseljenih osoba te upravljanje negativnim učincima koji proizlaze iz njihova gubitka imovine ili gubitka pristupa imovini i/ili ograničenja uporabe zemljišta. U projektima u kojima je potrebno fizičko ili gospodarsko raseljavanje stanovništva od promotora projekta očekuje se da poštuje primjenjivo nacionalno ili regionalno zakonodavstvo o stjecanju zemljišta i/ili izvlaštenju. Od promotora projekta također se očekuje da poštuje Povelju EU-a o temeljnim pravima (prvenstveno članak 17.), Europsku socijalnu povelju (prvenstveno članak 31. i članak 34. stavak 3.) i europski stup socijalnih prava br. 19. Posebna pažnja posvetit će se projektima koji zahtijevaju raseljavanje ljudi koji zauzimaju ili na drugi način upotrebljavaju zemljište ili imovinu bez formalnog vlasništva, primjerice stanovnika sirotinjskih četvrti, bespravnih stanara ili drugih ranjivih skupina.

U fazi početnog pregleda
  partner u provedbi trebao bi utvrditi sljedeće:

| — | vjerojatnost da će za provedbu projekta trebati provesti stjecanje i izvlaštenje zemljišta, |
| --- | --- |

—

vjerojatnost da će za provedbu projekta trebati provesti stjecanje i izvlaštenje zemljišta,

| — | vjerojatnost da će za provedbu projekta trebati raseliti osobe ili će to utjecati na način na koji neformalni vlasnici ili neformalni korisnici zemljišta upotrebljavaju predmetno zemljište. |
| --- | --- |

—

vjerojatnost da će za provedbu projekta trebati raseliti osobe ili će to utjecati na način na koji neformalni vlasnici ili neformalni korisnici zemljišta upotrebljavaju predmetno zemljište.

Uključenost dionika
   (101)

Opći cilj ovog socijalnog aspekta bit će promicanje djelotvornog i inkluzivnog uključivanja dionika kao sredstva za osiguravanje poštovanja prava na: i. pristup informacijama o okolišu; ii. sudjelovanje javnosti u donošenju odluka i iii. pristup pravosuđu (102). Uključivanje dionika trebalo bi biti razmjerno prirodi i opsegu projekta te njegovim potencijalnim učincima i rizicima. Od promotora će se očekivatida pruži potporu nadležnim tijelima u provedbi odgovarajućeg postupka sudjelovanja javnosti, među ostalim u prekograničnom kontekstu.

U fazi početnog pregleda
  partner u provedbi trebao bi učiniti sljedeće:

| — | utvrditi vjerojatnost da bi projekt mogao uzrokovati znatne rizike za ugled, dovesti do protivljenja lokalnih zajednica ili nastavak neriješenih pitanja (npr. očekivani sudski postupak ili postupak u tijeku, žalbe, prosvjed i/ili nadzor organizacija civilnog društva), |
| --- | --- |

—

utvrditi vjerojatnost da bi projekt mogao uzrokovati znatne rizike za ugled, dovesti do protivljenja lokalnih zajednica ili nastavak neriješenih pitanja (npr. očekivani sudski postupak ili postupak u tijeku, žalbe, prosvjed i/ili nadzor organizacija civilnog društva),

| — | u slučaju utvrđenih rizika razmotriti kapacitet promotora projekta da osigura odgovarajuću uključenost dionika, prema potrebi, i/ili potporu nadležnih tijela u provođenju postupka sudjelovanja javnosti, |
| --- | --- |

—

u slučaju utvrđenih rizika razmotriti kapacitet promotora projekta da osigura odgovarajuću uključenost dionika, prema potrebi, i/ili potporu nadležnih tijela u provođenju postupka sudjelovanja javnosti,

| — | na temelju utvrđenih okolišnih i socijalnih učinaka i rizika razmotriti razine uključenosti dionika, uključujući objavu podataka o projektu, savjetovanje i mogućnosti pritužbi koji će vjerojatno biti potrebni za projekt ili, u slučaju projekata čija je provedba odmakla, uključenost dionika do tog trenutka. |
| --- | --- |

—

na temelju utvrđenih okolišnih i socijalnih učinaka i rizika razmotriti razine uključenosti dionika, uključujući objavu podataka o projektu, savjetovanje i mogućnosti pritužbi koji će vjerojatno biti potrebni za projekt ili, u slučaju projekata čija je provedba odmakla, uključenost dionika do tog trenutka.

2.4.4.   Kategorizacija društvenog rizika

Kao rezultat postupka provjere i na temelju socijalnih učinaka utvrđenih tim postupkom, provedbeni partneri trebali bi moći utvrditi razine socijalnog rizika za predloženi projekt. Pri određivanju razina socijalnog rizika partner u provedbi treba uzeti u obzir i kapacitet promotora projekata da ublaže te socijalne učinke i rizike.

Početni pregled trebao bi ukazati ina prihvatljivost projekta za dobivanje potpore iz fonda InvestEU. Primjerice, ako na temelju početnog pregleda partner u provedbi zaključi da bi predloženi projekt mogao imati određene znatne trajne učinke koji se ne mogu u potpunosti ublažiti niti kompenzirati i da bi mogao uzrokovati vrlo visoke preostale socijalne rizike, projekt ne bi bio prihvatljiv za financiranje iz fonda InvestEU. Tablica u nastavku pregled je metode kategorizacije socijalnih rizika prije primjene bilo kakvih mjera ublažavanja.

Tablica 4.

Kategorizacija socijalnog rizika

| Kategorija rizika | Definicija | Primjeri vrsta učinaka i rizika | Potencijalne posljedice za provjeru |
| --- | --- | --- | --- |
| Nizak rizik | Ne postoje nikakvi ili postoje samo zanemarivi, privremeni negativni socijalni učinci ili određeni trajni negativni socijalni učinci, no bez znatne štete, koji se mogu u potpunosti ublažiti. | — | Projekt ne utječe ni na jednu ili na vrlo malo ranjivih osoba i/ili skupina, |

Kategorija rizika

Definicija

Primjeri vrsta učinaka i rizika

Potencijalne posljedice za provjeru

Nizak rizik

Ne postoje nikakvi ili postoje samo zanemarivi, privremeni negativni socijalni učinci ili određeni trajni negativni socijalni učinci, no bez znatne štete, koji se mogu u potpunosti ublažiti.

—

Projekt ne utječe ni na jednu ili na vrlo malo ranjivih osoba i/ili skupina,

| — | projekt ne uzrokuje znatne rizike za rad, |
| --- | --- |

—

projekt ne uzrokuje znatne rizike za rad,

| — | rizik je minimalan za zdravlje i sigurnost, |
| --- | --- |

—

rizik je minimalan za zdravlje i sigurnost,

| — | do tada postignuta uključenost dionika bila je primjerena i nisu utvrđeni nikakvi rizici. |
| --- | --- |

—

do tada postignuta uključenost dionika bila je primjerena i nisu utvrđeni nikakvi rizici.

Operacija ove vrste ne bi zahtijevala daljnju provjeru.

Srednji rizik

Socijalni učinci mogu se jednostavno utvrditi, no očekuje se da će se korektivnim mjerama i/ili mjerama ublažavanja smanjiti ili ograničiti glavni štetni učinci.

| — | Projekt zahtijeva raseljavanje stanovnika neformalnih naselja ili korisnika zemljišta, pri čemu su učinci raseljavanja ograničeni i lako se suzbijaju mjerama ublažavanja, |
| --- | --- |

—

Projekt zahtijeva raseljavanje stanovnika neformalnih naselja ili korisnika zemljišta, pri čemu su učinci raseljavanja ograničeni i lako se suzbijaju mjerama ublažavanja,

| — | projekt negativno i izravno utječe na ranjive osobe, pri čemu su potencijalni učinci ograničeni i lako se suzbijaju mjerama ublažavanja, |
| --- | --- |

—

projekt negativno i izravno utječe na ranjive osobe, pri čemu su potencijalni učinci ograničeni i lako se suzbijaju mjerama ublažavanja,

| — | rizik je umjeren za zdravlje i sigurnost, |
| --- | --- |

—

rizik je umjeren za zdravlje i sigurnost,

| — | projekt će vjerojatno imati učinke na kulturnu baštinu koji će zahtijevati odgovarajuće mjere ublažavanja. |
| --- | --- |

—

projekt će vjerojatno imati učinke na kulturnu baštinu koji će zahtijevati odgovarajuće mjere ublažavanja.

Operacija ove vrste može zahtijevati određene dodatne mjere procjene i/ili upravljanja za utvrđene učinke i rizike, a mogu se primjenjivati i posebni ugovorni uvjeti sa socijalnim aspektima te zahtijevati redovito praćenje i/ili izvješćivanje o utvrđenim socijalnim pitanjima.

Visok rizik

Mogu postojati vrlo izraženi, štetni i/ili dugoročni socijalni učinci, čiju je ozbiljnost teško utvrditi u fazi početnog pregleda.

| — | Projekt zahtijeva raseljavanje stanovnika neformalnih naselja ili korisnika zemljišta kada su učinci raseljavanja znatni i zahtijevaju odgovarajuće mjere ublažavanja, |
| --- | --- |

—

Projekt zahtijeva raseljavanje stanovnika neformalnih naselja ili korisnika zemljišta kada su učinci raseljavanja znatni i zahtijevaju odgovarajuće mjere ublažavanja,

| — | projekt ima znatne negativne i izravne učinke na ranjive osobe koji će zahtijevati odgovarajuće mjere ublažavanja, |
| --- | --- |

—

projekt ima znatne negativne i izravne učinke na ranjive osobe koji će zahtijevati odgovarajuće mjere ublažavanja,

| — | projekt će vjerojatno znatno utjecati na autohtone narode (npr. na njihovu zemlju, stambene objekte, sredstva za život ili kulturnu baštinu), |
| --- | --- |

—

projekt će vjerojatno znatno utjecati na autohtone narode (npr. na njihovu zemlju, stambene objekte, sredstva za život ili kulturnu baštinu),

| — | ovisno o kontekstu zemlje, sektora, promotora, izvođača ili lanca opskrbe (103) postoje rizici dječjeg rada, prisilnog rada, diskriminacije i/ili ograničenja slobode udruživanja ili drugi rizici kršenja temeljnih radnih prava, |
| --- | --- |

—

ovisno o kontekstu zemlje, sektora, promotora, izvođača ili lanca opskrbe (103) postoje rizici dječjeg rada, prisilnog rada, diskriminacije i/ili ograničenja slobode udruživanja ili drugi rizici kršenja temeljnih radnih prava,

| — | rizik je visok za zdravlje i sigurnost, |
| --- | --- |

—

rizik je visok za zdravlje i sigurnost,

| — | projekt će dovesti do trajnog uništavanja lokaliteta kulturne baštine, |
| --- | --- |

—

projekt će dovesti do trajnog uništavanja lokaliteta kulturne baštine,

| — | projekt nosi znatan rizik za ugled (npr. očekivani sudski postupak ili postupak u tijeku, žalbe, prosvjed i/ili nadzor organizacija civilnog društva). |
| --- | --- |

—

projekt nosi znatan rizik za ugled (npr. očekivani sudski postupak ili postupak u tijeku, žalbe, prosvjed i/ili nadzor organizacija civilnog društva).

Operacija ove vrste obično će zahtijevati dodatne odgovarajuće mjere procjene i/ili upravljanja za utvrđene učinke i rizike, a mogu se primjenjivati i posebni ugovorni uvjeti sa socijalnim aspektima te zahtijevati redovito praćenje i/ili izvješćivanje o utvrđenim socijalnim pitanjima.

Nije primjenjivo

Razina značajnosti trajnih socijalnih učinaka ili rizika nije prihvatljiva.

| — | Projekt je povezan s upotrebom dječjeg i prisilnog rada ili dužničkog ropstva, |
| --- | --- |

—

Projekt je povezan s upotrebom dječjeg i prisilnog rada ili dužničkog ropstva,

| — | projekt može dovesti do ograničavanja prava i sloboda pojedinaca ili kršenja ljudskih prava. |
| --- | --- |

—

projekt može dovesti do ograničavanja prava i sloboda pojedinaca ili kršenja ljudskih prava.

Operacija ove vrste smatrala bi se neprihvatljivom za financiranje iz fonda InvestEU.

Na temelju razine socijalnog rizika projekta, utvrđene prema prethodno navedenoj metodologiji, partneri u provedbi morat će razmotriti prelazak na fazu provjere, kako je detaljno objašnjeno u sljedećem odjeljku, i provesti sljedeća djelovanja:

| i. | Projekti visokog socijalnog rizika

  Potrebna je temeljita procjena utvrđenih socijalnih učinaka i rizika, a mogu biti potrebne i mjere ublažavanja ili korektivne mjere:






  — | partner u provedbi utvrđuje mjerodavne pravne zahtjeve i osigurava da je promotor projekta informiran i poduzima sve potrebne korake za ishođenje svih dozvola i odobrenja itd. te da djeluje u skladu s nacionalnim pravom i međunarodnim normama, |
| --- | --- | --- |

i.

Projekti visokog socijalnog rizika

Potrebna je temeljita procjena utvrđenih socijalnih učinaka i rizika, a mogu biti potrebne i mjere ublažavanja ili korektivne mjere:

—

partner u provedbi utvrđuje mjerodavne pravne zahtjeve i osigurava da je promotor projekta informiran i poduzima sve potrebne korake za ishođenje svih dozvola i odobrenja itd. te da djeluje u skladu s nacionalnim pravom i međunarodnim normama,

| — | partner u provedbi utvrđuje potencijalno znatne socijalne rizike, dionike na koje će projekt utjecati i nadležna tijela s kojima treba kontaktirati/savjetovati se:






  (a) | osigurava da je uključenost dionika, uključujući javna savjetovanja, u skladu s pravnim zahtjevima i da je pripadajuća dokumentacija prema potrebi javno dostupna; |
| --- | --- | --- |

—

partner u provedbi utvrđuje potencijalno znatne socijalne rizike, dionike na koje će projekt utjecati i nadležna tijela s kojima treba kontaktirati/savjetovati se:

(a)

osigurava da je uključenost dionika, uključujući javna savjetovanja, u skladu s pravnim zahtjevima i da je pripadajuća dokumentacija prema potrebi javno dostupna;

| (b) | ovisno o fazi u kojoj se projekt nalazi (početni nacrt ili već izdana dozvola), mogu se preporučiti izmjene nacrta ili mjere ublažavanja kako je opisano u sljedećem odjeljku, |
| --- | --- |

(b)

ovisno o fazi u kojoj se projekt nalazi (početni nacrt ili već izdana dozvola), mogu se preporučiti izmjene nacrta ili mjere ublažavanja kako je opisano u sljedećem odjeljku,

| — | promotor projekta odgovoran je za provedbu procjene učinaka na okoliš, prema potrebi, ili bilo koje druge studije koju partner u provedbi smatra potrebnom, |
| --- | --- |

—

promotor projekta odgovoran je za provedbu procjene učinaka na okoliš, prema potrebi, ili bilo koje druge studije koju partner u provedbi smatra potrebnom,

| — | u ugovor o financiranju mogu se uključiti obveze, a isplate se mogu uvjetovati ishođenjem propisanih dozvola i odobrenja, provedbom dogovorenih mjera ublažavanja itd. |
| --- | --- |

—

u ugovor o financiranju mogu se uključiti obveze, a isplate se mogu uvjetovati ishođenjem propisanih dozvola i odobrenja, provedbom dogovorenih mjera ublažavanja itd.

| ii. | Projekti srednjeg socijalnog rizika

  Za te će projekte biti potrebna ograničena procjena na temelju područja u kojima su utvrđeni posebni učinci. Postoji mogućnost da će određena razina korektivnih mjera/mjera ublažavanja i dalje biti potrebna, ali su one ograničene na precizne intervencije:






  (a) | partner u provedbi utvrđuje mjerodavne pravne zahtjeve i osigurava da je promotor informiran i poduzima sve potrebne korake za ishođenje svih dozvola i odobrenja, uključujući prema potrebi izradu izvješća o procjeni učinaka na okoliš itd.; |
| --- | --- | --- |

ii.

Projekti srednjeg socijalnog rizika

Za te će projekte biti potrebna ograničena procjena na temelju područja u kojima su utvrđeni posebni učinci. Postoji mogućnost da će određena razina korektivnih mjera/mjera ublažavanja i dalje biti potrebna, ali su one ograničene na precizne intervencije:

(a)

partner u provedbi utvrđuje mjerodavne pravne zahtjeve i osigurava da je promotor informiran i poduzima sve potrebne korake za ishođenje svih dozvola i odobrenja, uključujući prema potrebi izradu izvješća o procjeni učinaka na okoliš itd.;

| (b) | procjena socijalnih učinaka i dalje je potrebna za relevantna područja; |
| --- | --- |

(b)

procjena socijalnih učinaka i dalje je potrebna za relevantna područja;

| (c) | partner u provedbi može zatražiti posebne studije za precizno utvrđene učinke; |
| --- | --- |

(c)

partner u provedbi može zatražiti posebne studije za precizno utvrđene učinke;

| (d) | moguće je da će i dalje trebati određivati precizne mjere ublažavanja/korektivne mjere, a partner u provedbi može savjetovati promotora projekta o njihovoj provedbi. |
| --- | --- |

(d)

moguće je da će i dalje trebati određivati precizne mjere ublažavanja/korektivne mjere, a partner u provedbi može savjetovati promotora projekta o njihovoj provedbi.

| iii. | Projekti niskog socijalnog rizika

  Ti su projekti izuzeti iz dubinske analize i dodatne provjere socijalne dimenzije. Kad je riječ o tim projektima, može se prijeći na korak koji uključuje razmatranje pozitivnog kontrolnog popisa dnevnog reda. |
| --- | --- |

iii.

Projekti niskog socijalnog rizika

Ti su projekti izuzeti iz dubinske analize i dodatne provjere socijalne dimenzije. Kad je riječ o tim projektima, može se prijeći na korak koji uključuje razmatranje pozitivnog kontrolnog popisa dnevnog reda.

2.4.5.   Provjera socijalne održivosti (104)

Nakon što se početnim pregledom u okviru programa InvestEU utvrdi da projekt ima socijalni učinak koji zahtijeva pomnije razmatranje, socijalna dimenzija obvezno se podvrgava procjeni i provjeri održivosti. Drugim riječima, provjera će se provesti samo za aspekte na koje prema zaključcima provjere znatno utječe operacija koja se podupire. U skladu s člankom 8. stavkom 5. Uredbe o uspostavi programa InvestEU, ako partner u provedbi zaključi da nije potrebno provesti provjeru održivosti, o tome mora dostaviti obrazloženje Odboru za ulaganja.

Promotor projekta/krajnji primatelj trebao bi osigurati da se norme EU-a i međunarodne norme koje se primjenjuju u sedam područja navedenih u poglavlju 2.4.2. na odgovarajući način uzmu u obzir pri izradi nacrta projekta, za nove projekte i za projekte u ranoj fazi razvoja. Učinke treba procijeniti, a upravljanje njima ugraditi u ostale komponente procjene učinaka na okoliš i/ili socijalnih učinaka kako bi se podržao holistički i sveobuhvatan pristup upravljanju rizicima (koliko je to moguće).

Čimbenici projekta koji stvaraju određene učinke i koje u takvom pothvatu treba uzeti u obzir uključuju, među ostalim:

| — | kapacitet promotora projekta za upravljanje utvrđenim učincima i povezanim internim normama i praksama, |
| --- | --- |

—

kapacitet promotora projekta za upravljanje utvrđenim učincima i povezanim internim normama i praksama,

| — | ozbiljnost učinaka utvrđenu u odnosu na opseg (tj. vrstu učinka), razmjer (tj. broj pogođenih ljudi i trajanje učinaka) i stupanj mogućnosti korekcije (tj. mjeru u kojoj se predmetni učinak može izbjeći ili ublažiti), |
| --- | --- |

—

ozbiljnost učinaka utvrđenu u odnosu na opseg (tj. vrstu učinka), razmjer (tj. broj pogođenih ljudi i trajanje učinaka) i stupanj mogućnosti korekcije (tj. mjeru u kojoj se predmetni učinak može izbjeći ili ublažiti),

| — | rezultate izvođača te javnih i privatnih pružatelja usluga osiguranja povezanih s projektom, |
| --- | --- |

—

rezultate izvođača te javnih i privatnih pružatelja usluga osiguranja povezanih s projektom,

| — | moguća naslijeđena pitanja. |
| --- | --- |

—

moguća naslijeđena pitanja.

Za projekte za koje je utvrđeno da imaju srednji i visok socijalni rizik provest će se daljnje provjere u odnosu na iste socijalne aspekte s ciljem:

| i. | poduzimanja daljnjih odgovarajućih procjena učinaka ili relevantnih studija; i/ili |
| --- | --- |

i.

poduzimanja daljnjih odgovarajućih procjena učinaka ili relevantnih studija; i/ili

| ii. | izrade odgovarajućih mjera ublažavanja za učinke koji su utvrđeni u fazi početnog pregleda. |
| --- | --- |

ii.

izrade odgovarajućih mjera ublažavanja za učinke koji su utvrđeni u fazi početnog pregleda.

Provjera socijalne održivosti koja se temelji na socijalnim aspektima provest će se na način opisan u nastavku.

Radni uvjeti. Partner u provedbi u skladu s ovim aspektom provjerava jesu li za projekt uspostavljeni relevantni sustavi kako bi se osigurala usklađenost s odgovarajućim propisima EU-a i međunarodnim propisima koji se primjenjuju na radne uvjete. Ako postoje potencijalno značajni rizici i učinci povezani s individualnim i/ili kolektivnim radnim pravima radnika u projektu, trebalo bi provesti odgovarajuću daljnju procjenu i uvesti odgovarajuće mjere ublažavanja. Za projekte za koje je utvrđeno da imaju visok rizik u pogledu radnih uvjeta partner u provedbi može zahtijevati od promotora projekta najnovija izvješća ili mišljenje nacionalnog inspektorata rada, ako su dostupni, te procjena radnih uvjeta tijekom pripreme projekta ili redovite radne revizije tijekom provedbe projekta.

Ako se procjenom potvrde potencijalni učinci i rizici, promotor projekta treba poduzeti određene mjere kako bi ih ispravio. Ovisno o zahvaćenom području, promotor projekta možda će morati uspostaviti postupke kojima će osigurati da su ugovorna prava radnika jasno utvrđena i da se poštuju, da su uspostavljeni mehanizmi za rješavanje sporova te da postoji dobar komunikacijski sustav s pomoću kojeg radnici pristupaju dostupnim mehanizmima.

Konkretno, partner u provedbi razmotrit će ima li promotor projekta interne postupke razmjerne veličini i vrsti projekta u pogledu:

| — | politike ljudskih resursa, npr. za izradu i održavanje pisanih politika i sustava upravljanja ljudskim resursima ili postupaka koji obuhvaćaju, među ostalim, rizike povezane s dječjim i prisilnim radom, |
| --- | --- |

—

politike ljudskih resursa, npr. za izradu i održavanje pisanih politika i sustava upravljanja ljudskim resursima ili postupaka koji obuhvaćaju, među ostalim, rizike povezane s dječjim i prisilnim radom,

| — | smjernice o nediskriminaciji i jednakim mogućnostima, tj. odluke o zapošljavanju na temelju osobina koje nisu povezane sa zahtjevima svojstvenima određenom radnom mjestu, kao što su spol, rasna pripadnost, državljanstvo, politički stavovi, status migranta, pripadnost sindikatu, etničko, socijalno ili autohtono podrijetlo, vjeroispovijest ili uvjerenje, bračni ili obiteljski status, invaliditet, dob, spolna orijentacija ili rodni identitet, |
| --- | --- |

—

smjernice o nediskriminaciji i jednakim mogućnostima, tj. odluke o zapošljavanju na temelju osobina koje nisu povezane sa zahtjevima svojstvenima određenom radnom mjestu, kao što su spol, rasna pripadnost, državljanstvo, politički stavovi, status migranta, pripadnost sindikatu, etničko, socijalno ili autohtono podrijetlo, vjeroispovijest ili uvjerenje, bračni ili obiteljski status, invaliditet, dob, spolna orijentacija ili rodni identitet,

| — | postojanje mehanizma za rješavanje sporova ili drugih kanala koji omogućavaju radnicima da izraze nezadovoljstvo na radnom mjestu. |
| --- | --- |

—

postojanje mehanizma za rješavanje sporova ili drugih kanala koji omogućavaju radnicima da izraze nezadovoljstvo na radnom mjestu.

| Primjeri provjere u pogledu radnih uvjeta |
| --- |
| Utvrđeni učinci i rizici | Primjeri mogućih daljnjih procjena ako se utvrde rizici | Primjeri mogućih mjera ublažavanja ako se utvrde rizici |
| Aranžmani u pogledu ljudskih resursa, radne snage i podugovaratelja







  — | velik broj radnika migranata (bez visokokvalificiranih iseljenika) koji su zaposleni pod drugačijim uvjetima od državljana. |

Primjeri provjere u pogledu radnih uvjeta

Utvrđeni učinci i rizici

Primjeri mogućih daljnjih procjena ako se utvrde rizici

Primjeri mogućih mjera ublažavanja ako se utvrde rizici

Aranžmani u pogledu ljudskih resursa, radne snage i podugovaratelja

—

velik broj radnika migranata (bez visokokvalificiranih iseljenika) koji su zaposleni pod drugačijim uvjetima od državljana.

Zapošljavanje radnika i sloboda udruživanja

| — | postoje (javne) optužbe za diskriminaciju ili odmazdu protiv članova sindikata. |
| --- | --- |

—

postoje (javne) optužbe za diskriminaciju ili odmazdu protiv članova sindikata.

Oblici prisile

| — | poslodavac zadržava dokumente radnika |
| --- | --- |

—

poslodavac zadržava dokumente radnika

| — | radnici moraju platiti naknadu za zapošljavanje ili otplatiti putne troškove poslodavcu. |
| --- | --- |

—

radnici moraju platiti naknadu za zapošljavanje ili otplatiti putne troškove poslodavcu.

Mladi radnici

| — | na projektu rade osobe mlađe od 18 godina. |
| --- | --- |

—

na projektu rade osobe mlađe od 18 godina.

Za projekt u ranoj fazi može se izvršiti procjena radnih uvjeta kako bi se utvrdili i dodatno procijenili rizici rada.

Za projekte u fazi provedbe mogu se redovito provoditi radne revizije.

odgovarajuće mjere ublažavanja za otklanjanje uočenih nedostataka (npr. rad migranata odvija se pod jednakim uvjetima kao i za lokalnu radnu snagu i migranti se pošteno zapošljavaju), pokazatelji za izvješćivanje o poboljšanjima (npr. poboljšani radni uvjeti, potpora ranjivim skupinama)

posebnu će pozornost možda trebati posvetiti načinima na koji se izvođači, podizvođači i/ili dobavljači odnose prema svojoj radnoj snazi

partner u provedbi i promotor projekta mogu dogovoriti aranžmane za osiguravanje minimalnih prihvatljivih standarda prije isplate i po želji partnera u provedbi uvrstiti u ugovornu dokumentaciju.

Zdravlje i sigurnost na radu te javno zdravlje i sigurnost. U okviru ovog socijalnog aspekta partner u provedbi provjerit će štite li i promiču promotori projekta/krajnji primatelji zdravlje i sigurnost radnika tako što uspostavljaju odgovarajuće planove upravljanja i mjere za sigurne i zdrave uvjete rada te za suzbijanje rizika za zdravlje i sigurnost zajednica i potrošača na koje projekt utječe tijekom rutinskih i nerutinskih aktivnosti iz životnog ciklusa projekta.

Na primjer, partner u provedbi trebao bi provjeriti i zahtijevati od promotora projekta/krajnjeg primatelja da radnicima osigura odgovarajuću opremu za njihovu zaštitu tijekom provedbe projekta, da postoje postupci za rješavanje zdravstvenih i sigurnosnih problema i, prema potrebi, mehanizmi za novčane naknade.

Konkretno, partner u provedbi provjerit će osigurava li krajnji primatelj, prema potrebi, sljedeće elemente, razmjerne veličini i vrsti projekta:

| — | procjenu rizika prijetnji i štetnih učinaka na zdravlje i sigurnost na radu te javno zdravlje i sigurnost u vezi s projektnim aktivnostima, |
| --- | --- |

—

procjenu rizika prijetnji i štetnih učinaka na zdravlje i sigurnost na radu te javno zdravlje i sigurnost u vezi s projektnim aktivnostima,

| — | plan upravljanja zdravljem, sigurnošću i zaštitom koji bi se trebao redovito ažurirati, |
| --- | --- |

—

plan upravljanja zdravljem, sigurnošću i zaštitom koji bi se trebao redovito ažurirati,

| — | odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu radnicima kako bi se osigurala njihova zaštita tijekom provedbe projekta; odgovarajuća i besplatna oprema za sve osobe koje su prisutne na projektnim lokacijama, uključujući radnike, posjetitelje, kupce, klijente i podizvođače, u skladu s planom upravljanja zdravljem, sigurnošću i zaštitom, |
| --- | --- |

—

odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu radnicima kako bi se osigurala njihova zaštita tijekom provedbe projekta; odgovarajuća i besplatna oprema za sve osobe koje su prisutne na projektnim lokacijama, uključujući radnike, posjetitelje, kupce, klijente i podizvođače, u skladu s planom upravljanja zdravljem, sigurnošću i zaštitom,

| — | pravilan nadzor tijekom životnog ciklusa projekta koji jamči zdravlje, sigurnost i zaštitu radnika, |
| --- | --- |

—

pravilan nadzor tijekom životnog ciklusa projekta koji jamči zdravlje, sigurnost i zaštitu radnika,

| — | organizaciju odgovora na izvanredne situacije u pogledu projektnih aktivnosti u suradnji s lokalnim vlastima i zajednicama na koje projekt utječe kako bi se u izvanrednim situacijama poduzele djelotvorne mjere, |
| --- | --- |

—

organizaciju odgovora na izvanredne situacije u pogledu projektnih aktivnosti u suradnji s lokalnim vlastima i zajednicama na koje projekt utječe kako bi se u izvanrednim situacijama poduzele djelotvorne mjere,

| — | procjenu rizika od prenosivih bolesti, uključujući COVID-19, i pripremu plana upravljanja u slučaju bolesti nalik COVID-u koje se utvrde tijekom preispitivanja projekta. |
| --- | --- |

—

procjenu rizika od prenosivih bolesti, uključujući COVID-19, i pripremu plana upravljanja u slučaju bolesti nalik COVID-u koje se utvrde tijekom preispitivanja projekta.

| Primjeri provjere u pogledu zdravlja i sigurnosti na radu te javnog zdravlja i sigurnosti |
| --- |
| Utvrđeni učinak i rizik | Primjeri mogućih daljnjih procjena ako se utvrde rizici | Primjeri mogućih mjera ublažavanja ako se utvrde rizici |
| — | Znatni učinci projekta na zdravlje lokalnog stanovništva, |

Primjeri provjere u pogledu zdravlja i sigurnosti na radu te javnog zdravlja i sigurnosti

Utvrđeni učinak i rizik

Primjeri mogućih daljnjih procjena ako se utvrde rizici

Primjeri mogućih mjera ublažavanja ako se utvrde rizici

—

Znatni učinci projekta na zdravlje lokalnog stanovništva,

| — | srednji ili visoki rizici u pogledu sigurnosti i zdravlja na radu. |
| --- | --- |

—

srednji ili visoki rizici u pogledu sigurnosti i zdravlja na radu.

Procjena rizika za zdravlje i sigurnost na radu i/ili javno zdravlje i sigurnost, prema potrebi, u obliku zasebnih ili opsežnijih procjena i izvješća (kao što je izvješće o procjeni učinaka na okoliš).

Priprema i provedba relevantnih planova upravljanja zdravljem i sigurnošću, uključujući relevantne planove prevencije, pripravnosti i odgovora u izvanrednim situacijama i planove prevencije i obuzdavanja bolesti, upravljanja prometom, planova upravljanja sigurnošću i upravljanja priljevom. Mogla bi uključivati i odgovarajuću obuku i kodekse ponašanja za sigurnosne službe i sve ostale planove upravljanja sigurnošću na lokaciji.

Zaštita i uključivanje ranjivih osoba i/ili skupina. U okviru ovog socijalnog aspekta parter u provedbi poduzet će potrebne mjere kako bi identificirao i izbjegao potencijalne rizike i učinke projekta na živote i sredstva za život ranjivih, marginaliziranih ili diskriminiranih osoba i skupina te autohtonih naroda. Ako izbjegavanje tih učinaka i rizika nije izvedivo, partner u provedbi će zajedno s promotorom projekta poduzeti korake za smanjenje, ublažavanje ili učinkovitu kompenzaciju/korekciju takvih učinaka. Za ovu provjeru treba uzeti u obzir vrstu ulaganja predloženog za primanje potpore iz fonda InvestEU, što je relevantnije za određene projekte (kao što su projekti socijalne infrastrukture). Kad je riječ o potencijalnim učincima na autohtone narode partner u provedbi zahtijevat će od promotora projekata da provjere njihovu prisutnost u predloženom projektnom području ili zajedničku povezanost s njime. Ako se njihova prisutnost potvrdi, promotori projekata ishodit će slobodan, prethodni i informirani pristanak i izraditi odgovarajuće planove za ublažavanje i kompenzaciju učinaka, uključujući mehanizme za podjelu dobiti.

Konkretno, partner u provedbi provjerit će osigurava li krajnji primatelj, prema potrebi, sljedeće elemente, razmjerne veličini i vrsti projekta:

| — | odgovarajuće mjere koje poduzima promotor projekta/krajnji primatelj za izbjegavanje i/ili minimiziranje rizika i štetnih učinaka na ranjive osobe i/ili skupine, uključujući osobe s invaliditetom (npr. osiguravanje jednakog postupanja i izbjegavanje i/ili minimiziranje učinaka diskriminacije tijekom cijelog projektnog ciklusa) |
| --- | --- |

—

odgovarajuće mjere koje poduzima promotor projekta/krajnji primatelj za izbjegavanje i/ili minimiziranje rizika i štetnih učinaka na ranjive osobe i/ili skupine, uključujući osobe s invaliditetom (npr. osiguravanje jednakog postupanja i izbjegavanje i/ili minimiziranje učinaka diskriminacije tijekom cijelog projektnog ciklusa)

| — | za projekte koji utječu na autohtone narode: i. zadovoljavajući postupak ishođenja slobodnog, prethodnog i informiranog pristanka, ii. odgovarajući plan za ublažavanje učinaka i/ili podjelu dobiti sa zajednicama autohtonih naroda te iii. potpisani sporazum kojim se potvrđuje (uvjetni ili bezuvjetni) pristanak autohtonih naroda za projekt s pripadajućim planom (koji mora biti realan i imati primjeren proračun). |
| --- | --- |

—

za projekte koji utječu na autohtone narode: i. zadovoljavajući postupak ishođenja slobodnog, prethodnog i informiranog pristanka, ii. odgovarajući plan za ublažavanje učinaka i/ili podjelu dobiti sa zajednicama autohtonih naroda te iii. potpisani sporazum kojim se potvrđuje (uvjetni ili bezuvjetni) pristanak autohtonih naroda za projekt s pripadajućim planom (koji mora biti realan i imati primjeren proračun).

| Primjeri provjere u pogledu zaštite i uključivanja ranjivih osoba i/ili skupina |
| --- |
| Utvrđeni učinak i rizik | Primjeri mogućih daljnjih procjena ako se utvrde rizici | Primjeri mogućih mjera ublažavanja ako se utvrde rizici |
| — | Potencijalni nerazmjerni štetni učinci na ranjive skupine, uključujući autohtono stanovništvo, koji proizlaze iz projektnih aktivnosti i/ili s njime povezanih mehanizama, |

Primjeri provjere u pogledu zaštite i uključivanja ranjivih osoba i/ili skupina

Utvrđeni učinak i rizik

Primjeri mogućih daljnjih procjena ako se utvrde rizici

Primjeri mogućih mjera ublažavanja ako se utvrde rizici

—

Potencijalni nerazmjerni štetni učinci na ranjive skupine, uključujući autohtono stanovništvo, koji proizlaze iz projektnih aktivnosti i/ili s njime povezanih mehanizama,

| — | projekt može dodatno pojačati prepreke pristupu uslugama za osobe i/ili skupine koje su već marginalizirane i isključene, primjerice osobe s invaliditetom. |
| --- | --- |

—

projekt može dodatno pojačati prepreke pristupu uslugama za osobe i/ili skupine koje su već marginalizirane i isključene, primjerice osobe s invaliditetom.

Socijalna procjena (zasebna ili u sklopu procjene učinaka na okoliš) koja obuhvaća vrstu, opseg, prirodu i značajnost pozitivnih i negativnih učinaka projekta na navedene osobe i/ili skupine (105)

Ako projekt utječe na autohtone narode, opravdana je socijalna procjena prilagođena kulturnim i socioekonomskim posebnostima i osjetljivosti autohtonih zajednica.

| — | Mjere za izbjegavanje, minimiziranje, ublažavanje ili otklanjanje negativnih učinaka i, prema potrebi, pojačavanje pozitivnih učinaka za ranjive osobe i/ili skupine, uključujući prepoznavanje prilika i djelovanja za promicanje načina podjele dobiti za pogođene zajednice, uključujući ove skupine, |
| --- | --- |

—

Mjere za izbjegavanje, minimiziranje, ublažavanje ili otklanjanje negativnih učinaka i, prema potrebi, pojačavanje pozitivnih učinaka za ranjive osobe i/ili skupine, uključujući prepoznavanje prilika i djelovanja za promicanje načina podjele dobiti za pogođene zajednice, uključujući ove skupine,

| — | ako operacija utječe na autohtone narode, potrebno je sljedeće:






  i. | na prihvatljiv način ishoditi dobrovoljan, prethodan i informirani pristanak |
| --- | --- | --- |

—

ako operacija utječe na autohtone narode, potrebno je sljedeće:

i.

na prihvatljiv način ishoditi dobrovoljan, prethodan i informirani pristanak

| ii. | izraditi odgovarajući plan za ublažavanje učinaka i/ili podjelu dobiti sa zajednicama partnera u provedbi i |
| --- | --- |

ii.

izraditi odgovarajući plan za ublažavanje učinaka i/ili podjelu dobiti sa zajednicama partnera u provedbi i

| iii. | potpisati sporazum kojim se potvrđuje (uvjetni ili bezuvjetni) pristanak autohtonih zajednica na projekt s pripadajućim planom, koji mora biti realan i imati primjeren proračun. |
| --- | --- |

iii.

potpisati sporazum kojim se potvrđuje (uvjetni ili bezuvjetni) pristanak autohtonih zajednica na projekt s pripadajućim planom, koji mora biti realan i imati primjeren proračun.

Rodna ravnopravnost. Kod projekata u kojima se utvrde potencijalni štetni učinci i rizici u pogledu rodne ravnopravnosti partner u provedbi zahtijevat će od promotora projekta da dodatno procijeni potencijalni učinak ulaganja na žene i muškarce i time omogući isticanje prevladavajućih nejednakosti, razlika u plaćama, diskriminacije, izazova, ranjivosti i drugih skrivenih rizika nanošenja štete koji su relevantni za operaciju.

Od promotora projekta zahtijevat će se i da utvrdi sve moguće i relevantne rodno osjetljive korektivne mjere za djelotvorno sprečavanje i suzbijanje svih oblika nasilja, uznemiravanja, uključujući seksualno uznemiravanje, iskorištavanje i zlostavljanje, rodno uvjetovano nasilje, maltretiranje, zastrašivanje i/ili iskorištavanje. Te mjere mogu uključivati, ali nisu ograničene na: i. razvoj poticajne organizacijske kulture koja ozbiljno shvaća izvješća o seksualnom uznemiravanju, iskorištavanju i zlostavljanju te rodno uvjetovanom nasilju ii. dostupnost mehanizama za rješavanje pritužbi radnika, korisnika usluga i zajednica putem kojih oni mogu prijavljivati incidente ili izražavati zabrinutosti u vezi sa seksualnim uznemiravanjem, iskorištavanjem i zlostavljanjem te rodno uvjetovanim nasiljem te iii. osiguravanje osposobljavanja i informiranja zaposlenika i vanjskih dionika o nultoj toleranciji poduzeća prema seksualnom uznemiravanju, iskorištavanju i zlostavljanju te rodno uvjetovanom nasilju i o tome što sve čini takva djela.

Konkretno, partner u provedbi provjerit će osigurava li promotor projekta/krajnji primatelj, prema potrebi, sljedeće elemente, razmjerne veličini i vrsti projekta:

| — | politike i postupke za osiguravanje jednakog postupanja prema ženama i muškarcima, sprečavanje rodno uvjetovanog nasilja i uznemiravanja te sprečavanje svih oblika rodne diskriminacije tijekom cijelog projektnog ciklusa Te politike i postupci mogu uključivati korporativnu politiku o rodu, raznolikosti i uključenosti koja obuhvaća rodno uvjetovano nasilje i uznemiravanje, bilo kao zasebnu politiku ili integriranu u šire politike, |
| --- | --- |

—

politike i postupke za osiguravanje jednakog postupanja prema ženama i muškarcima, sprečavanje rodno uvjetovanog nasilja i uznemiravanja te sprečavanje svih oblika rodne diskriminacije tijekom cijelog projektnog ciklusa Te politike i postupci mogu uključivati korporativnu politiku o rodu, raznolikosti i uključenosti koja obuhvaća rodno uvjetovano nasilje i uznemiravanje, bilo kao zasebnu politiku ili integriranu u šire politike,

| — | odgovarajuće mjere odgovora na bilo koji oblik nasilja, primjerice rodno uvjetovanog nasilja, zastrašivanja, iskorištavanja, maltretiranja, uznemiravanja, uključujući seksualno uznemiravanje i/ili zlostavljanje. |
| --- | --- |

—

odgovarajuće mjere odgovora na bilo koji oblik nasilja, primjerice rodno uvjetovanog nasilja, zastrašivanja, iskorištavanja, maltretiranja, uznemiravanja, uključujući seksualno uznemiravanje i/ili zlostavljanje.

| Primjeri provjere u pogledu rodne ravnopravnosti |
| --- |
| Utvrđeni učinak i rizik | Primjeri mogućih daljnjih procjena ako se utvrde rizici | Primjeri mogućih mjera ublažavanja ako se utvrde rizici |
| — | Zbog projekta se povećava ranjivost žena uzrokovana problemima kao što su diskriminacija, društveni stavovi i marginalizacija iz postupaka odlučivanja, |

Primjeri provjere u pogledu rodne ravnopravnosti

Utvrđeni učinak i rizik

Primjeri mogućih daljnjih procjena ako se utvrde rizici

Primjeri mogućih mjera ublažavanja ako se utvrde rizici

—

Zbog projekta se povećava ranjivost žena uzrokovana problemima kao što su diskriminacija, društveni stavovi i marginalizacija iz postupaka odlučivanja,

| — | diskriminacija i nejednake mogućnosti u radnoj snazi koja sudjeluje u projektu te rizik od rodno uvjetovanog nasilja te seksualnog uznemiravanja, iskorištavanja i zlostavljanja u kontekstu projekta. |
| --- | --- |

—

diskriminacija i nejednake mogućnosti u radnoj snazi koja sudjeluje u projektu te rizik od rodno uvjetovanog nasilja te seksualnog uznemiravanja, iskorištavanja i zlostavljanja u kontekstu projekta.

Može se provesti rodna analiza kako bi se procijenio učinak koji operacija može imati na žene i muškarce te na rodne odnose (ekonomske i socijalne odnose između muškaraca i žena koje grade i jačaju socijalne institucije).

| — | Akcijski plan za rodnu ravnopravnost ili sličan dokument u kojem se navode intervencije za suzbijanje rodnih nejednakosti i udovoljavanje različitim potrebama žena i muškaraca, |
| --- | --- |

—

Akcijski plan za rodnu ravnopravnost ili sličan dokument u kojem se navode intervencije za suzbijanje rodnih nejednakosti i udovoljavanje različitim potrebama žena i muškaraca,

| — | rodno osjetljivi planovi upravljanja i smislen angažman žena u izradi nacrta i provedbi projekata, |
| --- | --- |

—

rodno osjetljivi planovi upravljanja i smislen angažman žena u izradi nacrta i provedbi projekata,

| — | razvoj djelotvornih sustava, politika i kodeksa ponašanja za ublažavanje rizika od rodno uvjetovanog nasilja te seksualnog uznemiravanja, iskorištavanja i zlostavljanja. |
| --- | --- |

—

razvoj djelotvornih sustava, politika i kodeksa ponašanja za ublažavanje rizika od rodno uvjetovanog nasilja te seksualnog uznemiravanja, iskorištavanja i zlostavljanja.

