# Euroopa Liidu L 302/19.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 302 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide19. november 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 302

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide19. november 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1890/2005, 14. november 2005, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist, Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse Malaisiast ja Filipiinidelt pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade importi käsitlev menetlus | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1891/2005, 14. november 2005, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3068/92, millega kehtestatakse Valgevenest, Venemaalt ja Ukrainast pärit kaaliumkloriidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 14 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1892/2005, 14. november 2005, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine | 22 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1893/2005, 18. november 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 24 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1894/2005, 17. november 2005, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse merluusi püük ICES Vb (EÜ veed), VI, VII, XII, XIV püügipiirkonna vetes | 26 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1895/2005, 18. november 2005, teatavate epoksüderivaatide kasutamise piirangu kohta toiduainetega kokkupuutumiseks ettenähtud materjalides ja esemetes (
  1
  ) | 28 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1896/2005, 18. november 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 887/2005, millega kuulutatakse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklile 30 välja teatavate veinide erakorraline destilleerimine Kreekas | 33 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1897/2005, 18. november 2005, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind | 34 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2005/79/EÜ, 18. november 2005, millega muudetakse direktiivi 2002/72/EÜ toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -toodete kohta (
  1
  ) | 35 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1890/2005, 14. november 2005, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist, Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse Malaisiast ja Filipiinidelt pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade importi käsitlev menetlus

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1891/2005, 14. november 2005, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3068/92, millega kehtestatakse Valgevenest, Venemaalt ja Ukrainast pärit kaaliumkloriidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

14

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1892/2005, 14. november 2005, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

22

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1893/2005, 18. november 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

24

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1894/2005, 17. november 2005, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse merluusi püük ICES Vb (EÜ veed), VI, VII, XII, XIV püügipiirkonna vetes

26

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1895/2005, 18. november 2005, teatavate epoksüderivaatide kasutamise piirangu kohta toiduainetega kokkupuutumiseks ettenähtud materjalides ja esemetes (
  1
  )

1

28

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1896/2005, 18. november 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 887/2005, millega kuulutatakse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklile 30 välja teatavate veinide erakorraline destilleerimine Kreekas

33

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1897/2005, 18. november 2005, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind

34

*

Komisjoni direktiiv 2005/79/EÜ, 18. november 2005, millega muudetakse direktiivi 2002/72/EÜ toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -toodete kohta (
  1
  )

1

35

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | Nõukogu otsus, 14. november 2005, mis käsitleb 2005. aasta rahvusvahelise oliiviõli- ja lauaoliivilepingu sõlmimist | 46 |
| 2005. aasta rahvusvaheline oliiviõli- ja lauaoliivileping | 47 |
| | * | Teave, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahel assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud lepingu lisaprotokolli jõustumist, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga | 68 |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 9. detsember 2004, mis kuulutab koondumise ühisturuga kokkusobimatuks vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 artikli 8 lõikele 3 (ühinemismäärus) (Juhtum nr COMP/M.3440 – EDP/ENI/GDP)
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 4715 all)

   (
  1
  ) | 69 |
| | * | Komisjoni otsus, 17. oktoober 2005, millega kiidetakse heaks seoses Venemaa Föderatsioonist pärit kaaliumkloriidi importi käsitleva dumpinguvastaste menetlusega pakutud kohustused | 79 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

Nõukogu otsus, 14. november 2005, mis käsitleb 2005. aasta rahvusvahelise oliiviõli- ja lauaoliivilepingu sõlmimist

46

2005. aasta rahvusvaheline oliiviõli- ja lauaoliivileping

47

*

Teave, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahel assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud lepingu lisaprotokolli jõustumist, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

68

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 9. detsember 2004, mis kuulutab koondumise ühisturuga kokkusobimatuks vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 artikli 8 lõikele 3 (ühinemismäärus) (Juhtum nr COMP/M.3440 – EDP/ENI/GDP)
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 4715 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 4715 all)

1

69

*

Komisjoni otsus, 17. oktoober 2005, millega kiidetakse heaks seoses Venemaa Föderatsioonist pärit kaaliumkloriidi importi käsitleva dumpinguvastaste menetlusega pakutud kohustused

79

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 19.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 302/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 302/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1890/2005,

14. november 2005,

millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist, Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse Malaisiast ja Filipiinidelt pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade importi käsitlev menetlus

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   AJUTISED MEETMED

| (1) | Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 771/2005 (2) (edaspidi “ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina RV”), Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes, mis kuuluvad KN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 771/2005 (2) (edaspidi “ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina RV”), Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes, mis kuuluvad KN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla.

| (2) | Dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju analüüsimise seisukohalt oluliste suundumuste jälgimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(2)

Dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju analüüsimise seisukohalt oluliste suundumuste jälgimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi “vaatlusalune periood”).

B.   JÄRGNENUD MENETLUS

| (3) | Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamist on teatavad huvitatud isikud esitanud oma märkused kirjalikult. |
| --- | --- |

(3)

Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamist on teatavad huvitatud isikud esitanud oma märkused kirjalikult.

| (4) | Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid, anti võimalus esitada komisjonile oma selgitused. |
| --- | --- |

(4)

Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid, anti võimalus esitada komisjonile oma selgitused.

| (5) | Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist.

| (6) | Huvitatud isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. |
| --- | --- |

(6)

Huvitatud isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

| (7) | Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja neid võeti lõplike järelduste tegemisel vajaduse korral arvesse. |
| --- | --- |

(7)

Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja neid võeti lõplike järelduste tegemisel vajaduse korral arvesse.

| (8) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist seadsid üks importija ja tema ühendus kahtluse alla ühenduse tootmisharu esindavuse algmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 113. Selle väite kinnituseks ei esitatud siiski tõendeid. Uurimine on kinnitanud, et ühenduse tootjate arvele langes uurimisperioodi jooksul ligikaudu 54 % ühenduse toodangust ning et see vastab algmääruse artikli 5 lõike 4 tingimustele. |
| --- | --- |

(8)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist seadsid üks importija ja tema ühendus kahtluse alla ühenduse tootmisharu esindavuse algmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 113. Selle väite kinnituseks ei esitatud siiski tõendeid. Uurimine on kinnitanud, et ühenduse tootjate arvele langes uurimisperioodi jooksul ligikaudu 54 % ühenduse toodangust ning et see vastab algmääruse artikli 5 lõike 4 tingimustele.

| (9) | Koostööd tegev Tai eksportiv tootja väitis pärast teavitamist, et ühenduse tootjate küsimustiku mittekonfidentsiaalsed vastused ei olnud piisavalt üksikasjalikud ega esitatud kooskõlas algmääruse artikliga 19. Väidetavalt ei olnud koostööd tegevatel eksportivatel tootjatel küsimustiku mittekonfidentsiaalsetes vastustes sisalduva teabe puudulikkuse tõttu võimalik oma huvisid tõhusalt kaitsta ning seetõttu olevat nad käesolevas menetluses asetatud ebasoodsasse olukorda võrreldes teiste isikutega, täpsemalt ühenduse tootmisharuga. Siiski vastavalt ajutise määruse punktile E saavad kõik huvitatud isikud kahju kohta kontrollitud andmed koondatud kujul. Niisiis on neil kõikidel piisavalt täpne pilt kahju ja põhjuslikkuse kohta, mis võimaldab neil kaitsta oma huvisid. Kõiki isikuid koheldakse samal viisil ja seoses teavitamisega ei ole ükski huvitatud isik ebasoodsamas olukorras. Lisaks oli küsimustiku mittekonfidentsiaalsete vastuste ja ajutises määruses sisalduva teabega tagatud kõigi isikute kaitseõigused. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(9)

Koostööd tegev Tai eksportiv tootja väitis pärast teavitamist, et ühenduse tootjate küsimustiku mittekonfidentsiaalsed vastused ei olnud piisavalt üksikasjalikud ega esitatud kooskõlas algmääruse artikliga 19. Väidetavalt ei olnud koostööd tegevatel eksportivatel tootjatel küsimustiku mittekonfidentsiaalsetes vastustes sisalduva teabe puudulikkuse tõttu võimalik oma huvisid tõhusalt kaitsta ning seetõttu olevat nad käesolevas menetluses asetatud ebasoodsasse olukorda võrreldes teiste isikutega, täpsemalt ühenduse tootmisharuga. Siiski vastavalt ajutise määruse punktile E saavad kõik huvitatud isikud kahju kohta kontrollitud andmed koondatud kujul. Niisiis on neil kõikidel piisavalt täpne pilt kahju ja põhjuslikkuse kohta, mis võimaldab neil kaitsta oma huvisid. Kõiki isikuid koheldakse samal viisil ja seoses teavitamisega ei ole ükski huvitatud isik ebasoodsamas olukorras. Lisaks oli küsimustiku mittekonfidentsiaalsete vastuste ja ajutises määruses sisalduva teabega tagatud kõigi isikute kaitseõigused. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

C.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (10) | Siinkohal meenutatakse, et esialgse uurimise käigus tärkas kahtlus selle suhtes, kas mutreid tuleks pidada eraldi tooteks muude roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade seas. Sellega seoses tuli uurida mitmeid aspekte lähemalt, nt kas ja millisel määral turustatakse polte ja mutreid kokkukuuluva tervikuna, kui suures ulatuses neid koos välja töötatakse jne. Lisaks oli vaja uurida, kui suurel hulgal suudab ühenduse tootmisharu sellist terviktoodet pakkuda. Esialgsete järelduste tegemisel otsustati seetõttu mutrid, mis liigitatakse tavaliselt KN-koodi 7318 16 30 alla, vaatlusaluse toote määratlusest esialgu välja jätta. |
| --- | --- |

(10)

Siinkohal meenutatakse, et esialgse uurimise käigus tärkas kahtlus selle suhtes, kas mutreid tuleks pidada eraldi tooteks muude roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade seas. Sellega seoses tuli uurida mitmeid aspekte lähemalt, nt kas ja millisel määral turustatakse polte ja mutreid kokkukuuluva tervikuna, kui suures ulatuses neid koos välja töötatakse jne. Lisaks oli vaja uurida, kui suurel hulgal suudab ühenduse tootmisharu sellist terviktoodet pakkuda. Esialgsete järelduste tegemisel otsustati seetõttu mutrid, mis liigitatakse tavaliselt KN-koodi 7318 16 30 alla, vaatlusaluse toote määratlusest esialgu välja jätta.

| (11) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist esitasid ühenduse tootmisharu ja importijad tõendid selle kohta, et mutreid ja polte ei töötata välja, ei toodeta ega ka turustata koos. Kuigi mutreid kasutatakse tavaliselt koos poltidega, ei müüda neid tavaliselt komplektina. Polte saab kasutada ka ilma mutriteta kinnitusseadistena, mis näitab, et poltidel ja mutritel võivad olla erinevad lõppkasutused. Seda kinnitab vaatlusaluste riikide mõnede tootjate import, kes toodavad ja müüvad kas mutreid või polte, ning asjaolu, et valimisse kuuluvad ühenduse tootjad valmistavad kruvisid ja polte, kuid mitte mutreid. See on eriti ilmne Filipiinide puhul: peaaegu kogu sealt tulev import koosnes mutritest ning puudus vastav poltide import. Lisaks, nagu eespool öeldud, ei pea polte tingimata kombineerima mutrite ja seibidega. See on arusaadav ka HS-koodi 7318 15 kirjelduse põhjal: “Muud kruvid ja poldid, nende juurde kuuluvate mutrite või seibidega või ilma nendeta”. Lisaks on asjakohane märkida, et ühenduse tootmisharul ei ole vajalikke seadmeid mutrite tootmiseks ja ta pole väljendanud mingit kavatsust tulevikus mutreid toota. |
| --- | --- |

(11)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist esitasid ühenduse tootmisharu ja importijad tõendid selle kohta, et mutreid ja polte ei töötata välja, ei toodeta ega ka turustata koos. Kuigi mutreid kasutatakse tavaliselt koos poltidega, ei müüda neid tavaliselt komplektina. Polte saab kasutada ka ilma mutriteta kinnitusseadistena, mis näitab, et poltidel ja mutritel võivad olla erinevad lõppkasutused. Seda kinnitab vaatlusaluste riikide mõnede tootjate import, kes toodavad ja müüvad kas mutreid või polte, ning asjaolu, et valimisse kuuluvad ühenduse tootjad valmistavad kruvisid ja polte, kuid mitte mutreid. See on eriti ilmne Filipiinide puhul: peaaegu kogu sealt tulev import koosnes mutritest ning puudus vastav poltide import. Lisaks, nagu eespool öeldud, ei pea polte tingimata kombineerima mutrite ja seibidega. See on arusaadav ka HS-koodi 7318 15 kirjelduse põhjal: “Muud kruvid ja poldid, nende juurde kuuluvate mutrite või seibidega või ilma nendeta”. Lisaks on asjakohane märkida, et ühenduse tootmisharul ei ole vajalikke seadmeid mutrite tootmiseks ja ta pole väljendanud mingit kavatsust tulevikus mutreid toota.

| (12) | Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 13 esitatud järeldused arvata toote määratlusest välja mutrid, mis ei ole imporditud komplektina koos juurdekuuluvate kruvide ja poltidega. Seega tuleks kooskõlas ajutise määruse põhjendustes 14 ja 105 esitatud järeldustega lõpetada menetlus Filipiinide suhtes. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 13 esitatud järeldused arvata toote määratlusest välja mutrid, mis ei ole imporditud komplektina koos juurdekuuluvate kruvide ja poltidega. Seega tuleks kooskõlas ajutise määruse põhjendustes 14 ja 105 esitatud järeldustega lõpetada menetlus Filipiinide suhtes.

| (13) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist väitsid koostööd tegevad Tai eksportivad tootjad, et mutreid ja polte turustatakse ja töötatakse välja tavaliselt koos, ning seepärast tuleks mutrite toote määratlusest väljajätmise korral ka poldid toote määratlusest välja jätta. Seda väidet nad siiski ei põhjendanud. Seepärast ja pidades silmas põhjendustes 11 ja 12 esitatud järeldusi, et mutreid ei turustata ega töötata välja koos poltidega, lükati väide tagasi ning üksnes mutrid jäeti menetlusest välja. |
| --- | --- |

(13)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist väitsid koostööd tegevad Tai eksportivad tootjad, et mutreid ja polte turustatakse ja töötatakse välja tavaliselt koos, ning seepärast tuleks mutrite toote määratlusest väljajätmise korral ka poldid toote määratlusest välja jätta. Seda väidet nad siiski ei põhjendanud. Seepärast ja pidades silmas põhjendustes 11 ja 12 esitatud järeldusi, et mutreid ei turustata ega töötata välja koos poltidega, lükati väide tagasi ning üksnes mutrid jäeti menetlusest välja.

| (14) | Lisaks kordasid mitu importijat ja nende ühendus oma nõuet piirduda uurimisel üksnes kahe KN-koodiga, nimelt 7318 15 61 (roostevabast terasest kuuskantauguga kruvid) ja 7318 15 70 (roostevabast terasest kuuskantpeaga poldid). Siinkohal osutasid nad sellele, et väidetavalt ei tooda ühenduse tootmisharu muid kinnitusdetaile, mida kõnealune uurimine hõlmas, st roostevabast terasest kinnitusdetaile ja nende osi, mis tavaliselt liigitatakse KN-koodide 7318 12 10 (muud roostevabast terasest puidukruvid), 7318 14 10 (roostevabast terasest isekeermestavad kruvid), 7318 15 30 (roostevabast terasest ilma peadeta kruvid ja poldid) ja 7318 15 51 (roostevabast terasest ühe soonega või ristuvate soontega kruvid) alla. Sellega seoses esitasid nad tõendid mõne tellimuse kohta, mida ühenduse tootjad ei olnud suutnud täita. Lisaks väideti, et polte ja kruvisid valmistatakse erinevate seadmetega. |
| --- | --- |

(14)

Lisaks kordasid mitu importijat ja nende ühendus oma nõuet piirduda uurimisel üksnes kahe KN-koodiga, nimelt 7318 15 61 (roostevabast terasest kuuskantauguga kruvid) ja 7318 15 70 (roostevabast terasest kuuskantpeaga poldid). Siinkohal osutasid nad sellele, et väidetavalt ei tooda ühenduse tootmisharu muid kinnitusdetaile, mida kõnealune uurimine hõlmas, st roostevabast terasest kinnitusdetaile ja nende osi, mis tavaliselt liigitatakse KN-koodide 7318 12 10 (muud roostevabast terasest puidukruvid), 7318 14 10 (roostevabast terasest isekeermestavad kruvid), 7318 15 30 (roostevabast terasest ilma peadeta kruvid ja poldid) ja 7318 15 51 (roostevabast terasest ühe soonega või ristuvate soontega kruvid) alla. Sellega seoses esitasid nad tõendid mõne tellimuse kohta, mida ühenduse tootjad ei olnud suutnud täita. Lisaks väideti, et polte ja kruvisid valmistatakse erinevate seadmetega.

| (15) | Tuleks meenutada, et nagu ajutise määruse põhjenduses 15 on sedastatud, kinnitas uurimine, et roostevabast terasest kinnitusdetaile ja nende osi, mis kuuluvad KN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30 ja 7318 15 51 alla, toodetakse ühenduses. Seetõttu valimisse kuuluvad ühenduse tootjad i) omavad seadmeid roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade kõnealuste muude liikide tootmiseks ja ii) konkureerivad nende liikide osas vaatlusaluse dumpinguhinnaga tootega. Teave mõnede tellimuste kohta, mida ühenduse tootmisharul ei olnud võimalik täita, on seotud väljaspool uurimisperioodi oleva ajavahemikuga, mida vastavalt algmääruse artikli 6 lõikele 1 tavaliselt arvesse ei võeta. Igal juhul ei tõenda see asjaolu, et ühenduse tootmisharu neid tooteid ei tooda. Lisaks tehti uurimise käigus kindlaks, et vaatlusalustest riikidest pärit ebaausa dumpinguhinnaga konkurentsi puudumisel on ühenduse tootmisharu võimeline tootmist suurendama, et rahuldada nõudmist selliste toodete järele. Sellega seoses tuleb arvestada, et ühenduse tootmisharul on märkimisväärselt kasutamata tootmisvõimsust (vt tabel ajutise määruse põhjenduse 127 ees). Seetõttu ei saadud importijate väidet arvesse võtta. |
| --- | --- |

