----

----

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

----

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1888/2005,

26. oktoober 2005,

millega muudetakse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise tõttu Euroopa Liiduga määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (1)

pärast konsulteerimist regioonide komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1059/2003 muudetakse järgmiselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 26. oktoober 2005

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BORRELL FONTELLES

Nõukogu nimel

eesistuja

D. ALEXANDER

----

(1)ELT C 157, 28.6.2005, lk 149.

(2)  Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2005. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 19. septembri 2005. aasta otsus.

(3)ELT L 154, 21.6.2003, lk 1.

----

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1059/2003 I lisa muudetakse järgmiselt.

----

II LISA

“II LISA

Olemasolevad haldusüksused

NUTSi 1. tasandil Belgias “Gewesten/Régions”, Saksamaal “Länder”, Portugalis “Continente”, “Região dos Açores” ja “Região da Madeira” ning Ühendkuningriigis: Scotland, Wales, Northern Ireland ja Government Office Regions of England.

NUTSi 2. tasandil Belgias “Provincies/Provinces”, Saksamaal “Regierungsbezirke”, Kreekas “periferies”, Hispaanias “comunidades y ciudades autónomas”, Prantsusmaal “régions”, Iirimaal “regions”, Itaalias “regioni”, Madalmaades “provincies”, Austrias “Länder” ja Poolas “województwa”.

NUTSi 3. tasandil Belgias “arrondissementen/arrondissements”, Tšehhi Vabariigis “Kraje”, Taanis “Amtskommuner”, Saksamaal “Kreise/kreisfreie Städte”, Kreekas “nomoi”, Hispaanias “provincias”, Prantsusmaal “départements”, Iirimaal “regional authority regions”, Itaalias “provincie”, Leedus “Apskritis”, Ungaris “megyék”, Slovaki Vabariigis “Kraje”, Rootsis “län” ja Soomes “maakunnat/landskap”.”

----

III LISA

“III LISA

Väiksemad haldusüksused

Belgias “Gemeenten/Communes”, Tšehhi Vabariigis “Obce”, Taanis “Kommuner”, Saksamaal “Gemeinden”, Eestis “vald, linn”, Kreekas “Dimoi/Koinotites”, Hispaanias “Municipios”, Prantsusmaal “Communes”, Iirimaal “counties or county boroughs”, Itaalias “Comuni”, Küprosel “Δήμοι/κοινότητες (Dimoi/koinotites)”, Lätis “Pilsētas, novadi, pagasti”, Leedus “Seniūnija”, Luksemburgis “Communes”, Ungaris “Települések”, Maltal “Lokalitajiet”, Madalmaades “Gemeenten”, Austrias “Gemeinden”, Poolas “Gminy, miasta”, Portugalis “Freguesias”, Sloveenias “Občina”, Slovaki Vabariigis “Obce”, Soomes “Kunnat/Kommuner”, Rootsis “Kommuner” ja Ühendkuningriigis “Wards”.”

----

----

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1889/2005,

26. oktoober 2005,

ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimise kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 95 ja 135,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1)

pärast konsulteerimist Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Eesmärk

1.   Käesolev määrus täiendab direktiivi 91/308/EMÜ sätteid finantseerimis- ja krediidiasutuste kaudu ja teatavat liiki kutsealade poolt teostatavate tehingute osas, sätestades ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha üle pädevate asutuste poolt teostatava kontrolli ühtlustatud eeskirjad.

2.   Käesolev määrus ei piira ühendusesiseste sularaha liikumiste siseriiklikke kontrollimeetmeid, kui nimetatud meetmed on võetud asutamislepingu artiklis 58 sätestatud korras.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

Artikkel 3

Deklareerimiskohustus

1.   Iga ühendusse sisenev või ühendusest lahkuv füüsiline isik, kellel on kaasas sularaha 10 000 EUR väärtuses või rohkem, peab selle summa vastavalt käesolevale määrusele deklareerima selle liikmesriigi pädevatele asutustele, mille kaudu ta ühendusse siseneb või sealt lahkub. Deklareerimiskohustus ei ole täidetud, kui esitatud teave on ebaõige või mittetäielik.

2.   Lõikes 1 osutatud deklaratsioon peab sisaldama järgmisi andmeid:

3.   Lõikes 1 osutatud liikmesriik määrab, kas teave esitatakse kirjalikult, suuliselt või elektrooniliselt. Deklarandi nõudel on tal siiski õigus esitada teave kirjalikult. Juhul, kui on esitatud kirjalik deklaratsioon, väljastatakse deklarandile tema nõudel selle kinnitatud koopia.

Artikkel 4

Pädevate asutuste volitused

1.   Et kontrollida artiklis 3 sätestatud deklareerimiskohustuse järgimist, on pädevate asutuste ametnikel õigus kontrollida füüsilisi isikuid, nende pagasit ja transpordivahendeid kooskõlas siseriiklikes õigusaktides sätestatud tingimustega.

2.   Artiklis 3 sätestatud deklareerimiskohustuse täitmata jätmisel võib sularaha kinni pidada haldusotsuse alusel kooskõlas siseriiklikes õigusaktides sätestatud tingimustega.

Artikkel 5

Teabe registreerimine ja käsitlemine

1.   Artikli 3 ja/või artikli 4 kohaselt saadud teabe registreerivad ja seda käsitlevad artikli 3 lõikes 1 osutatud liikmesriigi pädevad asutused ning see tehakse kättesaadavaks direktiivi 91/308/EMÜ artikli 6 lõikes 1 osutatud liikmesriigi asutustele.

2.   Juhul, kui artiklis 4 ettenähtud kontrollimise tulemusena selgub, et ühendusse siseneval või ühendusest lahkuval füüsilisel isikul on kaasas sularaha summas, mis on artiklis 3 sätestatud künnisest väiksem, ja kui esineb andmeid, et sularaha on seotud ebaseadusliku tegevusega, mis on seostatav sularaha liikumisega nagu on osutatud direktiivis 91/308/EMÜ, võivad artikli 3 lõikes 1 osutatud liikmesriigi pädevad asutused registreerida ja käsitleda ka seda teavet, asjaomase isiku täielikku nime, sünniaega ja -kohta, kodakondsust ning kasutatava transpordivahendi andmeid ja teha need kättesaadavaks direktiivi 91/308/EMÜ artikli 6 lõikes 1 osutatud liikmesriigi asutustele.

Artikkel 6

Teabevahetus

1.   Juhul, kui esineb andmeid, et sularaha on seotud ebaseadusliku tegevusega, mis on seostatav sularaha liikumisega nagu on osutatud direktiivis 91/308/EMÜ, võib artiklis 3 sätestatud deklaratsioonis sisaldunud teavet või artiklis 4 sätestatud kontrollimiste tulemusena omandatud teavet edastada teiste liikmesriikide pädevatele asutustele.

Määrust (EÜ) nr 515/97 kohaldatakse mutatis mutandis.

2.   Juhul, kui esineb andmeid, et sularaha liikumisega hõlmatud summad on seotud pettuse teel saadud tulu või mis tahes muu ebaseadusliku tegevusega, mis kahjustavad ühenduse finantshuve, edastatakse teave ka komisjonile.