Stjecanje i izvlaštenje zemljišta. Za projekte koji zahtijevaju stjecanje ili izvlaštenje zemljišta partner u provedbi prikupit će od promotora, prema potrebi, relevantne informacije o usklađenosti projekta s mjerodavnim nacionalnim ili regionalnim zakonodavstvom u vezi sa stjecanjem i/ili izvlaštenjem zemljišta.

Za projekte koji utječu na to kako zajednice upotrebljavaju prirodne resurse ili im pristupaju partner u provedbi trebao bi provjeriti jesu li takvi učinci propisno procijenjeni i ublaženi u dostupnim izvješćima (kao što je izvješće o procjeni učinaka na okoliš). Ako ti učinci nisu uzeti u obzir, partneri u provedbi trebali bi zatražiti od promotora projekta da poduzmu odgovarajuće procjene.

Za projekte koji zahtijevaju raseljavanje osoba koje zauzimaju zemljište ili imovinu bez formalnog vlasništva, kao što su stanovnici sirotinjskih četvrti ili bespravni stanari, partner u provedbi provjerit će je li promotor projekta/krajnji primatelj, prema potrebi i razmjerno veličini i vrsti projekta, uspostavio sljedeće:

| — | dokumentirani pristup za rješavanje pitanja raseljavanja, plan provedbe i praćenja koji treba donijeti kako bi se osiguralo da se postupak obavlja u skladu s mjerodavnim nacionalnim ili regionalnim zakonodavstvom povezanim sa stjecanjem i/ili izvlaštenjem zemljišta te Poveljom EU-a o temeljnim pravima (članak 17.), Europskom socijalnom poveljom (prvenstveno člankom 31. i člankom 34. stavkom 3.) i europskim stupom socijalnih prava (br. 19). |
| --- | --- |

—

dokumentirani pristup za rješavanje pitanja raseljavanja, plan provedbe i praćenja koji treba donijeti kako bi se osiguralo da se postupak obavlja u skladu s mjerodavnim nacionalnim ili regionalnim zakonodavstvom povezanim sa stjecanjem i/ili izvlaštenjem zemljišta te Poveljom EU-a o temeljnim pravima (članak 17.), Europskom socijalnom poveljom (prvenstveno člankom 31. i člankom 34. stavkom 3.) i europskim stupom socijalnih prava (br. 19).

| Primjeri provjere u pogledu stjecanja zemljišta i prisilnog preseljenja |
| --- |
| Utvrđeni učinak i rizik | Moguća daljnja procjena ako se utvrde rizici | Moguće mjere ublažavanja ako se utvrde rizici |
| Fizičko ili ekonomsko raseljavanje osoba bez zakonskog vlasništva nad zemljištem, bespravnih stanara ili stanovnika sirotinjskih četvrti. | U određenim slučajevima mogu biti potrebni popis stanovništva (106) i temeljno socioekonomsko istraživanje (107) kako bi se utvrdio broj ljudi koji će biti raseljeni, ugrožene egzistencije i imovina koju će treba nadoknaditi. | Mjere ublažavanja i/ili kompenzacije (po mogućnosti u obliku akcijskog plana) kojima bi se osiguralo da se u najmanju ruku obnove, a u idealnom slučaju poboljšaju, životni uvjeti osoba na koje projekt utječe. |

Primjeri provjere u pogledu stjecanja zemljišta i prisilnog preseljenja

Utvrđeni učinak i rizik

Moguća daljnja procjena ako se utvrde rizici

Moguće mjere ublažavanja ako se utvrde rizici

Fizičko ili ekonomsko raseljavanje osoba bez zakonskog vlasništva nad zemljištem, bespravnih stanara ili stanovnika sirotinjskih četvrti.

U određenim slučajevima mogu biti potrebni popis stanovništva (106) i temeljno socioekonomsko istraživanje (107) kako bi se utvrdio broj ljudi koji će biti raseljeni, ugrožene egzistencije i imovina koju će treba nadoknaditi.

Mjere ublažavanja i/ili kompenzacije (po mogućnosti u obliku akcijskog plana) kojima bi se osiguralo da se u najmanju ruku obnove, a u idealnom slučaju poboljšaju, životni uvjeti osoba na koje projekt utječe.

Kulturna baština. U sklopu ovog socijalnog aspekta partner u provedbi osigurat će da promotor projekta/krajnji korisnik uključi upravljanje kulturnom baštinom u svoje operacije kako bi izbjegao ili ublažio štetne učinke svojih projekata/aktivnosti na kulturnu baštinu. Ako su takvi učinci neizbježni, partner u provedbi uvest će zahtjeve za podupiranje očuvanja kulturne baštine od štetnih učinaka u kontekstu operacija ulaganja iz fonda InvestEU promicanjem procjene i otklanjanja učinaka na kulturnu baštinu, pravednom raspodjelom koristi od uporabe kulturne baštine te informiranosti o kulturnoj baštini i njezinu vrednovanju. Kod projekata koji zahtijevaju procjenu učinaka na okoliš učinke na materijalnu kulturnu baštinu (tj. fizičke kulturne resurse) treba razmotriti u postupku izdavanja dozvola, a informacije bi se trebale navesti u izvješću o procjeni učinaka na okoliš.

U tu svrhu, partner u provedbi provjerit će je li promotor projekta/krajnji primatelj, prema potrebi, osigurao:

| — | procjenu učinaka projekta na materijalnu i nematerijalnu kulturnu baštinu, među ostalim važnost kulturne baštine |
| --- | --- |

—

procjenu učinaka projekta na materijalnu i nematerijalnu kulturnu baštinu, među ostalim važnost kulturne baštine

| — | mišljenje nadležnog tijela odgovornog za kulturnu baštinu i potvrdu da je provedeno savjetovanje s odgovarajućim dionicima |
| --- | --- |

—

mišljenje nadležnog tijela odgovornog za kulturnu baštinu i potvrdu da je provedeno savjetovanje s odgovarajućim dionicima

| — | mjere ublažavanja i provedbu postupka i programa za slučajna otkrića. |
| --- | --- |

—

mjere ublažavanja i provedbu postupka i programa za slučajna otkrića.

| Primjeri provjere u pogledu kulturne baštine |
| --- |
| Utvrđeni učinak i rizik | Primjeri mogućih daljnjih procjena ako se utvrde rizici | Primjeri mogućih mjera ublažavanja ako se utvrde rizici |
| — | Operacija uključuje znatna iskapanja, rušenja, premještanje zemlje, poplave ili druge promjene u fizičkom okruženju, |

Primjeri provjere u pogledu kulturne baštine

Utvrđeni učinak i rizik

Primjeri mogućih daljnjih procjena ako se utvrde rizici

Primjeri mogućih mjera ublažavanja ako se utvrde rizici

—

Operacija uključuje znatna iskapanja, rušenja, premještanje zemlje, poplave ili druge promjene u fizičkom okruženju,

| — | operacija se nalazi na lokalitetu kulturne baštine ili u blizini takvog lokaliteta koji je priznala država u kojoj se operacija provodi, |
| --- | --- |

—

operacija se nalazi na lokalitetu kulturne baštine ili u blizini takvog lokaliteta koji je priznala država u kojoj se operacija provodi,

| — | Operacija ima štetne učinke na kulturu, znanje i prakse lokalnih zajednica. |
| --- | --- |

—

Operacija ima štetne učinke na kulturu, znanje i prakse lokalnih zajednica.

Stručna procjena važnosti kulturne baštine, zahtjeva iz nacionalnog zakonodavstva i relevantnih međunarodnih konvencija te rezultata savjetovanja s pogođenim zajednicama.

Procjena i ublažavanje učinaka na kulturnu baštinu provest će se u skladu s relevantnim odredbama nacionalnih i/ili lokalnih zakona, propisa i planova upravljanja zaštićenim područjima, nacionalnim obvezama prema međunarodnim zakonima i međunarodno prihvaćenoj dobroj praksi.

| — | Odgovarajuće mjere ublažavanja kako bi se smanjili i ublažili svi štetni učinci na kulturnu baštinu, zajedno s rasporedom provedbe i potrebnim proračunom za takve mjere, |
| --- | --- |

—

Odgovarajuće mjere ublažavanja kako bi se smanjili i ublažili svi štetni učinci na kulturnu baštinu, zajedno s rasporedom provedbe i potrebnim proračunom za takve mjere,

| — | uspostava pravila za upravljanje slučajnim otkrićima, |
| --- | --- |

—

uspostava pravila za upravljanje slučajnim otkrićima,

| — | postupci i sustavi za upravljanje kulturnom baštinom na način koji je primjeren operativnom kontekstu i kontekstu kulturne baštine, |
| --- | --- |

—

postupci i sustavi za upravljanje kulturnom baštinom na način koji je primjeren operativnom kontekstu i kontekstu kulturne baštine,

| — | uključivanje aspekata upravljanja kulturnom baštinom u sve relevantne operativne planove i postupke, primjerice sustave dozvola za poremećaje tla, politike ljudskih resursa te zdravstvene i sigurnosne postupke. |
| --- | --- |

—

uključivanje aspekata upravljanja kulturnom baštinom u sve relevantne operativne planove i postupke, primjerice sustave dozvola za poremećaje tla, politike ljudskih resursa te zdravstvene i sigurnosne postupke.

Uključenost dionika. U okviru ovog socijalnog aspekta partner u provedbi osigurat će da su za predložene projekte uspostavljeni postupci uključivanja dionika koji su razmjerni okolišnim i socijalnim rizicima projekta. Ti bi se procesi trebali temeljiti na uključivom i sustavnom pristupu u cilju konstruktivne suradnje s dionicima. Partner u provedbi razmotrit će je li promotor projekta u ranoj fazi odlučivanja o okolišu pokrenuo komunikaciju s dionicima, kada su sve mogućnosti još otvorene, kako bi se omogućio njihov značajan doprinos i osiguralo da se njihova mišljenja, interesi i pitanja uzmu u obzir radi ostvarenja optimalnog rezultata.

Kod projekata za koje postoje pravni zahtjevi za sudjelovanje javnosti partner u provedbi trebao bi prikupljati informacije o tekućem ili planiranom dijalogu između promotora, zajednica na koje projekt utječe i ostalih zainteresiranih strana tijekom životnog ciklusa projekta.

Za projekte koji su posebno složeni ili nose znatne rizike možda će trebati izraditi plan uključivanja dionika ili ekvivalentni dokumentirani postupak za utvrđivanje glavnih dionika i uspostavu odgovarajućih oblika i razina uključenosti.

Konkretno, partner u provedbi provjerit će osigurava li promotor projekta/krajnji primatelj, prema potrebi, sljedeće elemente, razmjerne opsegu i učincima projekta:

| — | dokaze da se relevantne informacije pravovremeno objavljuju u elektroničkom ili drugom odgovarajućem obliku i tako omogućuju javnosti lak i djelotvoran pristup. Ti podaci uključuju svrhu projekta, njegove rizike, štetne učinke i mogućnosti, postupak uključivanja dionika, mehanizam za rješavanje pritužbi i, prema potrebi, predviđena javna savjetovanja, |
| --- | --- |

—

dokaze da se relevantne informacije pravovremeno objavljuju u elektroničkom ili drugom odgovarajućem obliku i tako omogućuju javnosti lak i djelotvoran pristup. Ti podaci uključuju svrhu projekta, njegove rizike, štetne učinke i mogućnosti, postupak uključivanja dionika, mehanizam za rješavanje pritužbi i, prema potrebi, predviđena javna savjetovanja,

| — | detaljan plan za postupak savjetovanja, među ostalim u prekograničnom kontekstu kada je to primjenjivo, |
| --- | --- |

—

detaljan plan za postupak savjetovanja, među ostalim u prekograničnom kontekstu kada je to primjenjivo,

| — | sažetak rezultata cjelokupnog postupka savjetovanja i načina razmatranja i uključivanja tih rezultata u daljnje postupke, što se odražava u odlukama relevantnih nadležnih tijela koja udovoljavaju zahtjevima utvrđenima u pravnom okviru EU-a, |
| --- | --- |

—

sažetak rezultata cjelokupnog postupka savjetovanja i načina razmatranja i uključivanja tih rezultata u daljnje postupke, što se odražava u odlukama relevantnih nadležnih tijela koja udovoljavaju zahtjevima utvrđenima u pravnom okviru EU-a,

| — | plan uključivanja dionika ili ekvivalentan dokumentirani postupak za utvrđivanje strategija za interakciju s dionicima. Taj bi se dokument trebao ažurirati tijekom provedbe projekta u slučaju bilo kakvih promjena, |
| --- | --- |

—

plan uključivanja dionika ili ekvivalentan dokumentirani postupak za utvrđivanje strategija za interakciju s dionicima. Taj bi se dokument trebao ažurirati tijekom provedbe projekta u slučaju bilo kakvih promjena,

| — | dostupnost djelotvornog mehanizma za iznošenje i rješavanje pritužbi dionika, uključujući, prema potrebi, mjere povjerljivosti i zaštite, |
| --- | --- |

—

dostupnost djelotvornog mehanizma za iznošenje i rješavanje pritužbi dionika, uključujući, prema potrebi, mjere povjerljivosti i zaštite,

| — | planirane mjere za razmatranje svih zahtjeva povezanih s nezakonitim ili zlonamjernim radnjama koje pogađaju dionike. Potrebno je poduzeti odgovarajuće mjere, uključujući, prema potrebi, izvješćivanje nadležnim tijelima kako bi se izbjeglo ponavljanje takvih radnji. |
| --- | --- |

—

planirane mjere za razmatranje svih zahtjeva povezanih s nezakonitim ili zlonamjernim radnjama koje pogađaju dionike. Potrebno je poduzeti odgovarajuće mjere, uključujući, prema potrebi, izvješćivanje nadležnim tijelima kako bi se izbjeglo ponavljanje takvih radnji.

| Primjeri provjere u pogledu uključenosti dionika |
| --- |
| Utvrđeni učinak i rizik | Primjeri mogućih daljnjih procjena ako se utvrde rizici | Primjeri mogućih mjera ublažavanja ako se utvrde rizici |
| — | Znatni učinci na okoliš i/ili socijalni učinci koji zahtijevaju objavu podataka o projektu i/ili sudjelovanje javnosti, |

Primjeri provjere u pogledu uključenosti dionika

Utvrđeni učinak i rizik

Primjeri mogućih daljnjih procjena ako se utvrde rizici

Primjeri mogućih mjera ublažavanja ako se utvrde rizici

—

Znatni učinci na okoliš i/ili socijalni učinci koji zahtijevaju objavu podataka o projektu i/ili sudjelovanje javnosti,

| — | operacija uzrokuje znatne rizike za ugled, izazvala je protivljenje lokalnih zajednica ili je opterećena neriješenim pitanjima. |
| --- | --- |

—

operacija uzrokuje znatne rizike za ugled, izazvala je protivljenje lokalnih zajednica ili je opterećena neriješenim pitanjima.

Osim pravnih zahtjeva, dobra bi praksa bila provesti analizu dionika kako bi se identificirali, analizirali i evidentirali različiti dionici, i oni na koje projekt, izravno ili neizravno, pozitivno ili negativno utječe, ili bi mogao utjecati, i oni koji bi mogli biti zainteresirani za projekt ili bi mogli utjecati na njega (druge zainteresirane strane). To se može učiniti u sklopu postupka procjene učinaka na okoliš.

| — | Za složene i rizične projekte plan uključivanja dionika (SEP) ili ekvivalentan dokument u kojem se opisuje cjelokupan postupak uključivanja dionika u projekt, pobliže opisuju aktivnosti i daje pregled uloga, resursa i vremenskog plana te koji služi kao dokument sa smjernicama za cijeli projektni ciklus, |
| --- | --- |

—

Za složene i rizične projekte plan uključivanja dionika (SEP) ili ekvivalentan dokument u kojem se opisuje cjelokupan postupak uključivanja dionika u projekt, pobliže opisuju aktivnosti i daje pregled uloga, resursa i vremenskog plana te koji služi kao dokument sa smjernicama za cijeli projektni ciklus,

| — | mehanizam za rješavanje pritužbi na razini projekta putem kojega se primaju i jednostavno rješavaju problemi i pritužbe dionika tijekom cijelog projektnog ciklusa. |
| --- | --- |

—

mehanizam za rješavanje pritužbi na razini projekta putem kojega se primaju i jednostavno rješavaju problemi i pritužbe dionika tijekom cijelog projektnog ciklusa.

2.4.6.   Pozitivni program

Cilj je ovog postupka provjere održivosti osigurati odgovarajući pregled projekata s potporom iz fonda InvestEU u odnosu na minimalni skup socijalnih kriterija. Taj će se postupak provoditi u vrlo raznolikom kontekstu te će promotori projekata i financijski partneri primjenjivati različite razine socijalne procjene, a projekti će obuhvatiti socijalna pitanja različite složenosti.

Socijalni kriteriji usmjereni su na utvrđivanje i procjenu mogućih negativnih učinaka te upravljanje njima. Međutim, preporučuje se da promotori projekata uzmu u obzir i kontrolni popis za pozitivne programe za moguća djelovanja koja bi mogla doprinijeti jačanju pozitivnih učinaka projekta. Takav će kontrolni popis biti dobrovoljan, no preporučen korak u svim scenarijima (tj. za projekte koji se nalaze ispod i iznad praga i za sve kategorije rizika). Upotreba kontrolnog popisa priskrbila bi dodatne bodove za operaciju (108).

Pozitivni program bio bi usmjeren na sljedeća tri ključna elementa:

Rodna ravnopravnost i jačanje položaja žena: promotori projekta/krajnji primatelji, u suradnji s partnerima u provedbi, potiču se da planiraju i izrađuju projekte vodeći računa o različitim potrebama žena, muškaraca, djevojčica i dječaka jer se time ostvaruju bolje i održivije operacije koje pozitivno utječu na život većeg broja ljudi i imaju znatan multiplikacijski učinak. Djelovanjem kroz prizmu rodne ravnopravnosti povećava se pristup imovini ili uslugama koje omogućavaju ulaganja i njihova uporaba, a time i socijalni povrat ulaganja.

Na primjer, obraćanje pozornosti na spol u sektoru prometa može pridonijeti većem učinku. Dugo, nepouzdano ili nesigurno putovanje na posao odvraća žene od dobro plaćenih formalnih radnih mjesta, koja su uglavnom koncentrirana u komercijalnim i poslovnim središtima, te one umjesto toga prihvaćaju slabije plaćene neformalne ili honorarne poslove u blizini mjesta stanovanja. U tom slučaju, uzimanjem u obzir rodnih pitanja povećava se upotreba usluga prijevoza i njihova djelotvornost. Osim toga, žene dobivaju veći izbor u pogledu zapošljavanja. Slično tomu, u vodnom sektoru postoje brojni dokazi da sudjelovanje žena u upravljanju lokalnom vodoopskrbom i njihova uloga u širenju dobre prakse u području odvodnje otpadnih voda pridonose održivijim sustavima vodoopskrbe i odvodnje.

Raznolikost radne snage i sudjelovanje žena u korporativnom odlučivanju mogu znatno utjecati na uspješnost poduzeća i povrat na ulaganja. Financijska uspješnost poduzeća s većom rodnom raznolikošću vjerojatno će biti viša od medijana nacionalne industrije u predmetnom sektoru. Podaci upućuju i na to da su poduzeća i zemlje najuspješnije kada najbolje iskoriste inovativnost i kreativnost žena i muškaraca.

Konkretno, partneri u provedbi trebali bi podupirati sljedeće:

| — | projekte kojima je primarni cilj pronaći rješenja za utvrđene rodno uvjetovane razlike ili čiji su korisnici u nerazmjerno većem omjeru žene (npr. klinike za reproduktivno zdravlje ili potpora poljoprivrednicama za pristup kreditiranju), |
| --- | --- |

—

projekte kojima je primarni cilj pronaći rješenja za utvrđene rodno uvjetovane razlike ili čiji su korisnici u nerazmjerno većem omjeru žene (npr. klinike za reproduktivno zdravlje ili potpora poljoprivrednicama za pristup kreditiranju),

| — | sektore koji će imati transformativni učinak na rodnu ravnopravnost i uštedu vremena za žene (npr. ekonomija skrbi, istraživanje raka vrata maternice), |
| --- | --- |

—

sektore koji će imati transformativni učinak na rodnu ravnopravnost i uštedu vremena za žene (npr. ekonomija skrbi, istraživanje raka vrata maternice),

| — | integriranje strukturnih značajki u infrastrukturne projekte kako bi se omogućio jednak pristup ženama i muškarcima (npr. autobusne linije i vozni redovi prilagođeni navikama i potrebama žena, rodno osjetljivo arhitektonsko ili urbanističko planiranje), |
| --- | --- |

—

integriranje strukturnih značajki u infrastrukturne projekte kako bi se omogućio jednak pristup ženama i muškarcima (npr. autobusne linije i vozni redovi prilagođeni navikama i potrebama žena, rodno osjetljivo arhitektonsko ili urbanističko planiranje),

| — | otvaranje radnih mjesta za žene, izravno i neizravno. To obuhvaća posebne mjere za uključivanje žena u radnu snagu ili za suzbijanje segregacije u zanimanjima na razini promotora projekta i/ili tijekom provedbe projekta (npr. prostori namijenjeni čuvanju djece, politike raznolikosti koje nadilaze usklađenost s postojećim zakonodavstvom). |
| --- | --- |

—

otvaranje radnih mjesta za žene, izravno i neizravno. To obuhvaća posebne mjere za uključivanje žena u radnu snagu ili za suzbijanje segregacije u zanimanjima na razini promotora projekta i/ili tijekom provedbe projekta (npr. prostori namijenjeni čuvanju djece, politike raznolikosti koje nadilaze usklađenost s postojećim zakonodavstvom).

Socijalna uključenost: promotori projekata/krajnji primatelji, u suradnji s partnerima u provedbi, potiču se da planiraju i izrađuju projekte u kojima se promiče socijalna uključenost i jednakost. Socijalna isključenost i siromaštvo i dalje su problem u EU-u (109). U skladu s globalnim angažmanom na provedbi Programa 2030., dodatni bi se bodovi dodijelili svim projektima u kojima se u djelo provodi načelo da se „nikoga ne zapostavi”.

Točnije, partneri u provedbi trebali bi podupirati projekte u kojima se promiče sljedeće:

| — | pristupačnost: cjenovno pristupačne usluge ili infrastruktura kojima je svrha doprijeti do ranjivijih populacija ili povećati jednakost pristupa (npr. cijene javnog prijevoza/cestarine, socijalno stanovanje, zdravstvo i/ili obrazovanje ako postoje naknade za uporabu, kolateral za kredit), |
| --- | --- |

—

pristupačnost: cjenovno pristupačne usluge ili infrastruktura kojima je svrha doprijeti do ranjivijih populacija ili povećati jednakost pristupa (npr. cijene javnog prijevoza/cestarine, socijalno stanovanje, zdravstvo i/ili obrazovanje ako postoje naknade za uporabu, kolateral za kredit),

| — | pristupačnost i otklanjanje nejednakosti: povezanost s komunalnim uslugama (npr. priključivanje kućanstava iz socioekonomski zapostavljenih područja), otklanjanje geografskih nejednakosti u pristupu uslugama kao što su zdravstvo i obrazovanje, povezivanje izoliranih područja i uklanjanje nedostataka u pružanju usluga u slabo pokrivenim područjima ili zapostavljenim skupinama, primjerice besplatnog prijevoza do škola, |
| --- | --- |

—

pristupačnost i otklanjanje nejednakosti: povezanost s komunalnim uslugama (npr. priključivanje kućanstava iz socioekonomski zapostavljenih područja), otklanjanje geografskih nejednakosti u pristupu uslugama kao što su zdravstvo i obrazovanje, povezivanje izoliranih područja i uklanjanje nedostataka u pružanju usluga u slabo pokrivenim područjima ili zapostavljenim skupinama, primjerice besplatnog prijevoza do škola,

| — | nediskriminacija: usredotočenost na određene skupine koje se suočavaju s preprekama u pristupu uslugama, uspostavljanje posebnih mjera za poticanje uključivanja (npr. prevladavanje društvenih normi koje ograničavaju pristup zdravstvenim uslugama tako da se osigura dostupnost ženske stručne osobe), pristupačan dizajn infrastrukture (npr. kako bi se omogućio pristup osobama s invaliditetom) |
| --- | --- |

—

nediskriminacija: usredotočenost na određene skupine koje se suočavaju s preprekama u pristupu uslugama, uspostavljanje posebnih mjera za poticanje uključivanja (npr. prevladavanje društvenih normi koje ograničavaju pristup zdravstvenim uslugama tako da se osigura dostupnost ženske stručne osobe), pristupačan dizajn infrastrukture (npr. kako bi se omogućio pristup osobama s invaliditetom)

Jačanje otpornosti: promotori projekata/krajnji primatelji, u suradnji s partnerima u provedbi, pozivaju se da podupiru ulaganja kojima će se smanjiti vjerojatnost budućih šokova i povećati otpornost društva na te šokove ako se pojave. Učestalost i intenzitet takvih šokova, uključujući pandemiju, svjetske gospodarske krize, prirodne katastrofe i učinke klimatskih promjena, s godinama postaju sve veći. Okosnice pristupa prijeko potrebnom jačanju otpornosti trebale bi biti dobrobit i uključivost.

Točnije, partneri u provedbi trebali bi podupirati projekte u kojima se promiče sljedeće:

| — | djelovanje u području klime utemeljeno na socijalnoj uključenosti: Ostvarivanje načela da nitko ne smije biti zapostavljen tako da se djelovanjem u području klime osigura uključiv i pravedan prijelaz na niskougljično društvo, među ostalim za ljude koji su najviše pogođeni klimatskim promjenama (npr. prilagodba klimatskim promjenama, pristupačno osiguranje od klimatskih nepogoda, pametne tehnologije za poljoprivrednike prilagođene klimatskim promjenama, obnovljivi izvori energije izvan mreže itd.), |
| --- | --- |

—

djelovanje u području klime utemeljeno na socijalnoj uključenosti: Ostvarivanje načela da nitko ne smije biti zapostavljen tako da se djelovanjem u području klime osigura uključiv i pravedan prijelaz na niskougljično društvo, među ostalim za ljude koji su najviše pogođeni klimatskim promjenama (npr. prilagodba klimatskim promjenama, pristupačno osiguranje od klimatskih nepogoda, pametne tehnologije za poljoprivrednike prilagođene klimatskim promjenama, obnovljivi izvori energije izvan mreže itd.),

| — | gospodarska otpornost: Izgradnja kapaciteta za otpornost na nepredviđene šokove ulaganjem u infrastrukturu u geografskim područjima koja su osjetljivija na šokove (tj. izloženija su šokovima i manje su otporni na njih) ili područjima koja će u budućnosti vjerojatno biti ugrožena te izgradnja održivih ekosustava u privatnom sektoru ulaganjem u financijsku uključenost i otvaranje radnih mjesta. |
| --- | --- |

—

gospodarska otpornost: Izgradnja kapaciteta za otpornost na nepredviđene šokove ulaganjem u infrastrukturu u geografskim područjima koja su osjetljivija na šokove (tj. izloženija su šokovima i manje su otporni na njih) ili područjima koja će u budućnosti vjerojatno biti ugrožena te izgradnja održivih ekosustava u privatnom sektoru ulaganjem u financijsku uključenost i otvaranje radnih mjesta.

2.4.7.   Izvješćivanje i praćenje

Kao što je opisano u poglavlju 4., partner u dužan je na kraju postupka provjere Odboru za ulaganja fonda InvestEU dostaviti sažetak provjere održivosti koji obuhvaća sljedeće ključne elemente:

| — | potvrdu o provjeri pravne usklađenosti, |
| --- | --- |

—

potvrdu o provjeri pravne usklađenosti,

| — | kategorizaciju rizika za izravno financirane projekte iznad praga na temelju procjene potencijalnih negativnih učinaka, |
| --- | --- |

—

kategorizaciju rizika za izravno financirane projekte iznad praga na temelju procjene potencijalnih negativnih učinaka,

| — | za niskorizične projekte, obrazloženje da nije potrebna dodatna provjera, |
| --- | --- |

—

za niskorizične projekte, obrazloženje da nije potrebna dodatna provjera,

| — | ishod daljnje procjene u fazi provjere i izradu tablice socijalnih pokazatelja, |
| --- | --- |

—

ishod daljnje procjene u fazi provjere i izradu tablice socijalnih pokazatelja,

| — | prema potrebi, planove za otklanjanje utvrđenih rizika i učinaka, |
| --- | --- |

—

prema potrebi, planove za otklanjanje utvrđenih rizika i učinaka,

| — | prema potrebi, sažetak mjera za pojačavanje pozitivnih socijalnih učinaka. |
| --- | --- |

—

prema potrebi, sažetak mjera za pojačavanje pozitivnih socijalnih učinaka.

Sljedeća je važna faza praćenje koje provodi promotor projekta, što za socijalnu dimenziju nije pojedinačna mjera, već kontinuiran i iterativan postupak. Stoga je važno da se o okolišnim i socijalnim pitanjima vodi računa tijekom cjelokupnog praćenja projekta.

Ako partner u provedbi utvrdi znatne učinke koji mogu utjecati na socijalnu učinkovitost projekta, može preporučiti mjere ublažavanja u suradnji s promotorom projekta (kako je navedeno u prethodnim odjeljcima) i dobiti uvjetno odobrenje za operaciju. Neki zahtjevi praćenja mogu biti uključeni i u ugovor s krajnjim primateljem.

2.5.   Horizontalne odredbe za tri dimenzije

U ovom su odjeljku navedene neke opće preporuke provedbenim partnerima koje vrijede za sve tri dimenzije. Te preporuke obuhvaćaju sljedeće elemente: i. kako procijeniti sposobnost promotora projekta/krajnjeg primatelja da ispuni sve klimatske, okolišne i socijalne zahtjeve opisane u ovim smjernicama i ii. vrste ugovornih aranžmana koje partner u provedbi po potrebi može primijeniti.

2.5.1.   Kapacitet promotora projekta

Jedan od ključnih čimbenika u postupku dubinske analize klimatskih, okolišnih i socijalnih pitanja, koji određuje uspjeh svih mjera ili neometanog upravljanje aspektima održivosti, kapacitet je promotora projekta/krajnjeg primatelja da ispuni sve povezane zahtjeve. Što je promotor projekta/krajnji primatelj iskusniji, veća je vjerojatnost da je sposoban nositi se s klimatskim, okolišnim i socijalnim učincima.

Pri razmatranju kapaciteta promotora projekta/krajnjeg primatelja partner u provedbi mogao bi provjeriti sljedeće (110):

| — | je li promotor projekta uspostavio postupke i sustave za rješavanje pitanja održivosti i je li se jasno obvezao na učinkovitu uporabu prirodnih resursa, poštovanje ljudskih prava, jednako postupanje i druge socijalne aspekte, |
| --- | --- |

—

je li promotor projekta uspostavio postupke i sustave za rješavanje pitanja održivosti i je li se jasno obvezao na učinkovitu uporabu prirodnih resursa, poštovanje ljudskih prava, jednako postupanje i druge socijalne aspekte,

| — | ima li promotor projekta ciljeve u tom pogledu, je li uključen upravni odbor i jesu li obveze prihvaćene na organizacijskoj razini, |
| --- | --- |

—

ima li promotor projekta ciljeve u tom pogledu, je li uključen upravni odbor i jesu li obveze prihvaćene na organizacijskoj razini,

| — | raspolaže li promotor projekta odgovarajućim alatima za provedbu obveza, metodama i alatima za procjenu različitih učinaka te ima li sposobnost djelovanja u skladu s nalazima, za praćenje i izvješćivanje o njima, |
| --- | --- |

—

raspolaže li promotor projekta odgovarajućim alatima za provedbu obveza, metodama i alatima za procjenu različitih učinaka te ima li sposobnost djelovanja u skladu s nalazima, za praćenje i izvješćivanje o njima,

| — | ima li promotor projekta ESMS (sustav upravljanja okolišnim i socijalnim aspektima) ili ekvivalentan sustav koji je usklađen ili certificiran u okviru EMAS-a ili normi ISO 14001, ISO 45001 ili njihovih ekvivalenata je li ESMS revidiran, |
| --- | --- |

—

ima li promotor projekta ESMS (sustav upravljanja okolišnim i socijalnim aspektima) ili ekvivalentan sustav koji je usklađen ili certificiran u okviru EMAS-a ili normi ISO 14001, ISO 45001 ili njihovih ekvivalenata je li ESMS revidiran,

| — | postoji li dovoljno osoblja i financijskih sredstava za rješavanje pitanja održivosti, |
| --- | --- |

—

postoji li dovoljno osoblja i financijskih sredstava za rješavanje pitanja održivosti,

| — | rezultate u pogledu aspekata održivosti i rada s partnerom u provedbi. |
| --- | --- |

—

rezultate u pogledu aspekata održivosti i rada s partnerom u provedbi.

2.5.2.   Ugovorni odnosi

U okviru dubinske analize povezane s održivosti partner u provedbi mogao bi utvrditi da: i. promotor projekta/krajnji primatelj treba poduzeti dodatne mjere (npr. provesti ESMS, mjere ublažavanja); ii. neke se licencije i dozvole mogu predočiti samo u kasnijoj fazi ili iii. potrebno je pratiti određena dogovorena djelovanja itd. Ako je to slučaj, provedbeni partner može poduzeti sljedeće korake:

| — | uvesti ugovorne klauzule i obveze kojima je cilj osigurati provedbu odgovarajućih mjera održivosti i odrediti sankcije u slučaju neusklađenosti ili neprovođenja. Oni se mogu odnositi na:






  — | uvjete za potpisivanje, što znači da aspekti koji su na čekanju trebaju biti privedeni kraju prije potpisivanja ugovora o financiranju, |
| --- | --- | --- |

—

uvesti ugovorne klauzule i obveze kojima je cilj osigurati provedbu odgovarajućih mjera održivosti i odrediti sankcije u slučaju neusklađenosti ili neprovođenja. Oni se mogu odnositi na:

—

uvjete za potpisivanje, što znači da aspekti koji su na čekanju trebaju biti privedeni kraju prije potpisivanja ugovora o financiranju,

| — | uvjete za isplatu, što znači da se isplata sredstava može izvršiti tek nakon što se ispune utvrđeni uvjeti, |
| --- | --- |

—

uvjete za isplatu, što znači da se isplata sredstava može izvršiti tek nakon što se ispune utvrđeni uvjeti,

| — | posebne obveze, što znači da bi nepoštovanje određenih obveza moglo dovesti do određenih sankcija koje bi u ekstremnim situacijama mogle dovesti i do opoziva financiranja, |
| --- | --- |

—

posebne obveze, što znači da bi nepoštovanje određenih obveza moglo dovesti do određenih sankcija koje bi u ekstremnim situacijama mogle dovesti i do opoziva financiranja,

| — | uvesti zahtjeve za praćenje i izvješćivanje za projekt (npr. provedba preventivnih, kompenzacijskih ili korektivnih mjera ili mjera ublažavanja na temelju kojih su smanjeni/otklonjeni/neutralizirani negativni učinci, izvješća o napretku statusa provedbe različitih mjera i učinkovitosti operacije u pogledu održivosti, informacije o parnicama itd.). |
| --- | --- |

—

uvesti zahtjeve za praćenje i izvješćivanje za projekt (npr. provedba preventivnih, kompenzacijskih ili korektivnih mjera ili mjera ublažavanja na temelju kojih su smanjeni/otklonjeni/neutralizirani negativni učinci, izvješća o napretku statusa provedbe različitih mjera i učinkovitosti operacije u pogledu održivosti, informacije o parnicama itd.).

Takvi bi zahtjevi trebali biti jasno utvrđeni kako bi se izbjegli nesporazumi u vezi s ulogama, sadržajem i očekivanjima od promotora projekata/krajnjih primatelja.

2.6.   Ekonomska procjena operacija

Procjena okolišnih i socijalnih učinaka te učinaka klimatskih promjena koje proizvodi projekt uklapa se u sveobuhvatniju ekonomsku procjenu koja se često provodi za projekte s potporom EU-a.

Ekonomskom procjenom procjenjuje se u kojoj mjeri projekt ulaganja pridonosi općoj socijalnoj skrbi i gospodarskom rastu. Pritom se u obzir uzimaju koristi i troškovi koje projekt donosi društvu i procjenjuje vrijednost koju projekt proizvodi za sve dionike kako bi se utvrdilo ostvaruje li te koristi društvo u cjelini.

Ekonomska procjena može se iskoristiti za rangiranje projekata ulaganja prema njihovoj socioekonomskoj vrijednosti i mogla bi pomoći u raspodjeli ograničenih raspoloživih sredstava i resursa među različitim opcijama ulaganja ili potrošnje. Ovisno o dostupnim i utvrdivim podacima o troškovima i koristima projekta, za ekonomsku procjenu mogu se upotrebljavati različiti alati, kao što su analiza troškova i koristi, analiza troškova i djelotvornosti, analiza najnižih troškova te, u manjoj mjeri, višekriterijska analiza (111).

Kad je riječ o operacijama financiranja i ulaganja u okviru programa InvestEU, Odbor za ulaganja uzet će u obzir više kriterija pri odlučivanju o dodjeli jamstva EU-a. Jedan je od tih kriterija doprinos projekta održivom rastu. Rezultati ekonomske procjene mogu se iskoristiti za razmatranje tog kriterija. Na primjer, kada se primjenjuje CBA, ekonomska stopa povrata (ESP) služi kao pokazatelj dobrobiti koju projekt proizvodi. U drugim se slučajevima ekonomska uspješnost projekta može provjeriti u odnosu na referentne vrijednosti.

U narednim odjeljcima predstavljeni su glavni oblici i postojeće prakse ekonomske procjene. CBA nije preduvjet za InvestEU te se prihvaćaju i drugačiji pristupi ekonomskoj procjeni.

2.6.1.   Oblici ekonomske procjene

CBA je preferirani pristup za procjenu projekata ulaganja jer nudi pouzdan, objektivan i potvrđen analitički okvir za procjenu projekata. CBA se temelji na kvantificiranju očekivanih tokova koristi i troškova projekta u novčanom smislu i obično se upotrebljava za procjenu širokog spektra javnih i privatnih ulaganja. Ako koristi nadmašuju troškove, u mjeri u kojoj očekivani ESP nadmašuje zahtijevanu stopu, projekt se smatra ekonomski isplativim.

Kada se primjenjuje CBA, okolišni, socijalni i klimatski učinci procjenjuju se u novčanom smislu (ako je monetizacija tih učinaka moguća i izvediva) u obliku stavki novčanog toka u analizi (ili pozitivnih ili negativnih) koja se upotrebljava za izračun pokazatelja ekonomske uspješnosti, uključujući ESP (112).

CBA je obično usporedba scenarija „s projektom” i „bez projekta”.

CEA se preporučuje kada postoji samo jedan ishod projekta, a donositelji politika žele usporediti opcije kojima se ostvaruje isti cilj uz najmanje troškove. Obično se upotrebljava za manje projekte ili projekte koji nisu samostalna jedinica za analizu, već neophodna sastavnica većeg ulaganja, kao što je izbor tehnologije, nabava opreme ili strojeva ili razvoj određene aktivnosti ili programa. LCA se upotrebljava kada se opcijama postiže isti output s istim intenzitetom, ali uz različite troškove. U tom se slučaju opcije uspoređuju na temelju troškova tijekom životnog ciklusa.

Kada se upotrebljava CEA (ili LCA), procjena okolišnih i klimatskih učinaka često nije uključena u ekonomsku analizu jer se smatra nerazmjernom vrsti i veličini/važnosti projekta (ili zato što se smatra ekvivalentnom u svim opcijama projekta koje se razmatraju). U tom slučaju, ili kada uopće nije provedena ekonomska procjena, predlaže se da se ti učinci zasebno procijene (kao dio okolišne, socijalne i klimatske procjene projekta, primjenom načela opisanih u ovim smjernicama). Kao alternativni pristup, rezultat troškovne učinkovitosti (obično u obliku omjera utrošenog i dobivenog) može se prilagoditi tako da obuhvaća ključne ekonomske vanjske čimbenike projekta, kao što su emisije CO2 i onečišćujućih tvari u zrak (kao što je to praksa primjerice u energetskom sektoru). Ako su negativni, vanjski čimbenici mogu se uvrstiti u troškove (tj. unose se u brojnik omjera troškovne isplativosti).

MCA je alat koji donositeljima politika pruža informacije o tome koliko su projekt i njegove opcije primjereni u odnosu na opći okvir politike i kako pridonose ciljevima politike. Obično se upotrebljava za višesektorske projekte ili projekte s velikim brojem rezultata/učinaka koje nije uvijek moguće monetizirati. MCA je posebno pogodan u fazi planiranja ciklusa razvoja projekta za procjenu različitih scenarija ulaganja.

Kada se upotrebljava MCA, procjena okolišnih i klimatskih učinaka provodi se u kvantitativnom i kvalitativnom smislu. Ti se učinci mogu odrediti kao ciljevi politike za koje se primjenjuju kriteriji, ponderi i bodovni pokazatelji (kako bi se procijenila vjerojatnost u kojem će ih opsegu projekt ispuniti). Metodologija MCA-a kao kriterije uspješnosti projekta može uključivati kvantitativne aspekte. Na primjer, novčano vrednovanje učinka na ublažavanje klimatskih promjena može biti jedan od kriterija i može se zahtijevati minimalna vrijednost. Na taj su način neki rezultati tipični za CBA ugrađeni u MCA.

2.6.2.   Postojeće prakse ekonomske procjene

U okviru kohezijske politike Uredbom o ESIF-u za razdoblje 2014.–2020. propisana je stroga obveza provedbe analize troškova i koristi (CBA) za velike projekte. Ta analiza troškova i koristi mora se pridržavati metodologije opisane u Vodiču Europske komisije za analizu troškova i koristi projekata ulaganja (2014.) (113). Za razdoblje 2021.–2027. predlaže se fleksibilniji i proporcionalniji pristup u skladu s pristupom ekonomskoj procjeni koji primjenjuju EIB i drugi potencijalni partneri u provedbi (vidjeti pojašnjenje u nastavku). Novi pristup bit će predstavljen u predstojećem Priručniku za ekonomsku procjenu (EAV) koji za objavu u prvoj polovini 2021. priprema Glavna uprava za regionalnu i urbanu politiku u koordinaciji s drugim glavnim upravama Komisije i uz potporu JASPERS-a.

EAV neće zamijeniti, već će nadopuniti Komisijin Priručnik o CBA-u iz 2014. i zamišljen je kao izvor informacija koji može poslužiti različitim fondovima u financijskoj perspektivi za razdoblje 2021.–2027. Iako je CBA i dalje zadani alat za procjenu više inicijativa koje financira Komisija, u posebnim se okolnostima predlažu drugi alati.