(15)

Tuleks meenutada, et nagu ajutise määruse põhjenduses 15 on sedastatud, kinnitas uurimine, et roostevabast terasest kinnitusdetaile ja nende osi, mis kuuluvad KN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30 ja 7318 15 51 alla, toodetakse ühenduses. Seetõttu valimisse kuuluvad ühenduse tootjad i) omavad seadmeid roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade kõnealuste muude liikide tootmiseks ja ii) konkureerivad nende liikide osas vaatlusaluse dumpinguhinnaga tootega. Teave mõnede tellimuste kohta, mida ühenduse tootmisharul ei olnud võimalik täita, on seotud väljaspool uurimisperioodi oleva ajavahemikuga, mida vastavalt algmääruse artikli 6 lõikele 1 tavaliselt arvesse ei võeta. Igal juhul ei tõenda see asjaolu, et ühenduse tootmisharu neid tooteid ei tooda. Lisaks tehti uurimise käigus kindlaks, et vaatlusalustest riikidest pärit ebaausa dumpinguhinnaga konkurentsi puudumisel on ühenduse tootmisharu võimeline tootmist suurendama, et rahuldada nõudmist selliste toodete järele. Sellega seoses tuleb arvestada, et ühenduse tootmisharul on märkimisväärselt kasutamata tootmisvõimsust (vt tabel ajutise määruse põhjenduse 127 ees). Seetõttu ei saadud importijate väidet arvesse võtta.

| (16) | Koostööd tegevad Tai eksportivad tootjad palusid toote määratlemisel piirduda KN-koodidega 7318 12 10 (muud roostevabast terasest puidukruvid), 7318 15 30 (roostevabast terasest ilma peadeta kruvid ja poldid) ja 7318 15 61 (roostevabast terasest kuuskantauguga kruvid). Nad väitsid, et polte (KN-kood 7318 15 70) ja roostevabast terasest isekeermestavaid või ühe soonega või ristuvate soontega kruvisid (KN-koodid 7318 14 10 ja 7318 15 51) ei tohiks käsitleda koos muude uuritavate kinnitusdetailidega ühte ja samasse tootekategooriasse kuuluvatena, kuna väidetavalt i) nende kinnitusdetailidel on erinevad füüsikalised omadused, tunnused ja kvaliteet, ii) neil on erinevad lõppkasutused, iii) tarbijatel on erinevad eelistused ja harjumused ning iv) neil on erinevad KN-koodid, mis nende arvates näitavad, et poldid ja kruvid ei moodusta ühte tootekategooriat. |
| --- | --- |

(16)

Koostööd tegevad Tai eksportivad tootjad palusid toote määratlemisel piirduda KN-koodidega 7318 12 10 (muud roostevabast terasest puidukruvid), 7318 15 30 (roostevabast terasest ilma peadeta kruvid ja poldid) ja 7318 15 61 (roostevabast terasest kuuskantauguga kruvid). Nad väitsid, et polte (KN-kood 7318 15 70) ja roostevabast terasest isekeermestavaid või ühe soonega või ristuvate soontega kruvisid (KN-koodid 7318 14 10 ja 7318 15 51) ei tohiks käsitleda koos muude uuritavate kinnitusdetailidega ühte ja samasse tootekategooriasse kuuluvatena, kuna väidetavalt i) nende kinnitusdetailidel on erinevad füüsikalised omadused, tunnused ja kvaliteet, ii) neil on erinevad lõppkasutused, iii) tarbijatel on erinevad eelistused ja harjumused ning iv) neil on erinevad KN-koodid, mis nende arvates näitavad, et poldid ja kruvid ei moodusta ühte tootekategooriat.

| (17) | Käesoleval juhul on uurimine näidanud, et kõikidel vaadeldavatel kinnitusdetailide liikidel on kasutaja seisukohast sarnased põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ja kasutusotstarve, st need on roostevabast terasest keermestatud metalltihvtid, mida kasutatakse osade ühendamiseks kinnitusseadistega ringliikumise abil. Seega kuuluvad kõik kõnealused kinnitusdetailid kombineeritud nomenklatuuri sama neljakohalise rubriigi alla. Niisiis tuleb taotlus vaatlusaluse toote määratluse edasise kitsendamise kohta tagasi lükata. |
| --- | --- |

(17)

Käesoleval juhul on uurimine näidanud, et kõikidel vaadeldavatel kinnitusdetailide liikidel on kasutaja seisukohast sarnased põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ja kasutusotstarve, st need on roostevabast terasest keermestatud metalltihvtid, mida kasutatakse osade ühendamiseks kinnitusseadistega ringliikumise abil. Seega kuuluvad kõik kõnealused kinnitusdetailid kombineeritud nomenklatuuri sama neljakohalise rubriigi alla. Niisiis tuleb taotlus vaatlusaluse toote määratluse edasise kitsendamise kohta tagasi lükata.

| (18) | Kuna ei ole esitatud muid märkusi, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 10 ja 18 esitatud järeldused vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta. |
| --- | --- |

(18)

Kuna ei ole esitatud muid märkusi, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 10 ja 18 esitatud järeldused vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta.

D.   VÄLJAVÕTTELINE UURING

| (19) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist ei ole Taiwani eksportivate tootjate, ühenduse tootjate ja importijate väljavõttelise uuringu kohta esitatud märkusi. Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 19 kuni 32 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(19)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist ei ole Taiwani eksportivate tootjate, ühenduse tootjate ja importijate väljavõttelise uuringu kohta esitatud märkusi. Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 19 kuni 32 esitatud järeldused.

E.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (20) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist ei ole seoses turumajandusliku kohtlemisega esitatud uusi märkusi. Käesolevaga kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 33 kuni 54 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(20)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist ei ole seoses turumajandusliku kohtlemisega esitatud uusi märkusi. Käesolevaga kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 33 kuni 54 esitatud järeldused.

2.   Individuaalne kohtlemine

| (21) | Üks Vietnami koostööd tegev eksportija väljendas pettumust, kuna tema individuaalse kohtlemise taotlus lükati tagasi, kuigi ta tegi uurimises koostööd. Ta ütles ka, et tema individuaalse kohtlemise taotluse ja kahe teise Vietnami eksportija taotluste tagasilükkamise tulemusel kehtestati sama ajutine dumpinguvastane tollimaks kõigi Vietnami eksportivate tootjate impordi suhtes.
  Nagu ajutise määruse põhjenduses 60 märgitud, ei olnud kõnealune äriühing suuteline näitama, et ta täidab algmääruse artikli 9 lõikes 5 esitatud individuaalse kohtlemise tingimusi. Lisaks ei esitatud ühtegi põhjendust ega tõendit, mille põhjal oleks võinud seda järeldust muuta ning seepärast tuli algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaldada kogu Vietnami suhtes. See tähendab, et kõigi Vietnami eksportivate tootjate suhtes kohaldatakse ühte ja sama meedet. |
| --- | --- |

(21)

Üks Vietnami koostööd tegev eksportija väljendas pettumust, kuna tema individuaalse kohtlemise taotlus lükati tagasi, kuigi ta tegi uurimises koostööd. Ta ütles ka, et tema individuaalse kohtlemise taotluse ja kahe teise Vietnami eksportija taotluste tagasilükkamise tulemusel kehtestati sama ajutine dumpinguvastane tollimaks kõigi Vietnami eksportivate tootjate impordi suhtes.

Nagu ajutise määruse põhjenduses 60 märgitud, ei olnud kõnealune äriühing suuteline näitama, et ta täidab algmääruse artikli 9 lõikes 5 esitatud individuaalse kohtlemise tingimusi. Lisaks ei esitatud ühtegi põhjendust ega tõendit, mille põhjal oleks võinud seda järeldust muuta ning seepärast tuli algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaldada kogu Vietnami suhtes. See tähendab, et kõigi Vietnami eksportivate tootjate suhtes kohaldatakse ühte ja sama meedet.

| (22) | Muude märkuste puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 55 kuni 61 individuaalse kohtlemise kohta esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(22)

Muude märkuste puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 55 kuni 61 individuaalse kohtlemise kohta esitatud järeldused.

3.   Normaalväärtus

3.1.   Võrdlusriik

| (23) | Et määrata normaalväärtus eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist, valiti kolmandaks turumajanduslikuks võrdlusriigiks esialgu Taiwan. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist ei esitanud ükski pool märkusi normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta võrdlusriigis. Seega kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 62 kuni 64 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(23)

Et määrata normaalväärtus eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist, valiti kolmandaks turumajanduslikuks võrdlusriigiks esialgu Taiwan. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist ei esitanud ükski pool märkusi normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta võrdlusriigis. Seega kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 62 kuni 64 esitatud järeldused.

3.2.   Normaalväärtuse kindlaksmääramisel kasutatud metoodika

| (24) | Neli Tai eksportivat tootjat väitis, et müügi-, üld- ja halduskulusid ning omamaisest müügist teises riigis, käesoleval juhul Taiwanis saadud kasumit ei saa kasutada nende normaalväärtuse arvutamiseks. Siiski, nagu ajutise määruse põhjenduses 80 märgitud, ei olnud kõnealuste eksportivate tootjate puhul tegemist samasuguse toote ega muude sama üldkategooria toodete tüüpilise müügiga tavapärase kaubandustegevuse käigus. Seepärast tuli leida muu põhjendatud meetod, millele toetuda müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi arvutamisel, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõike 6 punktis c. Sellega seoses leiti, et Taiwani müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kasutamine on kõige põhjendatum meetod, sest i) Taiwan oli samasuguse toote mahtude ja hinnakonkurentsi osas tüüpiline siseturg ning ii) Taiwani roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade tööstus kontrollib enamikku roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade tootjatest kõikides uuritavates riikides, sealhulgas mõnda Tai tootjat (vt ajutise määruse põhjendus 71). Ei esitatud teavet, mis näitaks, et selliselt arvutatud kasum ületaks muude eksportijate või tootjate tavapäraselt saadud müügikasumit sama üldkategooria toodete puhul Tais. |
| --- | --- |

(24)

Neli Tai eksportivat tootjat väitis, et müügi-, üld- ja halduskulusid ning omamaisest müügist teises riigis, käesoleval juhul Taiwanis saadud kasumit ei saa kasutada nende normaalväärtuse arvutamiseks. Siiski, nagu ajutise määruse põhjenduses 80 märgitud, ei olnud kõnealuste eksportivate tootjate puhul tegemist samasuguse toote ega muude sama üldkategooria toodete tüüpilise müügiga tavapärase kaubandustegevuse käigus. Seepärast tuli leida muu põhjendatud meetod, millele toetuda müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi arvutamisel, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõike 6 punktis c. Sellega seoses leiti, et Taiwani müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kasutamine on kõige põhjendatum meetod, sest i) Taiwan oli samasuguse toote mahtude ja hinnakonkurentsi osas tüüpiline siseturg ning ii) Taiwani roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade tööstus kontrollib enamikku roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade tootjatest kõikides uuritavates riikides, sealhulgas mõnda Tai tootjat (vt ajutise määruse põhjendus 71). Ei esitatud teavet, mis näitaks, et selliselt arvutatud kasum ületaks muude eksportijate või tootjate tavapäraselt saadud müügikasumit sama üldkategooria toodete puhul Tais.

| (25) | Normaalväärtuse kindlaksmääramisel kohaldatava metoodika kohta ei esitatud muid märkusi ja seega kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 65 kuni 72 esitatud metoodika. |
| --- | --- |

(25)

Normaalväärtuse kindlaksmääramisel kohaldatava metoodika kohta ei esitatud muid märkusi ja seega kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 65 kuni 72 esitatud metoodika.

3.3.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine

a)   Hiina Rahvavabariik

| (26) | Märkuste puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjenduses 73 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(26)

Märkuste puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjenduses 73 esitatud järeldused.

b)   Indoneesia

| (27) | Märkuste puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjenduses 74 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(27)

Märkuste puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjenduses 74 esitatud järeldused.

c)   Malaisia

| (28) | Märkuste puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjenduses 76 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(28)

Märkuste puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjenduses 76 esitatud järeldused.

d)   Taiwan

| (29) | Üks Taiwani eksportiv tootja esitas vastuväite metoodika kohta, mida kasutati normaalväärtuse kindlaksmääramiseks vastavalt ajutise määruse põhjendusele 79. Äriühing väitis, et seal ei liigitatud vaatlusaluse toote eri liike vastavalt komisjoni antud juhistele, kuna mõned nendest kinnitusdetailidest olid erikinnitusdetailid. Ta väitis ka, et äriühing oli kohapealse kontrolli käigus tõendanud jooniste, näidiste ja müügidokumentide abil oma ühendusse eksporditud erikinnitusdetailide ainulaadseid toote omadusi. |
| --- | --- |

(29)

Üks Taiwani eksportiv tootja esitas vastuväite metoodika kohta, mida kasutati normaalväärtuse kindlaksmääramiseks vastavalt ajutise määruse põhjendusele 79. Äriühing väitis, et seal ei liigitatud vaatlusaluse toote eri liike vastavalt komisjoni antud juhistele, kuna mõned nendest kinnitusdetailidest olid erikinnitusdetailid. Ta väitis ka, et äriühing oli kohapealse kontrolli käigus tõendanud jooniste, näidiste ja müügidokumentide abil oma ühendusse eksporditud erikinnitusdetailide ainulaadseid toote omadusi.

| (30) | Tõepoolest osutasid kontrollkäigu jooksul kogutud tõendid sellele, et kõnealused tooted ei kuulu uurimisega hõlmatud KN-koodide alla. Selliste asjaolude korral peeti asjakohaseks, et kõnealuste toodete eksporti kõnealuses uurimises ei arvestata. Kõnealuse äriühingu kohta tehtud järeldused, sealhulgas ajutise määruse põhjenduses 79 esitatud järeldused normaalväärtuse kohta, põhinevad tema ülejäänud ekspordil, mis on hõlmatud vaatlusaluse toote kirjeldusega. |
| --- | --- |

(30)

Tõepoolest osutasid kontrollkäigu jooksul kogutud tõendid sellele, et kõnealused tooted ei kuulu uurimisega hõlmatud KN-koodide alla. Selliste asjaolude korral peeti asjakohaseks, et kõnealuste toodete eksporti kõnealuses uurimises ei arvestata. Kõnealuse äriühingu kohta tehtud järeldused, sealhulgas ajutise määruse põhjenduses 79 esitatud järeldused normaalväärtuse kohta, põhinevad tema ülejäänud ekspordil, mis on hõlmatud vaatlusaluse toote kirjeldusega.

| (31) | Ülejäänud ekspordi osas tegi äriühing ettepaneku kohandada tootmiskulusid, mida kasutati tema puhul normaalväärtuse esialgseks kindlaksmääramiseks (vt ajutise määruse põhjendus 79). |
| --- | --- |

(31)

Ülejäänud ekspordi osas tegi äriühing ettepaneku kohandada tootmiskulusid, mida kasutati tema puhul normaalväärtuse esialgseks kindlaksmääramiseks (vt ajutise määruse põhjendus 79).

| (32) | Need kohandused põhinesid siiski andmetel, mida ei esitatud küsimustike vastustega ega kontrollkäigu jooksul ning seega ei olnud need kontrollitavad. Lisaks puudus olemasoleva teabe varal nende kohanduste jaoks põhjendus. Järelikult tuleb kõnealune tootmiskulusid käsitlev nõue tagasi lükata. |
| --- | --- |

(32)

Need kohandused põhinesid siiski andmetel, mida ei esitatud küsimustike vastustega ega kontrollkäigu jooksul ning seega ei olnud need kontrollitavad. Lisaks puudus olemasoleva teabe varal nende kohanduste jaoks põhjendus. Järelikult tuleb kõnealune tootmiskulusid käsitlev nõue tagasi lükata.

| (33) | Veel üks Taiwani eksportiv tootja väitis, et normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud tootmiskuludes ning müügi-, üld- ja halduskuludes oli tehtud teatav topeltarvestus. Ta väitis, et tema küsimustiku vastuste bilansi ja kasumi tabelis esitatud müügi-, üld- ja halduskulude määr ei olnud õige ning et selle asemel tuleks kasutada kontrollkäigu jooksul märgitud müügi-, üld- ja halduskulude määra. |
| --- | --- |

(33)

Veel üks Taiwani eksportiv tootja väitis, et normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud tootmiskuludes ning müügi-, üld- ja halduskuludes oli tehtud teatav topeltarvestus. Ta väitis, et tema küsimustiku vastuste bilansi ja kasumi tabelis esitatud müügi-, üld- ja halduskulude määr ei olnud õige ning et selle asemel tuleks kasutada kontrollkäigu jooksul märgitud müügi-, üld- ja halduskulude määra.

| (34) | Sellega seoses tuleb märkida, et äriühing ei teinud enne kontrollkäiku oma bilansi ja kasumi tabelis mingeid parandusi. Äriühing esitas oluliselt muudetud tabeli müügi-, üld- ja halduskulude kohta kontrollimise kõige hilisemal etapil, kui seda kontrollida oli juba liiga hilja. Seetõttu ning kuna muudetud müügi-, üld- ja halduskuludel ei olnud seost muu olemasoleva kontrollitud teabega, lükati see väide tagasi ning dumpingu arvutamisel vastavalt algmääruse artikli 6 lõikele 8 jäeti küsimustiku vastuses esitatud bilansi ja kasumi tabelist saadud andmed endiseks. |
| --- | --- |

(34)