Artikkel 7

Teabevahetus kolmandate riikidega

Liikmesriigid või komisjon võivad edastada käesoleva määruse kohaselt omandatud teavet vastastikuse haldusabi raames kolmandale riigile artikli 3 ja/või artikli 4 kohaselt teabe omandanud pädevate asutuste nõusolekul ning järgides asjaomaseid siseriiklikke ja ühenduse isikuandmete kolmandatesse riikidesse edastamist käsitlevaid sätteid. Liikmesriigid teavitavad komisjoni nimetatud teabevahetusest, kui tegemist on käesoleva määruse rakendamise seisukohalt eriti olulise teabega.

Artikkel 8

Ametisaladuse hoidmise kohustus

Kogu konfidentsiaalse sisuga või konfidentsiaalselt antud teabe kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. Pädevad asutused ei avalda teavet ilma seda andnud isiku või ameti otsese loata. Teabe edastamine on siiski lubatud, kui pädevad asutused on kohustatud seda tegema vastavalt kehtivatele õigusaktidele, eriti seoses kohtumenetlustega. Teabe avaldamine või edastamine toimub täielikult arvestades kehtivaid andmekaitsealaseid sätteid, eriti direktiivi 95/46/EÜ ja määrust (EÜ) nr 45/2001.

Artikkel 9

Karistused

1.   Iga liikmesriik kehtestab karistused, mida kohaldatakse artiklis 3 sätestatud deklareerimiskohustuse täitmata jätmisel. Need karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni hiljemalt 15. juuniks 2007 karistustest, mida kohaldatakse artiklis 3 sätestatud deklareerimiskohustuse täitmata jätmisel.

Artikkel 10

Hindamine

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta neli aastat pärast selle jõustumist.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 15. juunist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 26. oktoober 2005

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BORRELL FONTELLES

Nõukogu nimel

eesistuja

D. ALEXANDER

----

(1)EÜT C 227 E, 24.9.2002, lk 574.

(2)  Euroopa Parlamendi 15. mai 2003. aasta arvamus (ELT C 67 E, 17.3.2004, lk 259), nõukogu 17. veebruari 2005. aasta ühine seisukoht (ELT C 144 E, 14.6.2005, lk 1), Euroopa Parlamendi 8. juuni 2005. aasta seisukoht ja nõukogu 12. juuli 2005. aasta otsus.

(3)EÜT L 166, 28.6.1991, lk 77. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/97/EÜ (EÜT L 344, 28.12.2001, lk 76).

(4)EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

(5)EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(6)EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

----

----

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2005/59/EÜ,

26. oktoober 2005,

millega muudetakse 28. korda nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega (tolueen ja triklorobenseen)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (1)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad hiljemalt 15. detsembriks 2006 käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata nende sätete teksti ning nende sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli.

Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 15. juunist 2007.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise korra näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud peamiste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 26. oktoober 2005

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BORRELL FONTELLES

Nõukogu nimel

eesistuja

D. ALEXANDER

----

(1)ELT C 120, 20.5.2005, lk 6.

(2)  Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2005. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 19. septembri 2005. aasta otsus.

(3)EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(4)ELT L 144, 30.4.2004, lk 72. Soovitust on parandatud: ELT L 199, 7.6.2004, lk 41.

(5)EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

(6)EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.

(7)ELT L 158, 30.4.2004, lk 50. Direktiivi on parandatud: ELT L 229, 29.6.2004, lk 23.

(8)EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/98/EÜ (ELT L 305, 1.10.2004, lk 63).

----

LISA

Direktiivi 76/769/EMÜ I lisasse lisatakse järgmised punktid:

----

----

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2005/60/EÜ,

26. oktoober 2005,

rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõike 2 esimest ja kolmandat lauset ning artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust, (2)

tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

SISU, REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

1.   Liikmesriigid tagavad, et rahapesu ja terrorismi rahastamine on keelatud.

2.   Käesoleva direktiivi raames käsitletakse rahapesuna järgmist tahtlikku tegevust:

3.   Rahapesuga on tegemist ka juhul, kui tegevus, mille tulemusel saadi rahapesus kasutatav vara, toimus mõne teise liikmesriigi või kolmanda riigi territooriumil.

4.   Käesoleva direktiivi mõistes tähendab “terrorismi rahastamine” rahaliste vahendite eraldamist või kogumist ükskõik millisel viisil, otseselt või kaudselt, kavatsusega neid kasutada või teadmisel, et neid kasutatakse täielikult või osaliselt selleks, et panna toime õigusrikkumine nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/475/JSK (terrorismiga võitlemise kohta) (9) artiklite 1 kuni 4 tähenduses.

5.   Teadmist, kavatsust või eesmärki, mis on lõigetes 2 ja 4 nimetatud tegude koosseisuliseks tunnuseks, võib tuletada teo objektiivsete faktiliste asjaolude põhjal.

Artikkel 2

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse järgmiste asutuste ja isikute suhtes:

2.   Liikmesriigid võivad otsustada, et juriidilised ja füüsilised isikud, kes osalevad finantstegevuses väga piiratud mahus või üksikutel juhtudel ja kelle puhul rahapesuoht või terrorismi rahastamise oht on väike, ei kuulu artikli 3 lõigete 1 ega 2 reguleerimisalasse.

Artikkel 3

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

Artikkel 4

1.   Liikmesriigid kannavad hoolt selle eest, et käesoleva direktiivi sätteid laiendatakse täies ulatuses või osaliselt elukutsetele ja ettevõtjate kategooriatele, mis ei ole küll artikli 2 lõikes 1 osutatud asutused ja isikud, kuid tegutsevad alal, mida võidakse eriti tõenäoliselt kasutada rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärkidel.

2.   Kui liikmesriik otsustab laiendada käesoleva direktiivi sätteid artikli 2 lõikes 1 nimetamata elukutsetele ja ettevõtjate kategooriatele, siis teatab ta sellest komisjonile.

Artikkel 5

Liikmesriigid võivad käesoleva direktiiviga reguleeritud valdkonnas rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamiseks vastu võtta või kehtima jätta käesoleva direktiivi sätetest rangemad sätted.

II PEATÜKK

KLIENDI SUHTES KOHALDATAV NÕUETEKOHANE HOOLSUS

1. JAGU

Üldsätted

Artikkel 6

Liikmesriigid keelavad oma krediidi- ja finantseerimisasutustel hoida anonüümseid kontosid või anonüümseid hoiuraamatuid. Erandina artikli 9 lõikest 6 nõuavad liikmesriigid kõikidel juhtudel, et olemasolevate anonüümsete pangakontode või anonüümsete hoiuraamatute valdajad või kasusaavad isikud allutatakse nii kiiresti kui võimalik ja igal juhul enne seda, kui neid kontosid või raamatuid ükskõik missugusel viisil kasutatakse, klientide nõuetekohase hoolsuse meetmetele.

Artikkel 7

Asutused ja isikud, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse, peavad rakendama klientide suhtes nõuetekohase hoolsuse meetmeid järgmistel juhtudel:

Artikkel 8

1.   Kliendi suhtes kohaldatava nõuetekohase hoolsuse meetmed sisaldavad järgmist:

2.   Käesoleva direktiiviga hõlmatud asutused ja isikud kohaldavad kliendi suhtes kõiki lõikes 1 nimetatud nõuetekohase hoolsuse nõudeid, kuid võivad määrata nende meetmete ulatuse, lähtudes riskiastmest, mis sõltub kliendi, ärisuhte, toote või tehingu tüübist. Käesoleva direktiiviga hõlmatud asutused ja isikud peavad olema suutelised tõendama artiklis 37 nimetatud pädevatele asutustele, kaasa arvatud isereguleeruvatele organitele, et meetmete ulatus on rahapesu ja terrorismi finantseerimise riske silmas pidades kohane.