U kontekstu programa InvestEU određeni potencijalni partneri u provedbi mogu u okviru svojeg redovnog postupka procjene projekata upotrebljavati i ekonomsku procjenu, kao što je opisano u nastavku za odabrani uzorak međunarodnih financijskih institucija.

| — | Europska investicijska banka (EIB) provodi ekonomske procjene projekata koje financira. Europska investicijska banka primjenjuje CBA kao zadanu metodologiju za procjenu ESP-a projekta koja obuhvaća općenitije koristi i troškove projekta za društvo, uključujući vanjske okolišne čimbenike. EIB primjenjuje i CEA, a u posljednje vrijeme i MCA, uzimajući u obzir promjenjive okolnosti u svakom sektoru. Procjene okolišnih i socijalnih učinaka projekata temelje se na standardima objavljenima u Priručniku EIB-a za okolišna i socijalna pitanja. Rezultati ekonomske procjene dio su općeg okvira procjene projekata za koje se podnosi zahtjev za zajam EIB-a. „Ekonomska procjena projekata ulaganja u okviru EIB-a” (2013.) sadržava metode ekonomske procjene koje banka primjenjuje za procjenu gospodarske održivosti projekata (114). |
| --- | --- |

—

Europska investicijska banka (EIB) provodi ekonomske procjene projekata koje financira. Europska investicijska banka primjenjuje CBA kao zadanu metodologiju za procjenu ESP-a projekta koja obuhvaća općenitije koristi i troškove projekta za društvo, uključujući vanjske okolišne čimbenike. EIB primjenjuje i CEA, a u posljednje vrijeme i MCA, uzimajući u obzir promjenjive okolnosti u svakom sektoru. Procjene okolišnih i socijalnih učinaka projekata temelje se na standardima objavljenima u Priručniku EIB-a za okolišna i socijalna pitanja. Rezultati ekonomske procjene dio su općeg okvira procjene projekata za koje se podnosi zahtjev za zajam EIB-a. „Ekonomska procjena projekata ulaganja u okviru EIB-a” (2013.) sadržava metode ekonomske procjene koje banka primjenjuje za procjenu gospodarske održivosti projekata (114).

| — | Pristup održivosti Europske banke za obnovu i razvoj (EBRD) uključuje ugrađivanje okolišnih i socijalnih zahtjeva u procjenu i provedbu svih projekata koje banka financira. Svaki projekt koji financira EBRD podliježe okolišnoj i socijalnoj procjeni s obzirom na Okolišnu i socijalnu politiku EBRD-a i povezane zahtjeve u pogledu učinkovitosti, kao i temeljne okolišne standarde EU-a. EBRD od siječnja 2019. provodi i ekonomsku procjenu projekata u kojima se proizvode velike količine emisija stakleničkih plinova. Pri primjeni ekonomske procjene općenito se provodi analiza troškova i koristi, osim ako se u određenim okolnostima analiza troškovne učinkovitosti smatra prikladnijom, kako je opisano u Metodologiji za ekonomsku procjenu projekata EBRD-a u kojima se proizvode velike količine emisija stakleničkih plinova (2019.) (115). |
| --- | --- |

—

Pristup održivosti Europske banke za obnovu i razvoj (EBRD) uključuje ugrađivanje okolišnih i socijalnih zahtjeva u procjenu i provedbu svih projekata koje banka financira. Svaki projekt koji financira EBRD podliježe okolišnoj i socijalnoj procjeni s obzirom na Okolišnu i socijalnu politiku EBRD-a i povezane zahtjeve u pogledu učinkovitosti, kao i temeljne okolišne standarde EU-a. EBRD od siječnja 2019. provodi i ekonomsku procjenu projekata u kojima se proizvode velike količine emisija stakleničkih plinova. Pri primjeni ekonomske procjene općenito se provodi analiza troškova i koristi, osim ako se u određenim okolnostima analiza troškovne učinkovitosti smatra prikladnijom, kako je opisano u Metodologiji za ekonomsku procjenu projekata EBRD-a u kojima se proizvode velike količine emisija stakleničkih plinova (2019.) (115).

| — | Slično tome, Nordijska investicijska banka (NIB) preispituje potencijalni učinak te okolišne i socijalne rizike u skladu sa svojom Politikom i smjernicama o održivosti (116). Banka razmatra relevantne informacije koje dostave zajmoprimci, primjerice procjenu učinaka na okoliš i primjenjive dozvole i licencije. Osim održivosti, analizira se tehnička i ekonomska kvaliteta projekata na temelju kvantitativne i kvalitativne procjene. |
| --- | --- |

—

Slično tome, Nordijska investicijska banka (NIB) preispituje potencijalni učinak te okolišne i socijalne rizike u skladu sa svojom Politikom i smjernicama o održivosti (116). Banka razmatra relevantne informacije koje dostave zajmoprimci, primjerice procjenu učinaka na okoliš i primjenjive dozvole i licencije. Osim održivosti, analizira se tehnička i ekonomska kvaliteta projekata na temelju kvantitativne i kvalitativne procjene.

2.6.3.   Preporuke za InvestEU

Primjena analize troškova i koristi i/ili drugih metoda ekonomske procjene u vezi s fondom InvestEU ovisit će o uobičajenom postupku ocjenjivanja projekata partnera u provedbi (postojećih ili planiranih). Odabir najprikladnijih alata obično se prepušta stručnoj prosudbi provedbenog partnera, uzimajući u obzir dotični sektor, dostupnost empirijskih podataka i složenost projekta.

Za partnere u provedbi koji (još) nemaju utvrđen pristup ili postupak za provedbu ekonomske procjene (u sklopu redovnog postupka procjene projekata) koristan okvir može pružiti i predstojeći „Priručnik za ekonomsku procjenu” i drugi referentni dokumenti navedeni u Prilogu 4., u kojima se predlaže najprikladnija metoda ekonomske procjene prema vrsti ulaganja.

Kako je navedeno u poglavlju 2.2. o provjeri klimatske održivosti, preporučena metodologija za novčano vrednovanje učinaka na klimatske promjene temelji se na EIB-ovoj metodologiji ugljičnog otiska. Ta se metodologija sastoji od procjene količine emisija stakleničkih plinova nastalih (ili izbjegnutih) u okviru projekta s pomoću odgovarajućih emisijskih faktora i njihove procjene primjenom cijene ugljika u sjeni.

Sa stajališta provjere klimatske održivosti važno je da ekonomska analiza projekta ima pouzdanu osnovu koja je u skladu s općim smjerom klimatske politike EU-a. Iako u pogledu brzine i prirode prijelaza ulogu igra i element stručne prosudbe, dobra praksa zahtijeva da osnovne pretpostavke budu jasne. Točnije, osnovno polazište koje se temelji na pretpostavci o neprekinutim aktivnostima s vrlo visokim razinama emisija ugljika do 2050. vjerojatno se neće smatrati pouzdanim.

Kao što je opisano u poglavlju 2.3. koji se odnosi na provjeru okolišne održivosti, novčano vrednovanje učinaka na okoliš obično se temelji na pristupu ukupne ekonomske vrijednosti koja se može procijeniti različitim metodama i vanjskim referencijama. Za neke određene učinke, kao što su buka ili onečišćenje zraka, u literaturi su navedene referentne vrijednosti za pojedine zemlje (jedinični troškovi). Te referentne vrijednosti mogu se upotrijebiti za monetizaciju učinaka (negativnih i pozitivnih) koji bi se mogli kvantificirati i uključiti u postupak evaluacije (117).

U ekonomsku procjenu za utvrđivanje ERR-a ili alternativnih relevantnih pokazatelja projekta (118) o kojima treba izvijestiti Odbor za ulaganja fonda InvestEU obično bi trebalo uključiti i monetizirane okolišne i socijalne učinke (ako je to izvedivo i razmjerno) te monetizirane emisije stakleničkih plinova koje se generiraju/izbjegavaju u okviru projekta.

2.7.   Korporativno financiranje za opće namjene

Ako neka transakcija financiranja opće namjene (119) ispunjava uvjete za dobivanje potpore iz fonda InvestEU, u skladu s uvjetima utvrđenima u Uredbi o programu InvestEU i smjernicama o ulaganjima (u smislu razmatranja prioriteta politike, dodatnosti, tržišnih nedostataka ili neoptimalnih investicijskih okolnosti itd.), iznad praga trebao bi se primjenjivati pojednostavnjeni oblik provjere održivosti. U tom slučaju ne postoji konkretna imovina ni svrha koja se može analizirati i čiji se učinci mogu utvrditi i procijeniti.

U toj bi se situaciji ocjena provedbenog partnera trebala usredotočiti na: i. pristup krajnjeg primatelja u pogledu uključivanja aspekata održivosti u svoje procese i ii. opću sposobnost krajnjeg primatelja da upravlja ekološkim i društvenim rizicima.

U tim se slučajevima provedbenom partneru preporučuje sljedeće:

| — | provjeriti je li krajnji primatelj aktivan u sektoru koji se obično povezuje s većim okolišnim i socijalnim rizicima, |
| --- | --- |

—

provjeriti je li krajnji primatelj aktivan u sektoru koji se obično povezuje s većim okolišnim i socijalnim rizicima,

| — | provjeriti je li krajnji primatelj uspostavio ESMS, uključujući politiku o okolišnoj i socijalnoj odgovornosti, te ima li potvrđenu stručnost i sposobnost za upravljanje relevantnim klimatskim, okolišnim ili socijalnim rizicima i učincima (svojih poduzeća ili operacija) te za njihovo rješavanje. Primjerice, partner u provedbi mogao bi provjeriti sljedeće:






  — | postoje li organizacijske strukture i postupci, s definiranim ulogama i odgovornostima, i imenovano kvalificirano osoblje, uključujući vanjsku komunikaciju, |
| --- | --- | --- |

—

provjeriti je li krajnji primatelj uspostavio ESMS, uključujući politiku o okolišnoj i socijalnoj odgovornosti, te ima li potvrđenu stručnost i sposobnost za upravljanje relevantnim klimatskim, okolišnim ili socijalnim rizicima i učincima (svojih poduzeća ili operacija) te za njihovo rješavanje. Primjerice, partner u provedbi mogao bi provjeriti sljedeće:

—

postoje li organizacijske strukture i postupci, s definiranim ulogama i odgovornostima, i imenovano kvalificirano osoblje, uključujući vanjsku komunikaciju,

| — | jesu li dostupna financijska sredstva za djelotvornu provedbu ESMS-a koji je usklađen ili certificiran u okviru EMAS-a ili normi ISO 14001, ISO 45001 ili njihovih ekvivalenata, |
| --- | --- |

—

jesu li dostupna financijska sredstva za djelotvornu provedbu ESMS-a koji je usklađen ili certificiran u okviru EMAS-a ili normi ISO 14001, ISO 45001 ili njihovih ekvivalenata,

| — | ako se provodi vanjska revizija ESMS-a, najnovije revizorsko izvješće itd., |
| --- | --- |

—

ako se provodi vanjska revizija ESMS-a, najnovije revizorsko izvješće itd.,

| — | ovisno o krajnjem primatelju, ako se izrađuje godišnje izvješće, partner u provedbi mogao bi provjeriti sadržava li informacije o okolišnim, socijalnim i upravnim aspektima te količinu/podrobnost/primjerenost takvih informacija, |
| --- | --- |

—

ovisno o krajnjem primatelju, ako se izrađuje godišnje izvješće, partner u provedbi mogao bi provjeriti sadržava li informacije o okolišnim, socijalnim i upravnim aspektima te količinu/podrobnost/primjerenost takvih informacija,

| — | provjeriti dosadašnje rezultate krajnjeg primatelja u pogledu održivosti:






  — | usklađenost s okolišnim i socijalnim zakonodavstvom relevantnim za njegovu djelatnost i operacije (na primjer, na temelju dozvola za rad), |
| --- | --- | --- |

—

provjeriti dosadašnje rezultate krajnjeg primatelja u pogledu održivosti:

—

usklađenost s okolišnim i socijalnim zakonodavstvom relevantnim za njegovu djelatnost i operacije (na primjer, na temelju dozvola za rad),

| — | slučajevi nepoštovanja okolišnih i socijalnih pravnih zahtjeva u posljednjih nekoliko godina (120): novčane kazne i sankcije za prekršaje, nesreće ili incidente u posljednjih nekoliko godina koji uključuju znatnu štetu u okolišu ili teške tjelesne ozljede ili smrt, žalbe/pravni lijekovi koje su podnijeli odnosno zatražili dionici ili treće strane (npr. slučajno izlijevanje onečišćujućih tvari, požari, radne nesreće itd.), |
| --- | --- |

—

slučajevi nepoštovanja okolišnih i socijalnih pravnih zahtjeva u posljednjih nekoliko godina (120): novčane kazne i sankcije za prekršaje, nesreće ili incidente u posljednjih nekoliko godina koji uključuju znatnu štetu u okolišu ili teške tjelesne ozljede ili smrt, žalbe/pravni lijekovi koje su podnijeli odnosno zatražili dionici ili treće strane (npr. slučajno izlijevanje onečišćujućih tvari, požari, radne nesreće itd.),

| — | socijalna pitanja i odnosi u zajednici, javni prosvjedi, pritužbe ili žalbe, štrajkovi radnika itd. |
| --- | --- |

—

socijalna pitanja i odnosi u zajednici, javni prosvjedi, pritužbe ili žalbe, štrajkovi radnika itd.

Prethodno opisani pristup može se uzeti u obzir i za izravna vlasnička ulaganja ako će ta vrsta intervencije biti moguća u okviru financijskih proizvoda o kojima se pregovara i koji su uključeni u sporazume o jamstvu. Osim prethodno navedenih stavki, za izravna vlasnička ulaganja može biti potrebno i sljedeće:

| — | poduzeća obuhvaćena sustavom trgovanja emisijama (ETS) (121) kojima potpora za ulaganja iz fonda InvestEU iznosi < 30 %: obvezno se aktivno potiču da donesu planove zelene tranzicije/dekarbonizacije, |
| --- | --- |

—

poduzeća obuhvaćena sustavom trgovanja emisijama (ETS) (121) kojima potpora za ulaganja iz fonda InvestEU iznosi < 30 %: obvezno se aktivno potiču da donesu planove zelene tranzicije/dekarbonizacije,

| — | poduzeća obuhvaćena sustavom trgovanja emisijama (ETS) kojima potpora za ulaganja iz fonda InvestEU iznosi > 30 %: od njih se mora aktivno zahtijevati da donesu planove zelene tranzicije/dekarbonizacije. |
| --- | --- |

—

poduzeća obuhvaćena sustavom trgovanja emisijama (ETS) kojima potpora za ulaganja iz fonda InvestEU iznosi > 30 %: od njih se mora aktivno zahtijevati da donesu planove zelene tranzicije/dekarbonizacije.

3.   PRISTUP PROVJERE ODRŽIVOSTI ZA OPERACIJE NEIZRAVNOG FINANCIRANJA

Partner u provedbi financiranja preko posrednika ne procjenjuje izravno temeljne projekte ili operacije. Razlog tomu je činjenica da između partnera u provedbi i krajnjeg primatelja postoji barem jedan financijski posrednik (122). Nadalje, postupak odobrenja za financiranje preko posrednika razlikuje se od postupka za izravno financiranje (123). U tom slučaju predmetni pojedinačni financirani projekti ili aktivnosti (dalje u tekstu „transakcije” (124)) ne podnose se Odboru za ulaganja na odobrenje.

Kod financiranja preko posrednika odgovornost za osiguravanje održivosti temeljnih transakcija u sve tri dimenzije povjerena je financijskom posredniku. Razina zahtjeva za provjeru ovisit će o vrsti osiguranog financiranja, potencijalnoj vrsti i razini rizika (125) temeljnih transakcija i vrsti krajnjih primatelja (126).

3.1.   Opći zahtjevi za provjeru održivosti

Bez obzira na vrstu financiranja preko posrednika, pristup provjere održivosti mora uključivati:

| — | procjenu koju provodi partner u provedbi u pogledu kapaciteta financijskog posrednika i njegovih sustava i/ili postupaka za početni pregled, procjenu i otklanjanje okolišnih, klimatskih i socijalnih rizika povezanih s njegovim poslovnim aktivnostima, te |
| --- | --- |

—

procjenu koju provodi partner u provedbi u pogledu kapaciteta financijskog posrednika i njegovih sustava i/ili postupaka za početni pregled, procjenu i otklanjanje okolišnih, klimatskih i socijalnih rizika povezanih s njegovim poslovnim aktivnostima, te

| — | skup minimalnih zahtjeva za temeljne transakcije razmjerno razini rizika koji uzrokuju. |
| --- | --- |

—

skup minimalnih zahtjeva za temeljne transakcije razmjerno razini rizika koji uzrokuju.

3.2.   Oblici financiranja

Financiranje preko posrednika obuhvaća širok spektar oblika financiranja i niz financijskih posrednika s različitim poslovnim aktivnostima. Stoga je potrebno razlikovati pojedine oblike posredovanja jer bi temeljne transakcije mogle izazvati različite učinke i imati različite pristupe. Treba razlikovati sljedeće oblike financiranja preko posrednika kako bi se odredio odgovarajući pristup provjere održivosti: i. infrastrukturni fondovi; ii. neinfrastrukturni fondovi; i iii. kreditne linije ili drugi dužnički proizvodi koji se pružaju preko posrednika namijenjeni malim i srednjim poduzećima, malim poduzećima srednje tržišne kapitalizacije i drugim prihvatljivim subjektima

3.2.1.   Infrastrukturni fondovi

Infrastrukturni projekti najvjerojatnije će uzrokovati štetne učinke na predmetne tri dimenzije Zbog toga su zahtjevi stroži za infrastrukturne fondove.

Ovisno o ukupnom trošku ulaganja u projekt, bit će potrebna provjera održivosti za temeljne projekte s ukupnim troškom projekta u iznosu od najmanje 10 milijuna EUR (bez PDV-a).

U tom slučaju provedbeni partner i upravitelj fonda imaju različite odgovornosti.

3.2.1.1.   Zahtjevi za partnera u provedbi

Partner u provedbi u okviru svojeg postupka dubinske analize mora provjeriti sposobnost upravitelja fonda za provedbu procjene okolišnih, socijalnih i klimatskih aspekata u skladu s načelima i ciljevima provjere održivosti iz članka 8. stavaka 5. i 6. Uredbe o uspostavi programa InvestEU (127).

U tu svrhu provedbeni partner mora procijeniti postoji li sustav upravljanja okolišnim i socijalnim aspektima (ESMS) (128). Osim toga, mora provjeriti sljedeće stavke o ESMS-u:

| — | investicijske strategije i politike fonda kojima se uzimaju u obzir klimatski, okolišni i socijalni čimbenici. Također je potrebno provjeriti jesu li te strategije ulaganja usklađene s ciljevima u pogledu temperature i prilagodbe utvrđenima u Pariškom sporazumu te s niskougljičnim razvojem otpornim na klimatske promjene. |
| --- | --- |

—

investicijske strategije i politike fonda kojima se uzimaju u obzir klimatski, okolišni i socijalni čimbenici. Također je potrebno provjeriti jesu li te strategije ulaganja usklađene s ciljevima u pogledu temperature i prilagodbe utvrđenima u Pariškom sporazumu te s niskougljičnim razvojem otpornim na klimatske promjene.

| — | organizacijski kapacitet i osposobljenost fonda, uključujući provjeru je li upravitelj fonda obučio, angažirao i motivirao osoblje |
| --- | --- |

—

organizacijski kapacitet i osposobljenost fonda, uključujući provjeru je li upravitelj fonda obučio, angažirao i motivirao osoblje

| — | postupci koje fond treba provoditi tijekom cijelog postupka ocjenjivanja i praćenja radi utvrđivanja i upravljanja rizicima povezanima s financiranim operacijama |
| --- | --- |

—

postupci koje fond treba provoditi tijekom cijelog postupka ocjenjivanja i praćenja radi utvrđivanja i upravljanja rizicima povezanima s financiranim operacijama

| — | postupak dubinske analize fonda, uključujući postojeće alate i postupke fonda za procjenu operacije ulaganja i izvješćivanje upravljačkih tijela fonda o ishodu dubinske analize te usklađenost s načelima i ciljem provjere održivosti |
| --- | --- |

—

postupak dubinske analize fonda, uključujući postojeće alate i postupke fonda za procjenu operacije ulaganja i izvješćivanje upravljačkih tijela fonda o ishodu dubinske analize te usklađenost s načelima i ciljem provjere održivosti

| — | odgovarajući alati i postupci za izvješćivanje i praćenje. |
| --- | --- |

—

odgovarajući alati i postupci za izvješćivanje i praćenje.

Ako na temelju prethodno navedenih provjera partner u provedbi nema nikakve bitne zadrške u pogledu primjerenosti ESMS-a i sposobnosti fonda da utvrdi okolišne, klimatske i socijalne rizike povezanih ulaganja fonda i upravlja njima, partner u provedbi može se osloniti na ESMS fonda za procjenu projekata koji se financiraju iz fonda u okviru programa InvestEU.

Upravitelj fonda dužan je izvijestiti partnera u provedbi o okolišnoj, klimatskoj i socijalnoj učinkovitosti temeljnih projekata. Partner u provedbi zadržava pravo da od upravitelja fonda zatraži informacije (129) o pojedinačnim projektima kako bi provjerio način na koji fond provodi dubinsku analizu klimatskih, okolišnih i socijalnih aspekata.

Ako u trenutku kada partner u provedbi vrši procjenu upravitelj fonda nema uspostavljen ESMS ili partner u provedbi utvrdi određene nedostatke (130), upravitelj će morati uvesti odgovarajući ESMS ili poboljšati postojeći do prvog povlačenja sredstava ili najkasnije do konačnog zaključivanja potpore.

3.2.1.2.   Zahtjevi za upravitelja fonda

U sljedećem odjeljku opisuje se pristup koji se preporučuje upraviteljima fondova za razvoj ESMS-a.

Od upravitelja fonda očekuje se da uspostavi ESMS i održava ga tijekom čitavog vijeka trajanja fonda ili najmanje tijekom razdoblja za koje će se upotrebljavati potpora iz fonda InvestEU. ESMS-om se utvrđuju potrebne politike, organizacijska struktura, aktivnosti planiranja, odgovornosti, prakse, postupci i resursi. Na taj će se način osigurati sustavna i strukturirana procjena ulaganja i praćenje njihove usklađenosti s okolišnim, klimatskim i socijalnim zahtjevima (zahtjevi ECS-a) navedenima u nastavku:

| i. | početni pregled svih projekata prema popisu aktivnosti izuzetih iz potpore fonda InvestEU i svim drugim popisima izuzetaka koje odredi partner u provedbi primjenjujući svoje interne politike; |
| --- | --- |

i.

početni pregled svih projekata prema popisu aktivnosti izuzetih iz potpore fonda InvestEU i svim drugim popisima izuzetaka koje odredi partner u provedbi primjenjujući svoje interne politike;

| ii. | provjera usklađenosti s relevantnim zakonima i propisima u području okolišnih, klimatskih i socijalnih pitanja na razini EU-a i pojedinih država članica (uključujući primjenjive okolišne, klimatske, socijalne i radne obveze utvrđene pravom Unije i nacionalnim pravom); |
| --- | --- |

ii.

provjera usklađenosti s relevantnim zakonima i propisima u području okolišnih, klimatskih i socijalnih pitanja na razini EU-a i pojedinih država članica (uključujući primjenjive okolišne, klimatske, socijalne i radne obveze utvrđene pravom Unije i nacionalnim pravom);

| iii. | osiguranje usklađenosti s načelima i ciljevima provjere održivosti te |
| --- | --- |

iii.

osiguranje usklađenosti s načelima i ciljevima provjere održivosti te

| iv. | osiguranje dosljednosti sa standardima i internim pravilima i postupcima partnera u provedbi. |
| --- | --- |

iv.

osiguranje dosljednosti sa standardima i internim pravilima i postupcima partnera u provedbi.

Partner u provedbi zahtijevat će od upravitelja fonda da u sklopu postupka ulaganja:

| i. | utvrdi potencijalno znatne okolišne, klimatske i socijalne rizike; |
| --- | --- |

i.

utvrdi potencijalno znatne okolišne, klimatske i socijalne rizike;

| ii. | kategorizira odgovarajuće rizike povezane s ulaganjem u skladu s njihovom značajnosti; |
| --- | --- |

ii.

kategorizira odgovarajuće rizike povezane s ulaganjem u skladu s njihovom značajnosti;

| iii. | preispita mjere ublažavanja koje promotor projekta treba uvesti u odnosu na zahtjeve ECS-a; |
| --- | --- |

iii.

preispita mjere ublažavanja koje promotor projekta treba uvesti u odnosu na zahtjeve ECS-a;

| iv. | s promotorom projekta dogovori akcijski plan ako temeljni projekt nije u skladu sa zahtjevima ECS-a. |
| --- | --- |

iv.

s promotorom projekta dogovori akcijski plan ako temeljni projekt nije u skladu sa zahtjevima ECS-a.

Upravitelj fonda u svojoj procjeni, u mjeri u kojoj je to moguće, može uzeti u obzir i kriterije „ne čini znatnu štetu” utvrđene u taksonomiji EU-a.

Klimatska dimenzija

Upravitelj fonda morat će u okviru suradnje s promotorima projekata u svoj ESMS uključiti sljedeća klimatska pitanja (131):

| — | za prilagodbu klimatskim promjenama: za projekte koji prelaze prag ESMS bi trebao uključivati odgovarajuće postupke za procjenu značajnosti te, prema potrebi, uključiti rizike u pogledu prilagodbe klimatskim promjenama i ranjivosti uz odgovarajuće osmišljavanje i mjere ublažavanja. Ako se utvrde znatni rizici, upravitelj fonda trebao bi provjeriti uspostavlja li promotor projekta odgovarajuće mjere za prilagodbu klimatskim promjenama (132), |
| --- | --- |

—

za prilagodbu klimatskim promjenama: za projekte koji prelaze prag ESMS bi trebao uključivati odgovarajuće postupke za procjenu značajnosti te, prema potrebi, uključiti rizike u pogledu prilagodbe klimatskim promjenama i ranjivosti uz odgovarajuće osmišljavanje i mjere ublažavanja. Ako se utvrde znatni rizici, upravitelj fonda trebao bi provjeriti uspostavlja li promotor projekta odgovarajuće mjere za prilagodbu klimatskim promjenama (132),

| — | za ublažavanje klimatskih promjena: ESMS-om se mora osigurati odgovarajuća analiza, kvantifikacija i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova za projekte u sklopu kojih se stvaraju emisije veće od 20 000 tona CO2 godišnje. |
| --- | --- |

—

za ublažavanje klimatskih promjena: ESMS-om se mora osigurati odgovarajuća analiza, kvantifikacija i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova za projekte u sklopu kojih se stvaraju emisije veće od 20 000 tona CO2 godišnje.

Okolišna dimenzija

Kad je riječ o projektima za koje je potrebna procjena učinka na okoliš, od upravitelja fonda trebalo bi zatražiti da: i. provjeri jesu li provedeni postupci zaštite okoliša u skladu s nacionalnim zakonodavstvom; ii. prikupi pripadajuću dokumentaciju; iii. provjeri je li provedeno javno savjetovanje i uključivanje dionika i iv. provjeri provodi li promotor projekta mjere ublažavanja uključene u procjenu.

Za projekte iz Priloga II. koji su isključeni iz postupka procjene učinaka na okoliš (na temelju pojedinačnog preispitivanja) upravitelj fonda trebao bi zatražiti odluku o početnom pregledu i provjeriti je li promotor projekta uveo sve mjere ublažavanja koje su zatražila nadležna tijela.

Za projekte koji podliježu zahtjevima iz Direktive o staništima i/ili Direktive o pticama (133) upravitelj fonda dužan je provjeriti usklađenost, osobito s člankom 6. stavkom 3. Direktive o staništima, te je li nadležno tijelo donijelo sljedeće zaključke:

| — | nadležna tijela države članice izuzela su na temelju početnog pregleda projekt od obveze odgovarajuće procjene, tj. projekt vjerojatno neće imati znatne negativne učinke na područja mreže Natura 2000, ili |
| --- | --- |

—

nadležna tijela države članice izuzela su na temelju početnog pregleda projekt od obveze odgovarajuće procjene, tj. projekt vjerojatno neće imati znatne negativne učinke na područja mreže Natura 2000, ili

| — | nadležna tijela država članica provela su odgovarajuću procjenu projekta, na temelju koje su donijela pozitivan zaključak da projekt neće znatno utjecati na područja mreže Natura 2000 (u skladu s člankom 6. stavkom 3. Direktive o staništima), ili |
| --- | --- |

—

nadležna tijela država članica provela su odgovarajuću procjenu projekta, na temelju koje su donijela pozitivan zaključak da projekt neće znatno utjecati na područja mreže Natura 2000 (u skladu s člankom 6. stavkom 3. Direktive o staništima), ili

| — | provedena je odgovarajuća procjena projekta na temelju koje su nadležna tijela država članica donijela negativan zaključak, tj. da projekt znatno utječe na područja mreže Natura 2000 (u skladu s člankom 6. stavkom 4. Direktive o staništima). |
| --- | --- |

—

provedena je odgovarajuća procjena projekta na temelju koje su nadležna tijela država članica donijela negativan zaključak, tj. da projekt znatno utječe na područja mreže Natura 2000 (u skladu s člankom 6. stavkom 4. Direktive o staništima).

Za projekte koji nisu obuhvaćeni područjem primjene Direktive o procjeni utjecaja na okoliš preporučuje se da upravitelj fonda za utvrđivanje mogućih učinaka primjenjuje smjernice iz poglavlja 2.(i kontrolni popis 1) ili da primjenjuje međunarodno priznate standarde, npr. standarde učinkovitosti Međunarodne financijske korporacije (IFC), okolišne i socijalne standarde EIB-a, standarde učinkovitosti EBRD-a ili ekvatorska načela.

Socijalna dimenzija

Projekti bi trebali biti u skladu s minimalnim socijalnim zaštitnim mjerama kako je opisano u poglavlju 1.4.

Štoviše, upravitelj fonda trebao bi provjeriti ima li promotor projekta odgovarajuće postupke kojima osigurava usklađenost barem s nacionalnim zakonima (među ostalim, zakonima o radu i zapošljavanju te zdravlju i sigurnosti na radu i javnom zdravlju). Upravitelj fonda dužan je provjeriti i je li promotor projekta uspostavio sustave za zaštitu i promicanje zdravlja, sigurnosti i zaštite radnika. Posebni aspekti trebaju se, prema potrebi, uzeti u obzir za sigurnost opasnih materijala, prirodne opasnosti, zaštitu, izlaganje bolestima, sigurnost u prometu i na cestama te pripremljenost za izvanredne situacije.

Upravitelj fonda trebao bi provjeriti i jesu li provedeni uključivanje dionika i javna savjetovanja kako je propisano mjerodavnim direktivama u području okolišnih i socijalnih pitanja.

Ako su za projekte koji zahtijevaju procjenu učinaka utvrđeni znatni socijalni rizici, upravitelj fonda dužan je provjeriti je li promotor projekta uspostavio mjere ublažavanja navedene u izvješću o procjeni učinaka na okoliš ili odlukama o početnom pregledu.

Preporučuje se da upravitelj fonda razmotri proširenje analize socijalnih aspekata u skladu s odredbama poglavlja 2.4. (134)

Kako bi se potaknulo prihvaćanje pozitivnog programa, upravitelju fonda preporučuje se da, u suradnji s promotorima projekta/krajnjim primateljima, razmotri i mogućnost pojačavanja pozitivnih okolišnih, klimatskih i socijalnih učinaka projekata koje financira i tako poveća njihovu cjelokupnu održivost (135).

Upravitelj fonda dužan je redovito izvješćivati partnera u provedbi o glavnim aspektima okolišne, klimatske i socijalne učinkovitosti svojih ulaganja, među ostalim o dogovorenom sektoru i relevantnim okolišnim, socijalnim i klimatskim pokazateljima (emisijama stakleničkih plinova, stvaranju radnih mjesta, izostanku učinka na bioraznolikost itd.) te gospodarskim koristima, kako kvalitativnim tako i kvantitativnim, kada je to moguće.

3.2.2.   Neinfrastrukturni fondovi vlasničkog ili dužničkog kapitala

Potencijalan štetni učinak na sve tri dimenzije ulaganja iz fonda InvestEU u neinfrastrukturne fondove ovisi o izloženosti riziku u pogledu održivosti koju bi fond trebao moći podnijeti, tj. profilu rizika u pogledu održivosti očekivanih temeljnih transakcija.

Partner u provedbi morat će procijeniti postoji li ESMS ili slični postupci (tj. postupci za upravljanje okolišnim, klimatskim i socijalnim rizicima) i provjeriti jesu li ESMS ili postupci razmjerni profilu rizika u pogledu održivosti.

Upravitelj fonda mora imati najmanje sposobnost da:

| i. | izvrši početni pregled svih transakcija prema popisu aktivnosti izuzetih iz potpore fonda InvestEU i svim drugim popisima izuzetaka koje odredi partner u provedbi primjenjujući svoje interne politike; |
| --- | --- |

i.

izvrši početni pregled svih transakcija prema popisu aktivnosti izuzetih iz potpore fonda InvestEU i svim drugim popisima izuzetaka koje odredi partner u provedbi primjenjujući svoje interne politike;

| ii. | zahtijeva da sve financirane transakcije budu u skladu s relevantnim nacionalnim zakonima i drugim propisima u području okoliša, klime i socijalnih pitanja, uključujući propise o zaštiti okoliša, radu i sigurnosti na radu, građevinske dozvole, operativne licencije i dozvole, ovisno o slučaju; |
| --- | --- |

ii.

zahtijeva da sve financirane transakcije budu u skladu s relevantnim nacionalnim zakonima i drugim propisima u području okoliša, klime i socijalnih pitanja, uključujući propise o zaštiti okoliša, radu i sigurnosti na radu, građevinske dozvole, operativne licencije i dozvole, ovisno o slučaju;

| iii. | utvrdi transakcije sa znatnim ekološkim, klimatskim ili socijalnim rizicima i za te visokorizične projekte, prema potrebi osigura barem sljedeće zaštitne mjere:






  (a) | za projekte za koje je potrebna procjena utjecaja na okoliš: upravitelj fonda dužan je provjeriti jesu li ishođene sve dozvole i jesu li sve procjene i odobrenja u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom; |
| --- | --- | --- |

iii.

utvrdi transakcije sa znatnim ekološkim, klimatskim ili socijalnim rizicima i za te visokorizične projekte, prema potrebi osigura barem sljedeće zaštitne mjere:

(a)

za projekte za koje je potrebna procjena utjecaja na okoliš: upravitelj fonda dužan je provjeriti jesu li ishođene sve dozvole i jesu li sve procjene i odobrenja u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom;

| (b) | ako je vjerojatno da će fond ulagati u poduzeća obuhvaćena ETS-om (136), primjenjuju se sljedeći zahtjevi:






  i. | za fondove kojima potpora za ulaganja iz fonda InvestEU iznosi < 30 %: poduzeća obuhvaćena ETS-om moraju se aktivno poticati da donesu planove zelene tranzicije/dekarbonizacije; |
| --- | --- | --- |

(b)

ako je vjerojatno da će fond ulagati u poduzeća obuhvaćena ETS-om (136), primjenjuju se sljedeći zahtjevi:

i.

za fondove kojima potpora za ulaganja iz fonda InvestEU iznosi < 30 %: poduzeća obuhvaćena ETS-om moraju se aktivno poticati da donesu planove zelene tranzicije/dekarbonizacije;

| ii. | za fondove kojima potpora za ulaganja iz fonda InvestEU iznosi > 30 %: od poduzeća obuhvaćenih ETS-om mora se aktivno zahtijevati da donesu planove zelene tranzicije/dekarbonizacije; |
| --- | --- |

ii.

za fondove kojima potpora za ulaganja iz fonda InvestEU iznosi > 30 %: od poduzeća obuhvaćenih ETS-om mora se aktivno zahtijevati da donesu planove zelene tranzicije/dekarbonizacije;

| (c) | kad je riječ o ulaganjima u fondove čiji su ciljevi socijalnog učinka neodvojivi od strategije financijskog posrednika (ulaganje s učinkom): trebalo bi osigurati odgovornost za postizanje učinka. |
| --- | --- |

(c)

kad je riječ o ulaganjima u fondove čiji su ciljevi socijalnog učinka neodvojivi od strategije financijskog posrednika (ulaganje s učinkom): trebalo bi osigurati odgovornost za postizanje učinka.

3.2.3.   Kreditne linije ili drugi dužnički proizvodi koji se pružaju preko posrednika namijenjeni malim i srednjim poduzećima, malim poduzećima srednje tržišne kapitalizacije i drugim prihvatljivim subjektima

U skladu s načelom proporcionalnosti, i s obzirom na to da stjecanje stručnog znanja u vezi s okolišnom, klimatskom i socijalnom dimenzijom zahtijeva određeno vrijeme i ulaganja financijskih posrednika, primjenjivat će se pojednostavnjeni pristup provjeri održivosti.

Partner u provedbi morat će procijeniti ima li financijski posrednik odgovarajuće postupke upravljanja okolišnim, klimatskim i socijalnim rizicima u pogledu sljedećih zahtjeva i odrediti njegov kapacitet da:

| i. | izvrši početni pregled svih transakcija prema popisu aktivnosti izuzetih iz potpore fonda InvestEU i prema svim drugim popisima izuzetaka koje odredi partner u provedbi primjenjujući svoje interne politike; |
| --- | --- |

i.

izvrši početni pregled svih transakcija prema popisu aktivnosti izuzetih iz potpore fonda InvestEU i prema svim drugim popisima izuzetaka koje odredi partner u provedbi primjenjujući svoje interne politike;

| ii. | zahtijeva da sve transakcije budu usklađene s relevantnim nacionalnim zakonima i drugim propisima u području okoliša, klime i socijalnih pitanja (uključujući propise o zaštiti okoliša, radu i sigurnosti na radu, građevinske dozvole, operativne licencije i dozvole), ovisno o slučaju; |
| --- | --- |

ii.

zahtijeva da sve transakcije budu usklađene s relevantnim nacionalnim zakonima i drugim propisima u području okoliša, klime i socijalnih pitanja (uključujući propise o zaštiti okoliša, radu i sigurnosti na radu, građevinske dozvole, operativne licencije i dozvole), ovisno o slučaju;

| iii. | utvrdi transakcije za koje je potrebna procjena utjecaja na okoliš i provjeri jesu li ishođene sve dozvole te jesu li sve procjene i odobrenja u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom; |
| --- | --- |

iii.

utvrdi transakcije za koje je potrebna procjena utjecaja na okoliš i provjeri jesu li ishođene sve dozvole te jesu li sve procjene i odobrenja u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom;

| iv. | osim toga, za transakcije kojima su krajnji kupci fizičke osobe obuhvaćene ciljem socijalne politike (npr. ranjive skupine ili socijalna poduzeća) možda će biti potrebna odgovarajuća zaštita na temelju visokih etičkih načela financiranja, primjerice za mikrofinancijske operacije obuhvaćene Europskim kodeksom dobre prakse za mikrofinancijske operacije. To bi trebalo dodatno precizirati u sporazumu o jamstvu s partnerom u provedbi. |
| --- | --- |

iv.

osim toga, za transakcije kojima su krajnji kupci fizičke osobe obuhvaćene ciljem socijalne politike (npr. ranjive skupine ili socijalna poduzeća) možda će biti potrebna odgovarajuća zaštita na temelju visokih etičkih načela financiranja, primjerice za mikrofinancijske operacije obuhvaćene Europskim kodeksom dobre prakse za mikrofinancijske operacije. To bi trebalo dodatno precizirati u sporazumu o jamstvu s partnerom u provedbi.

Partner u provedbi poticat će financijskog posrednika da u svim svojim poslovnim aktivnostima i u sve tri dimenzije održivosti primjenjuje najbolju praksu, bez obzira na to primaju li one potpore iz fonda InvestEU ili ne.

Financijski posrednik

| — | posebno se potiče da razvija i održava dobru praksu upravljanja okolišnim, klimatskim i socijalnim pitanjima primjenom ESMS-a, uključujući razvoj i održavanje potrebnih organizacijskih kapaciteta za upravljanje okolišnim, klimatskim i socijalnim rizicima te dodjelu odgovarajućih ljudskih i financijskih resursa za tu funkciju, |
| --- | --- |

—

posebno se potiče da razvija i održava dobru praksu upravljanja okolišnim, klimatskim i socijalnim pitanjima primjenom ESMS-a, uključujući razvoj i održavanje potrebnih organizacijskih kapaciteta za upravljanje okolišnim, klimatskim i socijalnim rizicima te dodjelu odgovarajućih ljudskih i financijskih resursa za tu funkciju,

| — | prema potrebi, financijski posrednik trebao bi istražiti mogućnosti za razvoj financijskih rješenja s brojnim okolišnim, klimatskim i/ili socijalnim koristima u skladu s odredbama „Smjernica o praćenju klimatske i okolišne politike” i odredbama o financijskim proizvodima u okviru fonda InvestEU, uzimajući u obzir taksonomiju održivog financiranja EU-a kad je to moguće i pružajući potporu europskom zelenom planu. Financijski posrednik trebao bi usto istražiti mogućnosti za razvoj financijskih rješenja kojima se doprinosi rodnoj ravnopravnosti, socijalnoj uključenosti i gospodarskom razvoju područja i sektora koji su posebno pogođeni strukturnim izazovima. |
| --- | --- |

—

prema potrebi, financijski posrednik trebao bi istražiti mogućnosti za razvoj financijskih rješenja s brojnim okolišnim, klimatskim i/ili socijalnim koristima u skladu s odredbama „Smjernica o praćenju klimatske i okolišne politike” i odredbama o financijskim proizvodima u okviru fonda InvestEU, uzimajući u obzir taksonomiju održivog financiranja EU-a kad je to moguće i pružajući potporu europskom zelenom planu. Financijski posrednik trebao bi usto istražiti mogućnosti za razvoj financijskih rješenja kojima se doprinosi rodnoj ravnopravnosti, socijalnoj uključenosti i gospodarskom razvoju područja i sektora koji su posebno pogođeni strukturnim izazovima.

Ako partner u provedbi utvrdi da postoje određeni nedostaci, za njihovo otklanjanje može se iskoristiti tehnička pomoć.

4.   ULOGE, ODGOVORNOSTI I POSTUPAK U OKVIRU PROGRAMA INVESTEU

4.1.   Uloge i odgovornosti

Ovaj je dokument izrađen prvenstveno da bi pomogao partnerima u provedbi da ispune zahtjeve za provjeru održivosti iz Uredbe o programu InvestEU. Međutim, važno je i jasno prikazati uloge i odgovornosti različitih uključenih aktera. Provjera održivosti postupak je koji obuhvaća brojne dionike, a glavnu odgovornost uvijek snosi promotor projekta/krajnji primatelj.

U ovom se odjeljku opisuje način na koji su pojedini dionici uključeni u postupak. Nije mu svrha pružiti iscrpan prikaz te se razlikuju izravno i neizravno financiranje.

4.1.1.   Uloga i odgovornosti promotora projekta/krajnjeg primatelja

Nositelj projekta/krajnji primatelj glavna je osoba koja je odgovorna za razvoj i provedbu projekta. Odgovornosti promotora projekta/krajnjeg primatelja, uzimajući u obzir smjernice o provjeri za izravno i neizravno financiranje iz poglavlja 2. i 3., navedene su u nastavku.