Sellega seoses tuleb märkida, et äriühing ei teinud enne kontrollkäiku oma bilansi ja kasumi tabelis mingeid parandusi. Äriühing esitas oluliselt muudetud tabeli müügi-, üld- ja halduskulude kohta kontrollimise kõige hilisemal etapil, kui seda kontrollida oli juba liiga hilja. Seetõttu ning kuna muudetud müügi-, üld- ja halduskuludel ei olnud seost muu olemasoleva kontrollitud teabega, lükati see väide tagasi ning dumpingu arvutamisel vastavalt algmääruse artikli 6 lõikele 8 jäeti küsimustiku vastuses esitatud bilansi ja kasumi tabelist saadud andmed endiseks.

| (35) | Sama Taiwani eksportiv tootja väitis, et jäätmed tuleb tooraine kuludest maha arvata. Äriühing väitis, et kuna tootmisprotsessi käigus tekivad jäätmed, peaks olema võimalik nende müügitulu tootmiskuludest maha arvata. Siiski ei ole ta ühegi sellise tulu summat esitanud. Igal juhul ei ole muudest toodetest või kõrvalsaadustest saadud sissetulek samasuguse toote tootmiskulude arvutamise puhul oluline, sest äriühing ei ole seda moodust kulude eraldamisel tavapäraselt kasutanud. Seepärast tuleb äriühingu väide tagasi lükata ja esialgsed järeldused kinnitada. |
| --- | --- |

(35)

Sama Taiwani eksportiv tootja väitis, et jäätmed tuleb tooraine kuludest maha arvata. Äriühing väitis, et kuna tootmisprotsessi käigus tekivad jäätmed, peaks olema võimalik nende müügitulu tootmiskuludest maha arvata. Siiski ei ole ta ühegi sellise tulu summat esitanud. Igal juhul ei ole muudest toodetest või kõrvalsaadustest saadud sissetulek samasuguse toote tootmiskulude arvutamise puhul oluline, sest äriühing ei ole seda moodust kulude eraldamisel tavapäraselt kasutanud. Seepärast tuleb äriühingu väide tagasi lükata ja esialgsed järeldused kinnitada.

| (36) | Uut teavet ei ole esitatud ja seepärast kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 77 kuni 79 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(36)

Uut teavet ei ole esitatud ja seepärast kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 77 kuni 79 esitatud järeldused.

e)   Tai

| (37) | Üks Tai eksportiv tootja, kellel oli ka omamaist müüki, esitas mitu nõudmist seoses tootmiskulude ning müügi-, üld- ja halduskulude arvutamisega, mida kasutati tema normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Lisaks teatas ta, et kui nõudmised rahuldatakse, on tema tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud omamaine müük tüüpiline ja seda võib kasutada Tai puhul normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(37)

Üks Tai eksportiv tootja, kellel oli ka omamaist müüki, esitas mitu nõudmist seoses tootmiskulude ning müügi-, üld- ja halduskulude arvutamisega, mida kasutati tema normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Lisaks teatas ta, et kui nõudmised rahuldatakse, on tema tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud omamaine müük tüüpiline ja seda võib kasutada Tai puhul normaalväärtuse kindlaksmääramiseks.

| (38) | Tuleb märkida, et see äriühing esitas kontrollkäigu jooksul mitu erinevat küsimustiku vastust, mis oluliselt takistas uurimist, sest ühtegi nendest erinevatest versioonidest ei olnud võimalik tema raamatupidamiskontodega sobitada. Sellele vaatamata uuriti kogu kõnealust teavet nii palju kui võimalik kooskõlas algmääruse artikli 6 lõikega 8. Märgitakse, et tootmiskulud, mis äriühing esitas suure arvu tooteliikide kohta, olid märkimisväärselt madalad, eelkõige tooraine puhul, ning seetõttu parandati neid esialgsetes dumpinguarvutustes. Kuna äriühing ei ole esitanud põhjendatud teavet oma tootmiskulude kohta, mille põhjal tuleks dumpinguarvutusi muuta, tuleb tema väide tootmiskulude arvutamise kohta tagasi lükata. |
| --- | --- |

(38)

Tuleb märkida, et see äriühing esitas kontrollkäigu jooksul mitu erinevat küsimustiku vastust, mis oluliselt takistas uurimist, sest ühtegi nendest erinevatest versioonidest ei olnud võimalik tema raamatupidamiskontodega sobitada. Sellele vaatamata uuriti kogu kõnealust teavet nii palju kui võimalik kooskõlas algmääruse artikli 6 lõikega 8. Märgitakse, et tootmiskulud, mis äriühing esitas suure arvu tooteliikide kohta, olid märkimisväärselt madalad, eelkõige tooraine puhul, ning seetõttu parandati neid esialgsetes dumpinguarvutustes. Kuna äriühing ei ole esitanud põhjendatud teavet oma tootmiskulude kohta, mille põhjal tuleks dumpinguarvutusi muuta, tuleb tema väide tootmiskulude arvutamise kohta tagasi lükata.

| (39) | Kõnealune eksportiv tootja väitis, et jäätmete müügist saadud tulu tuleks samasuguse toote tootmiskulude puhul toorainekuludest maha arvata. Siiski ei ole jäätmete müügitulu esitatud äriühingu bilansi ja kasumi tabelis. Igal juhul ei ole muudest toodetest või kõrvalsaadustest saadud sissetulek samasuguse toote tootmiskulude arvutamise puhul oluline, sest äriühing ei ole seda moodust kulude eraldamisel tavapäraselt kasutanud. |
| --- | --- |

(39)

Kõnealune eksportiv tootja väitis, et jäätmete müügist saadud tulu tuleks samasuguse toote tootmiskulude puhul toorainekuludest maha arvata. Siiski ei ole jäätmete müügitulu esitatud äriühingu bilansi ja kasumi tabelis. Igal juhul ei ole muudest toodetest või kõrvalsaadustest saadud sissetulek samasuguse toote tootmiskulude arvutamise puhul oluline, sest äriühing ei ole seda moodust kulude eraldamisel tavapäraselt kasutanud.

| (40) | Seoses eksportiva tootja taotlusega kasutada teistsuguseid müügi-, üld- ja halduskulusid, tuvastati, et isegi taotluse rahuldamise korral ei oleks normaalväärtuse kindlaksmääramisel võimalik võtta aluseks äriühingu omamaist müüki, sest see ei toimunud ikkagi tavapärase kaubandustegevuse käigus. |
| --- | --- |

(40)

Seoses eksportiva tootja taotlusega kasutada teistsuguseid müügi-, üld- ja halduskulusid, tuvastati, et isegi taotluse rahuldamise korral ei oleks normaalväärtuse kindlaksmääramisel võimalik võtta aluseks äriühingu omamaist müüki, sest see ei toimunud ikkagi tavapärase kaubandustegevuse käigus.

| (41) | Järelikult tuleb kõnealused jäätmete ning müügi-, üld- ja halduskuludega seotud taotlused tagasi lükata ning ajutise määruse põhjenduses 80 esitatud järeldused kinnitatakse. |
| --- | --- |

(41)

Järelikult tuleb kõnealused jäätmete ning müügi-, üld- ja halduskuludega seotud taotlused tagasi lükata ning ajutise määruse põhjenduses 80 esitatud järeldused kinnitatakse.

f)   Vietnam

| (42) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 81 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(42)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 81 esitatud järeldused.

4.   Ekspordihind

| (43) | Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse kõigi vaatlusaluste riikide jaoks ajutise määruse põhjendustes 82 kuni 91 esitatud järeldused ekspordihinna kindlakstegemise kohta vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. |
| --- | --- |

(43)

Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse kõigi vaatlusaluste riikide jaoks ajutise määruse põhjendustes 82 kuni 91 esitatud järeldused ekspordihinna kindlakstegemise kohta vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

5.   Võrdlus

| (44) | Kuna puuduvad märkused, kinnitatakse normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta ajutise määruse põhjendustes 92 ja 93 esitatud metoodika ja järeldused. |
| --- | --- |

(44)

Kuna puuduvad märkused, kinnitatakse normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta ajutise määruse põhjendustes 92 ja 93 esitatud metoodika ja järeldused.

6.   Dumpingumarginaalid

6.1.   Üldine metoodika

| (45) | Kuna dumpingumarginaali kindlaksmääramise osas märkusi ei olnud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 94 kuni 100 esitatud metoodika. |
| --- | --- |

(45)

Kuna dumpingumarginaali kindlaksmääramise osas märkusi ei olnud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 94 kuni 100 esitatud metoodika.

6.2.   Dumpingumarginaalid

a)   Hiina Rahvavabariik

| (46) | Kuna märkusi ei esitatud, on lõplikud dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised:







  — | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City | 21,5 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang | 12,2 % |
| — | Kõik muud äriühingud | 27,4 %. |

(46)

Kuna märkusi ei esitatud, on lõplikud dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised:

—

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City

21,5 %

—

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang

12,2 %

—

Kõik muud äriühingud

27,4 %.

b)   Indoneesia

| (47) | Kuna märkusi ei esitatud, on lõplikud dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised:







  — | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam | 9,8 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Kõik muud äriühingud | 24,6 %. |

(47)

Kuna märkusi ei esitatud, on lõplikud dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised:

—

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam

9,8 %

—

Kõik muud äriühingud

24,6 %.

c)   Malaisia

| (48) | Kuna puuduvad märkused kahe koostööd tegeva Malaisia eksportiva tootja esialgsete dumpingumarginaalide arvutamise kohta, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 104 esitatud järeldused. Kuna Malaisia eksportivate tootjate puhul dumpingut ei täheldatud, tuleb lõpetada menetlus Malaisiast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. |
| --- | --- |

(48)

Kuna puuduvad märkused kahe koostööd tegeva Malaisia eksportiva tootja esialgsete dumpingumarginaalide arvutamise kohta, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 104 esitatud järeldused. Kuna Malaisia eksportivate tootjate puhul dumpingut ei täheldatud, tuleb lõpetada menetlus Malaisiast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes.

d)   Filipiinid

| (49) | Kuna Filipiinide olukorra kohta ei esitatud märkusi, jäeti dumpingumarginaal kindlaks määramata. Järelikult, nagu eespool põhjenduses 12 märgitud, tuleks lõpetada menetlus Filipiinidelt pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. |
| --- | --- |

(49)

Kuna Filipiinide olukorra kohta ei esitatud märkusi, jäeti dumpingumarginaal kindlaks määramata. Järelikult, nagu eespool põhjenduses 12 märgitud, tuleks lõpetada menetlus Filipiinidelt pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes.

e)   Taiwan

| (50) | Kuna puuduvad edasised märkused Taiwani esialgsete dumpingumarginaalide arvutamise kohta, siis on vastavalt ajutise määruse põhjendustele 106 kuni 108 lõplikud dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised:







  — | Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei | 15,2 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan | 18,8 % |
| — | Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung | 16,1 % |
| — | Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung | 16,1 % |
| — | Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan | 11,4 % |
| — | Valimisse mittekuuluvad koostööd tegevad eksportivad tootjad | 15,8 % |
| — | Kõik muud äriühingud | 23,6 %. |

(50)

Kuna puuduvad edasised märkused Taiwani esialgsete dumpingumarginaalide arvutamise kohta, siis on vastavalt ajutise määruse põhjendustele 106 kuni 108 lõplikud dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised:

—

Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei

15,2 %

—

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

18,8 %

—

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

16,1 %

—

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung

16,1 %

—

Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan

11,4 %

—

Valimisse mittekuuluvad koostööd tegevad eksportivad tootjad

15,8 %

—

Kõik muud äriühingud

23,6 %.

f)   Tai

| (51) | Üks Tai eksportiv tootja esitas taotluse seoses oma individuaalse dumpingumarginaali arvutamisega tooteliigi klassifikatsioonide, tootmiskoguste ja roostevaba terase kvaliteediklasside osas. |
| --- | --- |

(51)

Üks Tai eksportiv tootja esitas taotluse seoses oma individuaalse dumpingumarginaali arvutamisega tooteliigi klassifikatsioonide, tootmiskoguste ja roostevaba terase kvaliteediklasside osas.

| (52) | Taotlust uuriti kontrollitud teabe põhjal ning tehti teatavad asjakohased parandused, mille tulemusel määrati kindlaks muudetud individuaalne dumpingumarginaal kõnealuse eksportiva tootja jaoks. Kuna koostööd mittetegevate Tai eksportijate dumpingumarginaal määrati kindlaks koostööd tegeva Tai eksportija kõrgeima dumpingumäära alusel, muudeti dumpingu jääkmarginaali vastavalt. |
| --- | --- |

(52)

Taotlust uuriti kontrollitud teabe põhjal ning tehti teatavad asjakohased parandused, mille tulemusel määrati kindlaks muudetud individuaalne dumpingumarginaal kõnealuse eksportiva tootja jaoks. Kuna koostööd mittetegevate Tai eksportijate dumpingumarginaal määrati kindlaks koostööd tegeva Tai eksportija kõrgeima dumpingumäära alusel, muudeti dumpingu jääkmarginaali vastavalt.

| (53) | Lõplikud dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on seega järgmised:







  — | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya | 11,1 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn | 10,8 % |
| — | Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn | 14,6 % |
| — | Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn | 11,0 % |
| — | Kõik muud äriühingud | 14,6 %. |

(53)

Lõplikud dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on seega järgmised:

—

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya

11,1 %

—

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

10,8 %

—

Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn

14,6 %

—

Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn

11,0 %

—

Kõik muud äriühingud

14,6 %.

g)   Vietnam

| (54) | Kuna puuduvad edasised märkused Vietnami esialgse dumpingumarginaali arvutamise kohta, siis, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 110, kinnitatakse kõigi Vietnami äriühingute lõplikuks dumpingumarginaaliks, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, 7,7 %. |
| --- | --- |

(54)

Kuna puuduvad edasised märkused Vietnami esialgse dumpingumarginaali arvutamise kohta, siis, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 110, kinnitatakse kõigi Vietnami äriühingute lõplikuks dumpingumarginaaliks, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, 7,7 %.

F.   KAHJU

1.   Ühenduse tootmine ja ühenduse tootmisharu

| (55) | Koostööd tegevad Tai eksportivad tootjad vaidlustasid ajutise määruse põhjenduses 114 esitatud analüüsimeetodid, st selle, et mõned andmed olid kindlaks tehtud üksnes valimisse kuuluvate ühenduse tootjate puhul (tehingute hinnad, investeeringud ja investeeringutasuvus, palgad, tasuvus, rahavood ja kapitali kaasamise võime), samal ajal kui muude andmete hulgas (turuosa, tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht ja -väärtus, kasv, varud, tööhõive ja tootlikkus) olid veel ühe ühenduse tootja andmed, kellega koos moodustasid valimisse kuuluvad tootjad ühenduse tootmisharu. Nad väitsid, et selline lähenemisviis i) ei ole objektiivne algmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses ja et ii) algmääruse artikli 17 lõige 4 sellist lähenemisviisi väidetavalt ei võimalda. |
| --- | --- |

(55)

Koostööd tegevad Tai eksportivad tootjad vaidlustasid ajutise määruse põhjenduses 114 esitatud analüüsimeetodid, st selle, et mõned andmed olid kindlaks tehtud üksnes valimisse kuuluvate ühenduse tootjate puhul (tehingute hinnad, investeeringud ja investeeringutasuvus, palgad, tasuvus, rahavood ja kapitali kaasamise võime), samal ajal kui muude andmete hulgas (turuosa, tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht ja -väärtus, kasv, varud, tööhõive ja tootlikkus) olid veel ühe ühenduse tootja andmed, kellega koos moodustasid valimisse kuuluvad tootjad ühenduse tootmisharu. Nad väitsid, et selline lähenemisviis i) ei ole objektiivne algmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses ja et ii) algmääruse artikli 17 lõige 4 sellist lähenemisviisi väidetavalt ei võimalda.

| (56) | Dumpinguvastaste menetluste käigus on tavapärane analüüsida kahjutegureid kogu ühenduse tootmisharu ulatuses. Aga juhtudel, kui tootmisharusse kuulub suur arv tootjaid, kasutatakse abinõuna väljavõttelist uuringut. Väljavõttelise uuringu eesmärk on tagada, et olemasoleva aja jooksul on võimalik koguda piiratud hulgalt tootjatelt üksikasjalikud andmed ja need kontrollida. Kõnealused andmed käsitlevad näiteks hindasid, palkasid, investeeringuid, kasumit, investeeringutasuvust, rahavoogusid ja kapitali kaasamise võimet, mille puhul oleks olemasoleva aja jooksul võimatu kontrollida neid andmeid terve ühenduse tootmisharu ulatuses. Teiste tegurite puhul, nagu näiteks turuosa, müügimaht ja tootmine, on andmed tavaliselt hõlpsasti kättesaadavad terve tootmisharu kohta. Kui kahju analüüs põhineks üksnes valimisse kuuluvate tootjate andmetel, siis jääksid teiste tootjate kasutamiskõlblikud andmed tähelepanuta, mistõttu hindamine oleks puudulik. Et käesoleval juhul saaks olemasoleva aja jooksul teha võimalikult tervikliku hindamise, täiendati valimisse kuuluvatelt tootjatelt saadud kahjutegurite suundumusi käsitlevaid kontrollitud andmeid kogu tootmisharu käsitleva teabega. |
| --- | --- |

(56)

Dumpinguvastaste menetluste käigus on tavapärane analüüsida kahjutegureid kogu ühenduse tootmisharu ulatuses. Aga juhtudel, kui tootmisharusse kuulub suur arv tootjaid, kasutatakse abinõuna väljavõttelist uuringut. Väljavõttelise uuringu eesmärk on tagada, et olemasoleva aja jooksul on võimalik koguda piiratud hulgalt tootjatelt üksikasjalikud andmed ja need kontrollida. Kõnealused andmed käsitlevad näiteks hindasid, palkasid, investeeringuid, kasumit, investeeringutasuvust, rahavoogusid ja kapitali kaasamise võimet, mille puhul oleks olemasoleva aja jooksul võimatu kontrollida neid andmeid terve ühenduse tootmisharu ulatuses. Teiste tegurite puhul, nagu näiteks turuosa, müügimaht ja tootmine, on andmed tavaliselt hõlpsasti kättesaadavad terve tootmisharu kohta. Kui kahju analüüs põhineks üksnes valimisse kuuluvate tootjate andmetel, siis jääksid teiste tootjate kasutamiskõlblikud andmed tähelepanuta, mistõttu hindamine oleks puudulik. Et käesoleval juhul saaks olemasoleva aja jooksul teha võimalikult tervikliku hindamise, täiendati valimisse kuuluvatelt tootjatelt saadud kahjutegurite suundumusi käsitlevaid kontrollitud andmeid kogu tootmisharu käsitleva teabega.

| (57) | Ühenduse tootmise ja ühenduse tootmisharu mõiste kohta ei ole esitatud muid märkusi ning seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 111 kuni 114 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(57)

Ühenduse tootmise ja ühenduse tootmisharu mõiste kohta ei ole esitatud muid märkusi ning seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 111 kuni 114 esitatud järeldused.