Artikkel 9

1.   Liikmesriigid nõuavad, et klientide ja kasusaavate omanike isikusamasuse kontrollimine toimuks enne ärisuhte loomist või tehingu sooritamist.

2.   Erandina lõikest 1 on liikmesriikidel õigus lubada, et kliendi ja kasusaava omaniku isikusamasust kontrollitakse ärisuhte loomise ajal, kui see on vajalik, et äritegevuse tavapärast käiku mitte katkestada ja kui rahapesu või terrorismi rahastamise risk on väike. Sellisel juhul tuleb asjakohased menetlused lõpetada võimalikult kiiresti pärast esmakontakti.

3.   Erandina lõigetest 1 ja 2 võivad liikmesriigid seoses kindlustustegevusega lubada, et poliisi alusel soodustatud isiku isikusamasuse kontrollimine toimub alles siis, kui ärisuhe on loodud. Sellisel juhul peaks kontrollimine aset leidma ajahetkel, mil tehakse väljamakse või soodustatud isik kavatseb oma poliisist tulenevaid õigusi realiseerida, või enne seda.

4.   Erandina lõigetest 1 ja 2 võivad liikmesriigid lubada pangakonto avamist tingimusel, et on piisavalt tagatud see, et klient ei soorita tehinguid või et neid ei sooritata tema nimel, kuni on saavutatud täielik vastavus eespool nimetatud sätetele.

5.   Liikmesriigid nõuavad, et kui asjaomane asutus või isik ei suuda täita artikli 8 lõike 1 punktides a, b ja c sätestatud nõudeid, siis ei või ta pangatehinguid teha, ärisuhet luua ega tehingut sooritada või lõpetab ärisuhte ja kaalub kliendist teatamist rahapesu andmebüroole kooskõlas artikliga 22.

Liikmesriigid ei ole kohustatud kohaldama eelnevat lõiku notaritele, sõltumatutel juriidilistel kutsealadel töötajatele, audiitoritele, rahandusekspertidele ja maksukonsultantidele nende kliendi õigusliku seisundi hindamise raames või nende tegevuse raames nimetatud kliendi kaitsja või esindajana kohtuprotsessi käigus või sellega seoses, kaasa arvatud nõustamine menetluse algatamise või vältimise asjus.

6.   Liikmesriigid nõuavad, et käesoleva direktiiviga hõlmatud asutused ja isikud kohaldaksid nõuetekohase hoolsuse menetlust mitte ainult kõigi uute klientide suhtes, vaid vajadusel ja riskiastmest sõltuvalt ka olemasolevate klientide suhtes.

Artikkel 10

1.   Liikmesriigid nõuavad kõigi kasiinokülastajate isikute tuvastamist ja isikusamasuse kontrolli, kui nad ostavad või vahetavad mängužetoone vähemalt 2 000 EUR väärtuses.

2.   Riikliku järelevalve all olevate kasiinode puhul loetakse klientide suhtes kohaldatava nõuetekohase hoolsuse nõudeid igal juhul piisavaks, kui kliendid registreeritakse, nende isik tuvastatakse ja isikusamasus kontrollitakse kohe kasiinosse sisenemisel või enne seda, sõltumata ostetud mängužetoonide väärtusest.

2. JAGU

Kliendi suhtes kohaldatav lihtsustatud nõuetekohane hoolsus

Artikkel 11

1.   Erandina artikli 7 punktidest a, b ja d, artiklist 8 ja artikli 9 lõikest 1 ei kehti nendes nimetatud nõuded käesoleva direktiiviga hõlmatud asutuste ja isikute kohta, kui kliendi puhul on tegemist käesoleva direktiiviga hõlmatud krediidi- või finantseerimisasutusega või kolmandas riigis asuva krediidi- või finantseerimisasutusega, mille kohta kehtivad selles riigis käesolevas direktiivis sätestatud nõuetega võrdväärsed nõuded ja mis allub nende järgimise osas järelevalvele.

2.   Erandina artikli 7 punktidest a, b ja d, artiklist 8 ja artikli 9 lõikest 1 võivad liikmesriigid lubada asutustel ja isikutel, kelle puhul käesolevat direktiivi kohaldatakse, jätta nõuetekohase hoolsuse meetmed võtmata järgmiste isikute suhtes:

või muude klientide osas, kelle puhul on tegemist madala rahapesu või terrorismi rahastamise riskiga ja mis täidavad vastavalt artikli 40 lõike 1 punktile b kehtestatud tehnilised kriteeriumeid.

3.   Lõigetes 1 ja 2 nimetatud juhtudel koguvad asutused ja isikud alati piisavalt informatsiooni, et oleks võimalik kindlaks teha, kas klient vastab nende lõigete mõistes erandi tingimustele.

4.   Liikmesriigid teavitavad üksteist ja komisjoni juhtumitest, mille puhul nad leiavad, et kolmas riik täidab lõikes 1 või 2 sätestatud tingimusi, või teistel juhtudel, mille puhul on täidetud vastavalt artikli 40 lõike 1 punktis b kehtestatud tehnilised kriteeriumid.

5.   Erandina artikli 7 punktidest a, b ja d, artiklist 8 ja artikli 9 lõikest 1 võivad liikmesriigid lubada jätta käesoleva direktiiviga hõlmatud asutustel ja isikutel nõuetekohase hoolsuse nõuded kliendi suhtes võtmata järgmistel juhtudel:

või ülejäänud toodete või tehingute osas, mille puhul on tegemist väikese rahapesu või terrorismi rahastamise riskiga, mis täidavad vastavalt artikli 40 lõike 1 punktile b kehtestatud tehnilisi kriteeriume.

Artikkel 12

Kui komisjon võtab vastu otsuse lähtuvalt artikli 40 lõikest 4, keelavad liikmesriigid asutustel ja isikutel, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse, rakendada lihtsustatud nõuetekohast hoolsust asjaomase kolmanda riigi krediidi- ja finantseerimisasutuste või börsil noteeritud äriühingute või muude üksuste suhtes, kui need vastavad artikli 40 lõike 1 punktis b kehtestatud tehnilistele kriteeriumitele.

3. JAGU

Kliendi suhtes kohaldatav tugevdatud nõuetekohane hoolsus

Artikkel 13

1.   Liikmesriigid nõuavad käesoleva direktiiviga hõlmatud asutustelt ja isikutelt lisaks artiklites 7 ja 8 ning artikli 9 lõikes 6 nimetatud meetmetele tugevdatud nõuetekohase hoolsuse meetmeid olukordades, millega kaasneb nende olemuse tõttu suurem rahapesu või terrorismi rahastamise oht, ja vähemalt lõigetes 2, 3 ja 4 toodud olukordades ning muudes olukordades, mis on kõrge rahapesu või terrorismi rahastamise riskiga vastavalt artikli 40 lõike 1 punkti c tehnilistele kriteeriumitele.