Kad je riječ o izravnom financiranju ili infrastrukturnim fondovima, promotor projekta/krajnji primatelj:

| — | odgovoran je za sljedeće: i. osigurati usklađenost s relevantnim zakonodavstvom EU-a, nacionalnim ili međunarodnim zakonodavstvom; ii. informirati se o potrebnim formalnostima; iii. ishoditi potrebne dozvole ili odobrenja i ispuniti uvjete utvrđene u tim dozvolama i odobrenjima, |
| --- | --- |

—

odgovoran je za sljedeće: i. osigurati usklađenost s relevantnim zakonodavstvom EU-a, nacionalnim ili međunarodnim zakonodavstvom; ii. informirati se o potrebnim formalnostima; iii. ishoditi potrebne dozvole ili odobrenja i ispuniti uvjete utvrđene u tim dozvolama i odobrenjima,

| — | odgovoran je za dostavu svih potrebnih informacija i dokumentacije, s odgovarajućom razinom detalja, partneru u provedbi (ili upravitelju fonda) kako bi im omogućio da provedu dubinsku analizu i ispune zahtjeve iz ovih smjernica, |
| --- | --- |

—

odgovoran je za dostavu svih potrebnih informacija i dokumentacije, s odgovarajućom razinom detalja, partneru u provedbi (ili upravitelju fonda) kako bi im omogućio da provedu dubinsku analizu i ispune zahtjeve iz ovih smjernica,

| — | odgovoran je za provedbu dodatnih studija ili procjena učinka, u skladu sa zakonom (npr. u skladu s Direktivom o procjeni utjecaja na okoliš), ako to zahtijevaju nadležna tijela ili partner u provedbi (odnosno upravitelj fonda) Promotor projekta/krajnji primatelj odgovoran je i za sva savjetovanja s dionicima/uključivanje dionika u skladu sa zakonom (npr. u skladu s Direktivom o procjeni utjecaja na okoliš), ako to zahtijevaju nadležna tijela ili provedbeni partner (odnosno upravitelj fonda), |
| --- | --- |

—

odgovoran je za provedbu dodatnih studija ili procjena učinka, u skladu sa zakonom (npr. u skladu s Direktivom o procjeni utjecaja na okoliš), ako to zahtijevaju nadležna tijela ili partner u provedbi (odnosno upravitelj fonda) Promotor projekta/krajnji primatelj odgovoran je i za sva savjetovanja s dionicima/uključivanje dionika u skladu sa zakonom (npr. u skladu s Direktivom o procjeni utjecaja na okoliš), ako to zahtijevaju nadležna tijela ili provedbeni partner (odnosno upravitelj fonda),

| — | ovisno o sadržaju izdanih odobrenja, promotor projekta/krajnji primatelj odgovoran je za kontinuirano praćenje i procjenu klimatskih, okolišnih i/ili društvenih učinaka projekta te upravljanje njima. Promotor projekta/krajnji primatelj odgovoran je i za uspostavu plana upravljanja za klimatske, okolišne i/ili socijalne aspekte ili jednakovrijednog plana (s obzirom na to da takav plan nije izričito propisan u Direktivi o procjeni utjecaja na okoliš) radi rješavanja svih utvrđenih učinaka. Tim bi se planom mogle utvrditi mjere ublažavanja za smanjenje negativnih učinaka ili mjere za povećanje pozitivnih učinaka projekta, |
| --- | --- |

—

ovisno o sadržaju izdanih odobrenja, promotor projekta/krajnji primatelj odgovoran je za kontinuirano praćenje i procjenu klimatskih, okolišnih i/ili društvenih učinaka projekta te upravljanje njima. Promotor projekta/krajnji primatelj odgovoran je i za uspostavu plana upravljanja za klimatske, okolišne i/ili socijalne aspekte ili jednakovrijednog plana (s obzirom na to da takav plan nije izričito propisan u Direktivi o procjeni utjecaja na okoliš) radi rješavanja svih utvrđenih učinaka. Tim bi se planom mogle utvrditi mjere ublažavanja za smanjenje negativnih učinaka ili mjere za povećanje pozitivnih učinaka projekta,

| — | dužan je poštovati ugovor o financiranju i ugovorne obveze u području klime, okoliša i socijalne politike, ako postoje. To prema potrebi uključuje ispunjavanje obveze dostave periodičnih izvješća o klimatskoj, ekološkoj i/ili socijalnoj učinkovitosti projekta partneru u provedbi (ili upravitelju fonda) u skladu s ovim smjernicama ili u skladu s njihovim postojećim pravilima i postupcima, |
| --- | --- |

—

dužan je poštovati ugovor o financiranju i ugovorne obveze u području klime, okoliša i socijalne politike, ako postoje. To prema potrebi uključuje ispunjavanje obveze dostave periodičnih izvješća o klimatskoj, ekološkoj i/ili socijalnoj učinkovitosti projekta partneru u provedbi (ili upravitelju fonda) u skladu s ovim smjernicama ili u skladu s njihovim postojećim pravilima i postupcima,

| — | možda će trebati uspostaviti organizacijske strukture za učinkovito utvrđivanje i upravljanje okolišnim i socijalnim pitanjima, |
| --- | --- |

—

možda će trebati uspostaviti organizacijske strukture za učinkovito utvrđivanje i upravljanje okolišnim i socijalnim pitanjima,

| — | pravodobno i na dokumentiran način obavješćuje partnera u provedbi (ili upravitelja fonda) o svim bitnim promjenama koje bi mogle znatno utjecati na status održivosti projekta ili njegovu izvornu koncepciju te izmijeniti provedenu procjenu (npr. upravna ili sudska suspenzija ili poništenje odobrenja, nesreće) ili sporovima do kojih bi moglo doći tijekom trajanja financiranja, |
| --- | --- |

—

pravodobno i na dokumentiran način obavješćuje partnera u provedbi (ili upravitelja fonda) o svim bitnim promjenama koje bi mogle znatno utjecati na status održivosti projekta ili njegovu izvornu koncepciju te izmijeniti provedenu procjenu (npr. upravna ili sudska suspenzija ili poništenje odobrenja, nesreće) ili sporovima do kojih bi moglo doći tijekom trajanja financiranja,

| — | bez odlaganja pravodobno i na dokumentiran način obavješćuje partnera u provedbi (ili upravitelja fonda) o svim incidentima ili nesrećama koje bi mogle imati učinak na klimatsku, okolišnu i/ili socijalnu učinkovitost projekta ili na odnos s dionicima/zajednicama, |
| --- | --- |

—

bez odlaganja pravodobno i na dokumentiran način obavješćuje partnera u provedbi (ili upravitelja fonda) o svim incidentima ili nesrećama koje bi mogle imati učinak na klimatsku, okolišnu i/ili socijalnu učinkovitost projekta ili na odnos s dionicima/zajednicama,

| — | upravlja svim drugim zahtjevima koji bi mogli proizaći iz provjere održivosti projekta. |
| --- | --- |

—

upravlja svim drugim zahtjevima koji bi mogli proizaći iz provjere održivosti projekta.

Neizravno financiranje (osim infrastrukturnih fondova)

Uz iznimku infrastrukturnih fondova (koji su prethodno obrađeni), za ostale oblike financiranja preko posrednika primjenjuje se pojednostavnjeni pristup opisan u poglavlju 3. U tom je slučaju krajnji primatelj odgovoran najmanje za sljedeće:

| — | dužan je: i. osigurati usklađenost s relevantnim zakonodavstvom EU-a, nacionalnim ili međunarodnim zakonodavstvom; ii. informirati se o potrebnim formalnostima; iii. ishoditi potrebne dozvole ili odobrenja i ispunjavati uvjete utvrđene u tim dozvolama ili odobrenjima, |
| --- | --- |

—

dužan je: i. osigurati usklađenost s relevantnim zakonodavstvom EU-a, nacionalnim ili međunarodnim zakonodavstvom; ii. informirati se o potrebnim formalnostima; iii. ishoditi potrebne dozvole ili odobrenja i ispunjavati uvjete utvrđene u tim dozvolama ili odobrenjima,

| — | financijskom posredniku predočuje dokaz o službenim postupcima odobrenja (u obliku dozvola, odluka ili odobrenja u skladu s nacionalnim zakonodavstvom), u skladu sa zahtjevima financijskog posrednika ili prema potrebi, |
| --- | --- |

—

financijskom posredniku predočuje dokaz o službenim postupcima odobrenja (u obliku dozvola, odluka ili odobrenja u skladu s nacionalnim zakonodavstvom), u skladu sa zahtjevima financijskog posrednika ili prema potrebi,

| — | osobnom izjavom prema potrebi potvrđuje pravnu usklađenost, |
| --- | --- |

—

osobnom izjavom prema potrebi potvrđuje pravnu usklađenost,

| — | odgovoran je za dostavu svih potrebnih informacija i dokumentacije financijskom posredniku kako bi mu omogućio da provede dubinsku analizu i ispuni zahtjeve iz ovih smjernica, |
| --- | --- |

—

odgovoran je za dostavu svih potrebnih informacija i dokumentacije financijskom posredniku kako bi mu omogućio da provede dubinsku analizu i ispuni zahtjeve iz ovih smjernica,

| — | odgovoran je za provedbu planova dekarbonizacije, ako je primjenjivo (u skladu s poglavljem 3.2.2.). |
| --- | --- |

—

odgovoran je za provedbu planova dekarbonizacije, ako je primjenjivo (u skladu s poglavljem 3.2.2.).

4.1.2.   Uloga i odgovornosti partnera u provedbi

Izravno financiranje

Kad je riječ o izravnom financiranju, odgovornosti partnera u provedbi jesu sljedeće:

| — | provesti početni pregled svih projekata s obzirom na popis aktivnosti izuzetih iz potpore fonda InvestEU (Prilog V.B Uredbi o programu InvestEU), |
| --- | --- |

—

provesti početni pregled svih projekata s obzirom na popis aktivnosti izuzetih iz potpore fonda InvestEU (Prilog V.B Uredbi o programu InvestEU),

| — | provjeriti je li projekt usklađen s relevantnim pravnim okvirom i provjeriti jesu li sve dozvole/licencije ishođene u skladu s pravnim zahtjevima, |
| --- | --- |

—

provjeriti je li projekt usklađen s relevantnim pravnim okvirom i provjeriti jesu li sve dozvole/licencije ishođene u skladu s pravnim zahtjevima,

| — | izvršiti početni pregled i provjeru u okviru programa InvestEU, prema potrebi, u skladu s ovim smjernicama. To bi, primjerice, moglo uključivati sljedeće:






  — | provjeru dokumentacije koju dostavi promotor projekta/krajnji primatelj, |
| --- | --- | --- |

—

izvršiti početni pregled i provjeru u okviru programa InvestEU, prema potrebi, u skladu s ovim smjernicama. To bi, primjerice, moglo uključivati sljedeće:

—

provjeru dokumentacije koju dostavi promotor projekta/krajnji primatelj,

| — | utvrđivanje i provjeru postoji li preostali negativni učinci koje je prouzročio projekt kvantifikaciju i, ako je to moguće, monetizaciju negativnih i pozitivnih učinaka kako bi ih se uključilo u ekonomsku procjenu projekta, |
| --- | --- |

—

utvrđivanje i provjeru postoji li preostali negativni učinci koje je prouzročio projekt kvantifikaciju i, ako je to moguće, monetizaciju negativnih i pozitivnih učinaka kako bi ih se uključilo u ekonomsku procjenu projekta,

| — | zahtijevanje dodatnih studija i izvješća, koji mogu biti potrebni na temelju procjene, te provjeru mjera ublažavanja utvrđenih učinaka koje je predložio promotor, |
| --- | --- |

—

zahtijevanje dodatnih studija i izvješća, koji mogu biti potrebni na temelju procjene, te provjeru mjera ublažavanja utvrđenih učinaka koje je predložio promotor,

| — | savjetovanje i potporu, prema potrebi i u mjeri u kojoj je to moguće, promotorima projekta/krajnjim primateljima u upravljanju klimatskim, ekološkim i/ili društvenim rizicima projekta, |
| --- | --- |

—

savjetovanje i potporu, prema potrebi i u mjeri u kojoj je to moguće, promotorima projekta/krajnjim primateljima u upravljanju klimatskim, ekološkim i/ili društvenim rizicima projekta,

| — | procjenu kapaciteta promotora projekta/krajnjeg primatelja da razmotri i provede sve zahtjeve povezane s provjerom, |
| --- | --- |

—

procjenu kapaciteta promotora projekta/krajnjeg primatelja da razmotri i provede sve zahtjeve povezane s provjerom,

| — | prema potrebi, provedba ekonomske procjene projekta, |
| --- | --- |

—

prema potrebi, provedba ekonomske procjene projekta,

| — | praćenje projekta i njegova statusa održivosti tijekom trajanja ugovora s promotorom projekta, kao i ispunjavanje uvjeta uključenih u ugovor o financiranju, |
| --- | --- |

—

praćenje projekta i njegova statusa održivosti tijekom trajanja ugovora s promotorom projekta, kao i ispunjavanje uvjeta uključenih u ugovor o financiranju,

| — | dostavljanje sažetka provjere održivosti (ili obrazloženja zbog čega se ta provjera ne provodi) Odboru za ulaganja i sudjelovanje u dijalogu ako su potrebna dodatna pojašnjenja. |
| --- | --- |

—

dostavljanje sažetka provjere održivosti (ili obrazloženja zbog čega se ta provjera ne provodi) Odboru za ulaganja i sudjelovanje u dijalogu ako su potrebna dodatna pojašnjenja.

Neizravno financiranje

Kad je riječ o financiranju preko posrednika, partner u provedbi trebao bi promicati InvestEU kao instrument kojim se podupiru načela održivog financiranja i poticati financijske posrednike na odgovorno ponašanje iz perspektive održivosti. Ovisno o vrsti financiranja preko posrednika, to može značiti sljedeće:

| — | za infrastrukturne fondove, procjenu sposobnosti upravitelja fonda da prema potrebi ispuni zahtjeve za provjeru održivosti, u skladu sa zahtjevima iz poglavlju 3., |
| --- | --- |

—

za infrastrukturne fondove, procjenu sposobnosti upravitelja fonda da prema potrebi ispuni zahtjeve za provjeru održivosti, u skladu sa zahtjevima iz poglavlju 3.,

| — | procjenu sposobnosti financijskog posrednika i njegovih sustava i/ili postupaka za provjeru i procjenu okolišnih, klimatskih i socijalnih rizika povezanih s njihovim poslovnim aktivnostima te upravljanje njima u skladu s ovim smjernicama, |
| --- | --- |

—

procjenu sposobnosti financijskog posrednika i njegovih sustava i/ili postupaka za provjeru i procjenu okolišnih, klimatskih i socijalnih rizika povezanih s njihovim poslovnim aktivnostima te upravljanje njima u skladu s ovim smjernicama,

| — | posebne zahtjeve u sporazumima s financijskim posrednicima jer bi to moglo biti nužno da bi se osiguralo pravilna primjena odgovarajućih odredaba iz ovih smjernica. |
| --- | --- |

—

posebne zahtjeve u sporazumima s financijskim posrednicima jer bi to moglo biti nužno da bi se osiguralo pravilna primjena odgovarajućih odredaba iz ovih smjernica.

Kad god je to moguće, preporučuje se da partner u provedbi pomogne financijskim posrednicima da izrade vlastite okolišne i socijalne sustave i potakne ih da izrade financijske proizvode koji će doprinijeti europskom zelenom planu.

4.1.3.   Uloga financijskog posrednika

Uloge i odgovornosti financijskog posrednika detaljno su opisane u poglavlju 3.

4.1.4.   Uloga Odbora za ulaganja (137)

Kad je riječ o izravnim operacijama, Odbor za ulaganja mora u postupku odlučivanja uzeti u obzir informacije koje su dostavili partneri u provedbi u skladu s odredbama poglavlja 4.2.

Odbor za ulaganja ima pravo od partnera u provedbi zatražiti dodatne informacije o aspektima održivosti i rezultatima provjere ako to smatra potrebnim ili ako smatra da je obrazloženje da nije potrebna dodatna provjera nedovoljno.

4.1.5.   Uloga Europske komisije

Komisija će, u suradnji s partnerima u provedbi, pratiti provode li se ove smjernice dosljedno i usklađeno u svim sastavnicama politike o fondu InvestEU.

Komisija će preko relevantnih upravljačkih tijela i pripadajuće dokumentacije izvješćivati partnere u provedbi o razvoju prioriteta politike EU-a i obvezama u pogledu održivosti te o tome kako se te politike i obveze odražavaju u programu InvestEU.

Komisija je odgovorna za ažuriranje ovih smjernica, posebno kako bi se uključili rezultati evaluacije u okviru budućeg preispitivanja u sredini programskog razdoblja. Odgovorna je i za ažuriranje ovih smjernica u skladu s relevantnim metodološkim ili pravnim promjenama kojima bi se mogla poboljšati primjena provjere održivosti ili uspješnost operacija financiranja i ulaganja u pogledu održivosti.

4.1.6.   Nadležna javna tijela (138)

Nadležna javna tijela posebna su kategorija dionika koji imaju važnu ulogu u postupku provjere održivosti, iako u njega nisu izravno uključeni. Nadležna javna tijela moraju osigurati da svi gospodarski subjekti pravilno provode i poštuju pravne zahtjeve. Ta su tijela nadležna za provedbu zakona i svih potrebnih provjera te za izdavanje dozvola, licencija ili drugih vrsta odobrenja za emisije.

U nekim bi slučajevima nadležna javna tijela u načelu mogla pomagati promotorima projekata tijekom cjelokupnog pravnog postupka. Osim toga, mogla bi provedbenim partnerima ili financijskim posrednicima pomoći da bolje uvide okolišne ili socijalne učinke projekata i njihov širi kontekst u pogledu kumulativnih učinaka na te dimenzije.

4.2.   Postupak u okviru fonda InvestEU

Rezultati provjere održivosti uključit će se u srodne radne procese i uzeti u obzir pri donošenju odluka. U sljedećem odjeljku objašnjava se kako se provjera može uskladiti s tim procesima. U ovom se odjeljku razmatra i razlika između izravnog i neizravnog financiranja. Međutim, provjera održivosti samo je dio šireg okvira i svaki zahtjev koji proizlazi iz ovih smjernica trebao bi biti usklađen s cjelokupnim postupcima u okviru programa InvestEU (139).

4.2.1.   Provjera usklađenosti s politikama

Sve operacije financiranja i ulaganja bit će podvrgnute provjeri usklađenosti s politikama, a s tim u vezi partneri u provedbi dužni su Komisiji dostaviti obrazac zahtjeva za provjeru usklađenosti s politikama (140). Za EIB se primjenjuje postupak iz članka 19. Svrha je postupka osigurati opću usklađenost predložene operacije s pravnim zahtjevima EU-a (141) te usklađenost ili doprinos ciljevima i ambicijama politike EU-a, među ostalim i ciljeve i ambicije u pogledu održivosti. Odboru za ulaganja dostavit će se samo operacije koje prođu provjeru usklađenosti s politikama. Postupak provjere usklađenosti s politikama dio je općenitijeg postupka podnošenja zahtjeva i odobravanja operacija financiranja i ulaganja u okviru programa InvestEU (142).

Za izravno financiranje provjera usklađenosti s politikama provest će se za samostalna ulaganja (projekt ulaganja, opće korporativno financiranje itd.). U trenutku provjere usklađenosti s politikama informacije koje su na raspolaganju partnerima u provedbi možda neće omogućiti detaljniju procjenu ni provođenje cjelovitog početnog pregleda u okviru programa InvestEU radi utvrđivanja mogućih učinaka na održivost. Stoga će partner u provedbi, u najvećoj mogućoj mjeri, pružiti preliminarne informacije o pravnom i regulatornom okviru koji se primjenjuje na predloženu operaciju za tri dimenzije održivosti.

Informacije o okolišnim i socijalnim aspektima navedene za potrebe provjere usklađenosti s politikama trebale bi biti sažete i dati Komisiji jasnu sliku o pravnim i regulatornim aspektima relevantnima za predmetni projekt. Mogu se dostaviti i druge informacije, primjerice informacije o i. posebnostima lokacije i obližnjih zaštićenih područja; ii. pokrenutim javnim savjetovanjima i slično. Očekuje se da će partner u provedbi na temelju tih informacija moći utvrditi mjerodavan pravni i regulatorni okvir, osobito ako je projekt obuhvaćen područjem primjene Direktive o procjeni utjecaja na okoliš ili ako je primjenjivo sektorsko zakonodavstvo (npr. Direktiva o staništima, Okvirna direktiva o vodama, Direktiva o industrijskim emisijama).

Komisija tijekom savjetovanja može pružati povratne informacije o posebnostima raznih sektora ili područja ili o primjenjivosti zakonodavstva EU-a o okolišu. Postupak savjetovanja bit će pobliže opisan u sporazumu o jamstvu.

Ukratko, partner u provedbi mogao bi u okviru obrasca zahtjeva za provjeru usklađenosti s politikama dostaviti sljedeće informacije:

| — | širi pravni i regulatorni okvir primjenjiv na projekt, u mjeri u kojoj se on može odrediti u toj fazi (143), ovisno o razrađenosti projekta (npr. zakonodavstvo EU-a odnosno međunarodno ili nacionalno zakonodavstvo koje je relevantno za predmetne tri dimenzije, koliko je to moguće), |
| --- | --- |

—

širi pravni i regulatorni okvir primjenjiv na projekt, u mjeri u kojoj se on može odrediti u toj fazi (143), ovisno o razrađenosti projekta (npr. zakonodavstvo EU-a odnosno međunarodno ili nacionalno zakonodavstvo koje je relevantno za predmetne tri dimenzije, koliko je to moguće),

| — | je li projekt obuhvaćen područjem primjene Direktive o procjeni utjecaja na okoliš (Prilogom I. ili Prilogom II.) te je li donesena odluka o procjeni utjecaja na okoliš. je li projekt obuhvaćen Prilogom II., je li dovršen postupak provjere koji provodi nadležno tijelo i, ako jest, je li potrebna procjena utjecaja na okoliš, |
| --- | --- |

—

je li projekt obuhvaćen područjem primjene Direktive o procjeni utjecaja na okoliš (Prilogom I. ili Prilogom II.) te je li donesena odluka o procjeni utjecaja na okoliš. je li projekt obuhvaćen Prilogom II., je li dovršen postupak provjere koji provodi nadležno tijelo i, ako jest, je li potrebna procjena utjecaja na okoliš,

| — | ako se na projekt primjenjuje revidirana Direktiva o procjeni utjecaja na okoliš, jesu li ispunjene odgovarajuće odredbe o klimatskim promjenama, |
| --- | --- |

—

ako se na projekt primjenjuje revidirana Direktiva o procjeni utjecaja na okoliš, jesu li ispunjene odgovarajuće odredbe o klimatskim promjenama,

| — | upućivanje na Okvirnu direktivu o vodama, Direktivu o staništima i Direktivu o pticama, Direktivu o industrijskim emisijama itd., prema potrebi i koliko je to moguće. |
| --- | --- |

—

upućivanje na Okvirnu direktivu o vodama, Direktivu o staništima i Direktivu o pticama, Direktivu o industrijskim emisijama itd., prema potrebi i koliko je to moguće.

4.2.2.   Obrazac zahtjeva za jamstvo

Za izravne operacije može se na temelju provjere fonda InvestEU utvrditi da nije potrebna provjera. Ako je to slučaj, Odboru za ulaganja trebalo bi dostaviti obrazloženje (vidjeti predložak u Prilogu 2.).

Ako je potrebna provjera, partner u provedbi dužan je u skladu sa smjernicama izraditi sažetak provjere održivosti (144) u pogledu klimatske, okolišne i socijalne dimenzije. Taj sažetak mora se priložiti obrascu zahtjeva za jamstvo. Predložak za taj sažetak jest predložak dogovoren u okviru postupka odobravanja i upravljanja programa InvestEU.

U sažetku bi trebalo ukratko navesti informacije o učinkovitosti predloženog projekta u pogledu održivosti koje će Odboru za ulaganja pomoći da bolje razumije klimatski, okolišni i socijalni profil predmetne operacije. Sažetak bi trebao sadržavati pojedinosti o relevantnim dimenzijama. Ako za jednu ili dvije dimenzije nije potrebna provjera, informacije se navode u prethodno spomenutom obrazloženju.

Taj sažetak služi za ilustraciju: i. utvrđenih učinaka (negativnih ili pozitivnih); ii. provedenih ključnih mjera i iii. preostalih rizika (145) nakon uvođenja svih mjera za smanjenje rizika. U njemu bi trebalo obrazložiti i zašto su preostali rizici ili ublaženi učinci prihvatljivi radi nastavka financiranja projekta i zašto su u skladu s ciljevima programa InvestEU. Ako je to moguće, trebalo bi obuhvatiti i monetizaciju i uključivanje negativnih i pozitivnih učinaka (uključujući vanjske učinke u ekonomskoj procjeni). Ne preporučuje se upotreba pretjerano tehničkog žargona. Na taj će se način pridonijeti uključivanju šire javnosti, a Odbor za ulaganja steći će jasnu sliku o stanju održivosti predloženog projekta.

Detaljnije smjernice o tome što se može navesti u sažetku provjere održivosti nalaze se u Prilogu 2.

4.2.3.   Tablica pokazatelja

Rezultati provjere održivosti projekta moraju se uvrstiti i u tablicu pokazatelja koja se prilaže uz obrazac zahtjeva za jamstvo. Provjera održivosti jedan je od nekoliko aspekata koji se trebaju uzeti u obzir pri procjeni operacija predloženih za dobivanje jamstva EU-a. Konkretni zahtjevi i kriteriji za tablicu pokazatelja utvrđeni su u odgovarajućem delegiranom aktu.

4.2.4.   Izvješćivanje Komisije

Uredba o fondu InvestEU sadržava odredbe o obvezama izvješćivanja i praćenja – vidjeti članke 17. i 28. te Prilog III.

U načelu se Komisiji moraju dostaviti sljedeći rezultati postupka provjere održivosti:

| 1. | sažetak provjere održivosti (koji bi se trebao dostaviti svake godine zajedno s izvješćima partnera u provedbi Komisiji za svaki projekt koji podliježe (ex post) provjeri) – ako je riječ o izravnom financiranju.
  Za infrastrukturne fondove potrebno je jednom godišnje dostaviti pojednostavnjenu verziju sažetka provjere održivosti (u skladu s ostalim zahtjevima izvješćivanja o kojima su se dogovorili partner u provedbi i upravitelj fonda te u skladu s cjelokupnim procesom rada na izvješćivanju). Pojednostavnjena verzija trebala bi uključivati najmanje informacije o vrsti transakcije, sektoru, potvrdi pravne usklađenosti, utvrđenim učincima i mjerama ublažavanja (ako je primjenjivo), metodologijama koje se upotrebljavaju za utvrđivanje ugljičnog otiska i, ako je to moguće, preporukama za poboljšanje pozitivnog programa; |
| --- | --- |

1.

sažetak provjere održivosti (koji bi se trebao dostaviti svake godine zajedno s izvješćima partnera u provedbi Komisiji za svaki projekt koji podliježe (ex post) provjeri) – ako je riječ o izravnom financiranju.

Za infrastrukturne fondove potrebno je jednom godišnje dostaviti pojednostavnjenu verziju sažetka provjere održivosti (u skladu s ostalim zahtjevima izvješćivanja o kojima su se dogovorili partner u provedbi i upravitelj fonda te u skladu s cjelokupnim procesom rada na izvješćivanju). Pojednostavnjena verzija trebala bi uključivati najmanje informacije o vrsti transakcije, sektoru, potvrdi pravne usklađenosti, utvrđenim učincima i mjerama ublažavanja (ako je primjenjivo), metodologijama koje se upotrebljavaju za utvrđivanje ugljičnog otiska i, ako je to moguće, preporukama za poboljšanje pozitivnog programa;

| 2. | ako su u sporazum o financiranju uključene uvjetne klauzule, čim nastanu: sve znatne promjene profila održivosti ili u provedbi odobrene operacije, svi sporovi, i sve povrede ugovora od strane krajnjeg korisnika. Ako je to moguće, mogu se uključiti i informacije o poduzetim korektivnim mjerama.
  To je obvezno za izravno financiranje. Za neizravno financiranje partneri u provedbi trebaju primjenjivati vlastita pravila i postupke i nisu obvezni podnositi izvješća Komisiji; |
| --- | --- |

2.

ako su u sporazum o financiranju uključene uvjetne klauzule, čim nastanu: sve znatne promjene profila održivosti ili u provedbi odobrene operacije, svi sporovi, i sve povrede ugovora od strane krajnjeg korisnika. Ako je to moguće, mogu se uključiti i informacije o poduzetim korektivnim mjerama.

To je obvezno za izravno financiranje. Za neizravno financiranje partneri u provedbi trebaju primjenjivati vlastita pravila i postupke i nisu obvezni podnositi izvješća Komisiji;

| 3. | u operativnim izvještajnim zahtjevima potrebno je utvrditi godišnje emisije stakleničkih plinova projekta u slučaju da su te emisije iznad pragova koji se upotrebljavaju za izračun ugljičnog otiska. To je obvezno za izravno financiranje i infrastrukturne fondove; |
| --- | --- |

3.

u operativnim izvještajnim zahtjevima potrebno je utvrditi godišnje emisije stakleničkih plinova projekta u slučaju da su te emisije iznad pragova koji se upotrebljavaju za izračun ugljičnog otiska. To je obvezno za izravno financiranje i infrastrukturne fondove;

| 4. | smanjene/izbjegnute godišnje emisije stakleničkih plinova u tonama ekvivalenta CO2 – skupna razina – navodi se u zahtjevima izvješćivanja o operacijama. To je obvezno za izravno financiranje; |
| --- | --- |

4.

smanjene/izbjegnute godišnje emisije stakleničkih plinova u tonama ekvivalenta CO2 – skupna razina – navodi se u zahtjevima izvješćivanja o operacijama. To je obvezno za izravno financiranje;

| 5. | broj projekata za koje se provodi potpuna procjena klimatskih rizika i osjetljivosti za prilagodbu klimatskim promjenama. To je obvezno za izravno financiranje i infrastrukturne fondove; |
| --- | --- |

5.

broj projekata za koje se provodi potpuna procjena klimatskih rizika i osjetljivosti za prilagodbu klimatskim promjenama. To je obvezno za izravno financiranje i infrastrukturne fondove;

| 6. | kad je riječ o financiranju preko posrednika, partneri u provedbi trebali bi izvješćivati o tome koliko financijskih posrednika ima uspostavljen ESMS. |
| --- | --- |

6.

kad je riječ o financiranju preko posrednika, partneri u provedbi trebali bi izvješćivati o tome koliko financijskih posrednika ima uspostavljen ESMS.

Zahtjevi izvješćivanja pobliže će se opisati u sporazumu o jamstvu.

---

(1)  Uredba (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi programa InvestEU i izmjeni Uredbe (EU) 2015/1017 (SL L 107, 26.3.2021., str. 30.), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:32021R0523&from=HR.

(2)  U ovom se dokumentu ne obrađuje financijski aspekt operacija financiranja i ulaganja s potporom programa InvestEU.

(3)  Početni pregled u okviru programa InvestEU koncept je koji se primjenjuje samo u svrhu ovih smjernica i treba ga razlikovati od provjere koju provode odgovarajuća nadležna tijela, npr. u kontekstu Direktive o procjeni utjecaja na okoliš i drugih relevantnih propisa.

(4)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX%3A32014L0024.

(5)  Netaksativan popis pravnih zahtjeva koje treba razmotriti i poštovati, ovisno o slučaju, nalazi se u Prilogu 1. ovim smjernicama. Primjenjivi propisi mogu se razlikovati ovisno o poslovnom sektoru i zemlji.

(6)  Ne očekuje se da partneri u provedbi ili financijski posrednici zamijene nadležna tijela zadužena za provođenje pravnih zahtjeva. Oni bi trebali provjeriti dokaze o pravnoj usklađenosti u obliku dozvola ili odobrenja ili, ovisno o slučaju, zatražiti osobnu izjavu itd.

(7)  https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_hr.

(8)  https://unfccc.int/process-and-meetings/the-paris-agreement/the-paris-agreement.

(9)  https://sdgs.un.org/goals.

(10)  https://www.weforum.org/reports/the-global-risks-report-2018.

(11)  Direktiva 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (SL L 26, 28.1.2012., str. 1.), kako je izmijenjena Direktivom 2014/52/EU.

(12)  PDV nije uključen.

(13)  Time se ne dovode u pitanje posebni kriteriji prihvatljivosti utvrđeni za različite proizvode.

(14)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

(15)  Šest okolišnih ciljeva u skladu s Uredbom o taksonomiji: ublažavanje klimatskih promjena, prilagodba klimatskim promjenama, održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa, prelazak na kružno gospodarstvo, sprečavanje i kontrola onečišćenja i zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustavâ.

(16)  Provjera održivosti odnosi se na sve djelatnosti obuhvaćene programom InvestEU, neovisno o tome jesu li obuhvaćene taksonomijom EU-a, u skladu s ovim smjernicama.

(17)  Operacije bi trebale biti u skladu s kriterijima prihvatljivosti utvrđenima u smjernicama o ulaganjima, dokumentaciji o financijskim proizvodima ili sporazumu o jamstvu.

(18)  Direktiva 2009/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o geološkom skladištenju ugljikova dioksida i o izmjeni Direktive Vijeća 85/337/EEZ, Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća 2000/60/EZ, 2001/80/EZ, 2004/35/EZ, 2006/12/EZ, 2008/1/EZ i Uredbe (EZ) br. 1013/2006 (SL L 140, 5.6.2009., str. 114.).

(19)  Direktiva (EU) 2018/410 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2018. o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi poboljšanja troškovno učinkovitih smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika te Odluke (EU) 2015/1814 (SL L 76, 19.3.2018., str. 3.).

(20)  Izraz „namijenjena” znači da su izrađena i nabavljena s izričitom namjerom da se koriste uglavnom za prijevoz ili skladištenje fosilnih goriva tijekom trajanja projekta (izvor: Grupa EIB-a, Klimatski plan Banke za razdoblje 2021. 2025.).

(21)  Minimalne socijalne zaštitne mjere obuhvaćaju i cilj „usklađenosti sa Smjernicama OECD-a za multinacionalna poduzeća i UN-ovim vodećim načelima o poslovanju i ljudskim pravima, uključujući načela i prava iz osam temeljnih konvencija utvrđena u Deklaraciji Međunarodne organizacije rada o temeljnim načelima i pravima na radu te Međunarodnoj povelji o ljudskim pravima”. Budući da tek treba donijeti odluku o posebnim zahtjevima za usklađenost, ovaj se dio zasad ne primjenjuje na operacije programa InvestEU.

(22)  To može biti u obliku osobne izjave krajnjeg primatelja ili navođenjem tih referenci u ugovorne aranžmane i. između partnera u provedbi i krajnjeg primatelja ili ii. između partnera u provedbi i financijskog posrednika te između financijskog posrednika i krajnjeg primatelja, ovisno o slučaju.

(23)  Poznato i kao sudjelovanje javnosti (uključujući pristup informacijama i postupak savjetovanja) i pristup pravosuđu u pravnom okviru EU-a (kako je utvrđeno u Direktivi 2011/92/EU o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (Direktiva o procjeni utjecaja na okoliš) kako je izmijenjena Direktivom 2014/52/EU i Direktivi 2010/75/EU o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja).

(24)  Izraz „osobe zaposlene na projektu” odnosi se na i. osobe koje je promotor (uključujući predlagatelja projekta i agencije za provedbu projekta) izravno zaposlio ili angažirao za rad na projektu (zaposleni radnici) i ii. osobe koje su zaposlene ili angažirane preko trećih strana za obavljanje poslova koji se odnose na osnovne funkcije projekta, bez obzira na lokaciju (ugovorni radnici). Osim toga, trebalo bi analizirati i upravljati mogućim rizicima od dječjeg i/ili prisilnog rada u lancu opskrbe.

(25)  Taksonomija EU-a bit će na snazi prije te privremene evaluacije i bit će razrađeni kriteriji tehničke provjere, a možda i neke dodatne smjernice o ispunjavanju tih kriterija.

(26)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12129-Revision-of-Non-Financial-Reporting-Directive.

(27)  U skladu s člankom 8. stavkom 5. Uredbe o programu InvestEU „operacije financiranja i ulaganja [s potporom iz fonda InvestEU, op. ur.] pregledavaju se kako bi se utvrdilo imaju li okolišni, klimatski ili socijalni učinak. Ako te operacije imaju takav učinak, podliježu provjeri klimatske, okolišne i socijalne održivosti kako bi se štetni utjecaji sveli na najmanju moguću mjeru i ostvarile što veće koristi za klimu, okoliš i socijalnu dimenziju. Projekti koji nisu u skladu s klimatskim ciljevima nisu prihvatljivi za potporu na temelju ove Uredbe”.

(28)  Dodatne mjere za izbjegavanje ili smanjenje preostalih negativnih učinaka, ako postoje, ili razmatranje „pozitivnog programa” (tj. mjere za poboljšanje okolišnih, socijalnih i klimatskih učinaka operacije).

(29)  Za utjecaj utvrđen u izvješću o procjeni utjecaja na okoliš, pri čemu je postupak procjene utjecaja na okoliš najvažniji input za provjeru održivosti. Vidjeti i odjeljak 2.4.3. u kojem su navedene preporuke za projekte ispod određenog praga.

(30)  Na primjer, za podskupinu projekata koji podliježu procjeni utjecaja na okoliš (uključeni na temelju Priloga I. ili početnog pregleda iz Priloga II.) i koji se provode u skladu sa zahtjevima izmijenjene Direktive o procjeni utjecaja na okoliš, u izvješću o procjeni utjecaja na okoliš mora se uzeti u obzir i ishod provjere klimatske održivosti.

(31)  Pri procjeni okolišnih, klimatskih i/ili socijalnih dimenzija vodi se računa i o povezanoj/pomoćnoj infrastrukturi i objektima koji se mogu smatrati sastavnim dijelom projekta ili bez kojih projekt ne bi bio izvediv, kao što to obično čine partneri u provedbi u kontekstu svoje interne dubinske analize (vidjeti na primjer EIB-ov Priručnik za okolišna i socijalna pitanja te Okolišnu i socijalnu politiku EBRD-a). Neke opće smjernice o ovoj temi dostupne su na: https://ec.europa.eu/environment/eia/pdf/Note%20-%20Interpretation%20of%20Directive%2085-337-EEC.pdf.

(32)  „Smjernice o provjeri klimatske održivosti infrastrukture u razdoblju 2021.–2027” bit će objavljene u prvoj polovini 2021.

(33)  Vidjeti i metodološki okvir razvijen u kontekstu Radne skupine europskih financijskih institucija za prilagodbu klimatskim promjenama (EUFIWACC): https://www.eib.org/attachments/press/integrating-climate-change-adaptation-in-project-development.pdf.

(34)  https://www.eib.org/attachments/strategies/eib_project_carbon_footprint_methodologies_en.pdf.

(35)  Skupina predstavnika međunarodnih financijskih institucija za izračun emisija stakleničkih plinova trenutačno priprema dokument koji će sadržavati dodatne smjernice o uspješnim primjerima iz prakse, koji će biti objavljen 2021.

(36)  Pariški sporazum: https://unfccc.int/process-and-meetings/the-paris-agreement/the-paris-agreement.

(37)  Upravljanje projektnim ciklusom postupak je učinkovitog i djelotvornog planiranja, organiziranja, koordiniranja i kontrole projekta u svim njegovim fazama, od planiranja preko provedbe i rada do prestanka rada.

(38)  Vidjeti i dokument EUFIWACC-a (2016.) – dostupan na: http://www.eib.org/attachments/press/integrating-climate-change-adaptation-in-project-development.pdf.

(39)  Vidjeti odjeljak o početnom pregledu. Projekti u određenim sektorima, npr. u gradskom prijevozu, često su dio integriranog planskog dokumenta (npr. plan održive urbane mobilnosti) kojim se utvrđuje koherentan program ulaganja.

(40)  Postoje razne definicije ranjivosti i rizika, vidjeti npr. 4. izvješće o procjeni (AR4) IPCC-a (2007.) ranjivosti te Posebno izvješće o upravljanju rizicima ekstremnih događaja i katastrofa radi unapređenja prilagodbe klimatskim promjenama (SREX) IPCC-a (2012.) i 5. izvješće o procjeni (AR5) IPCC-a (2014.) rizika (kao funkcije vjerojatnosti i posljedica opasnosti), http://ipcc.ch/.

(41)  Za strukturiran pregled pokazatelja klimatskih promjena i pokazatelja učinaka klimatskih promjena (opasnosti) vidjeti npr. izvješće EEA-a Climate change, impacts and vulnerability in Europe 2016 (Klimatske promjene, utjecaji i ranjivost u Europi 2016.), https://www.eea.europa.eu/publications/climate-change-impacts-and-vulnerability-2016, izvješće EEA-a Climate change adaptation and disaster risk reduction in Europe (Prilagodba klimatskim promjenama i smanjenje rizika od katastrofa), https://www.eea.europa.eu/publications/climate-change-adaptation-and-disaster i tehnički dokument ETC CCA-a Extreme weather and climate in Europe (Ekstremni vremenski uvjeti i klima u Europi) (2015.), http://cca.eionet.europa.eu/reports i https://www.eionet.europa.eu/etcs/etc-cca/products/etc-cca-reports/extreme-20weather-20and-20climate-20in-20europe, kao i https://www.eea.europa.eu/soer-2020/intro (poglavlje 7.) i http://www.eea.europa.eu/soer-2015/europe/climate-change-impacts-and-adaptation.

(42)  Više informacija o preporučenim projekcijama klimatskih modela može se naći u „Smjernicama o provjeri klimatske održivosti infrastrukture u razdoblju 2021.–2027.”

(43)  Procjena ranjivosti na klimatske promjene moguća je relativno rano u ciklusu razvoja projekta, a ovisno o stupnju razrađenosti projekta ponekad odluku o detaljnoj procjeni klimatskih rizika donosi promotor projekta. U takvim se slučajevima može zatražiti neovisna provjera te procjene (ili da je interno provjeri partner u provedbi) prije faze donošenja odluke o financiranju.

(44)  Kako se preporučuje u „Smjernicama o provjeri klimatske održivosti infrastrukture u razdoblju 2021.–2027.”, možda će trebati razmotriti ulaganje u širem kontekstu. Klimatske promjene utjecat će i na okolišne i socijalne sustave u kojima se nalazi imovina koja se financira ulaganjem iz fonda InvestEU i njezinu interakciju s tim sustavima. Na operacije ulaganja mogao bi se znatno odraziti i utjecaj klimatskih promjena na drugu infrastrukturu koja podupire njegove aktivnosti, uključujući povezane objekte. Zato je važno razmišljati o cjelini, vodeći računa o raznim sektorima, kako bi se klimatski rizici i otpornost razmotrili u širem kontekstu ekosustavâ i socijalnih sustava.

(45)  Mogući su i elementi projekta ulaganja koji se ne smatraju nužnima, a za koje troškovi mjera prilagodbe nadilaze koristi izbjegavanja rizika, pa bi najbolja opcija bila da se u određenim okolnostima dopusti da infrastruktura koja nije nužna propadne. I to je jedan od načina upravljanja rizicima.

(46)  Postoji sve više literature i iskustava o opcijama prilagodbe, procjeni i planiranju te povezanim resursima za određene države članice. Zainteresirani partneri u provedbi mogli bi npr. potražiti informacije na sljedećim poveznicama:

| — | platforma EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama (http://climate-adapt.eea.europa.eu/) s primjerima mjera prilagodbe i studijama slučaja, |
| --- | --- |

—

platforma EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama (http://climate-adapt.eea.europa.eu/) s primjerima mjera prilagodbe i studijama slučaja,

| — | Glavna uprava za regionalnu i urbanu politiku, studija Climate change adaptation of major infrastructure projects (Prilagodba velikih infrastrukturnih projekata klimatskim promjenama): https://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/studies/2018/climate-change-adaptation-of-major-infrastructure-projects, |
| --- | --- |

—

Glavna uprava za regionalnu i urbanu politiku, studija Climate change adaptation of major infrastructure projects (Prilagodba velikih infrastrukturnih projekata klimatskim promjenama): https://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/studies/2018/climate-change-adaptation-of-major-infrastructure-projects,

| — | izvješće Europske agencije za okoliš 8/2014 Adaptation of transport to climate change in Europe (Prilagodba prijevoza klimatskim promjenama u Europi), http://www.eea.europa.eu/publications/adaptation-of-transport-to-climate, |
| --- | --- |

—

izvješće Europske agencije za okoliš 8/2014 Adaptation of transport to climate change in Europe (Prilagodba prijevoza klimatskim promjenama u Europi), http://www.eea.europa.eu/publications/adaptation-of-transport-to-climate,

| — | Izvješće Europske agencije za okoliš 1/2019 Adaptation challenges and opportunities for the European energy system – Building a climate-resilient low-carbon energy system (Izazovi prilagodbe i mogućnosti za europski energetski sustav – izgradnja niskougljičnog energetskog sustava otpornog na klimatske promjene): https://www.eea.europa.eu/publications/adaptation-in-energy-system. |
| --- | --- |

—

Izvješće Europske agencije za okoliš 1/2019 Adaptation challenges and opportunities for the European energy system – Building a climate-resilient low-carbon energy system (Izazovi prilagodbe i mogućnosti za europski energetski sustav – izgradnja niskougljičnog energetskog sustava otpornog na klimatske promjene): https://www.eea.europa.eu/publications/adaptation-in-energy-system.

(47)  U ovim smjernicama pojam „ublažavanje” koristi se u kontekstu provjere klimatske i okolišne održivosti. Primjerice, u kontekstu provjere klimatske održivosti „ublažavanje” se odnosi na ljudsku intervenciju radi smanjenja emisija stakleničkih plinova ili povećanja ponora stakleničkih plinova.

(48)  Načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” definirano je u članku 2. stavku 18. Uredbe (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime,

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=uriserv:OJ.L_.2018.328.01.0001.01.HRV.

(49)  Uključujući, među ostalim, sigurna parkirališta i infrastrukturu za provjere na vanjskim granicama.

(50)  (Projekti u određenim sektorima, npr. u gradskom prijevozu, često su dio integriranog planskog dokumenta (npr. plan održive urbane mobilnosti) kojim se definira koherentan program ulaganja. Iako svako pojedinačno ulaganje/projekt u okviru takvih programa ulaganja ne mora biti iznad pragova, procjena emisija stakleničkih plinova na razini cijelog programa može biti relevantna da se utvrdi njegov ukupni bitan doprinos smanjenju emisija stakleničkih plinova.