2.   Ühenduse tarbimine, import ja nende kumulatiivne hindamine

| (58) | Koostööd tegevad Tai eksportivad tootjad väitsid, et Tai importi ei oleks pidanud hindama kumulatiivselt koos Hiina RVst, Indoneesiast, Taiwanist ja Vietnamist pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade dumpinguhinnaga impordiga, sest väidetavalt puudub koguste, keskmiste hindade ja turuosa konkurents viimati nimetatud riikidest pärit impordiga. Nad juhtisid tähelepanu sellele, et 2002. aastal langesid Tai impordi maht ja turuosa vastavalt 29 % ja 35 %-ni, samal ajal kui juba 2002. aastal võib teiste vaatlusaluste riikide osas täheldada suurenemist. Lisaks märkisid nad, et alates 2003. aastast tõusid Tai keskmised impordihinnad 2 % võrra. |
| --- | --- |

(58)

Koostööd tegevad Tai eksportivad tootjad väitsid, et Tai importi ei oleks pidanud hindama kumulatiivselt koos Hiina RVst, Indoneesiast, Taiwanist ja Vietnamist pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade dumpinguhinnaga impordiga, sest väidetavalt puudub koguste, keskmiste hindade ja turuosa konkurents viimati nimetatud riikidest pärit impordiga. Nad juhtisid tähelepanu sellele, et 2002. aastal langesid Tai impordi maht ja turuosa vastavalt 29 % ja 35 %-ni, samal ajal kui juba 2002. aastal võib teiste vaatlusaluste riikide osas täheldada suurenemist. Lisaks märkisid nad, et alates 2003. aastast tõusid Tai keskmised impordihinnad 2 % võrra.

| (59) | Tuleks meenutada, et iga vaatlusaluse riigi impordi puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaalid ületavad algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratud miinimumtaset, st 2 %, ja iga vaatlusaluse riigi impordimaht ületab algmääruse artikli 5 lõikes 7 kehtestatud 1 %st turuosa künnist. Lisaks on asjakohane märkida, et analüüsis ei tohiks keskenduda 2002. aastale eraldi võetuna, vaid üldpildile vaatlusaluse perioodi jooksul, st aastast 2001 kuni uurimisperioodini. Kokkuvõttes suurenesid Tai impordi maht ja turuosa tegelikult oluliselt, kuid hinnad langesid märkimisväärselt. Seega kokkuvõttes on Tai impordi struktuur kooskõlas kõigi vaatlusaluste riikide puhul kindlakstehtud suundumustega. Lisaks sellele olid vaatlusalustest riikidest imporditud kinnitusdetailid igas mõttes ühesugused, nad on üksteisega asendatavad ning neid turustatakse ühenduses võrreldavate müügikanalite kaudu ja samasugustes äritingimustes, mis tähendab, et nad konkureerivad ühenduses toodetavate kinnitusdetailidega. Seepärast ning kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4 kinnitatakse, et vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi mõjude kumulatiivne hindamine on asjakohane. |
| --- | --- |

(59)

Tuleks meenutada, et iga vaatlusaluse riigi impordi puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaalid ületavad algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratud miinimumtaset, st 2 %, ja iga vaatlusaluse riigi impordimaht ületab algmääruse artikli 5 lõikes 7 kehtestatud 1 %st turuosa künnist. Lisaks on asjakohane märkida, et analüüsis ei tohiks keskenduda 2002. aastale eraldi võetuna, vaid üldpildile vaatlusaluse perioodi jooksul, st aastast 2001 kuni uurimisperioodini. Kokkuvõttes suurenesid Tai impordi maht ja turuosa tegelikult oluliselt, kuid hinnad langesid märkimisväärselt. Seega kokkuvõttes on Tai impordi struktuur kooskõlas kõigi vaatlusaluste riikide puhul kindlakstehtud suundumustega. Lisaks sellele olid vaatlusalustest riikidest imporditud kinnitusdetailid igas mõttes ühesugused, nad on üksteisega asendatavad ning neid turustatakse ühenduses võrreldavate müügikanalite kaudu ja samasugustes äritingimustes, mis tähendab, et nad konkureerivad ühenduses toodetavate kinnitusdetailidega. Seepärast ning kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4 kinnitatakse, et vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi mõjude kumulatiivne hindamine on asjakohane.

| (60) | Ühenduse turu olukorra analüüsi kohta ei ole esitatud muid märkusi ning seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 115 kuni 126 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(60)

Ühenduse turu olukorra analüüsi kohta ei ole esitatud muid märkusi ning seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 115 kuni 126 esitatud järeldused.

3.   Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord

| (61) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist ei ole tootmise, tootmisvõimsuse ja selle rakendamise, müügimahu, müügihinna, turuosa, kasvu, varude, tööhõive, tootlikkuse, dumpingu suuruse ning ühenduse tootmisharu varasemast dumpingust toibumise kohta märkusi esitatud. Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 127 kuni 133, 137, 142, 143, 145 ja 146 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(61)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist ei ole tootmise, tootmisvõimsuse ja selle rakendamise, müügimahu, müügihinna, turuosa, kasvu, varude, tööhõive, tootlikkuse, dumpingu suuruse ning ühenduse tootmisharu varasemast dumpingust toibumise kohta märkusi esitatud. Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 127 kuni 133, 137, 142, 143, 145 ja 146 esitatud järeldused.

3.1.   Tasuvus

| (62) | Koostööd tegevad Tai eksportivad tootjad väitsid, et valimisse kuuluvate ühenduse tootjate tasuvus oli paranenud ega kajastanud mingit kahju. Lisaks väitsid nad, et ühenduse tootmisharu ei olnud saavutanud 5 % minimaalset kasumimarginaali, mida peetakse piisavaks ja saavutatavaks dumpingu puudumisel, valimisse kuuluvate ühenduse tootjate 2002. ja 2003. aastal tehtud investeeringute tõttu. Nad väitsid ka, et tähelepanuta tuleks jätta asjaolu, et ühenduse tootmisharu sai kasu madala hinnaga roostevaba terase kasutamisest, kuna seda tuleks võtta kui tavalist turuolukorda, millest kõik ettevõtjad olid kasu saanud. |
| --- | --- |

(62)

Koostööd tegevad Tai eksportivad tootjad väitsid, et valimisse kuuluvate ühenduse tootjate tasuvus oli paranenud ega kajastanud mingit kahju. Lisaks väitsid nad, et ühenduse tootmisharu ei olnud saavutanud 5 % minimaalset kasumimarginaali, mida peetakse piisavaks ja saavutatavaks dumpingu puudumisel, valimisse kuuluvate ühenduse tootjate 2002. ja 2003. aastal tehtud investeeringute tõttu. Nad väitsid ka, et tähelepanuta tuleks jätta asjaolu, et ühenduse tootmisharu sai kasu madala hinnaga roostevaba terase kasutamisest, kuna seda tuleks võtta kui tavalist turuolukorda, millest kõik ettevõtjad olid kasu saanud.

| (63) | Tuleks meenutada, et nagu ajutise määruse põhjendustes 149 ja 150 märgitud, ei olnud tasuvus seoses kahju kandmisega ainus ega keskne tegur. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 ei ole ükski selles artiklis nimetatud kahju tegur ei eraldi ega koosvõetuna tingimata otsustava tähtsusega ühenduse tootmisharu olukorra puhul. Investeeringud olid vajalikud konkurentsivõime säilitamiseks, nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 138, nii et sellisele investeeringule ei saa omistada negatiivset mõju tasuvusele. Lisaks nagu kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 136, oli uurimisperioodi jooksul roostevaba terase tõusvatest hindadest tulenev soodne mõju valimisse kuuluvate ühenduse tootjate tasuvusele vaid ajutine ning see oli tegur, millest muud ettevõtjad võisid kasu saada väga lühikese aja jooksul. |
| --- | --- |

(63)

Tuleks meenutada, et nagu ajutise määruse põhjendustes 149 ja 150 märgitud, ei olnud tasuvus seoses kahju kandmisega ainus ega keskne tegur. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 ei ole ükski selles artiklis nimetatud kahju tegur ei eraldi ega koosvõetuna tingimata otsustava tähtsusega ühenduse tootmisharu olukorra puhul. Investeeringud olid vajalikud konkurentsivõime säilitamiseks, nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 138, nii et sellisele investeeringule ei saa omistada negatiivset mõju tasuvusele. Lisaks nagu kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 136, oli uurimisperioodi jooksul roostevaba terase tõusvatest hindadest tulenev soodne mõju valimisse kuuluvate ühenduse tootjate tasuvusele vaid ajutine ning see oli tegur, millest muud ettevõtjad võisid kasu saada väga lühikese aja jooksul.

| (64) | Seega tuleb väide, et tasuvusega seotud olukord ei kajasta kahju, tagasi lükata ja ajutise määruse põhjendustes 134 kuni 136 esitatud järeldused kinnitada. |
| --- | --- |

(64)

Seega tuleb väide, et tasuvusega seotud olukord ei kajasta kahju, tagasi lükata ja ajutise määruse põhjendustes 134 kuni 136 esitatud järeldused kinnitada.

3.2.   Investeeringud, investeeringutasuvus, rahavood ja kapitali kaasamise võime

| (65) | Koostööd tegevad Tai eksportivad tootjad märkisid, et suurenevad investeeringud, investeeringutasuvus, rahavood ja kapitali kaasamise võime ei viidanud kahjule. |
| --- | --- |

(65)

Koostööd tegevad Tai eksportivad tootjad märkisid, et suurenevad investeeringud, investeeringutasuvus, rahavood ja kapitali kaasamise võime ei viidanud kahjule.

| (66) | Nagu ajutise määruse põhjenduses 147 märgitud, tuleb meenutada, et selliseid tegureid nagu investeering ja kapitali kaasamise võime ei ole arvestatud kui tegureid, mis näitavad kahju vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(66)

Nagu ajutise määruse põhjenduses 147 märgitud, tuleb meenutada, et selliseid tegureid nagu investeering ja kapitali kaasamise võime ei ole arvestatud kui tegureid, mis näitavad kahju vaatlusaluse perioodi jooksul.

| (67) | Investeeringutasuvuse puhul tuleb vaatlusperioodi jooksul toimunud üldist paranemist vaadeldes arvestada i) valimisse kuuluvate ühenduse tootjate tasuvuse ajutist ja erandlikku laadi uurimisperioodi jooksul, nagu juba öeldud ajutise määruse põhjendustes 136 ja 139, ning ii) renditud masinate suurenenud kasutamine, mida ei ole võetud arvesse kui investeeringut. Renditud kapitalikaupu ei kaasatud investeeringutesse, kuid nende suurenenud kasutamine aitas kaasa teenitud kasumile. Need on kaks põhjust, millega seletatakse investeeringutasuvuse kunstlikku suurenemist uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(67)

Investeeringutasuvuse puhul tuleb vaatlusperioodi jooksul toimunud üldist paranemist vaadeldes arvestada i) valimisse kuuluvate ühenduse tootjate tasuvuse ajutist ja erandlikku laadi uurimisperioodi jooksul, nagu juba öeldud ajutise määruse põhjendustes 136 ja 139, ning ii) renditud masinate suurenenud kasutamine, mida ei ole võetud arvesse kui investeeringut. Renditud kapitalikaupu ei kaasatud investeeringutesse, kuid nende suurenenud kasutamine aitas kaasa teenitud kasumile. Need on kaks põhjust, millega seletatakse investeeringutasuvuse kunstlikku suurenemist uurimisperioodi jooksul.

| (68) | Rahavoogudega seoses tuleb tõdeda, et vaatlusaluse perioodi jooksul toimus langus 36 % võrra ja see näitab selgelt vaatlusaluse perioodi kahju. Seepärast tuleks ajutise määruse põhjendustes 138 kuni 141 esitatud järeldused kinnitada. |
| --- | --- |

(68)

Rahavoogudega seoses tuleb tõdeda, et vaatlusaluse perioodi jooksul toimus langus 36 % võrra ja see näitab selgelt vaatlusaluse perioodi kahju. Seepärast tuleks ajutise määruse põhjendustes 138 kuni 141 esitatud järeldused kinnitada.

3.3.   Palgad

| (69) | Koostööd tegevad Tai eksportivad tootjad väitsid lisaks, et käesoleval juhul tööjõukulude 10 % kasv töötaja kohta vaatlusalusel perioodil ei näita kahju. |
| --- | --- |

(69)

Koostööd tegevad Tai eksportivad tootjad väitsid lisaks, et käesoleval juhul tööjõukulude 10 % kasv töötaja kohta vaatlusalusel perioodil ei näita kahju.

| (70) | Tuleks meenutada, et seoses palkadega on kahju kohta tehtud esialgses järelduses tunnistatud, et palkade tõus oli tasu tootlikkuse suurenemise eest ja kompenseeris inflatsiooni. Siiski peeti asjaolu, et tööhõive kahanes vaatlusaluse perioodi jooksul 5 %, kahju märgiks. Seega tuleb kinnitada ajutise määruse põhjenduses 144 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(70)

Tuleks meenutada, et seoses palkadega on kahju kohta tehtud esialgses järelduses tunnistatud, et palkade tõus oli tasu tootlikkuse suurenemise eest ja kompenseeris inflatsiooni. Siiski peeti asjaolu, et tööhõive kahanes vaatlusaluse perioodi jooksul 5 %, kahju märgiks. Seega tuleb kinnitada ajutise määruse põhjenduses 144 esitatud järeldused.

3.4.   Järeldus kahju kohta

| (71) | Kokkuvõttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 147 kuni 150 esitatud järeldused. Üldiselt on negatiivse suundumuse näitajad (turuosa, kasvu ja tööhõive oluline vähenemine, tasuvuse/investeeringutasuvuse ja rahavoogude ebarahuldav paranemine) võrreldes positiivsete suundumustega (tootmise ja müügimahu mõningane suurenemine, varude vähendamine, investeeringute jätkumine, tööjõukulude vähenemine absoluutarvudes ja kapitali kaasamise võime) olulises ülekaalus. |
| --- | --- |

(71)

Kokkuvõttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 147 kuni 150 esitatud järeldused. Üldiselt on negatiivse suundumuse näitajad (turuosa, kasvu ja tööhõive oluline vähenemine, tasuvuse/investeeringutasuvuse ja rahavoogude ebarahuldav paranemine) võrreldes positiivsete suundumustega (tootmise ja müügimahu mõningane suurenemine, varude vähendamine, investeeringute jätkumine, tööjõukulude vähenemine absoluutarvudes ja kapitali kaasamise võime) olulises ülekaalus.

G.   PÕHJUSLIK SEOS

| (72) | Tai eksportivad tootjad ja importijate ühendus esitasid märkused põhjusliku seose esialgse analüüsi kohta seoses teatavate allpool esitatud teguritega. Kuna puuduvad muud märkused, kinnitatakse ajutises määruses sätestatud järeldused dumpinguhinnaga impordi mõju (ajutise määruse põhjendus 152) ja kolmandatest riikidest pärit impordi mõju (ajutise määruse põhjendused 153 kuni 159) kohta ning tarbimise arengu kohta ühenduse turul (ajutise määruse põhjendus 160). |
| --- | --- |

(72)

Tai eksportivad tootjad ja importijate ühendus esitasid märkused põhjusliku seose esialgse analüüsi kohta seoses teatavate allpool esitatud teguritega. Kuna puuduvad muud märkused, kinnitatakse ajutises määruses sätestatud järeldused dumpinguhinnaga impordi mõju (ajutise määruse põhjendus 152) ja kolmandatest riikidest pärit impordi mõju (ajutise määruse põhjendused 153 kuni 159) kohta ning tarbimise arengu kohta ühenduse turul (ajutise määruse põhjendus 160).

1.   Vääringute vahetuskursside mõju

| (73) | Koostööd tegevad Tai eksportivad tootjad, üks importija ja tema ühendus osutasid tähelepanu USA dollari odavnemisest euro suhtes tulenevale mõjule, seda eelkõige 2003. aastal, mis nende väitel soodustas Hiina ja Tai eksporti ühendusse. Seega väitsid nad, et vähemalt osaliselt ei tuleks hinnalangust ja sellest tulenevat kahjustavat mõju ühenduse tootmisharule omistada Hiina RV ja Tai eksportijate dumpingule, vaid sellisele vahetuskursi arengule (Hiina RV puhul eriti jüaani ja USA dollari fikseeritud vahetuskursi tõttu). |
| --- | --- |

(73)

Koostööd tegevad Tai eksportivad tootjad, üks importija ja tema ühendus osutasid tähelepanu USA dollari odavnemisest euro suhtes tulenevale mõjule, seda eelkõige 2003. aastal, mis nende väitel soodustas Hiina ja Tai eksporti ühendusse. Seega väitsid nad, et vähemalt osaliselt ei tuleks hinnalangust ja sellest tulenevat kahjustavat mõju ühenduse tootmisharule omistada Hiina RV ja Tai eksportijate dumpingule, vaid sellisele vahetuskursi arengule (Hiina RV puhul eriti jüaani ja USA dollari fikseeritud vahetuskursi tõttu).

| (74) | Kõigepealt tuleb märkida, et ei ole teada kaubaarvete vääringud kõikide vaatlusaluste riikide eksporditehingute puhul. Seetõttu ei ole võimalik hinnata vahetuskursside kõikumise mõju. Lisaks ei ole kahju puhul oluline, kas madalad impordihinnad võivad olla mõningal määral tingitud ka kursimuutustest; et määrata kindlaks hinna allalöömise tase ja selle edasine mõju ühenduse tootmisharule, kasutatakse tegelikke impordihindasid uurimisperioodi jooksul. Leiti, et hinna allalöömismarginaalid on märkimisväärsed (vt ajutise määruse põhjendused 125 ja 126). |
| --- | --- |

(74)

Kõigepealt tuleb märkida, et ei ole teada kaubaarvete vääringud kõikide vaatlusaluste riikide eksporditehingute puhul. Seetõttu ei ole võimalik hinnata vahetuskursside kõikumise mõju. Lisaks ei ole kahju puhul oluline, kas madalad impordihinnad võivad olla mõningal määral tingitud ka kursimuutustest; et määrata kindlaks hinna allalöömise tase ja selle edasine mõju ühenduse tootmisharule, kasutatakse tegelikke impordihindasid uurimisperioodi jooksul. Leiti, et hinna allalöömismarginaalid on märkimisväärsed (vt ajutise määruse põhjendused 125 ja 126).

| (75) | Võttes arvesse eespool öeldut, tuleb väide vahetuskursi liikumise võimaliku mõju kohta tagasi lükata. |
| --- | --- |

(75)

Võttes arvesse eespool öeldut, tuleb väide vahetuskursi liikumise võimaliku mõju kohta tagasi lükata.