2.   Kui klient pole olnud isiku tuvastamiseks füüsiliselt kohal, nõuavad liikmesriigid, et asjaomased asutused ja isikud võtavad kõrgema riski kompenseerimiseks konkreetseid ja asjakohaseid meetmeid, näiteks ühe või mitu järgmistest meetmetest:

3.   Piiriüleste korrespondentpangasuhete osas kolmandate riikide korrespondentasutustega nõuavad liikmesriigid oma krediidiasutustelt, et need:

4.   Tehingute või ärisuhete osas riikliku taustaga isikutega, kes elavad teises liikmesriigis või kolmandas riigis, nõuavad liikmesriigid käesoleva direktiiviga hõlmatud asutustelt ja isikutelt, et need:

5.   Liikmesriigid keelavad krediidiasutustel luua või jätkata korrespondentpangasuhteid varipankadega ja nõuavad, et krediidiasutus võtaks kohaseid meetmeid, mis tagaksid, et ei tekiks ega jätkuks korrespondentpangasuhted pankadega, mis teadaolevalt lubavad varipankadel oma kontosid kasutada.

6.   Liikmesriigid tagavad, et asutused ja isikud, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse, pööraksid erilist tähelepanu rahapesu- või terrorismi rahastamise ohule, mis tuleneb anonüümsust võimaldavatest toodetest või tehingutest, ning võtaksid vajadusel meetmeid, mis aitaksid vältida nende kasutamist rahapesu või terrorismi rahastamise skeemides.

4. JAGU

Nõuete täitmine kolmandate isikute poolt

Artikkel 14

Liikmesriigid võivad lubada asutustel ja isikutel, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse, usaldada artikli 8 lõike 1 punktides a, b ja c sätestatud nõuete täitmise kolmandatele isikutele. Lõplikult vastutab nende nõuete täitmise eest siiski kolmandat isikut usaldav asutus või isik, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse.

Artikkel 15

1.   Kui liikmesriik lubab, et tema territooriumil asuvaid artikli 2 lõike 1 punktis 1 või 2 nimetatud krediidi- ja finantseerimisasutusi kasutatakse riigisiseselt kolmandate isikutena, lubab ta oma artikli 2 lõikes 1 nimetatud asutustel ja isikutel igal juhul kooskõlas artikliga 14 tunnustada ja aktsepteerida nende artikli 8 lõike 1 punktides a kuni c kindlaks määratud nõuetekohase hoolsuse menetluste tulemust, mille viis läbi vastavalt käesolevale direktiivile artikli 2 lõike 1 punktis 1 või 2 nimetatud asutus teises liikmesriigis (välja arvatud valuutavahetuspunktid ja rahaülekannetega ja väljastamisega tegelevad ettevõtjad) ja mis vastavad artiklite 16 ja 18 nõuetele, isegi siis, kui dokumentide või andmete puhul, mis võeti aluseks nimetatud nõudeid silmas pidades, on tegemist teiste dokumentide või andmetega kui need, mis on ette nähtud selles liikmesriigis, kus asub asutus või isik, kelle juurde klient suunatakse.

2.   Kui liikmesriik lubab, et tema territooriumil asuvaid artikli 3 punkti 2 alapunktis a nimetatud valuutavahetuspunkte ja rahaülekannetega ja väljastamisega tegelevaid ettevõtjaid kasutatakse riigisiseselt kolmandate isikutena, lubab ta neil igal juhul kooskõlas artikliga 14 tunnustada ja aktsepteerida nende artikli 8 lõike 1 punktides a kuni c kindlaks määratud nõuetekohase hoolsuse menetluste tulemust, mille viis läbi vastavalt käesolevale direktiivile sama kategooria asutus teises liikmesriigis ja mis vastavad artiklite 16 ja 18 nõuetele, isegi siis, kui dokumentide või andmete puhul, mis võeti aluseks nimetatud nõudeid silmas pidades, on tegemist teiste dokumentide või andmetega kui need, mis on ette nähtud selles liikmesriigis, kus asub asutus või isik, kelle juurde klient suunatakse.

3.   Kui liikmesriik lubab, et tema territooriumil asuvaid artikli 2 lõike 1 punkti 3 alapunktides a kuni c nimetatud isikuid kasutatakse riigisiseselt kolmandate isikutena, lubab ta neil igal juhul kooskõlas artikliga 14 tunnustada ja aktsepteerida nende artikli 8 lõike 1 punktides a kuni c kindlaks määratud nõuetekohase hoolsuse menetluste tulemust, mille viis läbi vastavalt käesolevale direktiivile artikli 2 lõike 1 punkti 3 alapunktides a kuni c nimetatud isik teises liikmesriigis ja mis vastavad artiklite 16 ja 18 nõuetele, isegi siis, kui dokumentide või andmete puhul, mis nimetatud nõudeid silmas pidades aluseks võeti, on tegemist teiste dokumentide või andmetega kui need, mis on ette nähtud selles liikmesriigis, kus asub asutus või isik, kelle juurde klient suunatakse.

Artikkel 16

1.   Käesolevas jaos on “kolmandad isikud” asutused ja isikud, kes on loetletud artiklis 2 või kolmandas riigis asuvad samaväärsed asutused ja isikud, kes vastavad järgmistele nõuetele:

2.   Liikmesriigid teavitavad üksteist ja komisjoni juhtudest, mille puhul nad leiavad, et kolmas riik vastab lõike 1 punktis b sätestatud tingimustele.

Artikkel 17

Kui komisjon võtab vastu otsuse artikli 40 lõike 4 alusel, keelab liikmesriik asutustel ja isikutel, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse, tugineda artikli 8 lõike 1 alapunktide a kuni c nõuete täitmisele asjaomase kolmanda riigi kolmandate isikute poolt.

Artikkel 18

1.   Kolmandad isikud teevad vastavalt artikli 8 lõike 1 punktides a kuni c sätestatud nõuetele nõutud teabe viivitamatult kättesaadavaks asutusele või isikule, kelle juurde klient suunatakse.

2.   Vastava taotluse korral edastab kolmas isik kohe asutusele või isikule, kelle juurde klient suunatakse, asjakohased koopiad kliendi isikut tõendavatest ja isikusamasust tuvastavatest andmetest ja muudest kliendi või kasusaava omaniku isikut tõendavatest dokumentidest.

Artikkel 19

Käesolevat jagu ei kohaldata allhangete ega esindussuhete puhul, kui allhanke pakkujat või agenti käsitletakse lepingu kohaselt osana käesoleva direktiiviga hõlmatud asutusest või isikust.

III PEATÜKK

TEATAMISKOHUSTUSED

1. JAGU

Üldsätted

Artikkel 20

Liikmesriigid nõuavad, et asutused ja isikud, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse, pööraksid erilist tähelepanu tegevustele, mille puhul nad peavad eriti tõenäoliseks seotust rahapesu või terrorismi rahastamisega, eelkõige keerukatele, ebatavalistele või suuremahulistele tehingutele ning kõikidele ebatavalistele tehinguskeemidele, millel pole selget majanduslikku ega ilmset seaduslikku eesmärki.

Artikkel 21

1.   Iga liikmesriik asutab rahapesuga ja terrorismi rahastamisega tõhusaks võitlemiseks rahapesu andmebüroo.

2.   Rahapesu andmebüroo on keskne siseriiklik üksus. See vastutab võimaliku rahapesu, võimaliku terrorismi rahastamisega seonduva teabe vastuvõtmise (ja lubatud ulatuses taotlemise), analüüsi ja pädevatele asutustele teatavakstegemise eest vastavalt siseriiklike õigusaktide või eeskirjadele nõuetele. Rahapesu andmebüroole tagatakse eesmärkide täitmiseks kohased ressursid.