(51)  Moguće je izuzeće za mjere cestovne sigurnosti i smanjenje buke iz prijevoza robe.

(52)  Neke niske razine emisija stakleničkih plinova mogu zbog kumulativnih učinaka biti prijelomna točka za prelazak iz kategorije neznatnog u kategoriju znatnog utjecaja, što bi se moralo uzeti u obzir.

(53)  Isti se pristup preporučuje u fazi planiranja, npr. u prometnom sektoru, kada su odluke o smanjenju emisija stakleničkih plinova najrelevantnije kad je riječ o opcijama koje se odnose na operativnu strukturu mreže i odabir vrste prijevoza i politika.

(54)  Partner u provedbi može izračunati ugljični otisak na temelju informacija koje dobije od promotora projekta ili može taj izračun može zatražiti od promotora projekta. Ako ugljični otisak izračunava promotor projekta, bilo bi dobro da od partnera u provedbi ili vanjskog neovisnog stručnjaka zatraži provjeru tog izračuna. Ugljični otisak može izračunati i neovisni stručnjak.

(55)  EIB Project Carbon Footprint Methodologies for the Assessment of Project GHG Emissions and Emission Variations (Metodologija EIB-a za izračun ugljičnog otiska projekata za procjenu emisija stakleničkih plinova projekata i varijacija tih emisija), srpanj 2020., https://www.eib.org/attachments/strategies/eib_project_carbon_footprint_methodologies_en.pdf.

(56)  EIB Group Climate Bank Roadmap 2021-2025 (Plan Grupe EIB-a za klimatsku banku 2021.–2025.), https://www.eib.org/attachments/strategies/eib_group_climate_bank_roadmap_en.pdf. Valja napomenuti da se to odnosi na punu cijenu u sjeni za postizanje ciljeva u cijelom gospodarstvu, a ne na eksplicitne ili implicitne troškove različitih klimatskih politika (porezi, dozvole, propisi, standardi itd.).

(57)  Primjenu više cijene ugljika treba obrazložiti valjanom metodologijom koja se temelji na međunarodno prihvaćenim načelima.

(58)  Za potrebe ovih smjernica zemljište se razmatra zajedno s tlom.

(59)  Definicija međunarodne koalicije Natural Capital Coalition.

(60)  U skladu s EU-ovim smjernicama o integraciji ekosustava i njihovih usluga u postupak odlučivanja, SWD(2019) 305 final.

(61)  Poglavlje 4.1. sadržava dodatne informacije o ulogama i odgovornostima.

(62)  To uključuje zahtjev za izjave o usklađenosti od krajnjih primatelja.

(63)  Postupak donošenja odluka o okolišu još može biti u tijeku i nakon što partneri u provedbi počnu surađivati s promotorom. To bi moglo značiti da partneri u provedbi na početku mogu utvrditi samo primjenjivi pravni okvir za projekt, da se postupak donošenja odluka o okolišu može provoditi istodobno s postupkom dubinske analize i da se usklađenost može potvrditi u kasnijoj fazi.

(64)  Ako je riječ o projektima s nekoliko komponenti, pravna usklađenost se provjerava za svaku komponentu u tijeku njezine razrade. U određenim se slučajevima ti preduvjeti mogu primijeniti za svaku isplatu za određenu komponentu projekta. Iz tog su zahtjeva izuzete studije razvoja projekata i isplate sredstava za te studije.

(65)  Ako na temelju rezultata odluke o utjecaju na okoliš dođe do znatnih promjena u odnosu na početnu procjenu partnera u provedbi, te promjene treba uključiti u provjeru i o tome treba izvijestiti Komisiju u skladu s odredbama iz poglavlja 4.2.

(66)  Vidjeti poglavlje 4., u kojem su opisani načini savjetovanja sa službama Komisije.

(67)  Direktiva 2014/52/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o izmjeni Direktive 2011/92/EU o procjeni utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (SL L 124, 25.4.2014., str. 1.).

(68)  Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX:31992L0043.

(69)  Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX%3A32009L0147.

(70)  U skladu sa Smjernicama Komisije o utvrđivanju ciljeva očuvanja (2012.), u ciljevima očuvanja specifičnima za određeno područje definiraju se uvjeti za vrste i stanišne tipove na tom području, tako da to područje može doprinijeti općem cilju povoljnog stanja očuvanosti tih vrsta i stanišnih tipova na nacionalnoj, biogeografskoj ili europskoj razini (vidjeti članak 2. stavak 2. te direktive).

(71)  Članak 6. stavak 3. primjenjuje se i na posebna zaštićena područja klasificirana u skladu s člankom 4. Direktive o pticama.

(72)  https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/art6/form_art_6_4_en.doc.

(73)  https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/art6/natura_2000_assess_en.pdf.

(74)  Zaključak provjere primjerenosti Okvirne direktive o vodama pokazuje da je tom direktivom uspješno uspostavljen okvir za cjelovito upravljanje vodama za više od 110 000 vodnih tijela na području EU-a, kojim je usporeno pogoršanje stanja vode i smanjeno kemijsko onečišćenje.

S druge strane, provedba te direktive znatno je odgođena i tek je manje od pola vodnih tijela EU-a u dobrom stanju iako je 2015. bila rok za ostvarenje tog cilja, osim u opravdanim slučajevima.

(75)  Direktiva 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2001. o procjeni učinaka određenih planova i programa na okoliš (SL L 197, 21.7.2001., str. 30.).

(76)  Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (SL L 334, 17.12.2010., str. 17.).

(77)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

(78)  Direktiva 2012/18/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o kontroli opasnosti od velikih nesreća koje uključuju opasne tvari, o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 96/82/EZ (SL L 197, 24.7.2012., str. 1.).

(79)  Za operacije za koje se provodi procjena utjecaja na okoliš ili operacije koje su isključene iz te procjene uz mjere ublažavanja.

(80)  Partner u provedbi može prilagoditi priložene kontrolne popise kako bi odgovarali zahtjevima određenog projekta ili kategorije projekta.

(81)  Vidjeti posebno poglavlje 4.3. „Sanacija okoliša, zaštita i sprečavanje rizika”.

(82)  Međutim, te se jedinične vrijednosti razlikuju u smislu pouzdanosti i prihvaćenosti. Na primjer, praksa primjene postojećih jediničnih vrijednosti za troškove štete povezane s povećanim emisijama u zrak i bukom danas je općeprihvaćena i usklađena u EU-u. Za razliku od toga, postojeće jedinične vrijednosti povezane s učincima na vodu, zemlju i bioraznolikost rjeđe se primjenjuju jer se smatra da su specifične za lokaciju.

(83)  Najvažnija socijalna načela i norme u tom pogledu mogu se pronaći u Ugovorima o EU-u i Povelji o temeljnim pravima te u raznim direktivama koje su države članice dužne prenijeti u svoje nacionalne pravne sustave.

(84)  Iz fonda InvestEU podupirat će se prvenstveno operacije u Uniji. Međutim, u posebnim slučajevima mogu biti uključene i susjedne zemlje (npr. u prekograničnim projektima). U tim će se slučajevima od promotora projekata zahtijevati da razmotre socijalne aspekte u skladu s duhom i načelima relevantnog zakonodavstva EU-a.

(85)  Takvi dokazi mogu biti primjerci relevantnih zakonom propisanih dozvola, odluka, mišljenja ili, u nedostatku navedenog, vlastitih izjava promotora koje se odnose na poštovanje relevantnih pravnih zahtjeva.

(86)  Vidjeti Prilog 3.

(87)  Direktiva 2011/92/EU o procjeni utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš, kako je izmijenjena Direktivom 2014/52/EU.

(88)  U nekim su slučajevima određeni pojedinci ili skupine ranjivi, marginalizirani, sustavno diskriminirani ili isključeni na temelju njihovih socioekonomskih osobina. Te osobine uključuju, među ostalim, spol, spolnu orijentaciju, rod, rodni identitet, etničku pripadnost, stalež, autohtono ili socijalno podrijetlo, dob, invaliditet, vjeroispovijest ili uvjerenje, političke ili bilo koje druge stavove, aktivizam, pripadnost sindikatu ili bilo kojem drugom obliku organizacije radnika, državljanstvo, jezik, bračni ili obiteljski status, obrazovanje i/ili pismenost, zdravstveno stanje, status migranta/izbjeglice te manjinski ili ekonomski status (u smislu prihoda i pristupa uslugama).

(89)  Uključujući i fizičko i ekonomsko raseljavanje.

(90)  Poznato i kao sudjelovanje javnosti (uključujući pristup informacijama i postupak savjetovanja) u pravnom okviru EU-a (npr. Direktiva 2011/92/EU o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš kako je izmijenjena Direktivom 20124/52/EU i Direktiva 2010/75/EU o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja)).

(91)  Primarni dobavljači oni su dobavljači koji kontinuirano izravno pružaju robu ili materijale neophodne za ključne funkcije projekta.

(92)  Osobito za projekte koji uključuju operacije izvan EU-a kod kojih bi rizik mogao postojati zbog međunarodnih lanaca opskrbe.

(93)  Na temelju članka 153. Ugovora o funkcioniranju Europske unije donesen je niz mjera EU-a u području sigurnosti i zdravlja na radu. Europske direktive pravno su obvezujuće i države članice dužne su ih prenijeti u nacionalne zakone. Dodatne informacije o sigurnosti i zdravlju na radu dostupne su na stranicama Komisijine Glavne uprave za zapošljavanje i socijalna pitanja.

(94)  Kad je riječ o projektima koji podliježu procjeni učinaka na okoliš, neki od tih aspekata (uključujući one koji se odnose na sve učinke i rizike povezane sa zdravljem i sigurnošću zajednice i građana) mogli bi se razmotriti tijekom postupka izdavanja dozvola i te će informacije biti uključene u izvješće o procjeni učinaka na okoliš, ako je u toj fazi dostupno.

(95)  Vidjeti definiciju u bilješci 84.

(96)  Autohtoni narodi koji žive u europskom dijelu Arktika uključuju narode Saami i Inuit (Kalaallit). Točnije, narod Saami živi u cirkumpolarnim područjima Finske, Švedske, Norveške i sjeverozapadne Rusije, narodi Nenets, Evenk i Chukchi u Rusiji, a narod Inuit (Kalaallit) na Grenlandu. Partneri u provedbi mogu biti prisutni i u najudaljenijim regijama Unije i prekomorskim zemljama i područjima.

(97)  FAO je izradio priručnik dobre prakse za slobodan, prethodni i informirani pristanak: https://www.refworld.org/pdfid/57fdec864.pdf.

(98)  U skladu s Europskom strategijom za osobe s invaliditetom 2010.–2020. Za razdoblje 2021.–2030. donijet će se nova strategija.

(99)  https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/gender-equality/gender-equality-strategy_hr.

(100)  Cilj održivog razvoja 5: „Postići rodnu ravnopravnost i poboljšati položaj svih žena i djevojaka”.

(101)  Dionici su osobe i/ili zajednice: i. na koje projekt izravno i neizravno utječe, uključujući njihove legitimne predstavnike; ii. koje imaju interes za projekt i/ili koje mogu utjecati na njegov ishod, bilo pozitivno bilo negativno te iii. koje sudjeluju u projektu: (a) institucije, skupine i pojedinci koji imaju različite uloge u projektu i (b) radna snaga uključena u projekt. U pravnom okviru EU-a nazivaju se i „zainteresirana javnost”, primjerice u Direktivi 2011/92/EU o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš kako je izmijenjena Direktivom 2014/52/EU i Direktivi 2010/75/EU o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja).

(102)  U skladu s Aarhuškom konvencijom Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša (Aarhuška konvencija), https://unece.org/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf. Definiciju „informacija o okolišu” vidjeti u Prilogu 1.

(103)  Naročito kod primarnih dobavljača.

(104)  Primjeri mjera ublažavanja navedeni su u „Smjernicama o provjeri socijalne održivosti operacija ulaganja i operacija financiranja”.

(105)  U skladu s Međunarodnim načelima procjene učinaka Međunarodnog udruženja za procjenu učinaka (IAIA).

http://www.socialimpactassessment.com/documents/IAIA%202015%20Social%20Impact%20Assessment%20guidance%20document.pdf.

(106)  Popis treba obuhvaćati popis gubitaka (imovine, pristupa resursima ili uslugama itd.), detaljna istraživanja s mjerenjem i procjenu izgubljene imovine te svu populaciju pogođenu time.

(107)  Temeljno socioekonomsko istraživanje može se izvesti iz istraživanja na uzorku i presudno je za utvrđivanje trenutačnog socioekonomskog, kulturnog i političkog profila pogođenih osoba, njihove opće razine otpornosti ili ranjivosti te stupnjeva i vrsta učinaka koji iz toga proizlaze.

(108)  Vidjeti dodatne pojedinosti u Prilogu 3.

(109)  Riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti 2017. je i dalje bilo izloženo 22,4 % stanovništva EU-a, uključujući 24,9 % sve djece u Europi, 23,3 % žena i 18,2 % osoba starijih od 65 godina. Oko sedam posto svih Europljana i dalje je živjelo u teškoj materijalnoj oskudici, a taj će se broj vjerojatno povećati zbog gospodarskih posljedica pandemije.

(110)  Informacije iz odjeljka 2.7. mogu biti korisne i pri procjeni kapaciteta promotora projekta.

(111)  Valja napomenuti da ti alati nisu nužno alternativa jedan drugom i da se mogu međusobno nadopunjavati. Na primjer, višekriterijska analiza može se upotrijebiti za provjeru strateških opcija u preliminarnoj fazi projektnog ciklusa. Nakon što se utvrdi strateška opcija, usporedba konkretnih tehničkih rješenja može se provesti s pomoću analiza CBA/CEA/LCA.

(112)  Za razdoblje 2014.–2020. Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/207 (SL L 38, 13.2.2015., str. 1.) predviđene su referentne socijalne diskontne stope (5 % za kohezijske države članice i 3 % za druge države članice), koje su i dalje korisna referentna vrijednost za razdoblje 2021.–2027. Slične se vrijednosti također preporučuju u Vodiču Komisije za analizu troškova i koristi iz 2014. Relevantne dobre prakse bit će opisane i u predstojećem „Priručniku za ekonomsku procjenu” Glavne uprave za regionalnu i urbanu politiku u koordinaciji s drugim glavnim upravama Komisije i uz potporu JASPERS-a.

(113)  Vidjeti: https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/cba_guide.pdf.

(114)  Vidjeti https://www.eib.org/attachments/thematic/economic_appraisal_of_investment_projects_en.pdf.

(115)  Vidjeti: https://www.ebrd.com/news/publications/institutional-documents/methodology-for-the-economic-assessment-of-ebrd-projects-with-high-greenhouse-gasemissions.html.

(116)  Vidjeti: https://www.nib.int/filebank/a/1332328414/506da9436eb1c0d4ec17b8b5a929d820/56-Sustainability_Policy_Guidelines-2012.pdf.

(117)  „Dokument za tehničku potporu pri provjeri okolišne održivosti ulaganja” koji je izradila Glavna uprava za okoliš sadržava pregled jediničnih vrijednosti kako bi se olakšala primjena pristupa prijenosa koristi u novčanom vrednovanju. Određene informacije i upućivanja na relevantnu literaturu dostupni su i u Priručniku o CBA-u Europske komisije. Pored toga, predstojeći Priručnik za ekonomsku procjenu koji priprema Glavna uprava za regionalnu i urbanu politiku uz potporu JASPERS-a ilustrira uspješne primjere iz prakse ekonomske procjene učinaka na okoliš za određeni broj odabranih sektora.

(118)  Primjenom odabrane diskontne stope, koju je potrebno opisati i obrazložiti u dokumentaciji o provjeri održivosti.

(119)  Ova transakcija nema definiran, konkretan opseg, nego je namijenjena tekućem financiranju poduzeća za pokrivanje kratkoročnih operativnih potreba (npr. linije obrtnog kapitala).

(120)  To se može postići provjerom popraćenosti u medijima, izvješća i internetskih stranica nevladinih organizacija, društvenih medija, javno dostupnih baza podataka itd. Preporučuje se razdoblje od pet posljednjih godina (ako to nije moguće, trebalo bi obuhvatiti najmanje protekle dvije godine).

(121)  Sektori obuhvaćeni ETS-om navedeni su u Prilogu I. Direktivi o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova (ETS): https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/HTML/?uri=CELEX:02003L0087-20200101&qid=1604659666744&from=EN#tocId68.

(122)  Vidjeti dodatne pojedinosti o financijskim posrednicima koji mogu biti uključeni u smjernicama o ulaganjima (poglavlja 2.3.1., 6.1.2.1., 6.2.2.1., 6.3.2.1. i 6.4.2.1.).

(123)  U smislu onoga što je dostavljeno Odboru za ulaganja.

(124)  Izuzev odjeljka o infrastrukturnim fondovima, u kojem se upotrebljava izraz „projekt” ili „operacija ulaganja”.

(125)  Rizik se u ovom odjeljku odnosi na okolišne i socijalne aspekte, a ne na financijski rizik. Okvirne smjernice za kategorizaciju okolišnih i socijalnih rizika dostupne su na EBRD-ovu popisu za kategorizaciju okolišnih i socijalnih rizika: https://www.ebrd.com/who-we-are/our-values/environmental-emanual-toolkit.html.

(126)  Krajnji primatelji nisu poznati u trenutku provođenja dubinske analize financijskog posrednika.

(127)  Kao što je dodatno objašnjeno u poglavlju 2.

(128)  ESMS se definira kao skup politika, postupaka i praksi primjerenih za utvrđivanje, procjenu i praćenje okolišnih, klimatskih i socijalnih rizika i učinaka povezanih s temeljnim projektima ili aktivnostima koje financira financijski posrednik te za upravljanje njima.

(129)  Zahtjev za informacije mora biti primjeren i razmjeran temeljnim projektima te se pri njegovu podnošenju moraju uzeti u obzir sve zakonske obveze i obveze povjerljivosti.

(130)  Odnosi se na kapacitet upravitelja fonda da izvrši procjenu temeljnih projekata u skladu s načelima i ciljevima provjere održivosti koji su detaljno opisani u ovim smjernicama te sa standardima i internim pravilima i postupcima partnera u provedbi.

(131)  Vidjeti i poglavlje 2.2. za dodatne smjernice

(132)  Primjerice, u kontekstu postupka procjene učinaka na okoliš kojim su utvrđeni znatni klimatski rizici, upravitelj fonda dužan je provjeriti je li promotor projekta uspostavio mjere ublažavanja navedene u izvješću o procjeni učinaka na okoliš ili odlukama o početnom pregledu.

(133)  Dodatne informacije dostupne su u poglavlju 2.3.2.

(134)  Preporučuje se i da temeljito razmotri načela utvrđena europskim stupom socijalnih prava.

(135)  Dodatne smjernice o pozitivnom programu navedene su u poglavlju 2. i Prilogu 3.

(136)  Sektori obuhvaćeni ETS-om navedeni su u Prilogu I. Direktivi o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova (ETS): https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/HTML/?uri=CELEX:02003L0087-20200101&qid=1604659666744&from=EN#tocId68.

(137)  Pravila i postupci koji se odnose na Odbor za ulaganja, kao i postupak odobravanja, nisu obuhvaćeni ovim smjernicama. Svrha je ovih informacija prikazati rezultate provjere u različitim fazama ili u odnosu na različite dionike, ali one su samo informativne prirode.

(138)  Ovaj je odjeljak dodan isključivo radi potvrde važnosti nadležnih tijela i nije mu svrha uvesti dodatne zahtjeve za provjeru provedbenih partnera.

(139)  Određene obveze bit će uvrštene u sporazum o jamstvu.

(140)  U skladu s člankom 22. Uredbe o programu InvestEU.

(141)  Usklađenost sa zakonodavstvom u ovom slučaju uključuje cjelokupnu usklađenost i ne odnosi se na usklađenost sa zakonodavstvom koja se odnosi na postupak provjere, što je detaljno opisano u poglavljima 2. i 3.

(142)  Treba slijediti cjelokupni postupak osmišljen za program InvestEU kako je navedeno u zasebnom procesu rada koji se odnosi na postupak podnošenja i odobravanja.

(143)  Očekuje se da će partner u provedbi navesti ono što je realno moguće u danom trenutku.

(144)  Za potrebe objave prema potrebi će se primjenjivati pravila i prakse povezane s povjerljivim i poslovno osjetljivim informacijama.

(145)  Preostali rizici navode se samo za projekte koji zahtijevaju procjenu učinaka na okoliš ako ih izračunavaju nadležna tijela.

---

PRILOG 1.

Popis pravnih zahtjeva

Navodi se indikativni popis koji ne obuhvaća sve pravne zahtjeve koji se mogu primjenjivati na različite operacije financiranja i ulaganja u okviru triju dimenzija. Namijenjen je kao pomoć partnerima u provedbi i, prema potrebi, financijskim posrednicima pri preispitivanju pravne usklađenosti predloženih operacija financiranja i ulaganja u okviru programa InvestEU.

Klimatska dimenzija – okvir za pravnu usklađenost

Direktiva o ETS-u (Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ. Direktiva (EU) 2018/410 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2018. o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi poboljšanja troškovno učinkovitih smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika te Odluke (EU) 2015/1814).

Direktiva o tehnologiji CCS (Direktiva 2009/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o geološkom skladištenju ugljikova dioksida i o izmjeni Direktive Vijeća 85/337/EEZ, Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća 2000/60/EZ, 2001/80/EZ, 2004/35/EZ, 2006/12/EZ, 2008/1/EZ i Uredbe (EZ) br. 1013/2006).

Okolišna dimenzija – okvir za pravnu usklađenost

Najvažnije direktive koje se navode u smjernicama o okolišnoj dimenziji popisane su u nastavku.

Kada je riječ o izravnom financiranju, ovisno o naravi operacija obuhvaćenih određenom vrstom potpore, od partnera u provedbi očekuje se da provjere usklađenost s konkretnim direktivama na temelju odobrenja, dozvola, licencija itd. koje dostave promotori projekata.

Direktiva o procjeni utjecaja na okoliš (Direktiva 2011/92/EU kako je izmijenjena Direktivom 2014/52/EU) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX:32014L0052

Direktiva o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš (Direktiva 2001/42/EZ) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX:32001L0042

Direktiva o staništima (Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992.) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX:31992L0043

Direktiva o pticama (Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009.) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX%3A32009L0147

Okvirna direktiva o vodama (Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000.) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=celex:32000L0060

Direktiva o industrijskim emisijama (Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010.) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=celex%3A32010L0075

Okvirna direktiva o otpadu (Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008.) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=celex%3A32008L0098

Direktiva Seveso III (Direktiva 2012/18/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012.) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX%3A32012L0018

Socijalna dimenzija – okvir za pravnu usklađenost

EU i države članice imaju čvrst pravni okvir kojim su utvrđeni standardi u području ljudskih prava, rada i socijalne zaštite. U okviru postupka dubinske analize promotori projekata/krajnji primatelji koji traže potporu fonda InvestEU moraju partneru u provedbi dostaviti dokaze da su predložene operacije usklađene s primjenjivim zakonodavstvom EU-a i nacionalnim zakonodavstvom.

Kontrolni popis u nastavku namijenjen je kao pomoć partnerima u provedbi i, prema potrebi, financijskim posrednicima pri preispitivanju pravne usklađenosti predloženih operacija financiranja i ulaganja u okviru programa InvestEU za socijalnu dimenziju.

Partner u provedbi trebao bi provjeriti je li predložena operacija u skladu sa sljedećim zakonodavstvom EU-a, ovisno o slučaju:

| — | Povelja Europske unije o temeljnim pravima: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX:12012P/TXT, |
| --- | --- |

—

Povelja Europske unije o temeljnim pravima: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX:12012P/TXT,

| — | glavni dokumenti zakonodavstva EU-a koji se odnose na zapošljavanje, socijalna pitanja i uključenost, u sljedećim područjima:






  — | Radno pravo, |
| --- | --- | --- |

—

glavni dokumenti zakonodavstva EU-a koji se odnose na zapošljavanje, socijalna pitanja i uključenost, u sljedećim područjima:

—

Radno pravo,

| — | Zdravlje i sigurnost na radu, |
| --- | --- |

—

Zdravlje i sigurnost na radu,

| — | Slobodno kretanje radnika, |
| --- | --- |

—

Slobodno kretanje radnika,

| — | Koordinacija sustava socijalne sigurnosti. |
| --- | --- |

—

Koordinacija sustava socijalne sigurnosti.

Cjeloviti tekstovi europskog zakonodavstva (direktive, uredbe, odluke itd.) i drugih službenih dokumenata (komunikacije itd.) dostupni su na internetskim stranicama EUR-Lex.

| Pravni instrument | Područje primjene |
| --- | --- |
| Direktiva Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. | Jednako postupanje prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo |
| Direktiva 2010/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2010. | Jednako postupanje prema samozaposlenim muškarcima i ženama |
| Direktiva 2003/88/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. studenoga 2003. o radnom vremenu | Direktiva o radnom vremenu |
| Direktiva Vijeća 1999/70/EZ od 28. lipnja 1999. | Okvirni sporazum o radu na određeno vrijeme |
| Direktiva Vijeća 97/81/EZ od 15. prosinca 1997. | Okvirni sporazum o radu s nepunim radnim vremenom |
| Direktiva 2008/104/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. | Rad preko poduzeća za privremeno zapošljavanje |
| Rezolucija Vijeća od 30. studenoga 1998. u okviru razvojne suradnje Zajednice i država članica | Autohtoni narodi |
| Direktiva 89/391/EEZ – Okvirna direktiva o sigurnosti i zdravlju na radu
  Dodatno zakonodavstvo EU-a o sigurnosti i zdravlju na radu | — | zdravlje i sigurnost na radu |

Pravni instrument

Područje primjene

Direktiva Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000.

Jednako postupanje prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo

Direktiva 2010/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2010.

Jednako postupanje prema samozaposlenim muškarcima i ženama

Direktiva 2003/88/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. studenoga 2003. o radnom vremenu

Direktiva o radnom vremenu

Direktiva Vijeća 1999/70/EZ od 28. lipnja 1999.

Okvirni sporazum o radu na određeno vrijeme

Direktiva Vijeća 97/81/EZ od 15. prosinca 1997.

Okvirni sporazum o radu s nepunim radnim vremenom

Direktiva 2008/104/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008.

Rad preko poduzeća za privremeno zapošljavanje

Rezolucija Vijeća od 30. studenoga 1998. u okviru razvojne suradnje Zajednice i država članica

Autohtoni narodi

Direktiva 89/391/EEZ – Okvirna direktiva o sigurnosti i zdravlju na radu

Dodatno zakonodavstvo EU-a o sigurnosti i zdravlju na radu

—

zdravlje i sigurnost na radu

| — | radno okruženje prilagođeno profesionalnim potrebama radnika |
| --- | --- |

—

radno okruženje prilagođeno profesionalnim potrebama radnika

| — | radno okruženje koje radnicima omogućuje da dulje sudjeluju na tržištu rada |
| --- | --- |

—

radno okruženje koje radnicima omogućuje da dulje sudjeluju na tržištu rada

Direktiva 89/654/EEZ od 30. studenoga 1989.

Minimalni sigurnosni i zdravstveni zahtjevi za mjesto rada

Direktiva 2009/104/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009.

Minimalni sigurnosni i zdravstveni zahtjevi za uporabu radne opreme na radu

Direktiva Vijeća 89/656/EEZ od 30. studenoga 1989.

Minimalni sigurnosni i zdravstveni zahtjevi za uporabu osobne zaštitne opreme na radnom mjestu

Direktiva Vijeća 94/33/EZ od 22. lipnja 1994.

Zaštita mladih ljudi na radu

Direktiva Vijeća 92/85/EEZ od 19. listopada 1992.

Mjere za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja na radu trudnih radnica te radnica koje su nedavno rodile ili doje

Direktiva (EU) 2019/882

Zahtjevi za pristupačnost proizvoda i usluga osobama s invaliditetom

Odluka Vijeća (2010/48/EZ)

Donošenje Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od strane Europske zajednice

Direktiva 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. (Direktiva o procjeni utjecaja na okoliš)

izmijenjena Direktivom 2014/52/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014.

Sudjelovanje javnosti kao dio procjene učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš

Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010.

Sudjelovanje javnosti povezano s industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja)

Direktiva 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2001. (strateška procjena utjecaja na okoliš)

Sudjelovanje javnosti u kontekstu procjene učinaka određenih planova i programa na okoliš

Direktiva 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2003.

Javni pristup informacijama o okolišu

Konvencija o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša (Aarhuška konvencija, Aarhus 1988.)

Pristup informacijama o okolišu, sudjelovanje javnosti u odlučivanju i pristup pravosuđu

Konvencija o procjeni utjecaja na okoliš preko državnih granica (Konvencija iz Espooa, Espoo 1991.)

Sudjelovanje javnosti i savjetovanje preko državnih granica

Direktiva 2019/1152 o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima

| — | informacije o aspektima rada |
| --- | --- |

—

informacije o aspektima rada

| — | razdoblja probnog rada |
| --- | --- |

—

razdoblja probnog rada

| — | dodatno zaposlenje |
| --- | --- |

—

dodatno zaposlenje

| — | zakonodavstvo protiv zlouporabe ugovora bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati |
| --- | --- |

—

zakonodavstvo protiv zlouporabe ugovora bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati

| — | zahtjevi za premještaj |
| --- | --- |

—

zahtjevi za premještaj

Direktiva 2011/98/EU

zajednički skup prava za radnike iz trećih zemalja koji zakonito borave u državi članici

Direktiva 2006/54/EZ

jednako postupanje prema muškarcima i ženama u pogledu zapošljavanja, napredovanja, plaća i uvjeta rada

Direktiva 2002/14/EZ

opći okvir za obavješćivanje i savjetovanje s radnicima u Europskoj zajednici

Direktiva 2000/78/EZ

| — | Uvjeti pristupa zapošljavanju i samozapošljavanju |
| --- | --- |

—

Uvjeti pristupa zapošljavanju i samozapošljavanju

| — | Uvjeti zaposlenja i rada |
| --- | --- |

—

Uvjeti zaposlenja i rada

| — | Članstvo i sudjelovanje u organizaciji poslodavaca ili radnika ili u drugim strukovnim organizacijama |
| --- | --- |

—

Članstvo i sudjelovanje u organizaciji poslodavaca ili radnika ili u drugim strukovnim organizacijama

| — | Nediskriminacija i jednako postupanje |
| --- | --- |

—

Nediskriminacija i jednako postupanje

| — | Prilagodbe potrebama osoba s invaliditetom |
| --- | --- |

—

Prilagodbe potrebama osoba s invaliditetom

Direktiva 94/33/EZ

| — | dječji rad |
| --- | --- |

—

dječji rad

| — | ranjivost mladih |
| --- | --- |

—

ranjivost mladih

| — | rad i noćni rad mladih |
| --- | --- |

—

rad i noćni rad mladih

| — | godišnji odmor i stanke |
| --- | --- |

—

godišnji odmor i stanke

Examination of Grievances Recommendation (Preporuka o ispitivanju pritužbi), 1967. (br. 130) Međunarodne organizacije rada

| — | prava radnika na podnošenje pritužbi bez predrasuda |
| --- | --- |

—

prava radnika na podnošenje pritužbi bez predrasuda

| — | postupci preispitivanja pritužbi |
| --- | --- |

—

postupci preispitivanja pritužbi

Uredba (EU) 2017/821 Europskog parlamenta i Vijeća

Obveze dužne pažnje u lancu opskrbe za uvoznike iz Europske unije koji uvoze kositar, tantal i volfram, njihove rude i zlato podrijetlom iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja

---

PRILOG 2.

Informacije koje se dostavljaju Odboru za ulaganja fonda InvestEU (poglavlje 2.)

I.   Obrazloženje za izuzimanje od provjere – u skladu sa zahtjevima iz Uredbe o programu InvestEU (uvodna izjava 13. i članak 8. stavak 5.)

| Identifikacija projekta |
| --- |
| Ukupni trošak projekta (bez PDV-a):


manje od 10 milijuna EUR


više od 10 milijuna EUR |
| Rezultati početnog pregleda u okviru programa InvestEU
   (1) |
| Ako se projekt izuzima od početnog pregleda/provjere na temelju praga, navedite to zajedno s kratkom potvrdom o pravnoj usklađenosti. |
| Ako se ne izuzima: |
| Klimatska dimenzija | Prilagodba:

  Ukratko opišite osnovu za neprovođenje procjene klimatskih rizika na temelju rezultata procjene klimatske ranjivosti.

  Ublažavanje:

  Preporučuje li se da se za projekt izračuna ugljični otisak u skladu s odjeljkom 2.2. smjernica o provjeri održivosti?


Da

Ne
  Ukratko obrazložite zašto nije potreban izračun ugljičnog otiska ili navedite druga razmatranja koja su uzeta u obzir. |
| Okolišna dimenzija | Ukratko opišite pravni okvir o pitanjima okoliša koji je relevantan za projekt:
  Npr.: je li projekt usklađen s okvirom za planiranje (tj. proizlazi li iz plana/programa za koji je provedena strateška procjena utjecaja na okoliš); je li projekt obuhvaćen područjem primjene Direktive o procjeni utjecaja na okoliš, Direktive o staništima i Direktive o pticama, Okvirne direktive o vodama, Direktive o industrijskim emisijama itd.
  Ukratko opišite rezultate početnog pregleda u okviru programa InvestEU provedenog na temelju kontrolnog popisa 1 iz Priloga 3. smjernicama o provjeri održivosti.
  Na primjer, ukratko obrazložite: i. zašto se smatra da projekt nema učinak ili ima neznatan učinak na elemente prirodnog kapitala i dvije međusobno povezane teme;
  ii. zašto je za projekt obvezna procjena utjecaja na okoliš, a nisu utvrđeni znatni preostali učinci. |
| Socijalna dimenzija | Ukratko opišite rezultate početnog pregleda u okviru programa InvestEU provedenog na temelju kontrolnog popisa iz Priloga 3. smjernicama o provjeri održivosti.
  Na primjer, ukratko obrazložite zašto se smatra da projekt nema učinak ili ima neznatan učinak na socijalnu dimenziju na temelju kriterija opisanih u poglavlju 2.4. smjernica o provjeri održivosti. |

Identifikacija projekta

Ukupni trošak projekta (bez PDV-a):

Image 20
manje od 10 milijuna EUR

Image 21
više od 10 milijuna EUR

Rezultati početnog pregleda u okviru programa InvestEU
   (1)

Ako se projekt izuzima od početnog pregleda/provjere na temelju praga, navedite to zajedno s kratkom potvrdom o pravnoj usklađenosti.

Ako se ne izuzima:

Klimatska dimenzija

Prilagodba:

Ukratko opišite osnovu za neprovođenje procjene klimatskih rizika na temelju rezultata procjene klimatske ranjivosti.

Ublažavanje:

Preporučuje li se da se za projekt izračuna ugljični otisak u skladu s odjeljkom 2.2. smjernica o provjeri održivosti?

Image 22
Da
Image 23
Ne

Ukratko obrazložite zašto nije potreban izračun ugljičnog otiska ili navedite druga razmatranja koja su uzeta u obzir.

Okolišna dimenzija

Ukratko opišite pravni okvir o pitanjima okoliša koji je relevantan za projekt:

Npr.: je li projekt usklađen s okvirom za planiranje (tj. proizlazi li iz plana/programa za koji je provedena strateška procjena utjecaja na okoliš); je li projekt obuhvaćen područjem primjene Direktive o procjeni utjecaja na okoliš, Direktive o staništima i Direktive o pticama, Okvirne direktive o vodama, Direktive o industrijskim emisijama itd.

Ukratko opišite rezultate početnog pregleda u okviru programa InvestEU provedenog na temelju kontrolnog popisa 1 iz Priloga 3. smjernicama o provjeri održivosti.

Na primjer, ukratko obrazložite: i. zašto se smatra da projekt nema učinak ili ima neznatan učinak na elemente prirodnog kapitala i dvije međusobno povezane teme;

ii. zašto je za projekt obvezna procjena utjecaja na okoliš, a nisu utvrđeni znatni preostali učinci.

Socijalna dimenzija

Ukratko opišite rezultate početnog pregleda u okviru programa InvestEU provedenog na temelju kontrolnog popisa iz Priloga 3. smjernicama o provjeri održivosti.

Na primjer, ukratko obrazložite zašto se smatra da projekt nema učinak ili ima neznatan učinak na socijalnu dimenziju na temelju kriterija opisanih u poglavlju 2.4. smjernica o provjeri održivosti.

II.   Informacije koje bi se mogle navesti u sažetku provjere održivosti:

| (a) | identifikacija projekta: opće informacije o projektu (sektor i područje prihvatljivosti, vrsta financiranja, iznos, ukupan trošak projekta, krajnji primatelj, lokacija itd.); |
| --- | --- |

(a)

identifikacija projekta: opće informacije o projektu (sektor i područje prihvatljivosti, vrsta financiranja, iznos, ukupan trošak projekta, krajnji primatelj, lokacija itd.);

| (b) | Direktiva o procjeni utjecaja na okoliš: projekt podliježe procjeni utjecaja na okoliš (što podrazumijeva obveznu provjeru okolišne održivosti bez obzira na ukupan trošak projekta); |
| --- | --- |

(b)

Direktiva o procjeni utjecaja na okoliš: projekt podliježe procjeni utjecaja na okoliš (što podrazumijeva obveznu provjeru okolišne održivosti bez obzira na ukupan trošak projekta);

| (c) | kratak opis postupka provjere održivosti: taj će se dio preuzeti u obrascu zahtjeva za jamstvo i uključivat će ključne aspekte održivosti projekta:






  — | usklađenost i dosljednost operacije s primjenjivim zakonodavstvom EU-a i politikama EU-a u relevantnim područjima te drugim relevantnim međunarodnim konvencijama i nacionalnim zakonodavstvom ili mogući problemi povezani s usklađenošću, |
| --- | --- | --- |

(c)

kratak opis postupka provjere održivosti: taj će se dio preuzeti u obrascu zahtjeva za jamstvo i uključivat će ključne aspekte održivosti projekta:

—

usklađenost i dosljednost operacije s primjenjivim zakonodavstvom EU-a i politikama EU-a u relevantnim područjima te drugim relevantnim međunarodnim konvencijama i nacionalnim zakonodavstvom ili mogući problemi povezani s usklađenošću,

| — | rezultati postupka provjere održivosti: i. sažetak klimatskih/okolišnih/socijalnih učinaka, pozitivnih i negativnih ii. predložene mjere ublažavanja ili kompenzacijske mjere i njihovi troškovi (ako je dostupno) iii. preostali rizici (ako ih ima) i iv. aspekti monetizacije (ako je primjenjivo) itd., |
| --- | --- |

—

rezultati postupka provjere održivosti: i. sažetak klimatskih/okolišnih/socijalnih učinaka, pozitivnih i negativnih ii. predložene mjere ublažavanja ili kompenzacijske mjere i njihovi troškovi (ako je dostupno) iii. preostali rizici (ako ih ima) i iv. aspekti monetizacije (ako je primjenjivo) itd.,

| — | posebni aranžmani, prema potrebi: npr. posebne ugovorne odredbe o preduvjetima i ugovornim obvezama, posebni mehanizmi praćenja itd., identifikacija infrastrukturnih projekata za koje je partner u provedbi utvrdio samo ograničene mjere ublažavanja te jesu li one preporučene i provedene; |
| --- | --- |

—

posebni aranžmani, prema potrebi: npr. posebne ugovorne odredbe o preduvjetima i ugovornim obvezama, posebni mehanizmi praćenja itd., identifikacija infrastrukturnih projekata za koje je partner u provedbi utvrdio samo ograničene mjere ublažavanja te jesu li one preporučene i provedene;

| (d) | klimatska dimenzija – u ovom se odjeljku navode detaljnije informacije o klimatskoj dimenziji, ovisno o tome što je primjenjivo i relevantno za projekt:






  — | pravni okvir primjenjiv na projekt iz klimatske perspektive, na primjer primjenjuje li se na projekt revidirana Direktiva o procjeni utjecaja na okoliš (2014.) i jesu li klimatski aspekti na odgovarajući način obrađeni u okviru izvješća o procjeni utjecaja na okoliš, |
| --- | --- | --- |

(d)

klimatska dimenzija – u ovom se odjeljku navode detaljnije informacije o klimatskoj dimenziji, ovisno o tome što je primjenjivo i relevantno za projekt:

—

pravni okvir primjenjiv na projekt iz klimatske perspektive, na primjer primjenjuje li se na projekt revidirana Direktiva o procjeni utjecaja na okoliš (2014.) i jesu li klimatski aspekti na odgovarajući način obrađeni u okviru izvješća o procjeni utjecaja na okoliš,

| — | prilagodba klimatskim promjenama: sažeti opis i rezultati procjene klimatske ranjivosti, opis utvrđenih rizika i procjene klimatskih rizika, uvedene mjere prilagodbe i njihovi troškovi, preostali rizici (ako postoje) i način na koji će se rješavati tijekom provedbe projekta i u njegovoj operativnoj fazi, |
| --- | --- |

—

prilagodba klimatskim promjenama: sažeti opis i rezultati procjene klimatske ranjivosti, opis utvrđenih rizika i procjene klimatskih rizika, uvedene mjere prilagodbe i njihovi troškovi, preostali rizici (ako postoje) i način na koji će se rješavati tijekom provedbe projekta i u njegovoj operativnoj fazi,

| — | ublažavanje klimatskih promjena: osnova za izračun ugljičnog otiska, je li ugljični otisak izračunao partner u provedbi ili netko drugi (promotor projekta ili neovisni stručnjak), upotrijebljena metodologija, osnova za provođenje (ili neprovođenje) monetizacije emisija stakleničkih plinova i utvrđivanje niskougljičnih opcija, upotrijebljena cijena ugljika u sjeni i temeljna metodologija (ako se razlikuje od preporučene), očekivani životni vijek infrastrukture i opis usklađenosti projekta s uvjetima klimatske neutralnosti, |
| --- | --- |

—

ublažavanje klimatskih promjena: osnova za izračun ugljičnog otiska, je li ugljični otisak izračunao partner u provedbi ili netko drugi (promotor projekta ili neovisni stručnjak), upotrijebljena metodologija, osnova za provođenje (ili neprovođenje) monetizacije emisija stakleničkih plinova i utvrđivanje niskougljičnih opcija, upotrijebljena cijena ugljika u sjeni i temeljna metodologija (ako se razlikuje od preporučene), očekivani životni vijek infrastrukture i opis usklađenosti projekta s uvjetima klimatske neutralnosti,

| — | dobrovoljne mjere koje je krajnji primatelj pristao uvesti kako bi se poboljšala klimatski rezultati projekta (prilagodba klimatskim promjenama ispod praga, uporaba boljih tehnologija za smanjenje emisija stakleničkih plinova itd.); |
| --- | --- |

—

dobrovoljne mjere koje je krajnji primatelj pristao uvesti kako bi se poboljšala klimatski rezultati projekta (prilagodba klimatskim promjenama ispod praga, uporaba boljih tehnologija za smanjenje emisija stakleničkih plinova itd.);

| (e) | okolišna dimenzija – u ovom se odjeljku navode detaljnije informacije o okolišnoj dimenziji, ovisno o tome što je primjenjivo i relevantno za projekt:






  — | usklađenost s regulatornim i pravnim okvirom primjenjivim na projekt, Direktivom o procjeni utjecaja na okoliš (dostupna procjena utjecaja na okoliš ili odluke o provjeri), ostalim relevantnim direktivama, status izdavanja potrebnih dozvola i odobrenja, mogući problemi povezani s usklađenošću, |
| --- | --- | --- |

(e)

okolišna dimenzija – u ovom se odjeljku navode detaljnije informacije o okolišnoj dimenziji, ovisno o tome što je primjenjivo i relevantno za projekt:

—

usklađenost s regulatornim i pravnim okvirom primjenjivim na projekt, Direktivom o procjeni utjecaja na okoliš (dostupna procjena utjecaja na okoliš ili odluke o provjeri), ostalim relevantnim direktivama, status izdavanja potrebnih dozvola i odobrenja, mogući problemi povezani s usklađenošću,

| — | jesu li informacije za provođenje provjere preuzete iz zakonski propisanih službenih izvješća i/ili je li partner u provedbi zahtijevao dodatne studije, |
| --- | --- |