2.   Ühenduse tootmisharu konkurentsivõime

| (76) | Tai eksportivad tootjad väitsid veel, et ühenduse tootmisharu kantud kahju põhjus konkurentsivõime puudumine väidetavalt vananenud toomisseadmete tõttu. |
| --- | --- |

(76)

Tai eksportivad tootjad väitsid veel, et ühenduse tootmisharu kantud kahju põhjus konkurentsivõime puudumine väidetavalt vananenud toomisseadmete tõttu.

| (77) | Siiski tuleb meenutada, et ühenduse tootmisharu investeeris vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt, et asendada aegunud masinaid ja hoida tootmisseadeid ajakohasel tasemel. Seega puudub vananenud konkurentsivõimetu tootmistehnika, mille tõttu oleks võinud katkeda põhjuslik seos vaatlusalustest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi ja selle ühenduse tootmisharule kahjustava mõju vahel. Väide tuleb seetõttu tagasi lükata ja kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 161 esitatud järeldused ühenduse konkurentsivõime kohta. |
| --- | --- |

(77)

Siiski tuleb meenutada, et ühenduse tootmisharu investeeris vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt, et asendada aegunud masinaid ja hoida tootmisseadeid ajakohasel tasemel. Seega puudub vananenud konkurentsivõimetu tootmistehnika, mille tõttu oleks võinud katkeda põhjuslik seos vaatlusalustest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi ja selle ühenduse tootmisharule kahjustava mõju vahel. Väide tuleb seetõttu tagasi lükata ja kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 161 esitatud järeldused ühenduse konkurentsivõime kohta.

3.   Konkurentsitingimused ühenduse turul

| (78) | Koostööd tegevad Tai eksportivad tootjad väitsid ka, et kahju võisid põhjustada ka ebastabiilsed turutingimused. Sellega seoses viitasid nad terase hinna ajutisele tõusule ja suurte klientide läbirääkimisjõule. |
| --- | --- |

(78)

Koostööd tegevad Tai eksportivad tootjad väitsid ka, et kahju võisid põhjustada ka ebastabiilsed turutingimused. Sellega seoses viitasid nad terase hinna ajutisele tõusule ja suurte klientide läbirääkimisjõule.

| (79) | Märgitakse, et ajutised terase hinna tõusud ei ole tekitanud kahju valimisse kuuluvatele ühenduse tootjatele. Vastupidi, see oli neile kasulik, kuna nende tasuvus suurenes ajutiselt. Suurte klientide mõju osas märgitakse, et ebaaus konkurents dumpinguhinnaga impordi kujul soodustab oluliselt nende läbirääkimisjõudu. Seega võib täheldada otsest seost vaatlusalustest riikidest pärineva impordi ja importijate/turustajate käitumise vahel. Seepärast ei ole ühenduse turu tingimuste tõttu kadunud põhjuslik seos dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud kahju vahel. |
| --- | --- |

(79)

Märgitakse, et ajutised terase hinna tõusud ei ole tekitanud kahju valimisse kuuluvatele ühenduse tootjatele. Vastupidi, see oli neile kasulik, kuna nende tasuvus suurenes ajutiselt. Suurte klientide mõju osas märgitakse, et ebaaus konkurents dumpinguhinnaga impordi kujul soodustab oluliselt nende läbirääkimisjõudu. Seega võib täheldada otsest seost vaatlusalustest riikidest pärineva impordi ja importijate/turustajate käitumise vahel. Seepärast ei ole ühenduse turu tingimuste tõttu kadunud põhjuslik seos dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud kahju vahel.

4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (80) | Kokkuvõttes kinnitatakse põhjusliku seose kohta eespool esitatud märkuste hindamise ning ajutise määruse põhjendustes 151 kuni 162 esitatud põhjuste alusel, et ei ole muid tegureid, mille tõttu oleks võinud katkeda põhjuslik seos kõigist viiest vaatlusalusest riigist pärit kogu impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(80)

Kokkuvõttes kinnitatakse põhjusliku seose kohta eespool esitatud märkuste hindamise ning ajutise määruse põhjendustes 151 kuni 162 esitatud põhjuste alusel, et ei ole muid tegureid, mille tõttu oleks võinud katkeda põhjuslik seos kõigist viiest vaatlusalusest riigist pärit kogu impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel.

H.   ÜHENDUSE HUVI

| (81) | Mõned importijad/turustajad ja Tai eksportivad tootjad väitsid, et meetmed ei pruugi olla ühenduse huvides. |
| --- | --- |

(81)

Mõned importijad/turustajad ja Tai eksportivad tootjad väitsid, et meetmed ei pruugi olla ühenduse huvides.

1.   Meetmete mõju importijatele ja kasutajatele

| (82) | Importijad/turustajad märkisid, et meetmetel oleks otsene mõju nende kasumimarginaalile, kuna neil ei ole võimalik meetmete kulusid oma klientidele kõrgemate hindade kehtestamise kaudu üle kanda. |
| --- | --- |

(82)

Importijad/turustajad märkisid, et meetmetel oleks otsene mõju nende kasumimarginaalile, kuna neil ei ole võimalik meetmete kulusid oma klientidele kõrgemate hindade kehtestamise kaudu üle kanda.

| (83) | Kõigepealt tuleb märkida, et kõnealused pooled ei põhjendanud oma väiteid. Lisaks nagu ajutises määruses juba sedastatud, ei viita miski sellele, et dumpinguvastased meetmed seaksid ohtu importijate/turustajate majandusliku elujõulisuse. Lisaks olid nende kasumimarginaalid vaatlusaluse perioodi kestel ühenduse tootmisharu tasuvusest tunduvalt kõrgemad. Seepärast kinnitatakse, et eelised, mis importijad/turustajad võivad saada dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmisest, kaaluvad üles ühenduse tootmisharu huvi korvata vaatlusalustest riikidest pärinevad ebaõiglased ja kahjustavad kaubandustavad. Seega tuleb kinnitada ajutise määruse põhjendustes 164 kuni 170 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(83)

Kõigepealt tuleb märkida, et kõnealused pooled ei põhjendanud oma väiteid. Lisaks nagu ajutises määruses juba sedastatud, ei viita miski sellele, et dumpinguvastased meetmed seaksid ohtu importijate/turustajate majandusliku elujõulisuse. Lisaks olid nende kasumimarginaalid vaatlusaluse perioodi kestel ühenduse tootmisharu tasuvusest tunduvalt kõrgemad. Seepärast kinnitatakse, et eelised, mis importijad/turustajad võivad saada dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmisest, kaaluvad üles ühenduse tootmisharu huvi korvata vaatlusalustest riikidest pärinevad ebaõiglased ja kahjustavad kaubandustavad. Seega tuleb kinnitada ajutise määruse põhjendustes 164 kuni 170 esitatud järeldused.

| (84) | Tai eksportivad tootjad märkisid, et meetmete kehtestamine suurendaks Euroopa autotööstuse kulusid, mis ei vastaks ühenduse huvidele. Nad siiski ei põhjendanud kõnealust väidetavat kasutajatele avalduvat mõju. Kättesaadava teabe, st ühe kasutaja (veeremsõidukite tootja) vastuse põhjal oleks meetmete mõju kasutajatele tootmisahela järgmistes etappides tühine. Ajutise määruse põhjendustes 173 ja 174 esitatud kasutajate ja tarbijate huvisid käsitlevad järeldused tuleks seepärast kinnitada. |
| --- | --- |

(84)

Tai eksportivad tootjad märkisid, et meetmete kehtestamine suurendaks Euroopa autotööstuse kulusid, mis ei vastaks ühenduse huvidele. Nad siiski ei põhjendanud kõnealust väidetavat kasutajatele avalduvat mõju. Kättesaadava teabe, st ühe kasutaja (veeremsõidukite tootja) vastuse põhjal oleks meetmete mõju kasutajatele tootmisahela järgmistes etappides tühine. Ajutise määruse põhjendustes 173 ja 174 esitatud kasutajate ja tarbijate huvisid käsitlevad järeldused tuleks seepärast kinnitada.

2.   Järeldus

| (85) | Olles läbi vaadanud asjassepuutuvad erinevad huvid, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 163 kuni 175 esitatud põhjustel, et ühenduse üldiste huvide seisukohast ei kaalu ükski muu huvi üles ühenduse tootmisharu huvi kehtestada dumpinguvastased meetmed, mille eesmärgiks on kõrvaldada kauplemist moonutavad mõjud, mis on tingitud dumpinguhinnaga impordist. |
| --- | --- |

(85)

Olles läbi vaadanud asjassepuutuvad erinevad huvid, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 163 kuni 175 esitatud põhjustel, et ühenduse üldiste huvide seisukohast ei kaalu ükski muu huvi üles ühenduse tootmisharu huvi kehtestada dumpinguvastased meetmed, mille eesmärgiks on kõrvaldada kauplemist moonutavad mõjud, mis on tingitud dumpinguhinnaga impordist.

I.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (86) | Pidades silmas järeldusi dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kohta, peetakse vajalikuks kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed, et hoida ära dumpinguhinnaga impordi tekitatav edasine kahju ühenduse tootmisharule. Kõnealuste meetmete taseme kindlaksmääramisel võeti arvesse uurimisperioodi jooksul tuvastatud dumpingumarginaale ja ühenduse tootmisharu kantud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(86)

Pidades silmas järeldusi dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kohta, peetakse vajalikuks kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed, et hoida ära dumpinguhinnaga impordi tekitatav edasine kahju ühenduse tootmisharule. Kõnealuste meetmete taseme kindlaksmääramisel võeti arvesse uurimisperioodi jooksul tuvastatud dumpingumarginaale ja ühenduse tootmisharu kantud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.

1.   Kahju kõrvaldamise tase

| (87) | Kahju kõrvaldamiseks vajalik hinnatõus tehti kindlaks iga ettevõtte kohta eraldi, võrreldes vaatlusaluse toote kaalutud keskmist impordihinda mittekahjustava hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüb samasugust toodet ühenduse turul. Hinnaerinevust väljendatakse protsentides impordi CIF-väärtusest. |
| --- | --- |

(87)

Kahju kõrvaldamiseks vajalik hinnatõus tehti kindlaks iga ettevõtte kohta eraldi, võrreldes vaatlusaluse toote kaalutud keskmist impordihinda mittekahjustava hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüb samasugust toodet ühenduse turul. Hinnaerinevust väljendatakse protsentides impordi CIF-väärtusest.

| (88) | Mittekahjustava hinna saamiseks liideti ühenduse tootmisharu kaalutud tootmiskuludele 5 % kasumimarginaal. Märkuste puudumisel kinnitatakse kõnealune kasumimarginaal ühenduse tootmisharu kasumimarginaaliks, mille ta võiks saavutada dumpinguhinnaga impordi puudumisel. See kajastab kasumimarginaali, mis on ebaausa konkurentsi puudumisel saavutatav ühenduse tootmisharu sarnaste tooterühmade, näiteks kinnitusdetailide puhul, mis ei kuulu käesoleva uurimise käigus hõlmatud toodete KN-koodide alla. |
| --- | --- |

(88)

Mittekahjustava hinna saamiseks liideti ühenduse tootmisharu kaalutud tootmiskuludele 5 % kasumimarginaal. Märkuste puudumisel kinnitatakse kõnealune kasumimarginaal ühenduse tootmisharu kasumimarginaaliks, mille ta võiks saavutada dumpinguhinnaga impordi puudumisel. See kajastab kasumimarginaali, mis on ebaausa konkurentsi puudumisel saavutatav ühenduse tootmisharu sarnaste tooterühmade, näiteks kinnitusdetailide puhul, mis ei kuulu käesoleva uurimise käigus hõlmatud toodete KN-koodide alla.

2.   Tollimaksu vorm ja tase

| (89) | Eespool öeldut silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 tuleks Hiina Rahvavabariigist, Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide impordi suhtes kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks. |
| --- | --- |

(89)

Eespool öeldut silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 tuleks Hiina Rahvavabariigist, Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide impordi suhtes kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks.

| (90) | Tollimaksu tasemega seoses leiti, et kahe koostööd tegeva eksportiva tootja (ühe Taiwani ja ühe Hiina RV tootja) puhul oli kahju kõrvaldamiseks vajalik tase dumpingumarginaalist madalam. Neil juhtudel peaks tollimaksu tase piirduma kahju kõrvaldamiseks vajaliku tasemega. Kõikidel muudel juhtudel tuleks kehtestada tollimaks vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 kindlaksmääratud dumpingumarginaali tasemel. |
| --- | --- |

(90)

Tollimaksu tasemega seoses leiti, et kahe koostööd tegeva eksportiva tootja (ühe Taiwani ja ühe Hiina RV tootja) puhul oli kahju kõrvaldamiseks vajalik tase dumpingumarginaalist madalam. Neil juhtudel peaks tollimaksu tase piirduma kahju kõrvaldamiseks vajaliku tasemega. Kõikidel muudel juhtudel tuleks kehtestada tollimaks vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 kindlaksmääratud dumpingumarginaali tasemel.

| (91) | Eespool öeldu põhjal peaksid lõplikud tollimaksud olema järgmised:







  Riik | Eksportiv tootja | Dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina RV | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City | 11,4 % |
| Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang | 12,2 % |
| Kõik muud äriühingud | 27,4 % |
| Indoneesia | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam | 9,8 % |
| Kõik muud äriühingud | 24,6 % |
| Taiwan | Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei | 15,2 % |
| Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan | 8,8 % |
| Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung | 16,1 % |
| Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung | 16,1 % |
| Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan | 11,4 % |
| Koostööd tegevad eksportivad tootjad, kes ei kuulu valimisse | 15,8 % |
| Kõik muud äriühingud | 23,6 % |
| Tai | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya | 11,1 % |
| Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn | 10,8 % |
| Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn | 14,6 % |
| Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn | 11,0 % |
| Kõik muud äriühingud | 14,6 % |
| Vietnam | Kõik äriühingud | 7,7 % |

(91)

Eespool öeldu põhjal peaksid lõplikud tollimaksud olema järgmised:

Riik

Eksportiv tootja

Dumpinguvastane tollimaks

Hiina RV

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City

11,4 %

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang

12,2 %

Kõik muud äriühingud

27,4 %

Indoneesia

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam

9,8 %

Kõik muud äriühingud

24,6 %

Taiwan

Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei

15,2 %

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

8,8 %

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

16,1 %

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung

16,1 %

Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan

11,4 %

Koostööd tegevad eksportivad tootjad, kes ei kuulu valimisse

15,8 %

Kõik muud äriühingud

23,6 %

Tai

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya

11,1 %

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

10,8 %

Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn

14,6 %

Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn

11,0 %

Kõik muud äriühingud

14,6 %

Vietnam

Kõik äriühingud

7,7 %

| (92) | Tai eksportivad tootjad juhtisid tähelepanu WTO dumpinguvastase lepingu artiklile 15, milles sätestatakse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise kaalumisel tuleb arvesse võtta arengumaade eriolukorda. Siiski ei tõendatud, et käesolev juhtum kahjustaks Tai olulisi huve kõnealuse artikli tähenduses. Sellistel asjaoludel leitakse, et on asjakohane kehtestada Taist pärit impordi suhtes eespool nimetatud määradega dumpinguvastane tollimaks. |
| --- | --- |

(92)

Tai eksportivad tootjad juhtisid tähelepanu WTO dumpinguvastase lepingu artiklile 15, milles sätestatakse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise kaalumisel tuleb arvesse võtta arengumaade eriolukorda. Siiski ei tõendatud, et käesolev juhtum kahjustaks Tai olulisi huve kõnealuse artikli tähenduses. Sellistel asjaoludel leitakse, et on asjakohane kehtestada Taist pärit impordi suhtes eespool nimetatud määradega dumpinguvastane tollimaks.

| (93) | Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute osas tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit vaatlusalustest riikidest ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(93)

Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute osas tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit vaatlusalustest riikidest ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (94) | Taotlused kohaldada kõnealuseid äriühingutele määratavaid individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kogu vajaliku teabega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades äriühingute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(94)

Taotlused kohaldada kõnealuseid äriühingutele määratavaid individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kogu vajaliku teabega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades äriühingute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

3.   Ajutiste tollimaksude sissenõudmine

| (95) | Täheldatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse st määruse (EÜ) nr 771/2005 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleb lõplikult sisse nõuda vastavalt käesoleva määrusega lõplikult kehtestatud tollimaksumäärale. Eksportivate tootjate puhul, kelle lõplik tollimaksumäär on ajutisest tollimaksust madalam, tuleks vabastada tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplikku dumpinguvastase tollimaksu määra, |
| --- | --- |

(95)

Täheldatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse st määruse (EÜ) nr 771/2005 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleb lõplikult sisse nõuda vastavalt käesoleva määrusega lõplikult kehtestatud tollimaksumäärale. Eksportivate tootjate puhul, kelle lõplik tollimaksumäär on ajutisest tollimaksust madalam, tuleks vabastada tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplikku dumpinguvastase tollimaksu määra,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist, Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes, mis kuuluvad KN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on lisas loetletud Taiwani eksportivate tootjate valmistatud toodete puhul 15,8 % (TARICi lisakood A649).