3.   Liikmesriigid tagavad, et rahapesu andmebürool on vahetu või kaudne ja õigeaegne juurdepääs finants-, haldus- ja õiguskaitsealasele teabele, mida ta vajab oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks.

Artikkel 22

1.   Liikmesriigid nõuavad, et asutused ja isikud, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid, ning nende juhid ja töötajad näitaksid üles täielikku koostöövalmidust:

2.   Lõikes 1 osutatud teave edastatakse rahapesu andmebüroole selles liikmesriigis, kelle territooriumil teavet edastav asutus või isik asub. Tavaliselt edastab või edastavad vastava teabe artiklis 34 osutatud korras määratud isik või isikud.

Artikkel 23

1.   Erandina artikli 22 lõikest 1 võivad liikmesriigid artikli 2 lõike 1 punkti 3 alapunktides a ja b nimetatud isikute puhul määrata asutuseks, keda kõigepealt teavitatakse, rahapesu andmebüroo asemel kutseala isereguleeruva organi. Ilma et see piiraks lõiget 2, edastab nimetatud isereguleeruv organ teabe nendel juhtudel kohe ja filtreerimata rahapesu andmebüroole.

2.   Liikmesriigid ei ole kohustatud kohaldama artikli 22 lõikes 1 sätestatud kohustusi notarite, sõltumatutel juriidilistel ametikohtadel töötajate, audiitorite, rahandusekspertide ega maksunõustajate suhtes teabe osas, mida need saavad mõnelt oma kliendilt või mõne oma kliendi kohta, kui nad selgitavad oma kliendi õiguslikku olukorda või kaitsevad või esindavad kõnealust klienti kohtumenetluses või sellega seoses, sealhulgas juhul, kui nad annavad kohtumenetluse algatamist või vältimist käsitlevat nõu, olenemata sellest, kas kõnealune teave on saadud enne sellist menetlust, selle ajal või pärast seda.

Artikkel 24

1.   Liikmesriigid nõuavad, et asutused ja isikud, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi nõudeid, ei sooritaks tehinguid, mida nad teavad või kahtlustavad olevat seotud rahapesuga või terrorismi rahastamisega enne artikli 22 lõike 1 punktis a sätestatud vajalike toimingute tegemist. Vastavalt liikmesriikide õigusaktidele on õigus anda korraldus jätta tehing sooritamata.

2.   Kui on kahtlus, et tehing on seotud rahapesuga või terrorismi rahastamisega ja kui selle sooritamata jätmine ei ole võimalik või võib takistada võimalikust rahapesust või terrorismi rahastamisest kasu saajate tabamist, teavitavad asjaomased asutused ja isikud rahapesu andmebürood kohe pärast tehingut.

Artikkel 25

1.   Liikmesriigid tagavad, et kui artiklis 37 nimetatud asutused avastavad asutuste ja isikute juures, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid, inspekteerimiste käigus või mõnel muul viisil asjaolusid, mis võivad olla seotud rahapesuga või terrorismi rahastamisega, teatavad nad sellest viivitamata rahapesu andmebüroole.

2.   Liikmesriigid tagavad, et seadusega aktsiaturgude, valuutaturgude ja tuletisväärtpaberiturgude järele valvama volitatud järelevalveasutused teavitavad rahapesu andmebürood neile teatavaks saanud asjaoludest, mis võivad olla seotud rahapesu või terrorismi rahastamisega.

Artikkel 26

Kui asutus või isik, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid, või sellise asutuse või isiku töötaja või juht edastab heauskselt vastavalt artikli 22 lõikele 1 ja artiklile 23 artiklites 22 ja 23 osutatud teavet, ei käsitleta seda lepinguga või õigus- ja haldusnormidega teabe avalikustamisele kehtestatud piirangute rikkumisena ning asutus või isik või tema juht või töötaja ei kanna selle eest mingit vastutust.

Artikkel 27

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et kaitsta asjaomaste asutuste ja isikute töötajaid, kes teatavad rahapesust või terrorismi rahastamisest kas asutusesiseselt või rahapesu andmebüroole, ähvarduste või vaenuliku kohtlemise eest.

2. JAGU

Avalikustamise keelamine

Artikkel 28

1.   Käesoleva direktiiviga hõlmatud asutused ja isikud ning nende juhid ja töötajad ei avalikusta asjaomasele kliendile ega teistele kolmandatele isikutele asjaolu, et on edastatud teavet vastavalt artiklitele 22 ja 23 või et rahapesuga või terrorismi rahastamisega seoses on või võib olla algatatud uurimine.

2.   Lõikes 1 sätestatud keeld ei kehti teabe edastamise kohta artiklis 37 nimetatud pädevatele asutustele, kaasa arvatud isereguleeruvad organid, ega teabe edastamise kohta õiguskaitse eesmärkidel.

3.   Lõikes 1 sätestatud keeld ei ole vastuolus teabe edastamisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/87/EÜ (milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet) (17) artikli 2 lõike 12 mõistes ühte ja samasse kontserni kuuluvate liikmesriikide või kolmandate riikide asutuste vahel, kui nad täidavad artikli 11 lõikes 1 sätestatud tingimusi.

4.   Lõikes 1 sätestatud keeld ei ole vastuolus teabe edastamisega liikmesriikide või kolmandate riikide, kus kehtivad käesoleva direktiiviga võrdväärsed nõuded, artikli 2 lõike 1 punkti 3 alapunktides a ja b nimetatud isikute vahel, kes tegelevad oma kutsealaga, olgu siis töötajatena või mitte, ühes ja samas juriidilises isikus või võrgustikus. Käesoleva artikli tähenduses on võrgustik ulatuslikum struktuur, kuhu isik kuulub ja millel on ühised omanikud ja juhtkond ning ühine vastavuskontroll.

5.   Artikli 2 lõike 1 punktis 1, punktis 2 ja punkti 3 alapunktides a ja b nimetatud asutuste või isikute puhul ei takista lõikes 1 sätestatud keeld juhtudel, kus on tegemist sama kliendi ja sama tehinguga, milles osaleb kaks või enam asutust või isikut, teabe edastamist asjaomaste asutuste või isikute vahel, kui nad asuvad liikmesriigis või kolmandas riigis, kus kehtivad käesoleva direktiiviga võrdväärsed nõuded ning ametisaladuse ja isikuandmete kaitse osas kehtivad nende jaoks võrdväärsed kohustused. Vahetatud teavet võib kasutada eranditult rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise eesmärkidel.

6.   Juhtumeid, mil artikli 2 lõike 1 punkti 3 alapunktides a ja b nimetatud isikud püüavad klienti veenda ebaseaduslikust tegevusest hoiduma, ei käsitleta avalikustamisena lõikes 1 määratletud tähenduses.

7.   Liikmesriigid teavitavad üksteist vastastikku ja komisjoni juhtumitest, kus kolmas riik täidab nende arvates lõigetes 3, 4 või 5 kehtestatud tingimusi.

Artikkel 29

Juhtudel, mille puhul komisjon võtab vastu otsuse vastavalt artikli 40 lõikele 4, keelavad liikmesriigid teabe edastamise käesoleva direktiiviga hõlmatud asutuste ja isikute ning asjaomase kolmanda riigi asutuste ja isikute vahel.