—

jesu li informacije za provođenje provjere preuzete iz zakonski propisanih službenih izvješća i/ili je li partner u provedbi zahtijevao dodatne studije,

| — | kratak opis utvrđenih učinaka za bilo koji od okolišnih elemenata navedenih u ovim smjernicama, procjena alternativnih rješenja, kumulativni učinci, predložene mjere ublažavanja i kompenzacijske mjere i njihovi troškovi, kvantifikacija i monetizacija preostalih rizika uključenih u ekonomsku procjenu projekta, prema potrebi, |
| --- | --- |

—

kratak opis utvrđenih učinaka za bilo koji od okolišnih elemenata navedenih u ovim smjernicama, procjena alternativnih rješenja, kumulativni učinci, predložene mjere ublažavanja i kompenzacijske mjere i njihovi troškovi, kvantifikacija i monetizacija preostalih rizika uključenih u ekonomsku procjenu projekta, prema potrebi,

| — | obrazloženje zašto se preostali rizici ili utvrđeni/ublaženi učinci smatraju prihvatljivima i opis svih utvrđenih i provedenih mjera ublažavanja (povrh onih koje su potrebne radi usklađenosti sa zakonodavstvom), |
| --- | --- |

—

obrazloženje zašto se preostali rizici ili utvrđeni/ublaženi učinci smatraju prihvatljivima i opis svih utvrđenih i provedenih mjera ublažavanja (povrh onih koje su potrebne radi usklađenosti sa zakonodavstvom),

| — | dobrovoljne mjere koje je poduzeo promotor projekta/krajnji primatelj na temelju pozitivnog kontrolnog popisa iz Priloga 3. radi poboljšanja okolišnih rezultata projekta i njihovi troškovi te potvrda o njihovu uključivanju u ekonomsku procjenu projekta; |
| --- | --- |

—

dobrovoljne mjere koje je poduzeo promotor projekta/krajnji primatelj na temelju pozitivnog kontrolnog popisa iz Priloga 3. radi poboljšanja okolišnih rezultata projekta i njihovi troškovi te potvrda o njihovu uključivanju u ekonomsku procjenu projekta;

| (f) | socijalna dimenzija – u ovom se odjeljku navode detaljnije informacije o socijalnoj dimenziji, ovisno o tome što je primjenjivo i relevantno za projekt:






  — | usklađenost operacije s primjenjivim radnim i socijalnim zakonodavstvom te usklađenost s međunarodnim konvencijama i poveljama, mogući problemi povezani s usklađenošću, |
| --- | --- | --- |

(f)

socijalna dimenzija – u ovom se odjeljku navode detaljnije informacije o socijalnoj dimenziji, ovisno o tome što je primjenjivo i relevantno za projekt:

—

usklađenost operacije s primjenjivim radnim i socijalnim zakonodavstvom te usklađenost s međunarodnim konvencijama i poveljama, mogući problemi povezani s usklađenošću,

| — | kratak opis utvrđenih učinaka za bilo koji socijalni kriterij naveden u ovim smjernicama, predložene mjere ublažavanja i kompenzacijske mjere i njihovi troškovi, moguća dodatna izvješća koja zahtijeva partner u provedbi, |
| --- | --- |

—

kratak opis utvrđenih učinaka za bilo koji socijalni kriterij naveden u ovim smjernicama, predložene mjere ublažavanja i kompenzacijske mjere i njihovi troškovi, moguća dodatna izvješća koja zahtijeva partner u provedbi,

| — | obrazloženje zašto se preostali rizici ili utvrđeni/ublaženi učinci smatraju prihvatljivima i u skladu s ciljevima programa InvestEU, |
| --- | --- |

—

obrazloženje zašto se preostali rizici ili utvrđeni/ublaženi učinci smatraju prihvatljivima i u skladu s ciljevima programa InvestEU,

| — | dobrovoljne mjere koje je poduzeo promotor projekta/krajnji primatelj na temelju pozitivnog kontrolnog popisa iz Priloga 3. radi poboljšanja socijalnih rezultata projekta i njihovi troškovi, |
| --- | --- |

—

dobrovoljne mjere koje je poduzeo promotor projekta/krajnji primatelj na temelju pozitivnog kontrolnog popisa iz Priloga 3. radi poboljšanja socijalnih rezultata projekta i njihovi troškovi,

| — | učinak ciljeva ulaganja, posebno na rodnu ravnopravnost, socijalnu uključenost ili socijalnu otpornost i/ili na područja i sektore koji se suočavaju sa strukturnim izazovima, prema potrebi; |
| --- | --- |

—

učinak ciljeva ulaganja, posebno na rodnu ravnopravnost, socijalnu uključenost ili socijalnu otpornost i/ili na područja i sektore koji se suočavaju sa strukturnim izazovima, prema potrebi;

| (g) | ostali aspekti održivosti – drugi relevantni aspekti procjene održivosti, ovisno o tome što je primjenjivo za projekt:






  — | javna savjetovanja i drugi oblici uključivanja dionika: jesu li provedena u okviru postupka procjene utjecaja na okoliš ili je li ih promotor proveo na dobrovoljnoj osnovi, sve posljedične obveze i način na koji su ispunjene, dodatne mjere ublažavanja koje se provode radi zaštite kulturne baštine itd., |
| --- | --- | --- |

(g)

ostali aspekti održivosti – drugi relevantni aspekti procjene održivosti, ovisno o tome što je primjenjivo za projekt:

—

javna savjetovanja i drugi oblici uključivanja dionika: jesu li provedena u okviru postupka procjene utjecaja na okoliš ili je li ih promotor proveo na dobrovoljnoj osnovi, sve posljedične obveze i način na koji su ispunjene, dodatne mjere ublažavanja koje se provode radi zaštite kulturne baštine itd.,

| — | informacije o kapaciteta promotora projekta/krajnjeg primatelja za rješavanje pitanja povezanih s utvrđenim učincima i provedbu preporučenih mjera te informacije o uspostavljenim sustavima i o tome podliježu li ti sustavi nekoj vrsti revizije ili su usklađeni s određenim standardima, |
| --- | --- |

—

informacije o kapaciteta promotora projekta/krajnjeg primatelja za rješavanje pitanja povezanih s utvrđenim učincima i provedbu preporučenih mjera te informacije o uspostavljenim sustavima i o tome podliježu li ti sustavi nekoj vrsti revizije ili su usklađeni s određenim standardima,

| — | informacije o ugovornim aranžmanima, uvjetnim klauzulama uvrštenima u ugovor o financiranju, dodatnim obvezama koje treba izvršiti promotor projekta/krajnji primatelj, posebnim uvjetima isplate, uvrštavanju obveza održivosti u ugovor o financiranju, zahtjevima za izvješćivanje i praćenje. |
| --- | --- |

—

informacije o ugovornim aranžmanima, uvjetnim klauzulama uvrštenima u ugovor o financiranju, dodatnim obvezama koje treba izvršiti promotor projekta/krajnji primatelj, posebnim uvjetima isplate, uvrštavanju obveza održivosti u ugovor o financiranju, zahtjevima za izvješćivanje i praćenje.

---

(1)  U skladu sa zahtjevima u pogledu proporcionalnosti iz smjernica o provjeri održivosti.

---

PRILOG 3.

Kontrolni popisi za provjeru namijenjeni partnerima u provedbi za provjeru u okviru svake dimenzije

Kontrolni popisi za provjeru – klimatska dimenzija (poglavlje 2.)

Klimatska dimenzija – kontrolni popisi za početni pregled i provjeru

| Klimatska otpornost – prilagodba klimatskim promjenama |
| --- |
| Faza početnog pregleda |
| Kontrolni popis: | Da/ne | Napomene i informacije koje partner u provedbi treba dostaviti Odboru za ulaganja u dokumentaciji na temelju smjernica o provjeri održivosti |
| Jesu li dane informacije kojima se objašnjava u kojim su se fazama razvoja projekta razmatrala pitanja prilagodbe klimatskim promjenama ili otpornosti na njih i kako je to učinjeno? | | |
| Postoji li opis metodologije koja se rabila za postupak procjene ranjivosti i rizika, čini li se da je ta metodologija logična i cjelovita te je li u konačnici u skladu sa smjernicama o provjeri održivosti? | | |
| Upućuje li se na relevantne (1) klimatske prognoze i izvore podataka koji obuhvaćaju i sadašnje i buduće stanje klime? Obuhvaća li to, prema potrebi, kratkoročne i dugoročne scenarije (tj. obuhvaća li trajanje projekta i/ili analizirano razdoblje)? | | |
| Jesu li uzete u obzir sve relevantne opasnosti (čimbenici koji utječu na klimatske promjene)? | | |
| Je li procijenjena ranjivost projekta (i njegovih komponenti) (na temelju vrste i lokacije projekta)? | | |
| Navedite detaljne zaključke procjene ranjivosti i detaljno obrazložite zašto ste odlučili (a) obustaviti postupak provjere ili (b) prijeći na fazu procjene rizika. | | |
| Procjena klimatskih rizika |
| Ako je ocijenjeno da je projekt ranjiv s obzirom na određene klimatske čimbenike (tj. u fazi početnog pregleda zaključeno je da postoje potencijalni klimatski rizici), je li provedena procjena rizika (u kojoj je procijenjena vjerojatnost i učinak rizika u pogledu prilagodbe klimatskim promjenama)? | | |
| Jesu li za projekt utvrđeni znatni rizici u pogledu prilagodbe klimatskim promjenama? | | |
| Ako je odgovor potvrdan, jesu li relevantne mjere uključene u projekt (uvedene u izradu i/ili u provedbu i održavanje)? | | |
| Je li dokazano da se mjerama rizici smanjuju na prihvatljivu razinu? | | |
| Navedite detaljne zaključke o procjeni klimatskih rizika. | | |
| Je li provjerena i potvrđena usklađenost s EU-ovim te, prema potrebi, nacionalnim, regionalnim i lokalnim strategijama i planovima o prilagodbi klimatskim promjenama te drugim relevantnim strateškim i planskim dokumentima? | | |

Klimatska otpornost – prilagodba klimatskim promjenama

Faza početnog pregleda

Kontrolni popis:

Da/ne

Napomene i informacije koje partner u provedbi treba dostaviti Odboru za ulaganja u dokumentaciji na temelju smjernica o provjeri održivosti

Jesu li dane informacije kojima se objašnjava u kojim su se fazama razvoja projekta razmatrala pitanja prilagodbe klimatskim promjenama ili otpornosti na njih i kako je to učinjeno?

Postoji li opis metodologije koja se rabila za postupak procjene ranjivosti i rizika, čini li se da je ta metodologija logična i cjelovita te je li u konačnici u skladu sa smjernicama o provjeri održivosti?

Upućuje li se na relevantne (1) klimatske prognoze i izvore podataka koji obuhvaćaju i sadašnje i buduće stanje klime? Obuhvaća li to, prema potrebi, kratkoročne i dugoročne scenarije (tj. obuhvaća li trajanje projekta i/ili analizirano razdoblje)?

Jesu li uzete u obzir sve relevantne opasnosti (čimbenici koji utječu na klimatske promjene)?

Je li procijenjena ranjivost projekta (i njegovih komponenti) (na temelju vrste i lokacije projekta)?

Navedite detaljne zaključke procjene ranjivosti i detaljno obrazložite zašto ste odlučili (a) obustaviti postupak provjere ili (b) prijeći na fazu procjene rizika.

Procjena klimatskih rizika

Ako je ocijenjeno da je projekt ranjiv s obzirom na određene klimatske čimbenike (tj. u fazi početnog pregleda zaključeno je da postoje potencijalni klimatski rizici), je li provedena procjena rizika (u kojoj je procijenjena vjerojatnost i učinak rizika u pogledu prilagodbe klimatskim promjenama)?

Jesu li za projekt utvrđeni znatni rizici u pogledu prilagodbe klimatskim promjenama?

Ako je odgovor potvrdan, jesu li relevantne mjere uključene u projekt (uvedene u izradu i/ili u provedbu i održavanje)?

Je li dokazano da se mjerama rizici smanjuju na prihvatljivu razinu?

Navedite detaljne zaključke o procjeni klimatskih rizika.

Je li provjerena i potvrđena usklađenost s EU-ovim te, prema potrebi, nacionalnim, regionalnim i lokalnim strategijama i planovima o prilagodbi klimatskim promjenama te drugim relevantnim strateškim i planskim dokumentima?

| Klimatska neutralnost – ublažavanje klimatskih promjena |
| --- |
| Faza početnog pregleda |
| Kontrolni popis: | Da/ne | Napomene i informacije koje partner u provedbi treba dostaviti Odboru za ulaganja u dokumentaciji na temelju smjernica o provjeri održivosti |
| Je li riječ o projektu iz kategorije projekata s ograničenim očekivanim razinama emisija za koji NEĆE biti potrebna procjena ugljičnog otiska? | | |
| Očekuje li se da će apsolutne i/ili relativne emisije biti manje od 20 000 tona ekvivalenta CO2 godišnje (pozitivne ili negativne)? | | |
| Navedite detaljne zaključke početnog pregleda i detaljno obrazložite zašto ste odlučili (a) obustaviti postupak provjere u pogledu ublažavanja klimatskih promjena ili (b) prijeći na procjenu i monetizaciju emisija stakleničkih plinova. | | |
| Usklađenost s klimatskim ciljevima EU-a i ugljični otisak |
| Je li projekt u skladu s EU-ovim ciljevima klimatske neutralnosti primjenom kriterija nenanošenja bitne štete iz taksonomije EU-a ili druge međunarodno prihvaćene metodologije? Detaljno opišite metodologiju upotrijebljenu za potvrđivanje usklađenosti i donesene zaključke. | | |
| Jesu li emisije stakleničkih plinova projekta izračunane u skladu s međunarodno priznatom metodologijom? Navedite pojedinosti koje se zahtijevaju u smjernicama o provjeri održivosti. | | |
| Jesu li navedene procijenjene godišnje emisije stakleničkih plinova projekta u standardnoj (ili prosječnoj) godini rada, u (a) apsolutnim i (b) relativnim iznosima (tj. u usporedbi s osnovnim scenarijem „bez projekta”), u tonama ekvivalenta CO2 godišnje? | | |
| Je li postupno povećanje emisija stakleničkih plinova povezano s projektom monetizirano (koristeći se standardnom cijenom ugljika u sjeni) i uključeno u ekonomsku procjenu ili analizu troškova i koristi? | | |
| Dovodi li projekt do povećanja ili smanjenja emisija stakleničkih plinova? Navedite pojedinosti. | | |
| Je li provjerena i potvrđena vjerodostojnost projekta u smislu usmjerenosti na postizanje ukupnih ciljnih vrijednosti za smanjenje emisija stakleničkih plinova do 2030. i 2050.? U tom kontekstu, ako je riječ o infrastrukturi čiji životni vijek obuhvaća i razdoblje nakon 2050., je li provjerena i potvrđena usklađenost projekta s obzirom na rad, održavanje i prestanak rada u uvjetima klimatske neutralnosti? | | |

Klimatska neutralnost – ublažavanje klimatskih promjena

Faza početnog pregleda

Kontrolni popis:

Da/ne

Napomene i informacije koje partner u provedbi treba dostaviti Odboru za ulaganja u dokumentaciji na temelju smjernica o provjeri održivosti

Je li riječ o projektu iz kategorije projekata s ograničenim očekivanim razinama emisija za koji NEĆE biti potrebna procjena ugljičnog otiska?

Očekuje li se da će apsolutne i/ili relativne emisije biti manje od 20 000 tona ekvivalenta CO2 godišnje (pozitivne ili negativne)?

Navedite detaljne zaključke početnog pregleda i detaljno obrazložite zašto ste odlučili (a) obustaviti postupak provjere u pogledu ublažavanja klimatskih promjena ili (b) prijeći na procjenu i monetizaciju emisija stakleničkih plinova.

Usklađenost s klimatskim ciljevima EU-a i ugljični otisak

Je li projekt u skladu s EU-ovim ciljevima klimatske neutralnosti primjenom kriterija nenanošenja bitne štete iz taksonomije EU-a ili druge međunarodno prihvaćene metodologije? Detaljno opišite metodologiju upotrijebljenu za potvrđivanje usklađenosti i donesene zaključke.

Jesu li emisije stakleničkih plinova projekta izračunane u skladu s međunarodno priznatom metodologijom? Navedite pojedinosti koje se zahtijevaju u smjernicama o provjeri održivosti.

Jesu li navedene procijenjene godišnje emisije stakleničkih plinova projekta u standardnoj (ili prosječnoj) godini rada, u (a) apsolutnim i (b) relativnim iznosima (tj. u usporedbi s osnovnim scenarijem „bez projekta”), u tonama ekvivalenta CO2 godišnje?

Je li postupno povećanje emisija stakleničkih plinova povezano s projektom monetizirano (koristeći se standardnom cijenom ugljika u sjeni) i uključeno u ekonomsku procjenu ili analizu troškova i koristi?

Dovodi li projekt do povećanja ili smanjenja emisija stakleničkih plinova? Navedite pojedinosti.

Je li provjerena i potvrđena vjerodostojnost projekta u smislu usmjerenosti na postizanje ukupnih ciljnih vrijednosti za smanjenje emisija stakleničkih plinova do 2030. i 2050.? U tom kontekstu, ako je riječ o infrastrukturi čiji životni vijek obuhvaća i razdoblje nakon 2050., je li provjerena i potvrđena usklađenost projekta s obzirom na rad, održavanje i prestanak rada u uvjetima klimatske neutralnosti?

Kontrolni popisi za provjeru – okolišna dimenzija (poglavlje 2.)

Okolišna dimenzija – pravna usklađenost – kontrolni popis 0

| A.1. | Usklađenost operacije s okvirom za planiranje |
| --- | --- |

A.1.

Da/ne

| A.1.1. | Je li operacija dio plana/programa/strategije na lokalnoj, regionalnoj ili nacionalnoj razini? |
| --- | --- |

A.1.1.

| A.1.2. | Ako je odgovor potvrdan, je li za taj plan/program/strategiju provedena procjena utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2001/42/EU o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš? |
| --- | --- |

A.1.2.

(Partner u provedbi oslanjat će se na osobnu izjavu promotora projekta)

| A.2. | Primjena Direktive 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća („Direktiva o procjeni utjecaja na okoliš”) kako je izmijenjena |
| --- | --- |

A.2.

| A.2.1. | Je li operacija navedena u prilozima Direktivi o procjeni utjecaja na okoliš: |
| --- | --- |

A.2.1.

| — | operacija je obuhvaćena Prilogom I. Direktivi o procjeni utjecaja na okoliš (nastaviti na pitanje iz točke A.2.2.) |
| --- | --- |

—

| — | operacija je obuhvaćena Prilogom II. Direktivi o procjeni utjecaja na okoliš (nastaviti na pitanje iz točke A.2.3.) |
| --- | --- |

—

| — | operacija nije obuhvaćena nijednim od dvaju priloga (nastaviti na pitanje iz točke A.2.4.) |
| --- | --- |

—

(Treba ukratko obrazložiti zašto se smatra da operacija nije obuhvaćena tim prilozima)

| A.2.2. | Ako je obuhvaćena Prilogom I. Direktivi o procjeni utjecaja na okoliš, priložite izvješće o procjeni utjecaja na okoliš, netehnički sažetak i odluku nadležnog tijela kojom se zaključuje postupak procjene utjecaja na okoliš
   (2)
  i u polje za unos teksta u nastavku unesite dodatne informacije i objašnjenja: |
| --- | --- |

A.2.2.

| 1. | Je li izvješće o procjeni utjecaja na okoliš sastavljeno u skladu s člankom 5. stavkom 1. i Prilogom IV. Direktivi o procjeni utjecaja na okoliš? |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jesu li savjetovanja s tijelima za zaštitu okoliša, regionalnim i lokalnim tijelima nadležnima za područje na koje se projekt odnosi, javnošću i, prema potrebi, s drugim državama članicama provedena u skladu s člancima 6. i 7. Direktive o procjeni utjecaja na okoliš? |
| --- | --- |

2.

| 3. | Je li odluka nadležnog tijela (ako je već donesena) javno dostupna? |
| --- | --- |

3.

| A.2.3. | Ako je operacija obuhvaćena Prilogom II. Direktivi o procjeni utjecaja na okoliš: |
| --- | --- |

A.2.3.

| 1. | Ako je provedena procjena utjecaja na okoliš, dostavite potrebne dokumente navedene u točki A.2.2. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ako procjena utjecaja na okoliš nije provedena, priložite odluku koja se zahtijeva u skladu s člankom 4. stavkom 5. točkom (b)
   (3)
  Direktive o procjeni utjecaja na okoliš (često se naziva „odluka o provjeri”) i potvrdite da je javno dostupna te da su uzeti u obzir kriteriji iz Priloga III. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ako nije donesena odluka, navedite pragove ili kriterije koji se primjenjuju u skladu s nacionalnim zakonodavstvom i člankom 4. stavkom 2. točkom (b) Direktive o procjeni utjecaja na okoliš. |
| --- | --- |

3.

| A.2.4. | Ako operacija nije obuhvaćena prilozima Direktivi o procjeni utjecaja na okoliš, dostavite građevinsku dozvolu ako je dostupna (ili drugu odgovarajuću dozvolu). |
| --- | --- |

A.2.4.

| A.3. | Primjena Direktive 92/43/EEZ o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (1) (Direktiva o staništima i Direktiva o pticama); procjena učinaka na područja mreže Natura 2000 |
| --- | --- |

A.3.

| A.3.1. | Je li za operaciju provedena ocjena prihvatljivosti kako je propisano člankom 6. stavkom 3.
   (4)
  Direktive o staništima? |
| --- | --- |

A.3.1.

| A.3.2. | Ako je odgovor na pitanje iz točke A.3.1. „Da”, potrebno je dostaviti: |
| --- | --- |

A.3.2.

| 1. | ocjenu prihvatljivosti provedenu u skladu s člankom 6. stavkom 3. Direktive o staništima |
| --- | --- |

1.

| 2. | presliku standardnog obrasca za izvješćivanje „Dostavljanje informacija Europskoj komisiji u skladu s člankom 6. stavkom 4. Direktive o staništima” kako je prijavljeno Komisiji (Glavnoj upravi za okoliš), prema potrebi, i/ili |
| --- | --- |

2.

| 3. | mišljenje Komisije u skladu s člankom 6. stavkom 4. Direktive o staništima ako projekti imaju znatne učinke na prioritetna staništa i/ili vrste i opravdani su zbog prijeko potrebnih razloga prevladavajućeg javnog interesa, osim zdravlja ljudi i javne sigurnosti ili korisnih posljedica od primarnog značaja za okoliš. |
| --- | --- |

3.

| A.3.3. | Ako je odgovor na pitanje iz točke A.3.1. „Ne”, potrebno je dostaviti: |
| --- | --- |

A.3.3.

| 1. | obrazloženje zašto se ocjena prihvatljivosti nije smatrala potrebnom (u okviru odluka o procjeni utjecaja na okoliš ili kao samostalni dokument). |
| --- | --- |

1.

| 2. | kartu (u mjerilu 1: 100 000 ili najbližem mogućem mjerilu) koja prikazuje lokaciju operacije i predmetna područja mreže Natura 2 000 . |
| --- | --- |

2.

| A.4. | Primjena Direktive 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća („Okvirna direktiva o vodama”); procjena učinaka na vodna tijela |
| --- | --- |

A.4.

| A.4.1. | Hoće li operacija pogoršati stanje vodnog tijela ili onemogućiti postizanje dobrog stanja/potencijala vode? |
| --- | --- |

A.4.1.

| 1. | Ako je odgovor na pitanje iz točke A.4.1. „Da”
   (5), treba dostaviti procjenu i detaljno objašnjenje o tome kako su ispunjeni/kako će se ispuniti svi uvjeti iz članka 4. stavka 7. Okvirne direktive o vodama. |
| --- | --- |

1.

Ako je odgovor na pitanje iz točke A.4.1. „Da”
   (5), treba dostaviti procjenu i detaljno objašnjenje o tome kako su ispunjeni/kako će se ispuniti svi uvjeti iz članka 4. stavka 7. Okvirne direktive o vodama.

| 2. | Ako je odgovor na pitanje iz točke A.4.1. „Ne”, obrazložite zašto se primjena iznimaka iz članka 4. stavka 7. ne smatra potrebnom (npr. dokazano je da su svi potencijalni učinci operacije privremeni ili beznačajni u smislu Okvirne direktive o vodama na razini vodnog tijela i nisu utvrđeni mogući kombinirani učinci ili da neće biti preostalog učinka na vodno tijelo ako se provedu utvrđene mjere ublažavanja itd.). |
| --- | --- |

2.

| A.5. | Informacije o usklađenosti s drugim direktivama o okolišu, prema potrebi |
| --- | --- |

A.5.

| A.5.1. | Primjena Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća („Direktiva o industrijskim emisijama”) |
| --- | --- |

A.5.1.

Objasnite kako je projekt usklađen sa zahtjevima Direktive 2010/75/EU, osobito s primjenom najboljih raspoloživih tehnika (BAT), a prema potrebi i s graničnim vrijednostima emisije utvrđenima u toj direktivi.

| A.5.2. | Sve ostale relevantne direktive o okolišu (objasniti u nastavku) |
| --- | --- |

A.5.2.

Okolišna dimenzija – početni pregled i provjera za okolišne elemente – kontrolni popis 1 (poglavlje 2.)

| Kontrolni popis za utvrđivanje potencijalno znatnih negativnih učinaka na zrak |
| --- |
| | POČETNI PREGLED | PROVJERA |
| Pitanje | Da/ne/kratak opis
   (6)


  [1] | Značajnost učinka


  [2]
   (7) | Koja je vjerojatnost učinka


  [3]
   (8) | Koja je razina rizika povezana s učinkom


  [4]
   (9) | Predloženo (dodatno) ublažavanje


  [5] | Razina preostalog rizika nakon (dodatnog) ublažavanja


  [6] |
| 1. | Hoće li projekt/operacija uključivati aktivnosti koje će utjecati na kvalitetu zraka, npr. zbog emisija prašine, potrošnje energije, emisija iz proizvodnih procesa ili znatne promjene u načinima prijevoza ili infrastrukturi? |

Kontrolni popis za utvrđivanje potencijalno znatnih negativnih učinaka na zrak

POČETNI PREGLED

PROVJERA

Pitanje

Da/ne/kratak opis
   (6)

[1]

Značajnost učinka

[2]
   (7)

Koja je vjerojatnost učinka

[3]
   (8)

Koja je razina rizika povezana s učinkom

[4]
   (9)

Predloženo (dodatno) ublažavanje

[5]

Razina preostalog rizika nakon (dodatnog) ublažavanja

[6]

1.

Hoće li projekt/operacija uključivati aktivnosti koje će utjecati na kvalitetu zraka, npr. zbog emisija prašine, potrošnje energije, emisija iz proizvodnih procesa ili znatne promjene u načinima prijevoza ili infrastrukturi?

| 2. | Nalazi li se projekt/operacija u zoni kvalitete zraka koja ne zadovoljava ciljne vrijednosti postavljene regionalnim/nacionalnim planom kvalitete zraka? Bi li se emisije iz projekta odnosile na te iste ciljne vrijednosti? |
| --- | --- |

2.

Nalazi li se projekt/operacija u zoni kvalitete zraka koja ne zadovoljava ciljne vrijednosti postavljene regionalnim/nacionalnim planom kvalitete zraka? Bi li se emisije iz projekta odnosile na te iste ciljne vrijednosti?

| 3. | Postoje li neki drugi čimbenici koje bi trebalo uzeti u obzir, kao što je posljedični razvoj koji bi mogao dovesti do učinaka na kvalitetu zraka ili mogućnost kumulativnih učinaka s drugim postojećim ili planiranim aktivnostima na tom mjestu (npr. zbog povećanja drugih industrijskih proizvodnih aktivnosti u kontekstu stvaranja proizvodnog klastera)? |
| --- | --- |

3.

Postoje li neki drugi čimbenici koje bi trebalo uzeti u obzir, kao što je posljedični razvoj koji bi mogao dovesti do učinaka na kvalitetu zraka ili mogućnost kumulativnih učinaka s drugim postojećim ili planiranim aktivnostima na tom mjestu (npr. zbog povećanja drugih industrijskih proizvodnih aktivnosti u kontekstu stvaranja proizvodnog klastera)?

| 4. | Bi li zbog projekta bile potrebne neke druge aktivnosti koje bi mogle dovesti do povećanja atmosferskih emisija? |
| --- | --- |

4.

Bi li zbog projekta bile potrebne neke druge aktivnosti koje bi mogle dovesti do povećanja atmosferskih emisija?

| Kontrolni popis za utvrđivanje potencijalno znatnih negativnih učinaka na vodni okoliš |
| --- |
| | POČETNI PREGLED | PROVJERA |
| Pitanje | Da/ne/kratak opis


  [1] | Značajnost učinka


  [2] | Koja je vjerojatnost učinka


  [3] | Koja je razina rizika povezana s učinkom


  [4] | Predloženo (dodatno) ublažavanje


  [5] | Razina preostalog rizika nakon (dodatnog) ublažavanja


  [6] |
| 1. | Hoće li projekt uključivati aktivnosti koje će utjecati na površinske, podzemne ili morske vode (privremeno ili trajno)? |

Kontrolni popis za utvrđivanje potencijalno znatnih negativnih učinaka na vodni okoliš

POČETNI PREGLED

PROVJERA

Pitanje

Da/ne/kratak opis

[1]

Značajnost učinka

[2]

Koja je vjerojatnost učinka

[3]

Koja je razina rizika povezana s učinkom

[4]

Predloženo (dodatno) ublažavanje

[5]

Razina preostalog rizika nakon (dodatnog) ublažavanja

[6]

1.

Hoće li projekt uključivati aktivnosti koje će utjecati na površinske, podzemne ili morske vode (privremeno ili trajno)?

| 2. | Hoće li projekt dovesti do rizika od onečišćenja vodnog okoliša ispuštanjem onečišćujućih tvari u površinske, podzemne ili obalne vode ili u more? Hoće li projekt dovesti do znatnih ispuštanja u postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda? |
| --- | --- |

2.

Hoće li projekt dovesti do rizika od onečišćenja vodnog okoliša ispuštanjem onečišćujućih tvari u površinske, podzemne ili obalne vode ili u more? Hoće li projekt dovesti do znatnih ispuštanja u postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda?

| 3. | Hoće li projekt obuhvaćati uporabu, skladištenje, prijevoz, rukovanje ili proizvodnju tvari/smjesa (uključujući biocide i pesticide) koje bi mogle biti štetne za vodni okoliš? U odgovoru na to pitanje uzmite u obzir razred opasnosti kojem tvari pripadaju, kao i bilo koju drugu klasifikaciju u skladu s Uredbom REACH (npr. posebno zabrinjavajuće tvari (SVHC) zbog svojstava PBT/vPvB ili svojstava endokrine disrupcije). |
| --- | --- |

3.

Hoće li projekt obuhvaćati uporabu, skladištenje, prijevoz, rukovanje ili proizvodnju tvari/smjesa (uključujući biocide i pesticide) koje bi mogle biti štetne za vodni okoliš? U odgovoru na to pitanje uzmite u obzir razred opasnosti kojem tvari pripadaju, kao i bilo koju drugu klasifikaciju u skladu s Uredbom REACH (npr. posebno zabrinjavajuće tvari (SVHC) zbog svojstava PBT/vPvB ili svojstava endokrine disrupcije).

| 4. | Postoje li neki drugi čimbenici koje bi trebalo uzeti u obzir, kao što je posljedični razvoj koji bi mogao dovesti do učinaka na kvalitetu vode ili mogućnost kumulativnih učinaka s drugim postojećim ili planiranim aktivnostima na tom mjestu/području (npr. zbog povećanja drugih industrijskih proizvodnih aktivnosti u kontekstu stvaranja proizvodnog klastera)? |
| --- | --- |

4.

Postoje li neki drugi čimbenici koje bi trebalo uzeti u obzir, kao što je posljedični razvoj koji bi mogao dovesti do učinaka na kvalitetu vode ili mogućnost kumulativnih učinaka s drugim postojećim ili planiranim aktivnostima na tom mjestu/području (npr. zbog povećanja drugih industrijskih proizvodnih aktivnosti u kontekstu stvaranja proizvodnog klastera)?

| 5. | Postoje li unutar lokacije ili oko nje područja koja su već izložena onečišćenju ili šteti u okolišu, npr. na kojima nisu zadovoljene postojeće pravne norme u pogledu zaštite okoliša, na koja bi projekt mogao utjecati? |
| --- | --- |

5.

Postoje li unutar lokacije ili oko nje područja koja su već izložena onečišćenju ili šteti u okolišu, npr. na kojima nisu zadovoljene postojeće pravne norme u pogledu zaštite okoliša, na koja bi projekt mogao utjecati?

| 6. | Je li lokacija projekta podložna eroziji, poplavama ili sušama, što bi moglo dovesti do učinaka na vodni okoliš? |
| --- | --- |

6.

Je li lokacija projekta podložna eroziji, poplavama ili sušama, što bi moglo dovesti do učinaka na vodni okoliš?

| Kontrolni popis za utvrđivanje potencijalno znatnih negativnih učinaka na zemljište i tlo |
| --- |
| | POČETNI PREGLED | PROVJERA |
| Pitanje | Da/ne/kratak opis


  [1] | Značajnost učinka


  [2] | Koja je vjerojatnost učinka


  [3] | Koja je razina rizika povezana s učinkom


  [4] | Predloženo (dodatno) ublažavanje


  [5] | Razina preostalog rizika nakon (dodatnog) ublažavanja


  [6] |
| 1. | Hoće li projekt/operacija uključivati aktivnosti koje mogu prouzročiti eroziju? |

Kontrolni popis za utvrđivanje potencijalno znatnih negativnih učinaka na zemljište i tlo

POČETNI PREGLED

PROVJERA

Pitanje

Da/ne/kratak opis

[1]

Značajnost učinka

[2]

Koja je vjerojatnost učinka

[3]

Koja je razina rizika povezana s učinkom

[4]

Predloženo (dodatno) ublažavanje

[5]

Razina preostalog rizika nakon (dodatnog) ublažavanja

[6]

1.

Hoće li projekt/operacija uključivati aktivnosti koje mogu prouzročiti eroziju?

Do toga može doći zbog:

| — | remećenja tla, npr. oranje tla uz i niz padinu, |
| --- | --- |

—

remećenja tla, npr. oranje tla uz i niz padinu,

| — | uklanjanja vegetacijskog pokrova i/ili živice, |
| --- | --- |

—

uklanjanja vegetacijskog pokrova i/ili živice,

| — | neprimjerene uporabe teških strojeva. |
| --- | --- |

—

neprimjerene uporabe teških strojeva.

| 2. | Hoće li projekt/operacija uključivati aktivnosti koje mogu prouzročiti gubitak organske tvari u tlu? |
| --- | --- |

2.

Hoće li projekt/operacija uključivati aktivnosti koje mogu prouzročiti gubitak organske tvari u tlu?

Do toga može doći zbog:

| — | prenamjene zemljišta, |
| --- | --- |

—

prenamjene zemljišta,

| — | isušivanja močvarnih područja, |
| --- | --- |

—

isušivanja močvarnih područja,

| — | krčenja šuma. |
| --- | --- |

—

krčenja šuma.

| 3. | Hoće li projekt/operacija uključivati aktivnosti koje mogu prouzročiti zbijanje tla? |
| --- | --- |

3.

Hoće li projekt/operacija uključivati aktivnosti koje mogu prouzročiti zbijanje tla?

Do toga može doći zbog:

| — | neprimjerene uporabe teških strojeva, |
| --- | --- |

—

neprimjerene uporabe teških strojeva,

| — | velike gustoće stoke, |
| --- | --- |

—

velike gustoće stoke,

| — | velikih građevinskih radova. |
| --- | --- |

—

velikih građevinskih radova.

| 4. | Hoće li projekt/operacija uključivati aktivnosti koje mogu prouzročiti zaslanjivanje tla? |
| --- | --- |

4.

Hoće li projekt/operacija uključivati aktivnosti koje mogu prouzročiti zaslanjivanje tla?

Do toga može doći zbog:

| — | loše tehnologije navodnjavanja, |
| --- | --- |

—

loše tehnologije navodnjavanja,

| — | neprikladnog odvodnjavanja, |
| --- | --- |

—

neprikladnog odvodnjavanja,

| — | prekomjernog iskorištavanja podzemnih voda. |
| --- | --- |

—

prekomjernog iskorištavanja podzemnih voda.

| 5. | Hoće li projekt/operacija uključivati aktivnosti koje mogu prouzročiti odrone zemlje? |
| --- | --- |

5.

Hoće li projekt/operacija uključivati aktivnosti koje mogu prouzročiti odrone zemlje?

Do toga može doći zbog:

| — | puknuća topografije prouzročena građevinskim radovima, |
| --- | --- |

—

puknuća topografije prouzročena građevinskim radovima,

| — | prenamjene zemljišta, npr. krčenje šuma, |
| --- | --- |

—

prenamjene zemljišta, npr. krčenje šuma,

| — | vađenja materijala. |
| --- | --- |

—

vađenja materijala.

| 6. | Hoće li projekt/operacija uključivati aktivnosti koje mogu prouzročiti onečišćenje tla? |
| --- | --- |

6.

Hoće li projekt/operacija uključivati aktivnosti koje mogu prouzročiti onečišćenje tla?

Do toga može doći zbog:

| — | industrijskih postrojenja, |
| --- | --- |

—

industrijskih postrojenja,

| — | rudarskih postrojenja, |
| --- | --- |

—

rudarskih postrojenja,

| — | skladištenja kemikalija, |
| --- | --- |

—

skladištenja kemikalija,

| — | atmosferskog taloženja opasnih kemikalija. |
| --- | --- |

—

atmosferskog taloženja opasnih kemikalija.

| 7. | Hoće li projekt/operacija uključivati aktivnosti koje mogu prouzročiti prekrivanje tla? |
| --- | --- |

7.

Hoće li projekt/operacija uključivati aktivnosti koje mogu prouzročiti prekrivanje tla?

Do toga može doći zbog:

| — | širenja urbanih područja, |
| --- | --- |

—

širenja urbanih područja,

| — | pojačanog prometa. |
| --- | --- |

—

pojačanog prometa.

| 8. | Postoje li na lokaciji ili oko nje područja ili značajke od povijesne ili kulturne važnosti na koje bi projekt mogao utjecati? |
| --- | --- |

8.

Postoje li na lokaciji ili oko nje područja ili značajke od povijesne ili kulturne važnosti na koje bi projekt mogao utjecati?

| 9. | Utječe li projekt na uporabu ili pristup prirodnim resursima za zajednice? |
| --- | --- |

9.

Utječe li projekt na uporabu ili pristup prirodnim resursima za zajednice?

| 10. | Postoje li neki drugi čimbenici koje bi trebalo uzeti u obzir, kao što je posljedični razvoj koji bi mogao dovesti do učinaka na gubitak zemljišta i mogućih kumulativnih učinaka s drugim postojećim ili planiranim aktivnostima na tom mjestu/području (npr. zbog povećanja drugih industrijskih proizvodnih aktivnosti u kontekstu stvaranja proizvodnog klastera)? |
| --- | --- |

10.

Postoje li neki drugi čimbenici koje bi trebalo uzeti u obzir, kao što je posljedični razvoj koji bi mogao dovesti do učinaka na gubitak zemljišta i mogućih kumulativnih učinaka s drugim postojećim ili planiranim aktivnostima na tom mjestu/području (npr. zbog povećanja drugih industrijskih proizvodnih aktivnosti u kontekstu stvaranja proizvodnog klastera)?

| 11. | Bi li zbog projekta bile potrebne neke druge aktivnosti koje bi mogle dovesti do korištenja zemljišta i tla? |
| --- | --- |

11.

Bi li zbog projekta bile potrebne neke druge aktivnosti koje bi mogle dovesti do korištenja zemljišta i tla?

| Kontrolni popis za utvrđivanje potencijalno znatnih negativnih učinaka na bioraznolikost |
| --- |
| | POČETNI PREGLED | PROVJERA |
| Pitanje | Da/ne/kratak opis


  [1] | Značajnost učinka


  [2] | Koja je vjerojatnost učinka


  [3] | Koja je razina rizika povezana s učinkom


  [4] | Predloženo (dodatno) ublažavanje


  [5] | Razina preostalog rizika nakon (dodatnog) ublažavanja


  [6] |
| 1. | Bi li projekt mogao utjecati na neka određena područja? |

Kontrolni popis za utvrđivanje potencijalno znatnih negativnih učinaka na bioraznolikost

POČETNI PREGLED

PROVJERA

Pitanje

Da/ne/kratak opis

[1]

Značajnost učinka

[2]

Koja je vjerojatnost učinka

[3]

Koja je razina rizika povezana s učinkom

[4]

Predloženo (dodatno) ublažavanje

[5]

Razina preostalog rizika nakon (dodatnog) ublažavanja

[6]

1.

Bi li projekt mogao utjecati na neka određena područja?

| 2. | Hoće li izgradnja ili prestanak rada projekta uključivati aktivnosti koje će imati privremene učinke na neko određeno područje ili prirodni ekosustav? |
| --- | --- |

2.

Hoće li izgradnja ili prestanak rada projekta uključivati aktivnosti koje će imati privremene učinke na neko određeno područje ili prirodni ekosustav?

| 3. | Hoće li izgradnja ili prestanak rada projekta uključivati aktivnosti koje će imati učinke na zaštićena područja ili lokalno važna područja ili prirodni ekosustav? |
| --- | --- |

3.

Hoće li izgradnja ili prestanak rada projekta uključivati aktivnosti koje će imati učinke na zaštićena područja ili lokalno važna područja ili prirodni ekosustav?

| 4. | Može li sam projekt tijekom svoje operativne faze utjecati na neko određeno područje ili lokalno važno područje ili prirodni ekosustav? |
| --- | --- |

4.

Može li sam projekt tijekom svoje operativne faze utjecati na neko određeno područje ili lokalno važno područje ili prirodni ekosustav?

| 5. | Hoće li projekt dovesti do rizika od onečišćenja određenih područja ili prirodnog ekosustava? |
| --- | --- |

5.

Hoće li projekt dovesti do rizika od onečišćenja određenih područja ili prirodnog ekosustava?

| 6. | Hoće li projekt obuhvaćati uporabu, skladištenje, prijevoz, rukovanje ili proizvodnju tvari/smjesa (uključujući biocide i pesticide) koje bi mogle biti štetne za floru i faunu? |
| --- | --- |

6.

Hoće li projekt obuhvaćati uporabu, skladištenje, prijevoz, rukovanje ili proizvodnju tvari/smjesa (uključujući biocide i pesticide) koje bi mogle biti štetne za floru i faunu?

| 7. | Postoje li još neka područja na lokaciji ili oko nje koja su važna ili osjetljiva zbog svoje ekologije, a na koja bi projekt mogao utjecati, uključujući prisutnost ugroženih vrsta? |
| --- | --- |

7.

Postoje li još neka područja na lokaciji ili oko nje koja su važna ili osjetljiva zbog svoje ekologije, a na koja bi projekt mogao utjecati, uključujući prisutnost ugroženih vrsta?

| 8. | Bi li projekt mogao utjecati na staništa ili prirodne ekosustave koji su važni (npr. za gniježđenje) ili osjetljivi, a nisu određeni? |
| --- | --- |

8.

Bi li projekt mogao utjecati na staništa ili prirodne ekosustave koji su važni (npr. za gniježđenje) ili osjetljivi, a nisu određeni?

| 9. | Postoje li neki drugi čimbenici koje bi trebalo uzeti u obzir, kao što je posljedični razvoj koji bi mogao imati učinke na okolnu bioraznolikost? |
| --- | --- |

9.

Postoje li neki drugi čimbenici koje bi trebalo uzeti u obzir, kao što je posljedični razvoj koji bi mogao imati učinke na okolnu bioraznolikost?

| 10. | Postoje li unutar lokacije ili oko nje određena područja ili lokalno važna staništa ili prirodni ekosustav koji su već izloženi onečišćenju ili šteti u okolišu, npr. gdje nisu zadovoljene postojeće pravne norme u pogledu zaštite okoliša, na koje bi projekt mogao utjecati? |
| --- | --- |

10.