3.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Riik | Eksportiv tootja | Tollimaksu määr (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City | 11,4 | A650 |
| Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang | 12,2 | A651 |
| Kõik muud äriühingud | 27,4 | A999 |
| Indoneesia | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam | 9,8 | A652 |
| Kõik muud äriühingud | 24,6 | A999 |
| Taiwan | Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei | 15,2 | A653 |
| Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan | 8,8 | A654 |
| Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung | 16,1 | A655 |
| Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung | 16,1 | A656 |
| Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan | 11,4 | A657 |
| Kõik muud äriühingud peale eelnimetatute ja lisas loetletute | 23,6 | A999 |
| Tai | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya | 11,1 | A658 |
| Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn | 10,8 | A659 |
| Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn | 14,6 | A660 |
| Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn | 11,0 | A661 |
| Kõik muud äriühingud | 14,6 | A999 |
| Vietnam | Kõik äriühingud | 7,7 | — |

Riik

Eksportiv tootja

Tollimaksu määr (%)

TARICi lisakood

Hiina Rahvavabariik

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City

11,4

A650

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang

12,2

A651

Kõik muud äriühingud

27,4

A999

Indoneesia

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam

9,8

A652

Kõik muud äriühingud

24,6

A999

Taiwan

Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei

15,2

A653

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

8,8

A654

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

16,1

A655

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung

16,1

A656

Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan

11,4

A657

Kõik muud äriühingud peale eelnimetatute ja lisas loetletute

23,6

A999

Tai

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya

11,1

A658

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

10,8

A659

Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn

14,6

A660

Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn

11,0

A661

Kõik muud äriühingud

14,6

A999

Vietnam

Kõik äriühingud

7,7

—

4.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 771/2005, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist, Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes, mis kuuluvad KN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla, ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse vastavalt allpool sätestatud eeskirjadele. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse.

Artikkel 3

Malaisiast ja Filipiinidelt pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade importi käsitlev menetlus lõpetatakse.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. november 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

T. JOWELL

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  ELT L 128, 21.5.2005, lk 19.

2

(3)  Euroopa Komisjon, kaubanduse peadirektoraat, direktoraat B, J-79 5/17, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brüssel.

3

---

LISA

(TARICi lisakood A649)

A-STAINLESS INTERNATIONAL CO LTD, Taipei

BOLTUN CORPORATION, Tainan

CHAEN WEI CORPORATION, Taipei

CHIAN SHYANG ENT CO LTD, Chung-Li City

CHONG CHENG FASTENER CORP., Tainan

DIING SEN FASTENERS & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei

DRAGON IRON FACTORY CO LTD, Kaohsiung

EXTEND FORMING INDUSTRIAL CORP. LTD, Lu Chu

FORTUNE BRIGHT INDUSTRIAL CO LTD, Lung Tan Hsiang

FWU KUANG ENTERPRISES CO LTD, Tainan

HSIN YU SCREW ENTERPRISE CO LTD, Taipin City

HU PAO INDUSTRIES CO LTD, Tainan

J C GRAND CORPORATION, Taipei

JAU YEOU INDUSTRY CO LTD, Kangshan

JOHN CHEN SCREW IND CO LTD, Taipei

KUOLIEN SCREW INDUSTRIAL CO LTD, Kwanmiao

KWANTEX RESEARCH INC, Taipei

LIH LIN ENTERPRISES & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei

LIH TA SCREW CO LTD, Kweishan

LU CHU SHIN YEE WORKS CO LTD, Kaohsiung

M & W FASTENER CO LTD, Kaoshsiung

MULTI-TEK FASTENERS & PARTS MANIFACTURER CORP., Tainan

NATIONAL AEROSPACE FASTENERS CORP., Ping Jen City

QST INTERNATIONAL CORP., Tainan

SEN CHANG INDUSTRIAL CO LTD, Ta-Yuan

SPEC PRODUCTS CORP., Tainan

SUMEEKO INDUSTRIES CO LTD, Kaoshiung

TAIWAN SHAN YIN INTERNATIONAL CO LTD, Kaohsiung

VIM INTERNATIONAL ENTERPRISE CO LTD, Taichung

YEA-JANN INDUSTRIAL CO LTD, Kaohsiung

ZONBIX ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung

ZYH YIN ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung

---

| 19.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 302/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 302/14

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1891/2005,

14. november 2005,

millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3068/92, millega kehtestatakse Valgevenest, Venemaalt ja Ukrainast pärit kaaliumkloriidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Varasemad uurimised ja olemasolevad meetmed

| (1) | Pärast uurimist (edaspidi “varasem uurimine”) muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 969/2000 (2) määrusega (EMÜ) nr 3068/92 (3) esialgselt muu hulgas Venemaalt pärit kaaliumkloriidi impordi suhtes kehtestatud meetmeid (edaspidi “olemasolevad meetmed”). |
| --- | --- |

(1)

Pärast uurimist (edaspidi “varasem uurimine”) muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 969/2000 (2) määrusega (EMÜ) nr 3068/92 (3) esialgselt muu hulgas Venemaalt pärit kaaliumkloriidi impordi suhtes kehtestatud meetmeid (edaspidi “olemasolevad meetmed”).

| (2) | 2004. aasta märtsis algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (4) avaldatud teatisega omal algatusel olemasolevate meetmete osalise vahepealse läbivaatamise kontrollimaks, kas neid tuleks muuta, et võtta arvesse Euroopa Liidu laienemist 25 liikmesriigini 1. mail 2004 (edaspidi “laienemine”). |
| --- | --- |

(2)

2004. aasta märtsis algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (4) avaldatud teatisega omal algatusel olemasolevate meetmete osalise vahepealse läbivaatamise kontrollimaks, kas neid tuleks muuta, et võtta arvesse Euroopa Liidu laienemist 25 liikmesriigini 1. mail 2004 (edaspidi “laienemine”).

| (3) | Osalise vahepealse läbivaatamise tulemused näitasid, et olemasolevate meetmete ajutine kohandamine on ühenduse huvides, et vältida äkilist ja ülemääraselt negatiivset mõju kümne uue liikmesriigi importijatele ja kasutajatele kohe pärast laienemist. |
| --- | --- |

(3)

Osalise vahepealse läbivaatamise tulemused näitasid, et olemasolevate meetmete ajutine kohandamine on ühenduse huvides, et vältida äkilist ja ülemääraselt negatiivset mõju kümne uue liikmesriigi importijatele ja kasutajatele kohe pärast laienemist.

| (4) | Seetõttu kiitis komisjon 2004. aasta mais määrusega (EÜ) nr 1002/2004 (5) heaks kahe Venemaa eksportiva tootja, JSC Silviniti ja JSC Uralkali, võetud kohustused üheks aastaks. 2005. aasta juunis kiideti komisjoni määrusega (EÜ) nr 858/2005 (6) heaks kahe Venemaa eksportiva tootja uued kohustused, mis kaotavad kehtivuse 13. aprillil 2006. aastal. Lisaks, selleks et sätestada vabastus määrusega (EMÜ) nr 3068/92 kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest kohustuste tingimuste alusel toimuv import, muudeti määrust (EMÜ) nr 3068/92 määrusega (EÜ) nr 992/2004. (7) |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu kiitis komisjon 2004. aasta mais määrusega (EÜ) nr 1002/2004 (5) heaks kahe Venemaa eksportiva tootja, JSC Silviniti ja JSC Uralkali, võetud kohustused üheks aastaks. 2005. aasta juunis kiideti komisjoni määrusega (EÜ) nr 858/2005 (6) heaks kahe Venemaa eksportiva tootja uued kohustused, mis kaotavad kehtivuse 13. aprillil 2006. aastal. Lisaks, selleks et sätestada vabastus määrusega (EMÜ) nr 3068/92 kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest kohustuste tingimuste alusel toimuv import, muudeti määrust (EMÜ) nr 3068/92 määrusega (EÜ) nr 992/2004. (7)

| (5) | Tuleb ka märkida, et kõik viited “ühendusele” või “15 liikmesriigist koosnevale ühendusele” tähendavad käesolevas määruses ühendust, nagu see oli vahetult enne laienemist, kui ei ole määratletud teisiti. |
| --- | --- |

(5)

Tuleb ka märkida, et kõik viited “ühendusele” või “15 liikmesriigist koosnevale ühendusele” tähendavad käesolevas määruses ühendust, nagu see oli vahetult enne laienemist, kui ei ole määratletud teisiti.

2.   Käesoleva läbivaatamise alused

| (6) | 2004. aasta jaanuaris saadi eraldi taotlused JSC Silvinitilt ja JSC Uralkalilt (edaspidi “taotlejad”) olemasolevate meetmete individuaalseks osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. |
| --- | --- |

(6)

2004. aasta jaanuaris saadi eraldi taotlused JSC Silvinitilt ja JSC Uralkalilt (edaspidi “taotlejad”) olemasolevate meetmete individuaalseks osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

| (7) | Taotlejad väitsid ja esitasid piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et võrdlus omahinnal/omamaisel hinnal põhineva normaalväärtuse ja ühendusse eksportimisel kehtiva hinna vahel võib viia dumpingu kõrvaldamiseni. Seega ei olnud dumpingu korvamiseks enam vaja olemasolevate meetmete jätkuvat rakendamist tasemel, mis põhines eelnevalt kindlaks määratud dumpingutasemel. |
| --- | --- |

(7)

Taotlejad väitsid ja esitasid piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et võrdlus omahinnal/omamaisel hinnal põhineva normaalväärtuse ja ühendusse eksportimisel kehtiva hinna vahel võib viia dumpingu kõrvaldamiseni. Seega ei olnud dumpingu korvamiseks enam vaja olemasolevate meetmete jätkuvat rakendamist tasemel, mis põhines eelnevalt kindlaks määratud dumpingutasemel.

| (8) | Olles jõudnud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega järeldusele, et on olemas piisavalt tõendeid osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks, avaldas komisjon algatamisteated ja algatas uurimise. (8) |
| --- | --- |

(8)

Olles jõudnud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega järeldusele, et on olemas piisavalt tõendeid osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks, avaldas komisjon algatamisteated ja algatas uurimise. (8)

3.   Uurimisperiood

| (9) | Uurimine piirdus dumpinguga ja uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2003 kuni 30. märtsini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(9)

Uurimine piirdus dumpinguga ja uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2003 kuni 30. märtsini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”).

4.   Uurimisega seotud isikud

| (10) | Komisjon teavitas ametlikult eksportiva riigi esindajaid, taotlejaid ja ühenduse tööstusharu vahepealse läbivaatamise algatamisest ja andis kõigile asjaomastele isikutele võimaluse esitada oma vaated kirjalikult ja taotleda ärakuulamist. Komisjon saatis taotlejatele ka küsimustikud. Küsimustikele vastasid taotlejad ja ühe taotleva äriühinguga seotud eksportija Venemaal. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon teavitas ametlikult eksportiva riigi esindajaid, taotlejaid ja ühenduse tööstusharu vahepealse läbivaatamise algatamisest ja andis kõigile asjaomastele isikutele võimaluse esitada oma vaated kirjalikult ja taotleda ärakuulamist. Komisjon saatis taotlejatele ka küsimustikud. Küsimustikele vastasid taotlejad ja ühe taotleva äriühinguga seotud eksportija Venemaal.

| (11) | Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu kindlakstegemiseks vajalikuks pidas, ja kontrollis küsimustike vastuseid järgmistes äriühingutes:






  a) | Venemaa eksportivad tootjad: | JSC Silvinit, Solikamsk, Permi oblast, Venemaa, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu kindlakstegemiseks vajalikuks pidas, ja kontrollis küsimustike vastuseid järgmistes äriühingutes:

a)

Venemaa eksportivad tootjad:

JSC Silvinit, Solikamsk, Permi oblast, Venemaa,

| | JSC Uralkali, Berezniki, Permi oblast, Venemaa; |
| --- | --- |

JSC Uralkali, Berezniki, Permi oblast, Venemaa;

| b) | JSC Silvinitiga seotud eksportija: | International Potash Company, Moskva, Venemaa. |
| --- | --- | --- |

b)

JSC Silvinitiga seotud eksportija:

International Potash Company, Moskva, Venemaa.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (12) | Toode on sama mis eelmises uurimises, st kaaliumkloriid (potas ehk KCl), mida tavaliselt kasutatakse põllumajanduses väetisena kas puhtal kujul, muude väetistega segatult või osana kompleksväetisest NPK (nitrogen, phosphorus, potassium – lämmastik, fosfor, kaalium). Kaaliumisisaldus varieerub ja seda väljendatakse kaaliumoksiidi (K2O) protsendina kuiva veevaba toote massist. Seda kasutatakse ka toormena teatavate tööstus- ja farmaatsiatoodete valmistamisel. |
| --- | --- |

(12)

Toode on sama mis eelmises uurimises, st kaaliumkloriid (potas ehk KCl), mida tavaliselt kasutatakse põllumajanduses väetisena kas puhtal kujul, muude väetistega segatult või osana kompleksväetisest NPK (nitrogen, phosphorus, potassium – lämmastik, fosfor, kaalium). Kaaliumisisaldus varieerub ja seda väljendatakse kaaliumoksiidi (K2O) protsendina kuiva veevaba toote massist. Seda kasutatakse ka toormena teatavate tööstus- ja farmaatsiatoodete valmistamisel.

| (13) | Potast turustatakse tavaliselt kas standardsena/pulbrina (standardne potas) või standardsest erineval kujul, mis hõlmab muu hulgas graanuleid (granuleeritud kaaliumkloriid), kuid ei piirdu nendega. Üldjuhul liigitatakse toode K2O sisalduse alusel järgmisse kolme põhikategooriasse:






  — | kaaliumisisaldus K2Ona väljendatuna mitte üle 40 % – kuulub CN-koodi 3104 20 10 alla, |
| --- | --- | --- |

(13)

Potast turustatakse tavaliselt kas standardsena/pulbrina (standardne potas) või standardsest erineval kujul, mis hõlmab muu hulgas graanuleid (granuleeritud kaaliumkloriid), kuid ei piirdu nendega. Üldjuhul liigitatakse toode K2O sisalduse alusel järgmisse kolme põhikategooriasse:

—

kaaliumisisaldus K2Ona väljendatuna mitte üle 40 % – kuulub CN-koodi 3104 20 10 alla,

| — | kaaliumisisaldus K2Ona väljendatuna üle 40 %, kuid vähem kui 62 % või sellega võrdne – kuulub CN-koodi 3104 20 50 alla, |
| --- | --- |

—

kaaliumisisaldus K2Ona väljendatuna üle 40 %, kuid vähem kui 62 % või sellega võrdne – kuulub CN-koodi 3104 20 50 alla,

| — | kaaliumisisaldus K2Ona väljendatuna üle 62 % – kuulub CN-koodi 3104 20 90 alla. |
| --- | --- |

—

kaaliumisisaldus K2Ona väljendatuna üle 62 % – kuulub CN-koodi 3104 20 90 alla.

| (14) | Tuleb meeles pidada, et varasema uurimise käigus otsustati, et selliseid imporditud ebatavaliselt suure kaaliumkloriidisisaldusega erisegusid ja segusid, mis ei kuulu eespool nimetatud CN-koodide alla, tuleks samuti käsitleda vaatlusaluse tootena. See järeldus põhines asjaolul, et kõnealustel erisegudel ja segudel on eespool nimetatud põhikategooriatega ühesugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning samad kasutusvaldkonnad. Sellest tulenevalt lisati käesolevasse uurimisse ka segud ja erisegud, mis kuuluvad CN-koodide ex 3105 20 10, ex 3105 20 90, ex 3105 60 90, ex 3105 90 91 ja ex 3105 90 99 alla, ning need moodustavad osa vaatlusalusest tootest. |
| --- | --- |

(14)

Tuleb meeles pidada, et varasema uurimise käigus otsustati, et selliseid imporditud ebatavaliselt suure kaaliumkloriidisisaldusega erisegusid ja segusid, mis ei kuulu eespool nimetatud CN-koodide alla, tuleks samuti käsitleda vaatlusaluse tootena. See järeldus põhines asjaolul, et kõnealustel erisegudel ja segudel on eespool nimetatud põhikategooriatega ühesugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning samad kasutusvaldkonnad. Sellest tulenevalt lisati käesolevasse uurimisse ka segud ja erisegud, mis kuuluvad CN-koodide ex 3105 20 10, ex 3105 20 90, ex 3105 60 90, ex 3105 90 91 ja ex 3105 90 99 alla, ning need moodustavad osa vaatlusalusest tootest.

2.   Samasugune toode

| (15) | Tehti kindlaks, et kuna Venemaalt ühendusse imporditava toote ja Venemaal toodetava ning Venemaa turul müüdava toote füüsikalistes ja keemilistes omadustes ei ole erinevusi, käsitletakse neid käesoleva uurimise eesmärgil samasuguste toodetena. |
| --- | --- |

(15)

Tehti kindlaks, et kuna Venemaalt ühendusse imporditava toote ja Venemaal toodetava ning Venemaa turul müüdava toote füüsikalistes ja keemilistes omadustes ei ole erinevusi, käsitletakse neid käesoleva uurimise eesmärgil samasuguste toodetena.