IV PEATÜKK

ANDMETE SÄILITAMINE JA STATISTILISED ANDMED

Artikkel 30

Liikmesriigid nõuavad, et asutused ja isikud, kelle suhtes käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse, säilitaksid järgmised dokumendid ja teabe, mida saaks kasutada võimaliku rahapesu või terrorismi rahastamise uurimise toimingute käigus või analüüsimisel rahapesu andmebüroo või teiste pädevate asutuste poolt vastavalt siseriiklikule õigusele:

Artikkel 31

1.   Liikmesriigid nõuavad, et krediidi- ja finantseerimisasutused, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid, võtaksid asjakohasel juhul oma kolmandates riikides asuvates filiaalides ja enamusosalusega tütarettevõtjates nõuetekohase hoolsuse ja andmete säilitamise osas meetmeid, mis oleksid vähemalt võrdväärsed käesolevas direktiivis sätestatud meetmetega.

Kui kolmanda riigi õigusaktid ei luba selliste meetmete võtmist, nõuavad liikmesriigid, et asjaomased krediidi- ja finantseerimisasutused esitaksid nõutava teabe oma liikmesriigi pädevatele asutustele.

2.   Liikmesriigid ja komisjon teatavad üksteisele juhtudest, mille puhul nad leiavad, et kolmanda riigi õigusaktid ei võimalda lõike 1 esimeses lõigus sätestatud meetmete võtmist ja lahenduseni jõudmiseks tuleb rakendada kooskõlastatud abinõusid.

3.   Liikmesriigid kehtestavad, et juhul kui kolmanda riigi õigusaktid ei võimalda lõike 1 alapunktis 1 nimetatud meetmete kohaldamist, võtavad krediidi- ja finantseerimisasutused täiendavaid meetmeid, et tõhusalt käsitleda rahapesu või terrorismi rahastamise riski.

Artikkel 32

Liikmesriigid nõuavad, et nende krediidi- ja finantseerimisasutustel oleksid süsteemid, mis võimaldaksid neil vastata täielikult ja kiiresti rahapesu andmebüroo või siseriiklike õigusaktide kohaselt teiste asutuste päringutele selle kohta, kas neil on või on eelnenud viie aasta jooksul olnud ärisuhe teatavate füüsiliste või juriidiliste isikutega ning milline on selle suhte olemus.

Artikkel 33

1.   Liikmesriigid tagavad, et nad oleksid võimelised hindama oma rahapesu- ja terrorismi rahastamise vastaste süsteemide tõhusust, tehes täpset statistikat asjaomaste süsteemide tõhususe kohta.

2.   Nimetatud statistika hõlmab vähemalt rahapesu andmebüroole teatatud kahtlaste tehingute arvu, teavet teatamiste järel võetud meetmete kohta ning iga-aastaseid andmeid uuritud juhtumite, rahapesus või terrorismi rahastamises süüdistatud ja süüdi mõistetud isikute arvu kohta ja blokeeritud, arestitud või konfiskeeritud varade mahu kohta.

3.   Liikmesriigid peavad tagama nende statistiliste aruannete koondülevaate avaldamise.

V PEATÜKK

RAKENDUSMEETMED

1. JAGU

Sisekord, koolitus ja tagasiside

Artikkel 34

1.   Liikmesriigid nõuavad, et käesoleva direktiiviga hõlmatud asutused ja isikud kehtestaksid kliendi suhtes kohaldatava nõuetekohase hoolsuse, rahapesukahtlusest teatamise, andmete säilitamise, sisekontrolli, riskihindamise ja -juhtimise ning vastavatest eeskirjadest kinnipidamise ning info vahetamise asjakohased ja sobivad põhimõtted ja menetlused, millest piisaks rahapesuga või terrorismi rahastamisega seotud toimingute ennetamiseks ja tõkestamiseks.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et käesoleva direktiiviga hõlmatud krediidi- ja finantseerimisasutused teataksid asjakohastest strateegiatest ja menetlustest asjakohasel juhul oma filiaalidele ja enamusosalusega tütarettevõtjatele kolmandates riikides.

Artikkel 35

1.   Liikmesriigid nõuavad, et asutused ja isikud, kelle suhtes käesoleva direktiivi meetmeid kohaldatakse, võtaksid kohaseid meetmeid oma asjakohaste töötajate teavitamiseks sätetest, mis kehtivad käesoleva direktiivi alusel.

Nende meetmete raames osalevad asjaomased töötajad spetsiaalsetes koolitusprogrammides, mille käigus neid õpetatakse ära tundma võimaliku rahapesuga või terrorismi rahastamisega seotud toiminguid ja antakse juhiseid sellistes olukordades tegutsemiseks.

Kui artikli 2 lõike 1 punktis 3 mainitud kategooriatesse kuuluv füüsiline isik tegutseb oma kutsealal juriidilise isiku töötajana, kohaldatakse käesolevas jaos sisalduvaid kohustusi pigem sellise juriidilise isiku kui füüsilise isiku suhtes.

2.   Liikmesriigid tagavad, et asutused ja isikud, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid, pääseksid ligi ajakohastatud teabele, mis käsitleb rahapesus ja terrorismi rahastamises kasutatavaid teguviise ja kahtlaste tehingute tunnuseid.

3.   Liikmesriigid tagavad, et rahapesu või terrorismi rahastamise kahtlusest teatamisele järgneks võimalusel alati õigeaegne tagasiside teatamise tõhususe ning selle tagajärjel võetud meetmete kohta.

2. JAGU

Järelevalve

Artikkel 36

1.   Liikmesriigid tagavad, et seaduslikult tegutsemiseks peavad valuutavahetusasutused ning usaldusfondide ja äriühingu teenuste pakkujad olema litsentseeritud või registrisse kantud ning kasiinod litsentseeritud. Piiramata ühenduse tulevasi õigusakte, näevad liikmesriigid ette, et rahaülekannete või -väljastamisega tegelevad ettevõtjad peavad selleks, et tegutseda seaduslikult, olema litsentseeritud või registrisse kantud.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et pädevad asutused keelduksid lõikes 1 osutatud üksustele litsentsi väljastamast või neid registrisse kandmast, kui nad ei ole kindlad, et nimetatud üksuste tegelikud juhid või tegelikult kasusaavad omanikud on selleks sobivad isikud.

Artikkel 37

1.   Liikmesriigid nõuavad pädevatelt asutustelt vähemalt tõhusat seiret ja vajalike meetmete võtmist tagamaks, et käesoleva direktiiviga hõlmatud asutused ja isikud järgiksid käesolevas direktiivis sätestatud nõudeid.

2.   Liikmesriigid tagavad, et pädevatel asutustel oleksid piisavad volitused, sealhulgas volitus nõuda igasugust teavet, mis on oluline vastavatest eeskirjadest kinnipidamise seire ja kontrolli teostamiseks, ning piisavad vahendid oma ülesannete täitmiseks.

3.   Krediidi- ja finantseerimisasutuste ning kasiinode puhul on pädevatel asutustel suurendatud järelevalvevolitused, esmajoones võimalus viia kohapeal läbi kontrolle.

4.   Artikli 2 lõike 1 punkti 3 alapunktides a kuni e nimetatud füüsiliste ja juriidiliste isikute puhul võivad liikmesriigid lubada, et lõikes 1 nimetatud ülesanded täidetakse lähtuvalt riskipõhisest lähenemisest.