Postoje li unutar lokacije ili oko nje određena područja ili lokalno važna staništa ili prirodni ekosustav koji su već izloženi onečišćenju ili šteti u okolišu, npr. gdje nisu zadovoljene postojeće pravne norme u pogledu zaštite okoliša, na koje bi projekt mogao utjecati?

| Kontrolni popis za utvrđivanje potencijalno znatnih negativnih učinaka na razinu buke |
| --- |
| | POČETNI PREGLED | PROVJERA |
| Pitanje | Da/ne/kratak opis


  [1] | Značajnost učinka


  [2] | Koja je vjerojatnost učinka


  [3] | Koja je razina rizika povezana s učinkom


  [4] | Predloženo (dodatno) ublažavanje


  [5] | Razina preostalog rizika nakon (dodatnog) ublažavanja


  [6] |
| 1. | Hoće li projekt/operacija uključivati aktivnosti koje bi mogle prouzročiti razine buke i vibracija iznad vrijednosti koje bi mogle smetati ljudima ili negativno utjecati na zdravlje? Uzmite u obzir dnevne i noćne učinke. |

Kontrolni popis za utvrđivanje potencijalno znatnih negativnih učinaka na razinu buke

POČETNI PREGLED

PROVJERA

Pitanje

Da/ne/kratak opis

[1]

Značajnost učinka

[2]

Koja je vjerojatnost učinka

[3]

Koja je razina rizika povezana s učinkom

[4]

Predloženo (dodatno) ublažavanje

[5]

Razina preostalog rizika nakon (dodatnog) ublažavanja

[6]

1.

Hoće li projekt/operacija uključivati aktivnosti koje bi mogle prouzročiti razine buke i vibracija iznad vrijednosti koje bi mogle smetati ljudima ili negativno utjecati na zdravlje? Uzmite u obzir dnevne i noćne učinke.

| 2. | Hoće li se projekt nalaziti u urbaniziranom ili stambenom području te dovesti do znatnog povećanja dnevnih ili noćnih razina buke tijekom svojeg rada? |
| --- | --- |

2.

Hoće li se projekt nalaziti u urbaniziranom ili stambenom području te dovesti do znatnog povećanja dnevnih ili noćnih razina buke tijekom svojeg rada?

| 3. | Ako projekt uključuje promjene u prometnoj infrastrukturi ili željezničkim vozilima, jesu li problemi s bukom i vibracijama uzeti u obzir tijekom izrade projekta i projektiranja opreme? |
| --- | --- |

3.

Ako projekt uključuje promjene u prometnoj infrastrukturi ili željezničkim vozilima, jesu li problemi s bukom i vibracijama uzeti u obzir tijekom izrade projekta i projektiranja opreme?

| 4. | Postoje li prometni pravci na lokaciji ili oko nje s visokim intenzitetom prometa ili zagušenjem ili oni koji uzrokuju probleme s bukom u okolišu, a na koje bi projekt mogao utjecati? |
| --- | --- |

4.

Postoje li prometni pravci na lokaciji ili oko nje s visokim intenzitetom prometa ili zagušenjem ili oni koji uzrokuju probleme s bukom u okolišu, a na koje bi projekt mogao utjecati?

| 5. | Postoje li neki drugi čimbenici koje bi trebalo uzeti u obzir, kao što je posljedični razvoj koji bi mogao dovesti do kumulativnih učinaka s drugim postojećim ili planiranim aktivnostima na tom mjestu/području (npr. zbog povećanja prometa ili drugih industrijskih proizvodnih aktivnosti u kontekstu stvaranja proizvodnog klastera)? |
| --- | --- |

5.

Postoje li neki drugi čimbenici koje bi trebalo uzeti u obzir, kao što je posljedični razvoj koji bi mogao dovesti do kumulativnih učinaka s drugim postojećim ili planiranim aktivnostima na tom mjestu/području (npr. zbog povećanja prometa ili drugih industrijskih proizvodnih aktivnosti u kontekstu stvaranja proizvodnog klastera)?

| 6. | Postoje li na lokaciji ili oko nje područja na kojima su smješteni objekti osjetljivi na buku, npr. bolnice, škole, vjerski objekti, društvene ustanove, na koje bi projekt mogao utjecati?
  Postoje li na lokaciji ili oko nje područja koja su već izložena pretjeranom onečišćenju bukom ili vibracijama, npr. područja na kojima se ne postižu postojeći ciljevi EU-a, na koja bi projekt mogao utjecati? |
| --- | --- |

6.

Postoje li na lokaciji ili oko nje područja na kojima su smješteni objekti osjetljivi na buku, npr. bolnice, škole, vjerski objekti, društvene ustanove, na koje bi projekt mogao utjecati?

Postoje li na lokaciji ili oko nje područja koja su već izložena pretjeranom onečišćenju bukom ili vibracijama, npr. područja na kojima se ne postižu postojeći ciljevi EU-a, na koja bi projekt mogao utjecati?

| Kontrolni popis za utvrđivanje potencijalno znatnih negativnih učinaka povezanih s neugodnim mirisom |
| --- |
| | POČETNI PREGLED | PROVJERA |
| Pitanje | Da/ne/kratak opis


  [1] | Značajnost učinka


  [2] | Koja je vjerojatnost učinka


  [3] | Koja je razina rizika povezana s učinkom


  [4] | Predloženo (dodatno) ublažavanje


  [5] | Razina preostalog rizika nakon (dodatnog) ublažavanja


  [6] |
| 1. | Hoće li provedba projekta dovesti do emisija neugodnog mirisa? |

Kontrolni popis za utvrđivanje potencijalno znatnih negativnih učinaka povezanih s neugodnim mirisom

POČETNI PREGLED

PROVJERA

Pitanje

Da/ne/kratak opis

[1]

Značajnost učinka

[2]

Koja je vjerojatnost učinka

[3]

Koja je razina rizika povezana s učinkom

[4]

Predloženo (dodatno) ublažavanje

[5]

Razina preostalog rizika nakon (dodatnog) ublažavanja

[6]

1.

Hoće li provedba projekta dovesti do emisija neugodnog mirisa?

| 2. | Postoji li mogućnost da mirisi budu takve prirode i intenziteta da bi mogli smetati ljudima ili negativno utjecati na zdravlje? |
| --- | --- |

2.

Postoji li mogućnost da mirisi budu takve prirode i intenziteta da bi mogli smetati ljudima ili negativno utjecati na zdravlje?

| 3. | Hoće li se lokacija nalaziti na području na kojem, uzimajući u obzir smjer vjetra i sl., postoji mogućnost utjecanja na stanovništvo i druge ranjive populacije kao receptore? |
| --- | --- |

3.

Hoće li se lokacija nalaziti na području na kojem, uzimajući u obzir smjer vjetra i sl., postoji mogućnost utjecanja na stanovništvo i druge ranjive populacije kao receptore?

| 4. | Postoje li neki drugi čimbenici koje bi trebalo uzeti u obzir, kao što je posljedični razvoj koji bi mogao dovesti do kumulativnih učinaka s drugim postojećim ili planiranim aktivnostima na tom mjestu/području (npr. zbog povećanja aktivnosti u okviru klastera)? |
| --- | --- |

4.

Postoje li neki drugi čimbenici koje bi trebalo uzeti u obzir, kao što je posljedični razvoj koji bi mogao dovesti do kumulativnih učinaka s drugim postojećim ili planiranim aktivnostima na tom mjestu/području (npr. zbog povećanja aktivnosti u okviru klastera)?

Okolišna dimenzija – pozitivni program – kontrolni popis 2 (poglavlje 2.)

| Pozitivni program – kvaliteta zraka |
| --- |
| Pitanje | Da/ne/kratak opis | Je li vjerojatno da će projekt imati znatan pozitivan učinak?


  Da/ne – zašto | Dobrovoljno preuzimanje obveze za poduzimanje dodatnih mjera kojima će se povećati okolišni rezultati operacije |
| 1. | Hoće li projekt dovesti do poboljšanja energetske učinkovitosti? Do toga može doći zbog:






  — | smanjenog energetskog intenziteta proizvodnih djelatnosti, |

Pozitivni program – kvaliteta zraka

Pitanje

Da/ne/kratak opis

Je li vjerojatno da će projekt imati znatan pozitivan učinak?

Da/ne – zašto

Dobrovoljno preuzimanje obveze za poduzimanje dodatnih mjera kojima će se povećati okolišni rezultati operacije

1.

Hoće li projekt dovesti do poboljšanja energetske učinkovitosti? Do toga može doći zbog:

—

smanjenog energetskog intenziteta proizvodnih djelatnosti,

| — | smanjenog energetskog intenziteta prijevoznih zahtjeva, |
| --- | --- |

—

smanjenog energetskog intenziteta prijevoznih zahtjeva,

| — | smanjene potražnje za prijevozom/energijom, |
| --- | --- |

—

smanjene potražnje za prijevozom/energijom,

| — | itd. |
| --- | --- |

—

itd.

| 2. | Hoće li projekt dovesti do uporabe obnovljivih izvora energije? |
| --- | --- |

2.

Hoće li projekt dovesti do uporabe obnovljivih izvora energije?

| 3. | Hoće li projekt uključivati iskorištavanje energije iz otpadnih materijala? |
| --- | --- |

3.

Hoće li projekt uključivati iskorištavanje energije iz otpadnih materijala?

| 4. | Hoće li projekt povećati potencijal za ponovnu uporabu ili recikliranje krajnjih proizvoda i time smanjiti potrošnju energije povezanu s proizvodnjom neobrađenih materijala? |
| --- | --- |

4.

Hoće li projekt povećati potencijal za ponovnu uporabu ili recikliranje krajnjih proizvoda i time smanjiti potrošnju energije povezanu s proizvodnjom neobrađenih materijala?

| 5. | Jesu li proizvodne tehnologije odabrane tako da se mogućnost ispuštanja emisija onečišćujućih tvari u zrak na izvoru svede na najmanju mjeru? |
| --- | --- |

5.

Jesu li proizvodne tehnologije odabrane tako da se mogućnost ispuštanja emisija onečišćujućih tvari u zrak na izvoru svede na najmanju mjeru?

| 6. | Jesu li proizvodne tehnologije odabrane u skladu s Direktivom o ekološkom dizajnu i uredbama o označivanju energetske učinkovitosti? |
| --- | --- |

6.

Jesu li proizvodne tehnologije odabrane u skladu s Direktivom o ekološkom dizajnu i uredbama o označivanju energetske učinkovitosti?

| 7. | Jesu li proizvodne tehnologije i kemijski ulazni materijali odabrani tako da se smanji uporaba opasnih tvari koje bi se ispuštale u zrak putem otpadnih plinova ili emisija iz proizvodnih procesa? |
| --- | --- |

7.

Jesu li proizvodne tehnologije i kemijski ulazni materijali odabrani tako da se smanji uporaba opasnih tvari koje bi se ispuštale u zrak putem otpadnih plinova ili emisija iz proizvodnih procesa?

| 8. | Jesu li u okviru izrade projekta poduzete druge mjere za ograničavanje emisija u zrak? |
| --- | --- |

8.

Jesu li u okviru izrade projekta poduzete druge mjere za ograničavanje emisija u zrak?

| 9. | Postoje li drugi aspekti koji pokazuju dobru praksu zaštite okoliša u provedbi projekta i njegovim rezultatima? Npr. povećanje informiranosti stanovništva i drugih poduzeća, iskorištavanje prilike u rastućem ekološkom sektoru itd. |
| --- | --- |

9.

Postoje li drugi aspekti koji pokazuju dobru praksu zaštite okoliša u provedbi projekta i njegovim rezultatima? Npr. povećanje informiranosti stanovništva i drugih poduzeća, iskorištavanje prilike u rastućem ekološkom sektoru itd.

| Pozitivni program – vodni okoliš |
| --- |
| Pitanje | Da/ne/kratak opis | Je li vjerojatno da će projekt imati znatan pozitivan učinak?


  Da/ne – zašto | Dobrovoljno preuzimanje obveze za poduzimanje dodatnih mjera kojima će se povećati okolišni rezultati operacije |
| 1. | Hoće li projekt dovesti do poboljšanja u pogledu učinkovite potrošnje vode? Do toga može doći zbog:






  — | prelaska na učinkovitije proizvodne tehnologije, |

Pozitivni program – vodni okoliš

Pitanje

Da/ne/kratak opis

Je li vjerojatno da će projekt imati znatan pozitivan učinak?

Da/ne – zašto

Dobrovoljno preuzimanje obveze za poduzimanje dodatnih mjera kojima će se povećati okolišni rezultati operacije

1.

Hoće li projekt dovesti do poboljšanja u pogledu učinkovite potrošnje vode? Do toga može doći zbog:

—

prelaska na učinkovitije proizvodne tehnologije,

| — | uvođenja drugih mjera za uštedu vode, |
| --- | --- |

—

uvođenja drugih mjera za uštedu vode,

| — | povećane ponovne uporabe ili recikliranja vodnih resursa. |
| --- | --- |

—

povećane ponovne uporabe ili recikliranja vodnih resursa.

| 2. | Hoće li projekt dovesti do smanjenja zahvaćanja vode iz vodnog okoliša na područjima koja su izložena prekomjernom zahvaćanju (sezonskom ili godišnjem)? Npr. izgradnja akumulacijskog spremnika za prikupljanje vode tijekom zime. |
| --- | --- |

2.

Hoće li projekt dovesti do smanjenja zahvaćanja vode iz vodnog okoliša na područjima koja su izložena prekomjernom zahvaćanju (sezonskom ili godišnjem)? Npr. izgradnja akumulacijskog spremnika za prikupljanje vode tijekom zime.

| 3. | Hoće li projekt dovesti do smanjenja ispuštanja u vodni okoliš putem kanalizacije ili izravno? |
| --- | --- |

3.

Hoće li projekt dovesti do smanjenja ispuštanja u vodni okoliš putem kanalizacije ili izravno?

| 4. | Hoće li projekt povećati potencijal za ponovnu uporabu ili recikliranje krajnjih proizvoda i time smanjiti potražnju za neobrađenim materijalima čija proizvodnja zahtjeva velike količine vode? |
| --- | --- |

4.

Hoće li projekt povećati potencijal za ponovnu uporabu ili recikliranje krajnjih proizvoda i time smanjiti potražnju za neobrađenim materijalima čija proizvodnja zahtjeva velike količine vode?

| 5. | Jesu li proizvodne tehnologije i kemijski ulazni materijali odabrani tako da se smanji mogućnost ispuštanja opasnih tvari u vodni okoliš? |
| --- | --- |

5.

Jesu li proizvodne tehnologije i kemijski ulazni materijali odabrani tako da se smanji mogućnost ispuštanja opasnih tvari u vodni okoliš?

| 6. | Jesu li u okviru izrade projekta poduzete druge mjere za ograničavanje učinaka na vodni okoliš? |
| --- | --- |

6.

Jesu li u okviru izrade projekta poduzete druge mjere za ograničavanje učinaka na vodni okoliš?

| 7. | Postoje li drugi aspekti koji pokazuju dobru praksu zaštite okoliša u provedbi projekta i njegovim rezultatima? Npr. povećanje informiranosti stanovništva i drugih poduzeća, iskorištavanje prilike u rastućem ekološkom sektoru. |
| --- | --- |

7.

Postoje li drugi aspekti koji pokazuju dobru praksu zaštite okoliša u provedbi projekta i njegovim rezultatima? Npr. povećanje informiranosti stanovništva i drugih poduzeća, iskorištavanje prilike u rastućem ekološkom sektoru.

| Pozitivni program – zemljište/tlo |
| --- |
| Pitanje | Da/ne/kratak opis | Je li vjerojatno da će projekt imati znatan pozitivan učinak?


  Da/ne – zašto | Dobrovoljno preuzimanje obveze za poduzimanje dodatnih mjera kojima će se povećati okolišni rezultati operacije |
| 1. | Hoće li projekt pridonijeti zaustavljanju erozije? To može biti zbog:






  — | pošumljavanja |

Pozitivni program – zemljište/tlo

Pitanje

Da/ne/kratak opis

Je li vjerojatno da će projekt imati znatan pozitivan učinak?

Da/ne – zašto

Dobrovoljno preuzimanje obveze za poduzimanje dodatnih mjera kojima će se povećati okolišni rezultati operacije

1.

Hoće li projekt pridonijeti zaustavljanju erozije? To može biti zbog:

—

pošumljavanja

| 2. | Hoće li projekt poboljšati kvalitetu i količinu organske tvari u tlu? |
| --- | --- |

2.

Hoće li projekt poboljšati kvalitetu i količinu organske tvari u tlu?

| 3. | Hoće li projekt smanjiti ili zaustaviti zaslanjivanje tla? |
| --- | --- |

3.

Hoće li projekt smanjiti ili zaustaviti zaslanjivanje tla?

| 4. | Hoće li projekt smanjiti hidrogeološki rizik? |
| --- | --- |

4.

Hoće li projekt smanjiti hidrogeološki rizik?

| 5. | Hoće li projekt pridonijeti sanaciji onečišćenih područja? |
| --- | --- |

5.

Hoće li projekt pridonijeti sanaciji onečišćenih područja?

| 6. | Hoće li projekt pretvoriti industrijska/gradska područja u prirodna područja? |
| --- | --- |

6.

Hoće li projekt pretvoriti industrijska/gradska područja u prirodna područja?

| 7. | Hoće li projekt obogatiti bioraznolikost tla? |
| --- | --- |

7.

Hoće li projekt obogatiti bioraznolikost tla?

| 8. | Hoće li projekt pridonijeti visokoj krajobraznoj ili estetskoj vrijednosti na lokaciji projekta ili oko nje? |
| --- | --- |

8.

Hoće li projekt pridonijeti visokoj krajobraznoj ili estetskoj vrijednosti na lokaciji projekta ili oko nje?

| 9. | Hoće li projekt stvoriti ili zaštititi putove ili objekte na lokaciji ili oko nje koje stanovništvo upotrebljava za rekreaciju? |
| --- | --- |

9.

Hoće li projekt stvoriti ili zaštititi putove ili objekte na lokaciji ili oko nje koje stanovništvo upotrebljava za rekreaciju?

| 10. | Hoće li projekt zaštititi područja ili značajke na lokaciji ili oko nje koji imaju povijesnu ili kulturnu važnost? |
| --- | --- |

10.

Hoće li projekt zaštititi područja ili značajke na lokaciji ili oko nje koji imaju povijesnu ili kulturnu važnost?

| 11. | Hoće li projekt poboljšati kvalitetu ili povećati količinu oskudnih resursa, npr. podzemnih ili površinskih voda ili šumarskih, poljoprivrednih ili ribolovnih resursa? |
| --- | --- |

11.

Hoće li projekt poboljšati kvalitetu ili povećati količinu oskudnih resursa, npr. podzemnih ili površinskih voda ili šumarskih, poljoprivrednih ili ribolovnih resursa?

| 12. | Hoće li projekt poboljšati kvalitetu zraka ili pridonijeti usklađenosti s nacionalnim gornjim granicama emisija za tvari koje onečišćuju zrak? |
| --- | --- |

12.

Hoće li projekt poboljšati kvalitetu zraka ili pridonijeti usklađenosti s nacionalnim gornjim granicama emisija za tvari koje onečišćuju zrak?

| Pozitivni program – bioraznolikost |
| --- |
| Pitanje | Da/ne/kratak opis | Je li vjerojatno da će projekt imati znatan pozitivan učinak?


  Da/ne – zašto | Dobrovoljno preuzimanje obveze za poduzimanje dodatnih mjera kojima će se povećati okolišni rezultati operacije |
| 1. | Hoće li projekt dovesti do fizičkih promjena na lokaciji koje:






  — | pridonose kontroli ili uklanjanju stranih vrsta? |

Pozitivni program – bioraznolikost

Pitanje

Da/ne/kratak opis

Je li vjerojatno da će projekt imati znatan pozitivan učinak?

Da/ne – zašto

Dobrovoljno preuzimanje obveze za poduzimanje dodatnih mjera kojima će se povećati okolišni rezultati operacije

1.

Hoće li projekt dovesti do fizičkih promjena na lokaciji koje:

—

pridonose kontroli ili uklanjanju stranih vrsta?

| — | pridonose očuvanju autohtonih vrsta ili genetske raznolikosti? |
| --- | --- |

—

pridonose očuvanju autohtonih vrsta ili genetske raznolikosti?

| — | pridonose očuvanju područja velike bioraznolikosti i/ili zaštićenih područja i/ili divljih autohtonih vrsta, posebno zaštićenih i/ili ugroženih vrsta? |
| --- | --- |

—

pridonose očuvanju područja velike bioraznolikosti i/ili zaštićenih područja i/ili divljih autohtonih vrsta, posebno zaštićenih i/ili ugroženih vrsta?

| — | pridonose stvaranju zaštićenih područja? |
| --- | --- |

—

pridonose stvaranju zaštićenih područja?

| — | pridonose obnovi prirodnih ekosustava? |
| --- | --- |

—

pridonose obnovi prirodnih ekosustava?

| 2. | Hoće li projekt dovesti do novih postupaka/sustava kojima se smanjuje ili izbjegava uporaba tvari ili materijala koji su opasni ili toksični za okoliš (flora, fauna)? |
| --- | --- |

2.

Hoće li projekt dovesti do novih postupaka/sustava kojima se smanjuje ili izbjegava uporaba tvari ili materijala koji su opasni ili toksični za okoliš (flora, fauna)?

| 3. | Hoće li projekt dovesti do smanjenja proizvodnje krutog otpada? Hoće li dovesti do poboljšanja kvalitete otpada koji se odvodi u tlo (npr. kanalizacijski mulj)? |
| --- | --- |

3.

Hoće li projekt dovesti do smanjenja proizvodnje krutog otpada? Hoće li dovesti do poboljšanja kvalitete otpada koji se odvodi u tlo (npr. kanalizacijski mulj)?

| 4. | Hoće li projekt smanjiti rizik od zagađenja zaštićenih područja ili područja velike bioraznolikosti ili prirodnih ekosustava onečišćujućim tvarima? |
| --- | --- |

4.

Hoće li projekt smanjiti rizik od zagađenja zaštićenih područja ili područja velike bioraznolikosti ili prirodnih ekosustava onečišćujućim tvarima?

| 5. | Jesu li u okviru izrade projekta poduzete druge mjere za ograničavanje učinaka na bioraznolikost? |
| --- | --- |

5.

Jesu li u okviru izrade projekta poduzete druge mjere za ograničavanje učinaka na bioraznolikost?

| 6. | Jesu li u okviru projekta predviđena prirodna rješenja (npr. zeleni krovovi, zeleni zidovi itd.)? |
| --- | --- |

6.

Jesu li u okviru projekta predviđena prirodna rješenja (npr. zeleni krovovi, zeleni zidovi itd.)?

| 7. | Postoje li drugi aspekti koji pokazuju dobru praksu zaštite okoliša u provedbi projekta i njegovim rezultatima? Npr. povećanje informiranosti stanovništva i drugih poduzeća, iskorištavanje prilike u rastućem ekološkom sektoru. |
| --- | --- |

7.

Postoje li drugi aspekti koji pokazuju dobru praksu zaštite okoliša u provedbi projekta i njegovim rezultatima? Npr. povećanje informiranosti stanovništva i drugih poduzeća, iskorištavanje prilike u rastućem ekološkom sektoru.

| Pozitivni program – povezan sa smanjenjem buke, vibracija i neugodnih mirisa |
| --- |
| Pitanje | Da/ne/kratak opis | Je li vjerojatno da će projekt imati znatan pozitivan učinak?


  Da/ne – zašto | Dobrovoljno preuzimanje obveze za poduzimanje dodatnih mjera kojima će se povećati okolišni rezultati operacije |
| Pitanja za utvrđivanje pozitivnih učinaka na smanjenje buke ili vibracija | |
| 1. | Hoće li projekt dovesti do smanjenja učinaka povezanih s bukom i/ili vibracijama? Do toga može doći zbog:






  — | posebnih mjera za smanjenje buke i vibracija |

Pozitivni program – povezan sa smanjenjem buke, vibracija i neugodnih mirisa

Pitanje

Da/ne/kratak opis

Je li vjerojatno da će projekt imati znatan pozitivan učinak?

Da/ne – zašto

Dobrovoljno preuzimanje obveze za poduzimanje dodatnih mjera kojima će se povećati okolišni rezultati operacije

Pitanja za utvrđivanje pozitivnih učinaka na smanjenje buke ili vibracija

1.

Hoće li projekt dovesti do smanjenja učinaka povezanih s bukom i/ili vibracijama? Do toga može doći zbog:

—

posebnih mjera za smanjenje buke i vibracija

| — | neizravnog smanjenja noćne ili dnevne buke uslijed promjena u aktivnostima |
| --- | --- |

—

neizravnog smanjenja noćne ili dnevne buke uslijed promjena u aktivnostima

| — | poboljšanja u infrastrukturi koja dovode do smanjenja učinaka povezanih s vibracijama. |
| --- | --- |

—

poboljšanja u infrastrukturi koja dovode do smanjenja učinaka povezanih s vibracijama.

| 2. | Hoće li projekt dovesti do izmještanja aktivnosti koje stvaraju buku iz stambene četvrti ili s lokacije okružene ranjivim populacijama, npr. bolnica? |
| --- | --- |

2.

Hoće li projekt dovesti do izmještanja aktivnosti koje stvaraju buku iz stambene četvrti ili s lokacije okružene ranjivim populacijama, npr. bolnica?

| 3. | Hoće li projekt uključivati posebne mjere za smanjenje buke ili vibracija? |
| --- | --- |

3.

Hoće li projekt uključivati posebne mjere za smanjenje buke ili vibracija?

| 4. | Jesu li proizvodne tehnologije odabrane tako da se mogućnost učinaka na izvoru svede na najmanju mjeru? |
| --- | --- |

4.

Jesu li proizvodne tehnologije odabrane tako da se mogućnost učinaka na izvoru svede na najmanju mjeru?

| 5. | Jesu li u okviru izrade ili određivanja lokacije projekta poduzete druge mjere za ograničavanje učinaka? |
| --- | --- |

5.

Jesu li u okviru izrade ili određivanja lokacije projekta poduzete druge mjere za ograničavanje učinaka?

Pitanja za utvrđivanje pozitivnih učinaka na smanjenje neugodnih mirisa

Hoće li projekt dovesti do smanjenja emisija neugodnih mirisa zbog postavljanja novog postrojenja? Ako je odgovor potvrdan, hoće li to utjecati na prirodu, učestalost ili trajanje mirisa itd.?

Hoće li projekt dovesti do izmještanja aktivnosti koje proizvode neugodne mirise s lokacije okružene velikim, osjetljivim i/ili ranjivim populacijama?

Hoće li projekt uključivati posebne mjere za smanjenje emisija neugodnog mirisa?

Jesu li proizvodne tehnologije odabrane tako da se mogućnost učinaka na izvoru svede na najmanju mjeru?

Jesu li u okviru izrade ili određivanja lokacije projekta poduzete druge mjere za ograničavanje učinaka, npr. uporaba lokalnih ventilacijskih sustava zajedno s metodama pročišćavanja ispušnih plinova?

Kontrolni popisi za provjeru – socijalna dimenzija (poglavlje 2.)

Socijalna dimenzija – kontrolni popis za početni pregled

U fazi početnog pregleda socijalnih dimenzija projekta partnerima u provedbi preporučuje se da za orijentaciju upotrebljavaju sljedeći kontrolni popis. Kontrolni popis namijenjen je utvrđivanju mogućih štetnih učinaka na temelju sedam socijalnih aspekata opisanih u smjernicama.

Na temelju smjernica iz poglavlja 2.4.3. o početnom pregledu socijalnih aspekata operacija i pitanja za početni pregled predloženih u nastavku, partneri u provedbi trebali bi u stupcima „Da” i „Ne” u nastavku navesti relevantnost određenih socijalnih učinaka i rizika. Ako je odgovor na neka od pitanja potvrdan, partnerima u provedbi savjetuje se da pogledaju tablicu kategorizacije socijalnih rizika u odjeljku 2.4.4. o kategorizaciji socijalnih rizika kako bi utvrdili razinu rizika i odredili ga kao nizak, srednji ili visok. Ako se za jedan ili više socijalnih aspekata smatra da predstavljaju srednji ili visok rizik, partner u provedbi trebao bi prijeći na fazu provjere.

| Socijalni aspekti/učinci | Da | Ne | Informacije nisu dostupne | Razina rizika (visoka/srednja/niska) Kratak opis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rad i radni uvjeti







  — | Postoje li mogući problemi u pogledu usklađenosti s važećim zakonodavstvom EU-a i nacionalnim zakonodavstvom, u smislu okvira za pravnu usklađenost, npr. u pogledu odnosa prema zaposlenicima i plaća? |

Socijalni aspekti/učinci

Da

Ne

Informacije nisu dostupne

Razina rizika (visoka/srednja/niska) Kratak opis

Rad i radni uvjeti

—

Postoje li mogući problemi u pogledu usklađenosti s važećim zakonodavstvom EU-a i nacionalnim zakonodavstvom, u smislu okvira za pravnu usklađenost, npr. u pogledu odnosa prema zaposlenicima i plaća?

| — | Postoje li u okviru projekta rizici povezani s dječjim radom, prisilnim radom, diskriminacijom i/ili ograničenjima slobode udruživanja ili drugi rizici od kršenja temeljnih radničkih prava s obzirom na kontekst zemlje, sektor, promotora, izvođača ili lanac opskrbe (10)? |
| --- | --- |

—

Postoje li u okviru projekta rizici povezani s dječjim radom, prisilnim radom, diskriminacijom i/ili ograničenjima slobode udruživanja ili drugi rizici od kršenja temeljnih radničkih prava s obzirom na kontekst zemlje, sektor, promotora, izvođača ili lanac opskrbe (10)?

| — | Ako se utvrde rizici u području rada, ima li promotor projekta upravljačke kapacitete koji su primjereni s obzirom na radnu snagu i veličinu projekta i usklađeni su s nacionalnom zakonodavstvom? |
| --- | --- |

—

Ako se utvrde rizici u području rada, ima li promotor projekta upravljačke kapacitete koji su primjereni s obzirom na radnu snagu i veličinu projekta i usklađeni su s nacionalnom zakonodavstvom?

Zdravlje i sigurnost na radu te javno zdravlje i sigurnost

| — | Je li vjerojatno da će projekt imati znatan učinak (izravan/neizravan) na zdravlje i sigurnost na radu? |
| --- | --- |

—

Je li vjerojatno da će projekt imati znatan učinak (izravan/neizravan) na zdravlje i sigurnost na radu?

| — | Je li vjerojatno da će projekt imati znatan učinak (izravan/neizravan) na zdravlje i sigurnost zajednice te na javno zdravlje i sigurnost? |
| --- | --- |

—

Je li vjerojatno da će projekt imati znatan učinak (izravan/neizravan) na zdravlje i sigurnost zajednice te na javno zdravlje i sigurnost?

| — | U slučaju utvrđenih učinaka, ima li promotor projekta odgovarajuće kapacitete u pogledu zdravlja i sigurnosti na radu koji su proporcionalni vjerojatnim učincima projekta? |
| --- | --- |

—

U slučaju utvrđenih učinaka, ima li promotor projekta odgovarajuće kapacitete u pogledu zdravlja i sigurnosti na radu koji su proporcionalni vjerojatnim učincima projekta?

Zaštita i uključivanje ranjivih osoba i/ili skupina

| — | Je li vjerojatno da će projekt imati negativne učinke na ranjive osobe i/ili skupine, uključujući osobe s invaliditetom (npr. povećanje nejednakosti zbog utjecaja na cjenovnu pristupačnost, dostupnost i kvalitetu usluga i stanovanja, uključujući nejednakosti u području energije, obrazovanja i zdravlja)? |
| --- | --- |

—

Je li vjerojatno da će projekt imati negativne učinke na ranjive osobe i/ili skupine, uključujući osobe s invaliditetom (npr. povećanje nejednakosti zbog utjecaja na cjenovnu pristupačnost, dostupnost i kvalitetu usluga i stanovanja, uključujući nejednakosti u području energije, obrazovanja i zdravlja)?

| — | Sadržava li projekt značajke koje bi omogućile da se uklone prepreke u pristupu uslugama za osobe s invaliditetom? Ako je odgovor potvrdan, ima li promotor kapacitet da ih provede? |
| --- | --- |

—

Sadržava li projekt značajke koje bi omogućile da se uklone prepreke u pristupu uslugama za osobe s invaliditetom? Ako je odgovor potvrdan, ima li promotor kapacitet da ih provede?

| — | Je li u okviru projekta osigurana pristupačnost za osobe s invaliditetom? |
| --- | --- |

—

Je li u okviru projekta osigurana pristupačnost za osobe s invaliditetom?

| — | Je li vjerojatno da će projekt utjecati na skupinu autohtonih naroda (npr. bilo kakav učinak na njihovo zemljište, stambene objekte, sredstva za život ili kulturno nasljeđe)? |
| --- | --- |

—

Je li vjerojatno da će projekt utjecati na skupinu autohtonih naroda (npr. bilo kakav učinak na njihovo zemljište, stambene objekte, sredstva za život ili kulturno nasljeđe)?

| — | U slučaju utvrđenih učinaka, ima li promotor projekta odgovarajuće kapacitete da primjereno otkloni takve učinke? |
| --- | --- |

—

U slučaju utvrđenih učinaka, ima li promotor projekta odgovarajuće kapacitete da primjereno otkloni takve učinke?

Rodna ravnopravnost

| — | Je li u fazi izrade, provedbe, upravljanja i evaluacije projekta uzeta u obzir rodna perspektiva, uključujući podatke razvrstane prema spolu? |
| --- | --- |

—

Je li u fazi izrade, provedbe, upravljanja i evaluacije projekta uzeta u obzir rodna perspektiva, uključujući podatke razvrstane prema spolu?

| — | Očekuje li se da će projekt imati znatne učinke koji će nerazmjerno pogoditi žene i djevojčice? |
| --- | --- |

—

Očekuje li se da će projekt imati znatne učinke koji će nerazmjerno pogoditi žene i djevojčice?

| — | Postoje li specifični rodni rizici ili diskriminirajuće socijalne norme na temelju spola koje se mogu povezati s projektom? |
| --- | --- |

—

Postoje li specifični rodni rizici ili diskriminirajuće socijalne norme na temelju spola koje se mogu povezati s projektom?

| — | Je li vjerojatno da će projekt biti povezan sa znatnim rizicima u pogledu rodne diskriminacije i/ili rodno uvjetovanog nasilja i uznemiravanja (među ostalim ranije pritužbe povezane s tim aspektima, negativna izvješća u medijima/izvješća nevladinih organizacija o projektu i/ili promotoru projekta)? |
| --- | --- |

—

Je li vjerojatno da će projekt biti povezan sa znatnim rizicima u pogledu rodne diskriminacije i/ili rodno uvjetovanog nasilja i uznemiravanja (među ostalim ranije pritužbe povezane s tim aspektima, negativna izvješća u medijima/izvješća nevladinih organizacija o projektu i/ili promotoru projekta)?

| — | U slučaju utvrđenih rizika, ima li promotor projekta odgovarajući kapacitet da ublaži te rizike? |
| --- | --- |

—

U slučaju utvrđenih rizika, ima li promotor projekta odgovarajući kapacitet da ublaži te rizike?

| — | Ima li promotor kapacitet osigurati jednak pristup koristima projekta za muškarce i žene (osim u slučaju projekata koji su posebno usmjereni na žene)? |
| --- | --- |

—

Ima li promotor kapacitet osigurati jednak pristup koristima projekta za muškarce i žene (osim u slučaju projekata koji su posebno usmjereni na žene)?

Zaštita kulturne baštine

| — | Je li vjerojatno da će projekt negativno utjecati na jedinstvena materijalna kulturna dobra (npr. arheološke, povijesne ili vjerske lokalitete), područja jedinstvene prirodne vrijednosti ili nematerijalnu kulturnu baštinu (npr. društveni običaji, rituali i svečanosti)? Ako je odgovor potvrdan, je li dostupno mišljenje tijela nadležnog za kulturnu baštinu? |
| --- | --- |

—

Je li vjerojatno da će projekt negativno utjecati na jedinstvena materijalna kulturna dobra (npr. arheološke, povijesne ili vjerske lokalitete), područja jedinstvene prirodne vrijednosti ili nematerijalnu kulturnu baštinu (npr. društveni običaji, rituali i svečanosti)? Ako je odgovor potvrdan, je li dostupno mišljenje tijela nadležnog za kulturnu baštinu?

| — | Ako su utvrđeni rizici, ima li projekt kapacitet za upravljanje svim utvrđenim učincima na kulturnu baštinu? |
| --- | --- |

—

Ako su utvrđeni rizici, ima li projekt kapacitet za upravljanje svim utvrđenim učincima na kulturnu baštinu?

Stjecanje, izvlaštenje i prenamjena zemljišta

| — | Hoće li projekt zahtijevati stjecanje, izvlaštenje i prenamjenu zemljišta? |
| --- | --- |

—

Hoće li projekt zahtijevati stjecanje, izvlaštenje i prenamjenu zemljišta?

| — | Je li vjerojatno da će projekt zahtijevati raseljavanje neformalnih nositelja prava vlasništva ili posjednika zemljište ili im na drugi način ograničiti ili oduzeti mogućnost uporabe zemljišta? |
| --- | --- |

—

Je li vjerojatno da će projekt zahtijevati raseljavanje neformalnih nositelja prava vlasništva ili posjednika zemljište ili im na drugi način ograničiti ili oduzeti mogućnost uporabe zemljišta?

Uključivanje dionika

| — | Je li vjerojatno da će projekt uključivati znatne rizike za ugled zbog protivljenja lokalnih zajednica ili naslijeđenih problema (npr. ako je u tijeku ili se očekuje pokretanje sudskog postupka ili istrage, pritužba, prosvjedi i/ili nadzor organizacije civilnog društva)? |
| --- | --- |

—

Je li vjerojatno da će projekt uključivati znatne rizike za ugled zbog protivljenja lokalnih zajednica ili naslijeđenih problema (npr. ako je u tijeku ili se očekuje pokretanje sudskog postupka ili istrage, pritužba, prosvjedi i/ili nadzor organizacije civilnog društva)?

| — | Ima li promotor projekta, prema potrebi, kapacitet za uključivanje dionika i/ili podupiranje nadležnih tijela u provođenju postupka sudjelovanja javnosti? |
| --- | --- |

—

Ima li promotor projekta, prema potrebi, kapacitet za uključivanje dionika i/ili podupiranje nadležnih tijela u provođenju postupka sudjelovanja javnosti?

Drugi relevantni aspekti

| — | Jesu li ukupni okolišni i socijalni kapaciteti/rezultati promotora dostatni za zadovoljavajuće upravljanje okolišnim i socijalnim pitanjima? |
| --- | --- |

—

Jesu li ukupni okolišni i socijalni kapaciteti/rezultati promotora dostatni za zadovoljavajuće upravljanje okolišnim i socijalnim pitanjima?

| — | Je li promotor uspostavio prikladan i učinkovit sustav upravljanja? |
| --- | --- |

—

Je li promotor uspostavio prikladan i učinkovit sustav upravljanja?

| — | Je li (sličan) projekt ili promotor projekta u prošlosti bio suočen s pritužbama ili negativnim izvješćima u medijima ili negativnim izvješćima nevladinih organizacija u pogledu jednog ili više socijalnih aspekata? Ako je odgovor potvrdan, objasnite zbog čega i kako je problem riješen (ublažavanje/naknada/drugo). |
| --- | --- |

—

Je li (sličan) projekt ili promotor projekta u prošlosti bio suočen s pritužbama ili negativnim izvješćima u medijima ili negativnim izvješćima nevladinih organizacija u pogledu jednog ili više socijalnih aspekata? Ako je odgovor potvrdan, objasnite zbog čega i kako je problem riješen (ublažavanje/naknada/drugo).

Socijalna dimenzija – pozitivni program – kontrolni popis (poglavlje 2.)

Partner u provedbi i, prema potrebi, financijski posrednici potiču se da sustavno utvrđuju i koriste kontrolni popis za pozitivni program u nastavku za sve projekte koji izravno ili neizravno uključuje sljedeće:

| — | ulaganja u gospodsku djelatnost koja pridonosi socijalnom cilju, osobito ulaganje kojim se podupiru ranjive osobe ili skupine, koje pridonosi suzbijanju nejednakosti ili kojim se potiču rodna ravnopravnost i jačanje položaja žena, socijalna kohezija, socijalna integracija i radni odnosi, ili |
| --- | --- |

—

ulaganja u gospodsku djelatnost koja pridonosi socijalnom cilju, osobito ulaganje kojim se podupiru ranjive osobe ili skupine, koje pridonosi suzbijanju nejednakosti ili kojim se potiču rodna ravnopravnost i jačanje položaja žena, socijalna kohezija, socijalna integracija i radni odnosi, ili

| — | ulaganja u ljudski kapital ili gospodarski ili socijalno ugrožene skupine ili zajednice. |
| --- | --- |

—

ulaganja u ljudski kapital ili gospodarski ili socijalno ugrožene skupine ili zajednice.

Svrha pozitivnog socijalnog učinka podrazumijeva sljedeće:

| 1. | da je postizanje mjerljivog, pozitivnog socijalnog učinka izričito navedeno u prijedlogu ulaganja ili drugim relevantnim dokumentima, zajedno s drugim svrhama ulaganja, uključujući npr. predanost poduzeća provedbi načela održivog financiranja i ciljeva održivog razvoja i |
| --- | --- |

1.

da je postizanje mjerljivog, pozitivnog socijalnog učinka izričito navedeno u prijedlogu ulaganja ili drugim relevantnim dokumentima, zajedno s drugim svrhama ulaganja, uključujući npr. predanost poduzeća provedbi načela održivog financiranja i ciljeva održivog razvoja i

| 2. | da se planom rada za ulaganje ili bilo kojem drugom odgovarajućem dokumentu:






  (a) | unaprijed definiraju ciljevi povezani sa socijalnim učinkom kojima će projekt ili transakcija pridonijeti, i |
| --- | --- | --- |

2.

da se planom rada za ulaganje ili bilo kojem drugom odgovarajućem dokumentu:

(a)

unaprijed definiraju ciljevi povezani sa socijalnim učinkom kojima će projekt ili transakcija pridonijeti, i

| (b) | uvodi odgovarajuće ex post izvješćivanje u okviru kojeg će se iznijeti postignuti rezultati. |
| --- | --- |

(b)

uvodi odgovarajuće ex post izvješćivanje u okviru kojeg će se iznijeti postignuti rezultati.

Operacija će u tablici pokazatelja programa InvestEU dobiti dodatne bodove ako ima pozitivan utjecaj na jedan ili više aspekata iz tablice u nastavku. Kategorizacija prikazana u tablici služi samo za orijentaciju i morat će se usporediti s konačnom verzijom tablice pokazatelja programa InvestEU.

| | Osrednje | Dobro | Vrlo dobro | Odlično |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rodna ravnopravnost i jačanje gospodarskog položaja žena | Nema izravnih, posebnih ni znatnih pozitivnih učinaka projekta na rodnu ravnopravnost.


  Primjer
  : potpora postojećim velikim poduzećima čije su politike upravljanja ljudskim resursima u skladu sa zakonodavstvom i čiji su proizvodi rodno neutralni, npr. baterije. | Projekt ima određene pozitivne učinke na životni standard žena, npr. povećani pristup socijalnim ili gospodarskim pogodnostima.
  Nema posebnih značajki koje potiču rodnu ravnopravnost ili su posebno usmjerene na žene.


  Primjer
  : nova opća bolnica. | Posebne značajke projekta osmišljene za korisnice/usmjerene na postizanje rodne ravnopravnosti, uključive politike zapošljavanja, povećana sigurnost i zaštita koja nadilazi propisane zahtjeve, rodna analiza/akcijski planovi.


  Primjer
  : planiranje javnog prijevoza na temelju analize obrazaca prijevoza za žene i muškarce; osiguravanje radnih mjesta za žene kao ključna značajka faze izgradnje i/ili rada projekta. | Rodna ravnopravnost glavni je predviđeni učinak operacije, dok je opći cilj projekta jačanje rodne ravnopravnosti i/ili smanjivanje uočenih rodno uvjetovanih razlika.
  Projekt/usluga:






  — | usmjeren je na jedinstvene potrebe žena ili djevojčica, |

Osrednje

Dobro

Vrlo dobro

Odlično

Rodna ravnopravnost i jačanje gospodarskog položaja žena

Nema izravnih, posebnih ni znatnih pozitivnih učinaka projekta na rodnu ravnopravnost.