C.   DUMPING TAOTLEJA PUHUL

1.   Normaalväärtus

| (16) | Normaalväärtuse määramiseks tehti esmalt iga taotleja puhul kindlaks, kas samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline võrreldes kogu tema eksportmüügiga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 käsitleti omamaist müüki piisavalt tüüpilisena, kui iga taotleja samasuguse toote omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5 % ühendusse eksporditavast müügimahust. Selle alusel leiti, et vaatlusaluse toote omamaine müük uurimisperioodi jooksul oli üldkokkuvõttes mõlema taotleja puhul tüüpilises mahus. |
| --- | --- |

(16)

Normaalväärtuse määramiseks tehti esmalt iga taotleja puhul kindlaks, kas samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline võrreldes kogu tema eksportmüügiga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 käsitleti omamaist müüki piisavalt tüüpilisena, kui iga taotleja samasuguse toote omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5 % ühendusse eksporditavast müügimahust. Selle alusel leiti, et vaatlusaluse toote omamaine müük uurimisperioodi jooksul oli üldkokkuvõttes mõlema taotleja puhul tüüpilises mahus.

| (17) | Seejärel määrates kindlaks toote liigid TARICi koodide järgi (nt standardne või standardsest erinev, sealhulgas granuleeritud) ja pakendi või lähetamisviisi järgi (nt pakendamata, kottides või konteinerites) analüüsiti, kas iga toote omamaine müük oli tüüpiline. Teatava tooteliigi omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse liigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul vastas vähemalt 5 % ühendusse eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(17)

Seejärel määrates kindlaks toote liigid TARICi koodide järgi (nt standardne või standardsest erinev, sealhulgas granuleeritud) ja pakendi või lähetamisviisi järgi (nt pakendamata, kottides või konteinerites) analüüsiti, kas iga toote omamaine müük oli tüüpiline. Teatava tooteliigi omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse liigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul vastas vähemalt 5 % ühendusse eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.

| (18) | Analüüsi tulemusel leiti, et üks eksportiv tootja (JSC Silvinit) oli omamaisel turul müünud tüüpilistes kogustes ainult ühte eksporditavat tooteliiki. Teise eksportiva tootja (JSC Uralkali) puhul leiti, et omamaisel turul müüdi tüüpilistes kogustes kõiki eksporditavaid tooteliike. |
| --- | --- |

(18)

Analüüsi tulemusel leiti, et üks eksportiv tootja (JSC Silvinit) oli omamaisel turul müünud tüüpilistes kogustes ainult ühte eksporditavat tooteliiki. Teise eksportiva tootja (JSC Uralkali) puhul leiti, et omamaisel turul müüdi tüüpilistes kogustes kõiki eksporditavaid tooteliike.

| (19) | Kontrollimaks seda, kas iga tooteliigi omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavakaubanduse raames, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(19)

Kontrollimaks seda, kas iga tooteliigi omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavakaubanduse raames, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele.

| (20) | Sellega seoses leiti, et JSC Uralkali poolt ühendusse eksporditud enimmüüdud tooteliigi (edaspidi “enimmüüdud ekspordiliik”), mis moodustas üle 99 % sellisest ekspordist, omamaised müügihinnad näitasid uurimisperioodil tavatut suundumust. Tehti kindlaks, et enimmüüdud ekspordiliigi omamaisest müügist 77 % moodustas müük ühele kliendile Venemaal ja sellele teatavale kliendile kehtestatud müügihind enam kui kahekordistus ühe kuu jooksul uurimisperioodi keskel. Samal ajal tõusis ka teistele omamaistele klientidele müüdud sama tooteliigi hind, kuid ainult 40 % võrra. Muude siseturul müüdavate potaseliikide hinnatõusu kontrollimine uurimisperioodil näitas samasugust, umbes 40 % list hinnatõusu. |
| --- | --- |

(20)

Sellega seoses leiti, et JSC Uralkali poolt ühendusse eksporditud enimmüüdud tooteliigi (edaspidi “enimmüüdud ekspordiliik”), mis moodustas üle 99 % sellisest ekspordist, omamaised müügihinnad näitasid uurimisperioodil tavatut suundumust. Tehti kindlaks, et enimmüüdud ekspordiliigi omamaisest müügist 77 % moodustas müük ühele kliendile Venemaal ja sellele teatavale kliendile kehtestatud müügihind enam kui kahekordistus ühe kuu jooksul uurimisperioodi keskel. Samal ajal tõusis ka teistele omamaistele klientidele müüdud sama tooteliigi hind, kuid ainult 40 % võrra. Muude siseturul müüdavate potaseliikide hinnatõusu kontrollimine uurimisperioodil näitas samasugust, umbes 40 % list hinnatõusu.

| (21) | Arvestades seda erilist turusituatsiooni seoses dumpingumarginaali arvutamiseks kasutatud peamise tooteliigi hinna kalkuleerimisega vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 leiti, et selline müük ei võimalda nõuetekohast võrdlemist. Pidades silmas sellise müügi tähtsust kõnealuse liigi omamaise müügi kogumahus ja selle tooteliigi tähtsust üldises ekspordimahus potase puhul, mida asjaomane äriühing ekspordib ühendusse, peetakse mõistlikuks eirata sellist müüki kõnealusele kliendile. Tooteliigi kodumaine müük muudele klientidele oli alla 5 % künnise, mis on miinimumnõue, et seda võiks veel pidada tüüpiliseks. Järelikult arvutati selle tooteliigi normaalväärtus asjaomase eksportiva tootja tootmiskulude põhjal, millele lisati mõõdukas summa müügi-, üld-, ja halduskuludes ning kasum. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele lausele põhinevad müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad tegelikel andmetel, mis uurimisalune eksportija esitab samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta. |
| --- | --- |

(21)

Arvestades seda erilist turusituatsiooni seoses dumpingumarginaali arvutamiseks kasutatud peamise tooteliigi hinna kalkuleerimisega vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 leiti, et selline müük ei võimalda nõuetekohast võrdlemist. Pidades silmas sellise müügi tähtsust kõnealuse liigi omamaise müügi kogumahus ja selle tooteliigi tähtsust üldises ekspordimahus potase puhul, mida asjaomane äriühing ekspordib ühendusse, peetakse mõistlikuks eirata sellist müüki kõnealusele kliendile. Tooteliigi kodumaine müük muudele klientidele oli alla 5 % künnise, mis on miinimumnõue, et seda võiks veel pidada tüüpiliseks. Järelikult arvutati selle tooteliigi normaalväärtus asjaomase eksportiva tootja tootmiskulude põhjal, millele lisati mõõdukas summa müügi-, üld-, ja halduskuludes ning kasum. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele lausele põhinevad müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad tegelikel andmetel, mis uurimisalune eksportija esitab samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta.

| (22) | Uralkali teatas, et algmääruse artikli 2 lõikes 3 ettenähtud “erilist turuolukorda” ei kohaldata asjaomase toote müügi puhul kõnealusele kliendile ja seega oleks pidanud asjaomasele tooteliigile normaalväärtuse kehtestamiseks kasutama omamaist hinda. Seoses sellega väideti, et i) algmääruse artikli 2 lõike 3 sätet ei kohaldata “kunstlikult kõrgete hindade” korral ning ii) üksnes ühele erikliendile kohandatud eritingimused ei saa endast kujutada “erilist turuolukorda” kogu Venemaa siseturul. Lisaks väideti, et nimetatud hinnad tulenesid “turujõududest” ja kajastasid “turu tegelikku olukorda”. |
| --- | --- |

(22)

Uralkali teatas, et algmääruse artikli 2 lõikes 3 ettenähtud “erilist turuolukorda” ei kohaldata asjaomase toote müügi puhul kõnealusele kliendile ja seega oleks pidanud asjaomasele tooteliigile normaalväärtuse kehtestamiseks kasutama omamaist hinda. Seoses sellega väideti, et i) algmääruse artikli 2 lõike 3 sätet ei kohaldata “kunstlikult kõrgete hindade” korral ning ii) üksnes ühele erikliendile kohandatud eritingimused ei saa endast kujutada “erilist turuolukorda” kogu Venemaa siseturul. Lisaks väideti, et nimetatud hinnad tulenesid “turujõududest” ja kajastasid “turu tegelikku olukorda”.

| (23) | Seoses ülaltooduga tuleks märkida, et algmääruse artikli 2 lõikes 3 viidatud erilised turuolukorrad ei ole ammendavad ning turu erilisust tuleks eelkõige hinnata hindade kõikumise ja suundumuste põhjal, mitte aga ainuüksi hinna absoluuttaseme alusel. Käesoleval juhul jäeti arvutustest välja nii odava kui ka kalli hinnaga tehingud, kuna need ei kajasta hinnataset pikemas perspektiivis, samuti ei kajasta need hinnad turujõudusid, kuna sellist suundumust ei täheldatud ühegi teise tooteliigi või mõne teise Uralkali kliendi puhul. Teiseks sätestatakse algmääruse artikli 2 lõikes 3, et arvestuslikku normaalväärtus kehtestatakse juhul “...kui erilise turuolukorra tõttu ei ole võimalik seda nõuetekohaselt võrrelda ...”. See lubab selgelt kõnealuses olukorras normaalväärtuse kehtestamisel jätta arvesse võtmata müügi, mida ei ole võimalik nõuetekohaselt võrrelda. See järeldus ei seostu kogu Venemaa turuga, vaid eelkõige Uralkali eelnimetatud müügitehingutega. |
| --- | --- |

(23)

Seoses ülaltooduga tuleks märkida, et algmääruse artikli 2 lõikes 3 viidatud erilised turuolukorrad ei ole ammendavad ning turu erilisust tuleks eelkõige hinnata hindade kõikumise ja suundumuste põhjal, mitte aga ainuüksi hinna absoluuttaseme alusel. Käesoleval juhul jäeti arvutustest välja nii odava kui ka kalli hinnaga tehingud, kuna need ei kajasta hinnataset pikemas perspektiivis, samuti ei kajasta need hinnad turujõudusid, kuna sellist suundumust ei täheldatud ühegi teise tooteliigi või mõne teise Uralkali kliendi puhul. Teiseks sätestatakse algmääruse artikli 2 lõikes 3, et arvestuslikku normaalväärtus kehtestatakse juhul “...kui erilise turuolukorra tõttu ei ole võimalik seda nõuetekohaselt võrrelda ...”. See lubab selgelt kõnealuses olukorras normaalväärtuse kehtestamisel jätta arvesse võtmata müügi, mida ei ole võimalik nõuetekohaselt võrrelda. See järeldus ei seostu kogu Venemaa turuga, vaid eelkõige Uralkali eelnimetatud müügitehingutega.

| (24) | JSC Silviniti puhul, kus ühe tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % selle liigi kogutootemahust ning kus müügiks kasutatav netohind oli võrdne või ületas ühiku maksumuse ja asjaomase tooteliigi kaalutud keskmine hind oli võrdne või ületas kohandatud ühiku maksumuse, põhines normaalväärtus omamaisel hinnal, mis arvutati asjaomase tooteliigi kõigi omamaiste müügihindade kaalutud keskmise järgi uurimisperioodil, vaatamata sellele, kas müük oli tulutoov või mitte. |
| --- | --- |

(24)

JSC Silviniti puhul, kus ühe tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % selle liigi kogutootemahust ning kus müügiks kasutatav netohind oli võrdne või ületas ühiku maksumuse ja asjaomase tooteliigi kaalutud keskmine hind oli võrdne või ületas kohandatud ühiku maksumuse, põhines normaalväärtus omamaisel hinnal, mis arvutati asjaomase tooteliigi kõigi omamaiste müügihindade kaalutud keskmise järgi uurimisperioodil, vaatamata sellele, kas müük oli tulutoov või mitte.

| (25) | JSC Silviniti teise tooteliigi suhtes, mida normaalväärtuse kehtestamiseks asjakohase aluse saamiseks müüdi ebapiisavates kogustes omamaiste hindadega, tuli kohaldada teist meetodit. Antud juhul kasutati vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 arvestuslikku normaalväärtust. Normaalväärtuse arvutamiseks liideti eksporditava tooteliigi kohandatud ühiku maksumusele mõõdukas protsent müügi-, üld- ja halduskuludest ning mõõdukas kasumimarginaal, mis põhinesid tegelikel andmetel, mille uurimisalune eksportija või tootja esitas vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele lausele samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta. |
| --- | --- |

(25)

JSC Silviniti teise tooteliigi suhtes, mida normaalväärtuse kehtestamiseks asjakohase aluse saamiseks müüdi ebapiisavates kogustes omamaiste hindadega, tuli kohaldada teist meetodit. Antud juhul kasutati vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 arvestuslikku normaalväärtust. Normaalväärtuse arvutamiseks liideti eksporditava tooteliigi kohandatud ühiku maksumusele mõõdukas protsent müügi-, üld- ja halduskuludest ning mõõdukas kasumimarginaal, mis põhinesid tegelikel andmetel, mille uurimisalune eksportija või tootja esitas vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele lausele samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta.

| (26) | Uralkali väitis, et normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud kasumimarginaali puhul ei võetud vajalikul määral arvesse gaasihinna kohandamist, sest normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud kasuminäitaja pärines äriühingu raamatupidamisandmetest enne hinna kohandamist. Ülaltoodud väitega ei saa siiski nõustuda, sest vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatavale lõigule tuleks normaalväärtuse arvutamiseks kasutada tegelikku kasumisummat, mida äriühing saab siseturul. |
| --- | --- |

(26)

Uralkali väitis, et normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud kasumimarginaali puhul ei võetud vajalikul määral arvesse gaasihinna kohandamist, sest normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud kasuminäitaja pärines äriühingu raamatupidamisandmetest enne hinna kohandamist. Ülaltoodud väitega ei saa siiski nõustuda, sest vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatavale lõigule tuleks normaalväärtuse arvutamiseks kasutada tegelikku kasumisummat, mida äriühing saab siseturul.

| (27) | Uurimisel tehti kindlaks, et energiakulud nagu asjaomase toote kaevandamisel ja tootmisel kasutatava elektri ja gaasiga seotud kulud moodustavad märkimisväärse osa potasetootjate tootmiskuludest ja seda mitte üksnes Venemaal, vaid ka muudes tootvates riikides. Seoses sellega väitis ühenduse tööstusharu, et Venemaa äriühingute poolt oma tarnijatele makstav elektri ja gaasi hind ühiku kohta ei kajasta piisavalt ostetava elektri ja gaasi tegelikke tootmiskulusid. |
| --- | --- |

(27)

Uurimisel tehti kindlaks, et energiakulud nagu asjaomase toote kaevandamisel ja tootmisel kasutatava elektri ja gaasiga seotud kulud moodustavad märkimisväärse osa potasetootjate tootmiskuludest ja seda mitte üksnes Venemaal, vaid ka muudes tootvates riikides. Seoses sellega väitis ühenduse tööstusharu, et Venemaa äriühingute poolt oma tarnijatele makstav elektri ja gaasi hind ühiku kohta ei kajasta piisavalt ostetava elektri ja gaasi tegelikke tootmiskulusid.

| (28) | Pidades silmas eeltoodud märkusi, peeti antud juhul asjakohaseks võrrelda taotlejate energia ostmisega seotud kulusid ühiku kohta teiste peamiste potasetootjate kuludega, kellel on samalaadsed tootmismeetodid, samasugune tootemaht ja samasugused looduslikud eelised. Nimetatud andmed saadi Kanada suurelt potasetootjalt, sest Venemaal teisi potasetootjaid ei ole. |
| --- | --- |

(28)

Pidades silmas eeltoodud märkusi, peeti antud juhul asjakohaseks võrrelda taotlejate energia ostmisega seotud kulusid ühiku kohta teiste peamiste potasetootjate kuludega, kellel on samalaadsed tootmismeetodid, samasugune tootemaht ja samasugused looduslikud eelised. Nimetatud andmed saadi Kanada suurelt potasetootjalt, sest Venemaal teisi potasetootjaid ei ole.

| (29) | Saadud andmed näitasid, et Kanada tootja energiavajadused olid samasugused kui Venemaa tootjatel ning nagu Venemaa puhulgi, pärines ostetav elekter kodumaisest hüdroelektrijaamast ja gaas kodumaistest gaasimaardlatest. Võrdlus näitas, et Kanada tootja makstud elektrikulu ühiku kohta ei erinenud palju sellest, mida maksid Venemaa tootjad. |
| --- | --- |

(29)

Saadud andmed näitasid, et Kanada tootja energiavajadused olid samasugused kui Venemaa tootjatel ning nagu Venemaa puhulgi, pärines ostetav elekter kodumaisest hüdroelektrijaamast ja gaas kodumaistest gaasimaardlatest. Võrdlus näitas, et Kanada tootja makstud elektrikulu ühiku kohta ei erinenud palju sellest, mida maksid Venemaa tootjad.

| (30) | Gaasi kohta leiti andmeid Venemaa gaasitarnija OAO Gazpromi (kelle piirkondlik jaotusettevõtja tarnis ka asjaomastele eksportivatele tootjatele) 2003. aastal avaldatud aastaaruandest, millest selgus, et Venemaa kahe tootja poolt omamaise gaasi eest makstud hind moodustas viiendiku Venemaa ekspordihinnast. Samas aruandes oli ka nimetatud, et OAO Gazprom ei saanud siseturul mingisugust kasumit. Kuivõrd Venemaa omamaise gaasihinna kohta puuduvad ametlikud andmed, toetuti Venemaa valitsuse viidetele ajakirjanduses ning turu-uuringute andmetele, samuti valitsuse veebilehekülgedele, mis kõik kinnitasid, et omamaistele klientidele kehtiv gaasi hind oli omahinnast palju madalam. Pealegi maksid kaks Venemaa tootjat gaasi eest tunduvalt vähem kui Kanada tootjad. |
| --- | --- |

(30)

Gaasi kohta leiti andmeid Venemaa gaasitarnija OAO Gazpromi (kelle piirkondlik jaotusettevõtja tarnis ka asjaomastele eksportivatele tootjatele) 2003. aastal avaldatud aastaaruandest, millest selgus, et Venemaa kahe tootja poolt omamaise gaasi eest makstud hind moodustas viiendiku Venemaa ekspordihinnast. Samas aruandes oli ka nimetatud, et OAO Gazprom ei saanud siseturul mingisugust kasumit. Kuivõrd Venemaa omamaise gaasihinna kohta puuduvad ametlikud andmed, toetuti Venemaa valitsuse viidetele ajakirjanduses ning turu-uuringute andmetele, samuti valitsuse veebilehekülgedele, mis kõik kinnitasid, et omamaistele klientidele kehtiv gaasi hind oli omahinnast palju madalam. Pealegi maksid kaks Venemaa tootjat gaasi eest tunduvalt vähem kui Kanada tootjad.