5.   Artikli 2 lõike 1 punkti 3 alapunktides a ja b nimetatud isikute puhul võivad liikmesriigid lubada, et lõikes 1 nimetatud ülesandeid täidavad isereguleeruvad organid, kui nad vastavad lõike 2 sätetele.

3. JAGU

Koostöö

Artikkel 38

Komisjon annab vajalikku abi, et lihtsustada koordineerimist, kaasa arvatud teabevahetus rahapesu andmebüroode vahel ühenduse piires.

4. JAGU

Karistused

Artikkel 39

1.   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga hõlmatud füüsilisi ja juriidilisi isikuid võib võtta vastutusele käesoleva direktiivi sätete alusel vastu võetud siseriiklike õigusaktide rikkumise korral. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2.   Piiramata liikmesriikide õigust kehtestada kriminaalkaristusi, tagavad liikmesriigid kooskõlas oma siseriikliku õigusega, et käesoleva direktiivi kohaldamiseks vastu võetud sätete rikkumiste korral on võimalik rakendada krediidi- ja finantseerimisasutuste suhtes sobivaid haldusmeetmeid või halduskaristusi. Liikmesriigid tagavad, et nimetatud meetmed või karistused oleksid tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

3.   Liikmesriigid tagavad, et juriidilisi isikuid on võimalik võtta vastutusele vähemalt lõikes 1 nimetatud rikkumiste eest, mille pani nende kasuks toime isik, kes tegutses üksinda või juriidilise isiku organi osana ja kellel on juriidilises isikus juhtiv positsioon tulenevalt:

4.   Lisaks juba lõikes 3 ettenähtud juhtudele tagavad liikmesriigid võimaluse juriidilisi isikuid vastutusele võtta, kui lõikes 3 nimetatud isiku poolne puudulik järelevalve või kontroll võimaldas talle alluval isikul panna juriidilise isiku kasuks toime lõikes 1 nimetatud rikkumisi.

VI PEATÜKK

RAKENDUSMEETMED

Artikkel 40

1.   Selleks et võtta arvesse tehnilisi edusamme rahapesu- või terrorismi rahastamise vastases võitluses ja tagada käesoleva direktiivi ühetaoline rakendamine, võib komisjon võtta artikli 41 lõikes 2 osutatud korras vastu järgmised rakendusmeetmed:

2.   Igal juhul võtab komisjon esimesed rakendusmeetmed lõike 1 punktide b ja d elluviimiseks vastu 15. juuniks 2006.

3.   Komisjon kohandab artikli 41 lõikes 2 osutatud korras artikli 2 lõike 1 punkti 3 alapunktis e, artikli 7 punktis b, artikli 10 lõikes 1 ja artikli 11 lõike 5 punktides a ja d nimetatud summasid, arvestades ühenduse õigusakte, majandusarenguid ning muudatusi rahvusvahelistes standardites.

4.   Kui komisjon leiab, et kolmas riik ei vasta artikli 11 lõigetes 1 või 2, artikli 28 lõigetes 3, 4 või 5 sätestatud tingimustele või käesoleva artikli lõike 1 punktis b või artikli 16 lõike 1 punktis b sätestatud meetmetele, või et kolmanda riigi õigusaktid ei luba artikli 31 lõike 1 esimeses lõigus nõutud meetmete võtmist, võtab ta artikli 41 lõikes 2 osutatud korras vastu seda kinnitava otsuse.

Artikkel 41

1.   Komisjoni abistab rahapesu ja terrorismi rahastamise vältimise komitee, edaspidi “komitee”.

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut, juhul kui vastavalt käesolevale menetlusele vastu võetud rakendusmeetmed ei muuda käesoleva direktiivi olulisi sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

4.   Piiramata juba vastuvõetud rakendusmeetmeid, peatatakse käesoleva direktiivi tehniliste eeskirjade ja otsuste lõike 2 kohast vastuvõtmist käsitlevate sätete rakendamine neljaks direktiivi vastuvõtmisele järgnevaks aastaks. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad komisjoni ettepanekul asjaomaseid sätteid uuendada kooskõlas asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusega ja sel eesmärgil vaatab nõukogu need läbi enne nelja-aastase ajavahemiku möödumist.

VII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 42

Hiljemalt 15. detsembriks 2009 ning seejärel vähemalt iga kolme aasta järel koostab komisjon käesoleva direktiivi rakendamise aruande ning esitab selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Esimesse aruandesse lisab komisjon uuringu advokaatide ja muude sõltumatutel juriidilistel ametikohtadel töötajate kohtlemise kohta.

Artikkel 43

15. detsembriks 2010 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande artikli 3 esimese lõigu punktis 6 nimetatud protsendi piirmäärade kohta, arvestades sealjuures eriti artikli 3 esimese lõigu punkti 6 alapunkti a alapunktis i ja alapunkti b alapunktides i ja iii nimetatud protsendimäärade 25 %lt 20 %le alandamise võimalikku otstarbekohasust ja võimalikke tagajärgi. Nimetatud aruande alusel on komisjonil võimalik esitada ettepanek käesoleva direktiivi muutmiseks.

Artikkel 44

Direktiiv 91/308/EMÜ tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitletakse viidetena käesolevale direktiivile ja neid tuleb lugeda lisas toodud vastavustabeli kohaselt.

Artikkel 45

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 15. detsembriks 2007. Nad edastavad nende sätete teksti ning nende sätete ja käesoleva direktiivi sätete vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 46

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 47

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 26. oktoober 2005

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BORRELL FONTELLES

Nõukogu nimel

eesistuja

D. ALEXANDER

----

(1)  Arvamus esitatud 11. mail 2005 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(2)ELT C 40, 17.2.2005, lk 9.

(3)  Euroopa Parlamendi 26. mai 2005. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 19. septembri 2005. aasta otsus.

(4)EÜT L 166, 28.6.1991, lk 77. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/97/EÜ (EÜT L 344, 28.12.2001, lk 76).

(5)EÜT L 182, 5.7.2001, lk 1.

(6)EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(7)EÜT L 271, 24.10.2000, lk 4.

(8)EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(9)EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3.

(10)EÜT L 126, 26.5.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ (ELT L 79, 24.3.2005, lk 9).

(11)EÜT L 345, 19.12.2002, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

(12)ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

(13)EÜT L 9, 15.1.2003, lk 3.

(14)EÜT L 351, 29.12.1998, lk 1.

(15)EÜT C 316, 27.11.1995, lk 49.

(16)EÜT L 275, 27.10.2000, lk 39.

(17)ELT L 35, 11.2.2003, lk 1.