Primjer
  : potpora postojećim velikim poduzećima čije su politike upravljanja ljudskim resursima u skladu sa zakonodavstvom i čiji su proizvodi rodno neutralni, npr. baterije.

Projekt ima određene pozitivne učinke na životni standard žena, npr. povećani pristup socijalnim ili gospodarskim pogodnostima.

Nema posebnih značajki koje potiču rodnu ravnopravnost ili su posebno usmjerene na žene.

Primjer
  : nova opća bolnica.

Posebne značajke projekta osmišljene za korisnice/usmjerene na postizanje rodne ravnopravnosti, uključive politike zapošljavanja, povećana sigurnost i zaštita koja nadilazi propisane zahtjeve, rodna analiza/akcijski planovi.

Primjer
  : planiranje javnog prijevoza na temelju analize obrazaca prijevoza za žene i muškarce; osiguravanje radnih mjesta za žene kao ključna značajka faze izgradnje i/ili rada projekta.

Rodna ravnopravnost glavni je predviđeni učinak operacije, dok je opći cilj projekta jačanje rodne ravnopravnosti i/ili smanjivanje uočenih rodno uvjetovanih razlika.

Projekt/usluga:

—

usmjeren je na jedinstvene potrebe žena ili djevojčica,

| — | bavi se problemom koji nerazmjerno utječe na žene i/ili djevojčice, i/ili koji |
| --- | --- |

—

bavi se problemom koji nerazmjerno utječe na žene i/ili djevojčice, i/ili koji

| — | znatno smanjuje vremensko siromaštvo i naporan rad žena. |
| --- | --- |

—

znatno smanjuje vremensko siromaštvo i naporan rad žena.

Temelji se na kontekstualnoj rodnoj analizi i uključuje pokazatelje rezultata u području rodne ravnopravnosti.

Primjer
  : potpora klinikama za reproduktivno zdravlje, prijevoz do područja na kojima su pretežito zaposlene žene, obrazovanje djevojčica, žensko poduzetništvo.

Socijalna uključenost

Nema izravnih, posebnih ni znatnih pozitivnih učinaka na socijalnu uključenost. Nije relevantan u tom smislu i nema posebnih mjera za poboljšanje ravnopravnosti, uključenosti i pristupačnosti koje nadilaze usklađenost s nacionalnim zakonodavstvom.

Prednosti projekta odnose se na učinak u smislu pristupa uslugama ili infrastrukturi koji prethodno nisu bili dostupni korisnicima projekta.

Primjer
  : bolnica koja nudi cjenovno pristupačno liječenje koje prethodno nije bilo dostupno, veća dostupnost socijalnih usluga/cjenovno pristupačnih obrazovnih objekata/javnog prijevoza/socijalnog stanovanja, pružanje cjenovno pristupačnog pristupa informacijskoj i komunikacijskoj tehnologiji.

Projekt uključuje značajke usmjerene na povećanje socijalne uključenosti i/ili uključenosti na tržište rada određenih skupina ili pristupačnost određenih područja ili poboljšanje životnog standarda ranjivih osoba ili populacija, uključujući osobe s invaliditetom. To može uključivati osiguravanje pristupa sigurnoj, cjenovno pristupačnoj, uključivoj, učinkovitoj i održivoj mobilnosti te prometnim sustavima i infrastrukturi ili promicanje mogućnosti kvalitetnog i pristupačnog obrazovanja i cjeloživotnog učenja na uključivoj i pravednoj osnovi.

Značajke mogu uključivati značajke fizičkog dizajna i/ili mjere za prevladavanje diskriminacije i pristranosti u pružanju usluga i/ili mjere koje će ih učiniti cjenovno pristupačnijima skupinama s nižim socioekonomskim statusom i/ili pristupačnijima osobama koje žive u siromašnijim područjima.

Projektom se osobama s invaliditetom osigurava pristup na ravnopravnoj osnovi s drugima.

Primjer
  : potpora odgovarajućem, sigurnom i cjenovno pristupačnom socijalnom stanovanju s kriterijima prihvatljivosti usmjerenima na određene ranjive skupine, prilagodba infrastrukture kako bi se otklonile prepreke za pristup osobama s invaliditetom, ciljano otvaranje radnih mjesta za mlade.

Primarna je svrha/namjena projekta umanjivanje konkretnih i prepoznatih nejednakosti, bilo geografskih i/ili socijalnih. To može uključivati ciljane mjere koje su nerazmjerno usmjerene na određene skupine kao primarne korisnike projekta, primjerice ranjive osobe ili skupine kojima prijeti socijalna isključenost, ili mjere usmjerene na određena ugrožena geografska područja.

Primjer
  : potpora općinama koje primaju velik broj izbjeglica, obnova siromašnih predgrađa, ulaganje u socijalna poduzeća, potpora integriranim strategijama temeljenima na stanovanju u suzbijanju socijalne isključenosti.

Jačanje otpornosti

Nema izravnih, posebnih ni znatnih pozitivnih učinaka u smislu načela da se nikoga ne zapostavi/jačanja otpornosti. Nije relevantan u tom smislu i nema posebnih mjera povezanih s djelovanjem u području klime ili gospodarskom otpornosti.

Koristi projekta odnose se na učinak u smislu pristupa uslugama ili infrastrukturi koji prethodno nisu bili dostupni korisnicima projekta, ali nema posebnih mjera osmišljenih kako bi se osiguralo da se nitko ne bude zapostavljen te nije usmjeren na određena geografska područja ili skupine kojima je najpotrebnija pomoć u predmetnom području.

Primjer
  : pristup energiji iz obnovljivih izvora, ali bez određivanja cijena koje odražavaju potrebe i razinu prihoda.

Projekt uključuje značajke za povećanje uključenosti određenih skupina ili pristupačnosti za određena područja ili za poboljšanje životnog standarda i sposobnosti prilagodbe uz promicanje pristupa punom i produktivnom zapošljavanju i dostojanstvenom radu, među ostalim za ranjive populacije (mora nadilaziti usklađenost sa zakonodavstvom).

Značajke mogu uključivati značajke fizičkog dizajna i/ili posebne analize/regionalno mapiranje za usmjeravanje izrade projekta i odabira ulaganja u cilju postizanja dugoročne održivosti.

Primjer:
  energetska učinkovitost u socijalnom stanovanju uz smanjenje troškova električne energije za gospodarski/socijalno marginalizirano stanovništvo, energetska učinkovitost u staračkim domovima, bolnicama, obrazovnim ustanovama.

Primarna svrha/namjena projekta jest:

| — | obnova nakon katastrofe |
| --- | --- |

—

obnova nakon katastrofe

| — | prilagodba klimatskim promjenama za one koji su najranjiviji na učinke klimatskih promjena |
| --- | --- |

—

prilagodba klimatskim promjenama za one koji su najranjiviji na učinke klimatskih promjena

| — | gospodarska otpornost u regijama koje su utvrđene kao ugrožene i ranjive na vanjske šokove |
| --- | --- |

—

gospodarska otpornost u regijama koje su utvrđene kao ugrožene i ranjive na vanjske šokove

| — | urbani razvoj u regijama suočenima s velikim priljevom stanovnika iz ruralnih područja |
| --- | --- |

—

urbani razvoj u regijama suočenima s velikim priljevom stanovnika iz ruralnih područja

| — | zdravstvena infrastruktura za potporu suzbijanju pandemija. |
| --- | --- |

—

zdravstvena infrastruktura za potporu suzbijanju pandemija.

To može uključivati ciljane mjere usmjerene na određene skupine kao primarne korisnike projekta ili mjere usmjerene na određena ugrožena geografska područja.

Primjer
  : ulaganja poduzeća u području prirodnog šumarstva koje vode žene i koja poštuju načela bioraznolikosti, stambena i urbana infrastruktura otporna na klimatske promjene u siromašnim četvrtima i poboljšanje osnovnih usluga, javna infrastruktura otporna na klimatske promjene u najpotrebitijim općinama pogođenima prirodnim katastrofama kako bi se ojačala njihova otpornost na buduće šokove, kao što je priljev izbjeglica.

---

(1)  U skladu s granicama projekta, uključujući očekivani životni vijek fizičke imovine.

(2)  Ona može biti u obliku obrazloženog zaključka (članak 1. stavak 2. točka (g) podtočka iv. Direktive o procjeni utjecaja na okoliš) ili odobrenja za provedbu projekta (članak 1. stavak 2. točka (c) Direktive o procjeni utjecaja na okoliš).

(3)  Članak 4. stavak 4. za provjere provedene na temelju Direktive o procjeni utjecaja na okoliš prije njezine revizije 2014.

(4)  Valja napomenuti da se članak 6. stavak 3. primjenjuje i na posebna zaštićena područja klasificirana u skladu s člankom 4. Direktive o pticama.

(5)  Valja napomenuti da je, ako projekt/operacija ne uključuje novonastalu promjenu fizičkih karakteristika tijela površinske vode ili promjenu razine tijela podzemne vode, primjena članka 4. stavka 7. Okvirne direktive o vodama ograničena na tijela površinske vode vrlo dobrog stanja i održive ljudske aktivnosti. Izvan okvira spomenute odredbe, operacije koje pogoršavaju stanje vodnog tijela (ili sprečavaju postizanje zadanog cilja) smatrat će se neusklađenima.

(6)  Za projekte za koje se provodi postupak procjene utjecaja na okoliš ili su isključeni iz te procjene potvrdan ili niječan odgovor treba se odnositi na učinak nakon ublažavanja (kao rezultat donošenja odluke o okolišu).

(7)  Značajnost učinaka (stupac 2.) treba procijeniti u skladu sa sljedećom ljestvicom: malen – umjeren – znatan/štetan.

(8)  Vjerojatnost učinka (stupac 3.) treba procijeniti u skladu sa sljedećom ljestvicom: mala (vjerojatno se neće dogoditi); umjerena (podjednaka vjerojatnost da će se dogoditi i da se neće dogoditi); velika (vjerojatno će se dogoditi).

(9)  Razina rizika (stupac 4.) za svaki učinak procijenit će se kombiniranjem njegove utvrđene značajnosti i vjerojatnosti (vidjeti shemu na slici 8. na str. 29.).

(10)  Među ostalim i za projekte koji uključuju operacije izvan EU-a kod kojih bi rizik mogao postojati i zbog međunarodnih lanaca opskrbe

---

PRILOG 4.

Drugi resursi i smjernice koji se mogu uzeti u obzir za provjeru održivosti u okviru programa InvestEU

Klimatska dimenzija

Europska komisija (u pripremi – 2021.), Obavijest Komisije o tehničkim smjernicama o provjeri klimatske održivosti infrastrukture u razdoblju 2021.–2027.

Neformalni dokument – Smjernice za voditelje projekata: Kako povećati otpornost ranjivih ulaganja na klimatske promjene: https://climate-adapt.eea.europa.eu/metadata/guidances/non-paper-guidelines-for-project-managers-making-vulnerable-investments-climate-resilient/guidelines-for-project-managers.pdf

Radna skupina europskih financijskih institucija za prilagodbu klimatskim promjenama (EUFIWACC): https://www.eib.org/attachments/press/integrating-climate-change-adaptation-in-project-development.pdf

Okvir međunarodnih financijskih institucija za usklađeni pristup izračunu stakleničkih plinova

Metodologija EIB-a za izračun ugljičnog otiska: https://www.eib.org/attachments/strategies/eib_project_carbon_footprint_methodologies_en.pdf

Grupa EIB-a, Klimatski plan Banke: https://www.eib.org/en/publications/the-eib-group-climate-bank-roadmap

Okolišna dimenzija

Europska komisija (u pripremi – 2021.), Dokument za tehničku potporu pri provjeri okolišne održivosti ulaganja financiranih u okviru programa InvestEU

Internetske stranice Glavne uprave za okoliš o smjernicama za procjenu utjecaja na okoliš – https://ec.europa.eu/environment/eia/eia-support.htm

Internetske stranice Glavne uprave za okoliš o smjernicama za područja mreže Natura 2000 – https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm

Internetske stranice Glavne uprave za okoliš o smjernicama za Okvirnu direktivu o vodama – https://ec.europa.eu/environment/water/water-framework/facts_figures/guidance_docs_en.htm

Kontrolni popis za Okvirnu direktivu o vodama u okviru inicijative JASPERS – http://www.jaspersnetwork.org/plugins/servlet/documentRepository/displayDocumentDetails?documentId=441

Referentni dokumenti o najboljim raspoloživim tehnikama i povezani zaključci o NRT-u u skladu s Direktivom 2010/75/EU („Direktiva o industrijskim emisijama”) – https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference

Okoliš i klima:

Mjerila za dodjelu znaka za okoliš EU-a: https://ec.europa.eu/environment/ecolabel/products-groups-and-criteria.html

Kriteriji EU-a za zelenu javnu nabavu – https://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm

Sektorski referentni dokumenti doneseni u skladu s člankom 46. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) – https://ec.europa.eu/environment/emas/emas_publications/sectoral_reference_documents_en.htm

Socijalna dimenzija

Europska komisija (2021.), Program InvestEU: smjernice o provjeri socijalne održivosti operacija ulaganja i financiranja

https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8380&furtherPubs=yes

Ekonomska procjena

Izvori

Boardmand, A. E., Greenberg, D. H, Vining, A. R. i Weimer, D. L. (2018.), Cost-Benefit Analysis: Concept and Practice (Analiza troškova i koristi: koncept i praksa), 5. izdanje, Cambridge University Press.

CEDEX (2010.), Economic evaluation of transport projects – Guidelines (Ekonomska evaluacija prometnih projekata – smjernice). https://www.evaluaciondeproyectos.es/EnWeb/Results/Manual/PDF/EnManual.pdf

De Rus, G. (2010.), Introduction to cost-benefit analysis: looking for reasonable shortcuts (Uvod u analizu troškova i koristi: traženje smislenih prečica), Edward Elgar Publishing.

Glavna uprava za mobilnost i promet (2019.) Handbook on the external costs of transport (Priručnik o vanjskim troškovima prometa). https://ec.europa.eu/transport/themes/sustainable/internalisation-transport-external-costs_en

Europska banka za obnovu i razvoj (2019.), Methodology for the economic assessment of EBRD projects with high greenhouse gas emissions.Technical note. (Metodologija za ekonomsku procjenu projekata EBRD-a s visokim emisijama stakleničkih plinova – Tehnička bilješka). https://www.ebrd.com/news/publications/institutional-documents/methodology-for-the-economic-assessment-of-ebrd-projects-with-high-greenhouse-gasemissions.html

Europska komisija (2014.), Guide to Cost-Benefit Analysis of Investment Projects (Priručnik za analizu troškova i koristi projekata ulaganja). https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/cba_guide.pdf

Europska komisija (u pripremi – 2021.), Priručnik za ekonomsku procjenu.

Europska investicijska banka (2013.), The Economic Appraisal of Investment Projects at the EIB (Ekonomska procjena projekata ulaganja u EIB-u). https://www.eib.org/attachments/thematic/economic_appraisal_of_investment_projects_en.pdf

Florio, M. (2014), Applied welfare economics: Cost-benefit analysis of projects and policies (Primijenjena ekonomija blagostanja: analiza troškova i koristi projekta i politika), Routledge.

Laird, J. J., & Venables, A. J. (2017), Transport investment and economic performance: A framework for project appraisal (Ulaganja u promet i gospodarski rezultati: okvir za ocjenu projekata). Transport Policy, br. 56, str. 1.–11.

Markandya, A. (2016), Cost benefit analysis and the environment: How to best cover impacts on biodiversity and ecosystem services (Analiza troškova i koristi i okoliš: kako najbolje obuhvatiti učinke na bioraznolikost i usluge ekosustava), Radni dokument OECD-a o okolišu, br. 101, OECD Publishing, Pariz. https://www.oecd-ilibrary.org/docserver/5jm2f6w8b25l-en.pdf?expires=1604056519&id=id&accname=guest&checksum=41F76E5FE73B4454CBB4C8ACED91173A

Nordijska investicijska banka (2012.), Sustainability Policy and Guidelines (Politika i smjernice o održivosti). https://www.nib.int/filebank/a/1332328414/506da9436eb1c0d4ec17b8b5a929d820/56-Sustainability_Policy_Guidelines-2012.pdf

OECD (2018.), Cost-Benefit Analysis and the Environment: Further Developments and Policy Use (Analiza troškova i koristi i okoliš: daljnji razvoj i provedba politike), OECD Publishing, Pariz. https://www.oecd-ilibrary.org/docserver/9789264085169-en.pdf?expires=1604056484&id=id&accname=ocid194786&checksum=3E0F811740359FD0A586F82414D62EBD

Izvori u području izgradnje kapaciteta

Forum Glavne uprave za regionalnu i urbanu politiku/JASPERS-a o analizi troškova i koristi u prometnim sektorima (2015.)

Forum Glavne uprave za regionalnu i urbanu politiku/JASPERS-a o analizi troškova i koristi infrastrukture za istraživanje, razvoj i inovacije (2016.)

Forum Glavne uprave za regionalnu i urbanu politiku/JASPERS-a o analizi troškova i koristi u sektorima zaštite okoliša (2017.)

Forum Glavne uprave za regionalnu i urbanu politiku/JASPERS-a o analizi troškova i koristi u energetskom sektoru (2018.)

Forum Glavne uprave za regionalnu i urbanu politiku/JASPERS-a o analizi troškova i koristi u sektoru širokopojasnog pristupa (2019.)

Dodatni izvori:

1.   Smjernice za zaštitu okoliša, zdravlje i sigurnost Grupe Svjetske banke

https://www.ifc.org/wps/wcm/connect/topics_ext_content/ifc_external_corporate_site/sustainability-at-ifc/policies-standards/ehs-guidelines/ehsguidelines

Opće smjernice za zaštitu okoliša, zdravlje i sigurnost – https://www.ifc.org/wps/wcm/connect/29f5137d-6e17-4660-b1f9-02bf561935e5/Final%2B-%2BGeneral%2BEHS%2BGuidelines.pdf?MOD=AJPERES&CVID=jOWim3p

Opće smjernice za zaštitu okoliša, zdravlje i sigurnost sadržavaju informacije o sljedećem:

| — | okoliš, |
| --- | --- |

—

okoliš,

| — | zdravlje i sigurnost na radu, |
| --- | --- |

—

zdravlje i sigurnost na radu,

| — | zdravlje i sigurnost u zajednici, |
| --- | --- |

—

zdravlje i sigurnost u zajednici,

| — | izgradnja i prestanak rada, |
| --- | --- |

—

izgradnja i prestanak rada,

| — | literatura i dodatni izvori. |
| --- | --- |

—

literatura i dodatni izvori.

Smjernice za industrijski sektor:

https://www.ifc.org/wps/wcm/connect/topics_ext_content/ifc_external_corporate_site/sustainability-at-ifc/policies-standards/ehs-guidelines/ehsguidelines

https://www.ifc.org/wps/wcm/connect/topics_ext_content/ifc_external_corporate_site/sustainability-at-ifc/publications/publications_gpn_ehshydropwer

2.   Izvori EIB-a

https://www.eib.org/en/publications/environmental-and-social-standards

https://www.eib.org/en/publications/guidance-note-on-indegenous-and-local-community

https://www.eib.org/en/publications/environmental-climate-and-social-guidelines-on-hydropower-development

https://www.eib.org/en/publications/the-eib-in-the-circular-economy-guide

https://www.eib.org/attachments/thematic/climate_solutions_en.pdf

https://www.eib.org/en/publications/guidance-note-on-biodiversity-and-ecosystems

https://www.eib.org/en/publications/the-eib-group-climate-bank-roadmap.htm

3.   Izvori EIB-a

https://www.ebrd.com/key-sustainability-downloads.html

https://www.ebrd.com/who-we-are/our-values/environmental-and-social-policy/implementation.html

4.   Financiranje preko posrednika

https://www.ebrd.com/who-we-are/our-values/environmental-emanual-information.html

https://firstforsustainability.org/

5.   Drugi korisni izvori:

| — | Smjernice Komisije za integraciju ekosustava i njihovih usluga u donošenje odluka, |
| --- | --- |

—

Smjernice Komisije za integraciju ekosustava i njihovih usluga u donošenje odluka,

| — | OECD je izradio dokument o subvencijama koje su štetne za bioraznolikost, a nedavno izvješće OECD-a skupini G7 sadržava općenitije informacije o financiranju bioraznolikosti, s time da uključuje procjene subvencija štetnih za bioraznolikost na globalnoj razini, i ključne preporuke, |
| --- | --- |

—

OECD je izradio dokument o subvencijama koje su štetne za bioraznolikost, a nedavno izvješće OECD-a skupini G7 sadržava općenitije informacije o financiranju bioraznolikosti, s time da uključuje procjene subvencija štetnih za bioraznolikost na globalnoj razini, i ključne preporuke,

| — | IzvješćeOECD-a iz 2005. o subvencijama štetnima za okoliš, |
| --- | --- |

—

IzvješćeOECD-a iz 2005. o subvencijama štetnima za okoliš,

| — | Francusko izvješće o javnim subvencijama štetnima za bioraznolikost, |
| --- | --- |

—

Francusko izvješće o javnim subvencijama štetnima za bioraznolikost,

| — | Ekvatorska načela: https://equator-principles.com/best-practice-resources/, |
| --- | --- |

—

Ekvatorska načela: https://equator-principles.com/best-practice-resources/,

| — | Vodič UNEP-a za bankarstvo i održivost: https://www.unepfi.org/wordpress/wp-content/uploads/2017/06/CONSOLIDATED-BANKING-GUIDE-MAY-17-WEB.pdf, |
| --- | --- |

—

Vodič UNEP-a za bankarstvo i održivost: https://www.unepfi.org/wordpress/wp-content/uploads/2017/06/CONSOLIDATED-BANKING-GUIDE-MAY-17-WEB.pdf,

| — | Financijska inicijativa Programa Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP FI) – The Principles for Responsible Banking (Načela odgovornog bankarstva): https://www.unepfi.org/banking/bankingprinciples/, |
| --- | --- |

—

Financijska inicijativa Programa Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP FI) – The Principles for Responsible Banking (Načela odgovornog bankarstva): https://www.unepfi.org/banking/bankingprinciples/,

| — | https://www.unpri.org/pri/about-the-pri. |
| --- | --- |

—

https://www.unpri.org/pri/about-the-pri.

---

PRILOG 5.

Pojmovnik

Sljedeće se definicije upotrebljavaju samo u kontekstu programa InvestEU i navode se radi jasnoće i lakšeg snalaženja. Ne zamjenjuju nikakve službene definicije. Neke su preuzete iz „Smjernica o provjeri klimatske održivosti infrastrukture u razdoblju 2021.–2027., a temelje se na pojmovniku IPCC-a (1)
  ili na drugim izvorima (kako je navedeno).

Prilagodba: u ljudskim sustavima riječ je o procesu prilagodbe stvarnoj ili očekivanoj klimi i njezinim učincima radi ublažavanja štete ili iskorištavanja korisnih prilika. U prirodnim sustavima riječ je o procesu prilagodbe stvarnoj klimi i njezinim učincima; ljudska intervencija može olakšati prilagodbu očekivanoj klimi i njezinim učincima.

Mogućnosti prilagodbe: niz strategija i mjera koje su dostupne i prikladne za prilagodbu. One uključuju različite vrste mjera koje se mogu kategorizirati kao strukturne, institucionalne, ekološke ili bihevioralne.

Sposobnost prilagodbe: sposobnost sustava, institucija, ljudi i drugih organizama da se prilagode mogućoj šteti, iskoriste mogućnosti ili reagiraju na posljedice.

Klimatske promjene: odnose se na promjenu stanja klime koja se može utvrditi (npr. uporabom statističkih testova) promjenama srednje vrijednosti i/ili na temelju varijabilnosti njezinih svojstva. Ta promjena traje dulje vrijeme, obično desetljećima ili dulje. Klimatske promjene mogu biti posljedica prirodnih unutarnjih procesa ili vanjskih sila kao što su modulacije sunčevih ciklusa, vulkanske erupcije i trajne antropogene promjene u sastavu atmosfere ili načinu uporabe zemljišta. Valja napomenuti da su klimatske promjene u članku 1. Okvirne konvencije o promjeni klime (UNFCCC) definirane na sljedeći način: „promjena klime koja se pripisuje izravno ili neizravno aktivnostima čovjeka koje mijenjaju sastav globalne atmosfere, te koja se pored prirodne promjenjivosti klime promatra kroz usporediva vremenska razdoblja”. U UNFCCC-u se dakle razlikuju klimatske promjene koje se pripisuju ljudskim aktivnostima koje mijenjaju sastav atmosfere i promjenjivost klime koja se može pripisati prirodnim uzrocima.

Klimatski ekstremi (ekstremne vremenske ili klimatske pojave): pojava vrijednosti vremenske ili klimatske varijable iznad (ili ispod) granične vrijednosti u blizini gornjeg (ili donjeg) kraja raspona promatranih vrijednosti varijable. Radi jednostavnosti, ekstremne vremenske pojave i ekstremne klimatske pojave zajednički se nazivaju „klimatskim ekstremima”.

Klimatska neutralnost: pojam stanja u kojem ljudske aktivnosti nemaju nikakav neto učinak na klimatski sustav. Da bi se postiglo takvo stanje, preostale emisije morale bi se kompenzirati uklanjanjem emisija (ugljičnog dioksida) te bi se morali uzeti u obzir regionalni ili lokalni biogeofizički učinci ljudskih aktivnosti koji, na primjer, utječu na površinski albedo ili lokalnu klimu.

Klimatska projekcija: simulirani odgovor klimatskog sustava na scenarij budućih emisija ili koncentracije stakleničkih plinova i aerosola, općenito izveden s pomoću klimatskih modela. Klimatske projekcije razlikuju se od klimatskih predviđanja jer ovise o upotrijebljenom scenariju emisija/koncentracije/zračenja, koji se pak temelji na pretpostavkama o, primjerice, budućim socioekonomskim i tehnološkim kretanjima koje se mogu ili ne moraju ostvariti.

Procjena utjecaja na okoliš: postupak provođenja procjene utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU kako je izmijenjena Direktivom 2014/52/EU o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš. Glavni su koraci postupka procjene utjecaja na okoliš: sastavljanje izvješća o procjeni utjecaja na okoliš, savjetovanje s nadležnim tijelima i zainteresiranim javnosti, donošenje odluke i obavješćivanje o donesenoj odluci

Sustav upravljanja okolišnim i socijalnim aspektima (2)
  : skup politika, postupaka i praksi koji je primjeren za utvrđivanje, procjenu, upravljanje i praćenje okolišnih, klimatskih i socijalnih rizika i učinaka povezanih s poslovnim aktivnostima organizacije ili temeljnim projektima ili, ako je riječ o financijskim posrednicima, financiranim aktivnostima.

Izloženost (3)
  : prisutnost ljudi, njihovih izvora prihoda, okolišnih usluga i resursa, infrastrukture ili gospodarskih, društvenih ili kulturnih dobara na mjestima na kojima bi mogli biti izloženi negativnom učinku.

Krajnji primatelj: krajnja pravna ili fizička osoba koja se koristi financijskom potporom u okviru programa InvestEU koju usmjerava partner u provedbi, među ostalim i preko financijskih posrednika, u skladu s uvjetima navedenima u relevantnom financijskom proizvodu programa InvestEU.

Operacije financiranja i ulaganja: operacije kojima se krajnjim primateljima financijska sredstva osiguravaju izravno ili neizravno s pomoću financijskih proizvoda u obliku bilo koje vrste financiranja iz članka 15. Uredbe o programu InvestEU koje partner u provedbi provodi u vlastito ime, koje partner u provedbi osigurava u skladu sa svojim internim pravilima, politikama i postupcima te koje su prikazane u financijskim izvještajima partnera u provedbi, ili, ako je to primjenjivo, objavljene u bilješkama uz te financijske izvještaje. Odgovara financiranju sredstvima iz fonda InvestEU.

Početni pregled u okviru programa InvestEU: riječ je o postupku koji se zahtijeva Uredbom o programu InvestEU za utvrđivanje mogućih učinaka koje bi projekt mogao imati na bilo koju od triju dimenzija. Početni pregled u okviru programa InvestEU uključuje sveukupnu procjenu ex ante informacija povezanih s aspektima održivosti. Provodi ga partner u provedbi ili financijski posrednik (ovisno o slučaju) na temelju informacija koje dostavlja krajnji primatelj.

Početni pregled u okviru programa InvestEU ne smije se zamijeniti s provjerom koju provode nadležna tijela u skladu s Direktivom o procjeni utjecaja na okoliš.

Provjera u okviru programa InvestEU: metoda za procjenu, izvješćivanje i uzimanje u obzir održivosti predloženog projekta. Uključuje kvantitativno i kvalitativno vrednovanje vjerojatnih učinaka projekata na okolinu (npr. pozitivni i/ili negativni klimatski, okolišni i/ili socijalni učinci), ali i učinaka promjenjivih klimatskih, okolišnih i socijalnih okolnosti na projekt (npr. učinci na projekt povezani s izloženosti rizicima klimatskih promjena ili dostupnosti resursa).

Projekt: ulaganje u fizičku imovinu i/ili u aktivnosti s jasno definiranim opsegom i ciljevima, kao što su infrastruktura, nabava opreme, strojeva ili drugi kapitalni rashodi, razvoj tehnologije, specifično istraživanje i inovacije ili obnova radi povećanja energetske učinkovitosti.

Promotor projekta: zajmoprimac u ugovoru o financiranju, pravna osoba koja pokreće projekt.

Preostali učinak: štetni učinak koji ostaje i nakon uspostave mjera ublažavanja.

Rizik: mogućnost da nešto što ima određenu vrijednost bude pogođeno štetnim posljedicama čiji su nastanak i stupanj ishoda neizvjesni. U kontekstu procjene klimatskih učinaka pojam „rizik” često se odnosi na mogućnost štetnih posljedica određene opasnosti povezane s klimom, ili mjera za prilagodbu klimatskim promjenama ili njihovo ublažavanje, za živote, izvore prihoda, zdravlje i dobrobit, ekosustave i vrste, gospodarska, socijalna i kulturna dobra, usluge (uključujući usluge ekosustava) i infrastrukturu. Rizik je rezultat interakcije ranjivosti (predmetnog sustava) i njegove izloženosti (opasnosti) tijekom vremena te opasnosti (povezane s klimatskim promjenama) i vjerojatnosti njezina nastanka.

Procjena rizika: kvalitativna i/ili kvantitativna znanstvena procjena rizika.

Upravljanje rizikom: planovi, mjere, strategije ili politike za smanjenje vjerojatnosti i/ili posljedica rizika ili otklanjanje posljedica.

Osjetljivost (4)
  : mjera u kojoj na sustav utječu, bilo nepovoljno ili povoljno, promjenjivost klime ili klimatske promjene. Učinak može biti izravan (npr. promjena prinosa usjeva kao posljedica promjene srednje vrijednosti, raspona ili varijabilnosti temperature) ili neizravan (npr. štete koje su posljedica veće učestalosti poplava u obalnim područjima uslijed porasta razine mora).

Strateška procjena utjecaja na okoliš: postupak provođenja procjene utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2001/42/EZ o procjeni učinaka određenih planova i programa na okoliš. Glavni koraci postupka strateške procjene utjecaja na okoliš su priprema izvješća o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš, objavljivanje i savjetovanje te donošenje odluka.

Otpornost urbanih područja: mjerljiva sposobnost bilo kojeg urbanog sustava, s njegovim stanovnicima, da održi kontinuitet tijekom šokova i stresova te da se pritom pozitivno prilagođava i mijenja s ciljem postizanja održivosti.

Ranjivost [4. izvješće o procjeni IPCC-a (5)]: mjera u kojoj je određeni sustav podložan štetnim učincima klimatskih promjena, uključujući promjenjivost klime i klimatske ekstreme, i nesposoban nositi se s njima. Ranjivost je funkcija prirode, razmjera i brzine klimatskih promjena i varijacija kojima je sustav izložen, njegove osjetljivosti i sposobnosti prilagodbe.

Ranjivost [5. izvješće o procjeni IPCC-a (6)]: sklonost ili predispozicija sustava za štetne utjecaje. Ranjivost obuhvaća niz koncepata i elemenata, uključujući osjetljivost ili podložnost šteti i nedostatak sposobnosti za odupiranje i prilagođavanje.

Ranjive skupine: U nekim su slučajevima određeni pojedinci ili skupine ranjivi, marginaliziraju se, sustavno diskriminiraju ili isključuju na temelju socioekonomskih obilježja. Ta obilježja uključuju, među ostalim, spol, spolnu orijentaciju, rod, rodni identitet, etničku pripadnost, kastu, autohtono ili socijalno podrijetlo, dob, invaliditet, vjeroispovijest ili uvjerenje, političko ili bilo kakvo drugo mišljenje, aktivizam, pripadnost sindikatu ili bilo kojoj drugoj radničkoj organizaciji, državljanstvo, jezik, bračni ili obiteljski status, obrazovanje i/ili pismenost, zdravstveno stanje, status migranta/izbjeglice, manjinski ili ekonomski status (u smislu prihoda i pristupa uslugama).

---

(1)  Pojmovnik IPCC-a koji je priložen posebnom izvješću o globalnom zatopljenju od 1,5 °C: https://www.ipcc.ch/report/sr15/glossary/.

(2)  https://firstforsustainability.org/risk-management/managing-environmental-and-social-risk-2_2/managing-environmental-and-social-risk-2_2_2/what-is-an-esms/.

(3)  Pojmovnik izvješća SREX IPCC-a: https://archive.ipcc.ch/pdf/special-reports/srex/SREX-Annex_Glossary.pdf.

(4)  Pojmovnik iz 4. izvješća o procjeni radne skupine 2 IPCC-a: https://archive.ipcc.ch/pdf/glossary/ar4-wg2.pdf.

(5)  4. izvješće o procjeni IPCC-a: Climate Change 2007: Impacts, Adaptation, and Vulnerability (Klimatske promjene 2007.: učinci, prilagodba i ranjivost), Dodatak I.: Pojmovnik, https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2018/02/ar4-wg2-app-1.pdf.

(6)  Objedinjeno izvješće 5. izvješća o procjeni IPCC-a, Prilog II.: Pojmovnik, https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2019/01/SYRAR5-Glossary_en.pdf.

---

PRILOG 6.

Dodatne smjernice za financiranje preko posrednika (poglavlje 3.)

Pravna usklađenost okolišne dimenzije – pojednostavnjeni kontrolni popis 0 za financijske posrednike

| A.1. Primjena Direktive 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća („Direktiva o procjeni utjecaja na okoliš”) kako je izmijenjena | Da/ne |
| --- | --- |
| A.1.1. Je li operacija navedena u prilozima Direktivi o procjeni utjecaja na okoliš: | |
| — | operacija je obuhvaćena Prilogom I. Direktivi o procjeni utjecaja na okoliš (nastaviti na pitanje iz točke A.1.2.) |

A.1. Primjena Direktive 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća („Direktiva o procjeni utjecaja na okoliš”) kako je izmijenjena

Da/ne

A.1.1. Je li operacija navedena u prilozima Direktivi o procjeni utjecaja na okoliš:

—

| — | operacija je obuhvaćena Prilogom II. Direktivi o procjeni utjecaja na okoliš (nastaviti na pitanje iz točke A.1.3.) |
| --- | --- |

—

A.1.2. Ako je operacija obuhvaćena Prilogom I. Direktivi o procjeni utjecaja na okoliš, potvrdite sljedeće:

| 1. | Izvješće o procjeni utjecaja na okoliš pripremljeno je u skladu s člankom 5. stavkom 1. i Prilogom IV. Direktivi o procjeni utjecaja na okoliš. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Odluka nadležnog tijela o zaključenju postupka procjene utjecaja na okoliš
   (1)
  javno je dostupna (ako je već donesena). |
| --- | --- |

2.

A.1.3. Ako je operacija obuhvaćena Prilogom II. Direktivi o procjeni utjecaja na okoliš:

| 1. | Ako je provedena procjena utjecaja na okoliš, potvrdite sve navedeno u točki A.1.2. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ako procjena utjecaja na okoliš nije provedena, potvrdite da je odluka koja se zahtijeva u skladu s člankom 4. stavkom 5. točkom (b)
   (2)
  Direktive o procjeni utjecaja na okoliš (često se naziva „odluka o provjeri”) javno dostupna (ako postoji). |
| --- | --- |

2.

A.2. Primjena Direktive 92/43/EEZ o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (1) (Direktiva o staništima); procjena učinaka na područja mreže Natura 2000

A.2.1. Je li za operaciju provedena ocjena prihvatljivosti kako je propisano člankom 6. stavkom 3. Direktive o staništima?
   (3)

A.2.2. Ako je odgovor na pitanje iz točke A.2.1. „Da”, potvrdite da postoji sljedeća dokumentacija:

| 1. | ocjenu prihvatljivosti provedenu u skladu s člankom 6. stavkom 3. Direktive o staništima |
| --- | --- |

1.

| 2. | standardni obrazac za izvješćivanje „Dostavljanje informacija Europskoj komisiji u skladu s člankom 6. stavkom 4. Direktive o staništima”, kako je prijavljeno Komisiji (Glavnoj upravi za okoliš), prema potrebi, i/ili |
| --- | --- |

2.

| 3. | mišljenje Komisije u skladu s člankom 6. stavkom 4. Direktive o staništima ako projekti imaju znatne učinke na prioritetna staništa i/ili vrste i opravdani su zbog imperativnih razloga prevladavajućeg javnog interesa, osim zdravlja ljudi i javne sigurnosti ili korisnih posljedica od primarnog značaja za okoliš. |
| --- | --- |

3.

A.2.3. Ako je odgovor na pitanje iz točke A.2.1. „Ne”, potvrdite da postoji sljedeća dokumentacija:

| 1. | obrazloženje zašto se ocjena prihvatljivosti nije smatrala potrebnom (u okviru odluka o procjeni utjecaja na okoliš ili kao samostalni dokument). |
| --- | --- |

1.

Informacije o sustavu upravljanja okolišnim i socijalnim aspektima financijskih posrednika

Financijskim posrednicima osobito se preporučuje da uspostave sustav upravljanja okolišnim i socijalnim aspektima koji se temelji na međunarodno priznatim standardima i praksi te koji je proporcionalan razini rizika u pogledu održivosti kojima je institucija izložena u okviru svojeg portfelja.

Pri procjeni sposobnosti financijskog posrednika da rješava pitanja povezana s klimatskim, okolišnim i socijalnim učincima i rizicima, partner u provedbi mogao bi provjeriti (4):

| — | je li financijski posrednik uspostavio okolišne i socijalne politike i postupke, |
| --- | --- |

—

je li financijski posrednik uspostavio okolišne i socijalne politike i postupke,

| — | je li za provedbu prethodno navedenih politika i postupaka raspoređeno dovoljno osoblja i financijskih sredstava te ima li to osoblje dostatne vještine i kompetencije u područjima održivosti, |
| --- | --- |

—

je li za provedbu prethodno navedenih politika i postupaka raspoređeno dovoljno osoblja i financijskih sredstava te ima li to osoblje dostatne vještine i kompetencije u područjima održivosti,

| — | jesu li uloge i odgovornosti jasno definirane i poznate unutar organizacije jesu li ostali odjeli, kao što su pravna služba i odjel za kreditni rizik, upoznati s okolišnim i socijalnim zahtjevima – u idealnom slučaju procjena okolišnog i socijalnog rizika integrirana je u cjelokupni postupak upravljanja kreditima i rizicima (proporcionalno riziku za održivost kojem je institucija izložena), |
| --- | --- |

—

jesu li uloge i odgovornosti jasno definirane i poznate unutar organizacije jesu li ostali odjeli, kao što su pravna služba i odjel za kreditni rizik, upoznati s okolišnim i socijalnim zahtjevima – u idealnom slučaju procjena okolišnog i socijalnog rizika integrirana je u cjelokupni postupak upravljanja kreditima i rizicima (proporcionalno riziku za održivost kojem je institucija izložena),

| — | jesu li uspostavljeni odgovarajući sustavi i tehnologije za obuhvaćanje okolišnih i socijalnih aspekata i povezanu dubinsku analizu, |
| --- | --- |

—

jesu li uspostavljeni odgovarajući sustavi i tehnologije za obuhvaćanje okolišnih i socijalnih aspekata i povezanu dubinsku analizu,

| — | je li uključena uprava i provjerava li periodično rezultate, |
| --- | --- |

—

je li uključena uprava i provjerava li periodično rezultate,

| — | jesu li uspostavljeni postupci praćenja i definirani ključni pokazatelji uspješnosti, |
| --- | --- |

—

jesu li uspostavljeni postupci praćenja i definirani ključni pokazatelji uspješnosti,

| — | prethodni rezultati financijskog posrednika u pogledu okolišnih, socijalnih i upravnih aspekata. |
| --- | --- |

—

prethodni rezultati financijskog posrednika u pogledu okolišnih, socijalnih i upravnih aspekata.

Prethodne točke mogu se prema potrebi dopuniti vlastitim standardima partnera u provedbi koji se odnose na te aspekte.

U javno dostupnim izvorima navedenima u nastavku mogu se pronaći dodatne informacije i smjernice:

https://firstforsustainability.org/risk-management/

https://www.ebrd.com/downloads/about/sustainability/14-env-social.pdf

https://www.eib.org/en/publications/environmental-and-social-standards.htm

Dodatni izvori:

U Priručniku za upravljanje okolišnim i socijalnim rizicima EBRD-a (e-priručnik) namijenjenom financijskim posrednicima nalazi se opsežan materijal i smjernice za provođenje aktivnosti upravljanja okolišnim i socijalnim rizicima za transakcije pozajmljivanja i ulaganja u skladu s odgovarajućim standardima EBRD-a – https://www.ebrd.com/who-we-are/our-values/environmental-emanual-information.html

| — | Smjernice za financijske posrednike o tome kako ispuniti zahtjeve standarda br. 2 (Rad i radni uvjeti) |
| --- | --- |

—

Smjernice za financijske posrednike o tome kako ispuniti zahtjeve standarda br. 2 (Rad i radni uvjeti)

| — | Smjernice za financijske posrednike o tome kako ispuniti zahtjeve standarda br. 4 (Zdravlje i sigurnost) |
| --- | --- |

—

Smjernice za financijske posrednike o tome kako ispuniti zahtjeve standarda br. 4 (Zdravlje i sigurnost)

| — | Načela mehanizama za rješavanje pritužbi zaposlenika za financijske posrednike |
| --- | --- |

—

Načela mehanizama za rješavanje pritužbi zaposlenika za financijske posrednike

| — | Smjernice – uvod u rizike povezane s okolišnim i socijalnim aspektima |
| --- | --- |

—

Smjernice – uvod u rizike povezane s okolišnim i socijalnim aspektima

| — | Sustavi upravljanja okolišnim i socijalnim aspektima financijskih posrednika |
| --- | --- |

—

Sustavi upravljanja okolišnim i socijalnim aspektima financijskih posrednika

| — | Smjernice – obilazak lokacije i kontrolni popis za financijske posrednike |
| --- | --- |

—

Smjernice – obilazak lokacije i kontrolni popis za financijske posrednike

| — | Smjernice – provjera usklađenosti s propisima |
| --- | --- |

—

Smjernice – provjera usklađenosti s propisima

| — | Smjernice – angažiranje stručnjaka za okoliš i socijalna pitanja |
| --- | --- |

—

Smjernice – angažiranje stručnjaka za okoliš i socijalna pitanja

---

(1)  Ona može biti u obliku obrazloženog zaključka (članak 1. stavak 2. točka (g) podtočka iv. Direktive o procjeni utjecaja na okoliš) ili odobrenja za provedbu projekta (članak 1. stavak 2. točka (c) Direktive o procjeni utjecaja na okoliš).

(2)  Članak 4. stavak 4. za provjere provedene na temelju Direktive o procjeni utjecaja na okoliš prije njezine revizije 2014.

(3)  Ako operacija podliježe ocjeni prihvatljivosti, izvješće o ocjeni prihvatljivosti obično je zaseban dio izvješća o procjeni utjecaja na okoliš, a odluka nadležnog tijela dio je odluke kojom se zaključuje postupak procjene utjecaja na okoliš. Za operacije na koje se ne primjenjuje izmijenjena Direktiva o procjeni utjecaja na okoliš moglo bi biti slučajeva u kojima izvješće o ocjeni prihvatljivosti i odluka nadležnog tijela čine zaseban skup dokumenata.

(4)  Neke su informacije navedene i u poglavlju 3.

---