----

LISA

VASTAVUSTABEL

----

----

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2005/66/EÜ,

26. oktoober 2005,

mis käsitleb esikaitsesüsteemide kasutamist mootorsõidukitel ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (1)

toimides asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva direktiivi eesmärk on parandada jalakäijate ja sõidukiohutust passiivsete meetmete abil. See kehtestab mootorsõidukite tüübikinnituse tehnilised nõuded originaalvarustusena sõidukile paigaldatud või eraldi seadmestikuna turustatavate esikaitsesüsteemide osas.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid ning I lisa punktis 1 esitatud mõisteid:

Artikkel 3

Tüübikinnitussätted

1.   Alates 25. augustist 2006 ei tohi liikmesriigid uue sõidukitüübi puhul, millel on I ja II lisas sätestatud nõuetele vastav esikaitsesüsteem, esikaitsesüsteemidega seotud põhjustel:

2.   Alates 25. augustist 2006 ei tohi liikmesriigid uue esikaitsesüsteemi tüübi puhul, mida turustatakse eraldi seadmestikuna ning mis vastab I ja II lisas sätestatud nõuetele:

3.   Alates 25. novembrist 2006 keelduvad liikmesriigid EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest uuele sõidukitüübile, mis on varustatud esikaitsesüsteemiga, või eraldi seadmestikuna turustatavale uuele esikaitsesüsteemi tüübile, mis ei vasta I ja II lisas sätestatud nõuetele.

4.   Alates 25. maist 2007 I ja II lisas sätestatud nõuetele mittevastavate sõidukite puhul esikaitsesüsteemidega seotud põhjustel liikmesriigid:

5.   Alates 25. maist 2007 kehtivad direktiivi 70/156/EMÜ artikli 7 lõike 2 kohaldamisel I ja II lisa eraldi seadmestikuna turustatavaid esikaitsesüsteeme puudutavad nõuded.

Artikkel 4

Rakendusmeetmed ja muudatused

1.   I lisa punktis 3 kindlaks määratud katsetamist puudutavate sätete üksikasjalikud tehnilised nõuded võtab vastu komisjon direktiivi 70/156/EMÜ artikli 13 lõikes 3 osutatud korras.

2.   Käesoleva direktiivi kohandamiseks vajalikud muudatused võtab vastu komisjon direktiivi 70/156/EMÜ artikli 13 lõikes 3 osutatud korras.

Artikkel 5

Ülevaatamine

Mitte hiljem kui 25. augustil 2010, lähtudes tehnilisest arengust ja saadud kogemustest, vaatab komisjon üle käesoleva direktiivi tehnilised sätted, ja eelkõige jalamudeli reieosa ja esikaitsesüsteemi “kaitseraua” kokkupõrke katse nõudmise, täiskasvanu peamudeli ja esikaitsesüsteemi kokkupõrke katse sisseviimise ning lapse peamudeli ja esikaitsesüsteemi kokkupõrke katse spetsifikaadi tingimused. Selle ülevaatamise alusel koostab komisjon raporti Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Kui ülevaatamise tulemusena leitakse, et käesoleva direktiivi tehnilisi sätteid tuleb kohandada, peab kohandamise läbi viima vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artikli 13 lõikes 3 toodud menetlusele.

Artikkel 6

Direktiivi 70/156/EMÜ muudatused

Direktiivi 70/156/EMÜ I, III, IV ja XI lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi III lisale.

Artikkel 7

Ülevõtmine

1.   Hiljemalt 25. augustiks 2006 võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 25. augustist 2006.

Kui liikmesriigid võtavad need normid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi sätestavad liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 8

Eraldi seadmestikud

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide pädevust keelustada või piirata esikaitsesüsteemide kasutamist, mis on eraldi seadmestikuna turule viidud enne käesoleva direktiivi jõustumist.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 10

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 26. oktoober 2005

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BORRELL FONTELLES

Nõukogu nimel

eesistuja

D. ALEXANDER

----

(1)ELT C 112, 30.4.2004, lk 18.

(2)  Euroopa Parlamendi 26. mai 2005. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 11. oktoobri 2005. aasta otsus.

(3)EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2005/49/EÜ (ELT L 194, 26.7.2005, lk 12).

(4)ELT L 321, 6.12.2003, lk 15.

(5)EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

----

LISADE LOETELU

I LISA

TEHNILISED SÄTTED

1.   MÕISTED

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

2.   KONSTRUKTSIOONI- JA PAIGALDUSNÕUDED

3.   SÄTTED KATSETAMISE KOHTA

II LISA

TÜÜBIKINNITUSE HALDUSSÄTTED

1.   EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

2.   EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

3.   EÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRK

1. liide

TEATIS nr [...]

vastavalt nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ I lisale sõidukite EÜ tüübikinnituse kohta seoses esikaitsesüsteemiga varustamisega

Vajaduse korral tuleb esitada järgmine teave kolmes eksemplaris ja koos sisukorraga. Kõik joonised tuleb esitada sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikuna A4 formaadis või A4 formaadis voldikul. Võimalikud fotod peavad olema piisavalt üksikasjalikud.

Kui süsteemid, osad või eraldi seadmestikud sisaldavad erimaterjale, tuleb esitada andmed nende omaduste kohta.

0.   ÜLDOSA

1.   SÕIDUKI EHITUSE ÜLDISED KARAKTERISTIKUD

2.   MASS JA MÕÕTMED (kilogrammides ja millimeetrites)

9.   KERE

Kuupäev:

2. liide

TEATIS nr [...]

EÜ tüübikinnituse kohta seoses esikaitsesüsteemi kui eraldi seadmestikuga (2005/66/EÜ)

Vajaduse korral tuleb esitada järgmine teave kolmes eksemplaris ja koos sisukorraga. Kõik sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikud joonised tuleb esitada A4 formaadis või A4 formaadis voldikul. Võimalikud fotod peavad olema piisavalt üksikasjalikud.

Kui süsteemid, osad või eraldi seadmestikud sisaldavad erimaterjale, tuleb esitada andmed nende omaduste kohta.

0.   ÜLDOSA

1.   SEADME KIRJELDUS

3. liide

(NÄIDIS)

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

AMETIASUTUSE TEMPEL

Teave

kohta direktiivi 2005/66/EÜ kohaselt esikaitsesüsteemiga varustatud sõiduki tüübi puhul.

Tüübikinnituse number:

Laiendamise põhjus:

I JAGU

II JAGU

Addendum

EÜ tüübikinnitustunnistusele nr [...]

sõiduki tüübikinnituse kohta seoses esikaitsesüsteemi paigaldamisega

4. liide

(NÄIDIS)

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

AMETIASUTUSE TEMPEL

Teave

kohta esikaitsesüsteemi kui eraldi seadmestiku tüübi puhul vastavalt direktiivile 2005/66/EÜ.

Tüübikinnituse number:

Laiendamise põhjus:

I JAGU

II JAGU

Addendum

EÜ tüübikinnitustunnistusele nr [...]

esikaitsesüsteemi tüübikinnituse kohta vastavalt direktiivile 2005/66/EÜ

5. liide

EÜ tüübikinnitusmärgi näidis

(a > 12 mm)

Ülaltoodud EÜ tüübikinnitusmärgiga seade on esikaitsesüsteem, mis on tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) käesoleva direktiivi kohaselt (01) ning kannab baaskinnitusnumbrit 1471.

Tärn näitab, et esikaitsesüsteem kiideti heaks, võttes arvesse I lisa punktis 3.1.1.1 või 3.1.2.1 lubatud jalamudeli ja löökkeha kokkupõrke katset. Kui tüübikinnitusasutus seda kaalutlust ei luba, asendatakse tärn tühikuga.

III LISA

DIREKTIIVI 70/156/EMÜ MUUDATUSED

Direktiivi 70/156/EMÜ lisasid muudetakse järgmiselt.

----

(1)  lubatud täismassiga kuni 3,5 tonni.”

(2)  lubatud täismassiga kuni 3,5 tonni.”

----