| (31) | Ülaltoodule tuginedes leiti, et võrreldes Venemaalt eksporditud gaasi ja Kanada peamiste tööstustarbijate poolt oma gaasitarbijatele makstud hinnaga ei kajasta uurimisperioodil Venemaa potasetootjate poolt kohalikele gaasitarnijatele makstud hind piisavalt gaasitootmisega seotud kulusid. Seega korrigeeriti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 mõlema taotleja tootmiskulusid. Kuna muud põhjendatud alust ei olnud, kasutati kohandamisel andmeid gaasi ekspordihinna, transpordi netokulude, eksporditollimaksu, käibemaksu ja aktsiisimaksu kohta. |
| --- | --- |

(31)

Ülaltoodule tuginedes leiti, et võrreldes Venemaalt eksporditud gaasi ja Kanada peamiste tööstustarbijate poolt oma gaasitarbijatele makstud hinnaga ei kajasta uurimisperioodil Venemaa potasetootjate poolt kohalikele gaasitarnijatele makstud hind piisavalt gaasitootmisega seotud kulusid. Seega korrigeeriti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 mõlema taotleja tootmiskulusid. Kuna muud põhjendatud alust ei olnud, kasutati kohandamisel andmeid gaasi ekspordihinna, transpordi netokulude, eksporditollimaksu, käibemaksu ja aktsiisimaksu kohta.

| (32) | Seoses sellega teatas üks taotleja, et gaasi eest nõutav hind oli raamatupidamisdokumentides õigesti kajastatud ja seega ei olnud kohandamine vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 õigustatud. Vastus sellele märkusele on, et kahtlemata maksis äriühing vastavalt kaubaarvetele märgitud hindadele õigesti, kohandamist oli pigem vaja sellepärast, et ostetud gaasi hind ei kajastanud piisavalt gaasi tootmis- ja turustamiskulusid. |
| --- | --- |

(32)

Seoses sellega teatas üks taotleja, et gaasi eest nõutav hind oli raamatupidamisdokumentides õigesti kajastatud ja seega ei olnud kohandamine vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 õigustatud. Vastus sellele märkusele on, et kahtlemata maksis äriühing vastavalt kaubaarvetele märgitud hindadele õigesti, kohandamist oli pigem vaja sellepärast, et ostetud gaasi hind ei kajastanud piisavalt gaasi tootmis- ja turustamiskulusid.

| (33) | Venemaa ametiasutused väitsid ka, et gaasi hinna kohandamisel ei ole komisjon arvestanud erinevust siseturul tööstustarbijatele müüdava gaasi ja ekspordiks müüdava gaasi transpordikulude vahel. Siinkohal tuleks meenutada (vt põhjendust 31), et kohandamise põhjuseks oli võrdlus äriühingute poolt tegelikult makstud gaasihinna, ning Venemaa gaasitarnija OAO Gazpromi ekspordihinna (ilma transpordi netokulude, eksporditollimaksu, käibemaksu ja aktsiisimaksuta) vahel. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(33)

Venemaa ametiasutused väitsid ka, et gaasi hinna kohandamisel ei ole komisjon arvestanud erinevust siseturul tööstustarbijatele müüdava gaasi ja ekspordiks müüdava gaasi transpordikulude vahel. Siinkohal tuleks meenutada (vt põhjendust 31), et kohandamise põhjuseks oli võrdlus äriühingute poolt tegelikult makstud gaasihinna, ning Venemaa gaasitarnija OAO Gazpromi ekspordihinna (ilma transpordi netokulude, eksporditollimaksu, käibemaksu ja aktsiisimaksuta) vahel. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (34) | Üks taotlejatest väitis, et 2004. aasta esimeses kvartalis (s.o uurimisperioodi viimases kvartalis) olid tema ühikupõhised tootmiskulud tunduvalt väiksemad seoses suurema jõudluse ja väiksemate hoolduskuludega ning et kogu uurimisperioodi tootmiskulude arvutamiseks tuleks aluseks võtta just see väiksem ühikuhind. Seda taotlust ei rahuldatud, sest asjakohane alus selliste kulude kindlaksmääramiseks on siiski kogu uurimisperiood, mitte aga väljavalitud lühem ajavahemik. |
| --- | --- |

(34)

Üks taotlejatest väitis, et 2004. aasta esimeses kvartalis (s.o uurimisperioodi viimases kvartalis) olid tema ühikupõhised tootmiskulud tunduvalt väiksemad seoses suurema jõudluse ja väiksemate hoolduskuludega ning et kogu uurimisperioodi tootmiskulude arvutamiseks tuleks aluseks võtta just see väiksem ühikuhind. Seda taotlust ei rahuldatud, sest asjakohane alus selliste kulude kindlaksmääramiseks on siiski kogu uurimisperiood, mitte aga väljavalitud lühem ajavahemik.

| (35) | Tootmiskuludega seoses teatas komisjoni tööstusharu, et taotlejate tootmiskulude eesmärgil peaks põhivara amortisatsiooni arvutlus põhinema sellise vara asendusmaksumusel (nt uued kaevandused ja masinad). Väideti, et soetusmaksumusel põhinev põhivara amortisatsiooni arvutlus ei kajasta vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 mõistlikult asjaomase toote valmistamisega seotud kulusid. Seepärast nõuti Venemaa tootjate kulude ülespoole kohandamist. |
| --- | --- |

(35)

Tootmiskuludega seoses teatas komisjoni tööstusharu, et taotlejate tootmiskulude eesmärgil peaks põhivara amortisatsiooni arvutlus põhinema sellise vara asendusmaksumusel (nt uued kaevandused ja masinad). Väideti, et soetusmaksumusel põhinev põhivara amortisatsiooni arvutlus ei kajasta vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 mõistlikult asjaomase toote valmistamisega seotud kulusid. Seepärast nõuti Venemaa tootjate kulude ülespoole kohandamist.

| (36) | Seoses sellega märgiti, et soetusmaksumusel ja põhivara majandusliku elu kasvujäägil põhinev amortisatsiooniarvutlus ühtib kaevandustööstuses kasutatavate raamatupidamistavadega. Selleks et määrata, kas tootmiskuludele lisatud amortisatsiooniarvutlus kajastab mõistlikult asjaomase toote valmistamisega seotud kulusid, keskendus uurimine sellele, mil viisil oli varade algväärtus kindlaks määratud. |
| --- | --- |

(36)

Seoses sellega märgiti, et soetusmaksumusel ja põhivara majandusliku elu kasvujäägil põhinev amortisatsiooniarvutlus ühtib kaevandustööstuses kasutatavate raamatupidamistavadega. Selleks et määrata, kas tootmiskuludele lisatud amortisatsiooniarvutlus kajastab mõistlikult asjaomase toote valmistamisega seotud kulusid, keskendus uurimine sellele, mil viisil oli varade algväärtus kindlaks määratud.

| (37) | Venemaa tootjate kontrollimine kohapeal näitas, et nende varade algväärtus oli määratud 1993. aastal toimunud erastamisprotsessi ajal läbiviidud hindamise põhjal. Varade väärtus hinnati järgnevalt ümber aastatel 1993 kuni 1997 hüperinflatsiooni taltsutamiseks Venemaa valitsuse välja antud ümberhindamiskoefitsiente kohaldades. 1997. aasta lõpul, pärast Venemaa valitsuse dekreedi avaldamist toimus varade sõltumatu hindamine sõltumatute hindajate poolt. Varade väärtuse määramiseks võeti vastu kolm põhikriteeriumi, millest üks oli vara asendusväärtus. Sõltumatu hindamise tulemused kajastusid taotlejate 1998. aasta algbilansis. |
| --- | --- |

(37)

Venemaa tootjate kontrollimine kohapeal näitas, et nende varade algväärtus oli määratud 1993. aastal toimunud erastamisprotsessi ajal läbiviidud hindamise põhjal. Varade väärtus hinnati järgnevalt ümber aastatel 1993 kuni 1997 hüperinflatsiooni taltsutamiseks Venemaa valitsuse välja antud ümberhindamiskoefitsiente kohaldades. 1997. aasta lõpul, pärast Venemaa valitsuse dekreedi avaldamist toimus varade sõltumatu hindamine sõltumatute hindajate poolt. Varade väärtuse määramiseks võeti vastu kolm põhikriteeriumi, millest üks oli vara asendusväärtus. Sõltumatu hindamise tulemused kajastusid taotlejate 1998. aasta algbilansis.

| (38) | Kuid vaatamata originaalväärtuste suurendamisele märgiti, et taotlejate varade väärtused väljendatuna tootmise ja varade väärtuse suhtena on ikkagi tunduvalt väiksemad, võrreldes ühenduse tootmisharu äriühingutega ja Kanada peamise tootjaga, kellel on samasugused kaevandamis- ja tootmisvõimsused. Kuid tehtud hinnang ei võta arvesse Venemaa tootjate enne 1993. aasta erastamist soetatud varade iganemist ja madalamat tehnoloogilist taset. |
| --- | --- |

(38)

Kuid vaatamata originaalväärtuste suurendamisele märgiti, et taotlejate varade väärtused väljendatuna tootmise ja varade väärtuse suhtena on ikkagi tunduvalt väiksemad, võrreldes ühenduse tootmisharu äriühingutega ja Kanada peamise tootjaga, kellel on samasugused kaevandamis- ja tootmisvõimsused. Kuid tehtud hinnang ei võta arvesse Venemaa tootjate enne 1993. aasta erastamist soetatud varade iganemist ja madalamat tehnoloogilist taset.

| (39) | Kuna puuduvad olulised tõendid, mis näitaksid, et amortisatsiooni ei kajastata eksportivate tootjate raamatupidamisaruannetes õigesti, ei peeta praegu võimalikuks amortisatsioonikulude kohandamist tootmiskulude andmetes, mida kasutatakse taotlejate normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(39)

Kuna puuduvad olulised tõendid, mis näitaksid, et amortisatsiooni ei kajastata eksportivate tootjate raamatupidamisaruannetes õigesti, ei peeta praegu võimalikuks amortisatsioonikulude kohandamist tootmiskulude andmetes, mida kasutatakse taotlejate normaalväärtuse kindlaksmääramiseks.

| (40) | Ühenduse tööstusharu arvates tuleks tootmiskulude arvutamisel võtta arvesse ka keskkonnakaitsele tehtud kulutused, mida saab võrrelda ühenduse tootjate tehtavate kulutustega. Leiti, et taotlejad on siiski selliseid kulutusi teinud ja tootmiskulude arvutamisel ka nendega arvestanud. Selles küsimuses, kas need kulutused peaksid olema sama suured kui ühenduse tootjatel, arvati, et seni, kuni tootjad täidavad Venemaa ametiasutuste ettekirjutusi keskkonnakaitse taseme kohta, ja nende täitmiseks tehtud kulutused kajastuvad andmetes õigesti, ei nõuta kulude kohandamist. Kuna ilmnes, et see kehtib mõlema taotleja puhul, ei peetud keskkonnakulude kohandamist õigustatuks. |
| --- | --- |

(40)

Ühenduse tööstusharu arvates tuleks tootmiskulude arvutamisel võtta arvesse ka keskkonnakaitsele tehtud kulutused, mida saab võrrelda ühenduse tootjate tehtavate kulutustega. Leiti, et taotlejad on siiski selliseid kulutusi teinud ja tootmiskulude arvutamisel ka nendega arvestanud. Selles küsimuses, kas need kulutused peaksid olema sama suured kui ühenduse tootjatel, arvati, et seni, kuni tootjad täidavad Venemaa ametiasutuste ettekirjutusi keskkonnakaitse taseme kohta, ja nende täitmiseks tehtud kulutused kajastuvad andmetes õigesti, ei nõuta kulude kohandamist. Kuna ilmnes, et see kehtib mõlema taotleja puhul, ei peetud keskkonnakulude kohandamist õigustatuks.

2.   Ekspordihind

| (41) | Silviniti puhul leiti, et ühenduses müüs äriühing uurimisperioodil potast peamiselt sõltumatu Šveitsi äriühingu kaudu. Uurimisel ja vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 võeti eksporthinna määramisel aluseks Silvinitile kõnealuse äriühingu poolt toote eest tegelikult makstud või makstav hind. |
| --- | --- |

(41)

Silviniti puhul leiti, et ühenduses müüs äriühing uurimisperioodil potast peamiselt sõltumatu Šveitsi äriühingu kaudu. Uurimisel ja vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 võeti eksporthinna määramisel aluseks Silvinitile kõnealuse äriühingu poolt toote eest tegelikult makstud või makstav hind.

| (42) | Siiski leiti, et kaks tehingut tegi Silvinit seotud Venemaa äriühingu International Potash Company (edaspidi “IPC”) kaudu seotud Belgia äriühinguga Ferchimex AS (edaspidi “Ferchimex”), kes kasutas potast uurimise alla mitte kuuluva toote valmistamiseks. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 võib IPC poolt Ferchimexilt nõutud hindu mitte arvestada, kui neid ei peeta usaldusväärseks. Märgiti, et mõlema tehingu puhul oli Ferchimexilt nõutud müügihind üldjoontes samasugune kui ühenduse sõltumatutelt klientidelt sama tooteliigi eest nõutud hind. Pealegi oli mõlema tehingu puhul tegemist väikeste kogustega. Seepärast kasutati mõlemat hinda ka eksporthinna määramisel. |
| --- | --- |

(42)

Siiski leiti, et kaks tehingut tegi Silvinit seotud Venemaa äriühingu International Potash Company (edaspidi “IPC”) kaudu seotud Belgia äriühinguga Ferchimex AS (edaspidi “Ferchimex”), kes kasutas potast uurimise alla mitte kuuluva toote valmistamiseks. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 võib IPC poolt Ferchimexilt nõutud hindu mitte arvestada, kui neid ei peeta usaldusväärseks. Märgiti, et mõlema tehingu puhul oli Ferchimexilt nõutud müügihind üldjoontes samasugune kui ühenduse sõltumatutelt klientidelt sama tooteliigi eest nõutud hind. Pealegi oli mõlema tehingu puhul tegemist väikeste kogustega. Seepärast kasutati mõlemat hinda ka eksporthinna määramisel.

| (43) | Uralkali puhul leiti, et kogu äriühingu poolt uurimisperioodil ühendusse müüdav potasekogus tarniti otse Küprosel asuvale äriühingule Fertexim Ltd, kes tegutses Uralkali ainuõigusliku turustajana. Sellise müügi korral määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt ehk Ferteximi poolt tegelikult makstud või makstava hinna põhjal. |
| --- | --- |

(43)

Uralkali puhul leiti, et kogu äriühingu poolt uurimisperioodil ühendusse müüdav potasekogus tarniti otse Küprosel asuvale äriühingule Fertexim Ltd, kes tegutses Uralkali ainuõigusliku turustajana. Sellise müügi korral määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt ehk Ferteximi poolt tegelikult makstud või makstava hinna põhjal.

3.   Võrdlus

| (44) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi mõlema taotleja puhul tehasest hankimise tasandil. Selleks et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, võeti nõuetekohaselt arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. |
| --- | --- |

(44)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi mõlema taotleja puhul tehasest hankimise tasandil. Selleks et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, võeti nõuetekohaselt arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.

| (45) | Vajaduse korral ja piisavate tõendite olemasolul võeti arvesse hinnaalanduste, transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakkimis- ja krediidikulude erinevusi. |
| --- | --- |

(45)

Vajaduse korral ja piisavate tõendite olemasolul võeti arvesse hinnaalanduste, transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakkimis- ja krediidikulude erinevusi.

4.   Dumpingumarginaal

| (46) | Algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt võrreldi kõigi eksportivate tootjate puhul tooteliigi kohandatud kaalutud keskmist normaalväärtust kõigi ühenduses müüdud vastavate tooteliikide kohandatud kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(46)

Algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt võrreldi kõigi eksportivate tootjate puhul tooteliigi kohandatud kaalutud keskmist normaalväärtust kõigi ühenduses müüdud vastavate tooteliikide kohandatud kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (47) | Võrdlus näitas, et mõlema äriühingu puhul on tegemist dumpinguga, kuigi madalamal tasemel kui see, mis oli varem kindlaks tehtud. Ühendusse eksporditavate kõikide tooteliikide kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmine:






  Eksportiv tootja | Dumpingumarginaal, % |
| --- | --- | --- |
| JSC Silvinit | 23,0 % |
| JSC Uralkali | 12,3 % |

(47)

Võrdlus näitas, et mõlema äriühingu puhul on tegemist dumpinguga, kuigi madalamal tasemel kui see, mis oli varem kindlaks tehtud. Ühendusse eksporditavate kõikide tooteliikide kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmine:

Eksportiv tootja

Dumpingumarginaal, %

JSC Silvinit

23,0 %

JSC Uralkali

12,3 %

D.   MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS

| (48) | Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt analüüsiti, kas dumpingu asjaolud on oluliselt muutunud ja kas neid muutusi võib pidada püsivaks. Sellega seoses leiti, et dumpingumarginaali muutuse põhjustas taotlejate normaalväärtuse vähendamine. |
| --- | --- |

(48)

Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt analüüsiti, kas dumpingu asjaolud on oluliselt muutunud ja kas neid muutusi võib pidada püsivaks. Sellega seoses leiti, et dumpingumarginaali muutuse põhjustas taotlejate normaalväärtuse vähendamine.

| (49) | Siinjuures tuleb märkida, et käesolevas uurimises määrati normaalväärtus taotlejate kulude ja hindade alusel. Pealegi oli potase omamaine tarbimine, vastupidiselt varasemal uurimisel tehtud järeldustega, viimaste aastate jooksul pidevalt kasvanud ja omamaised müügihinnad olid tulutoovad mõlemale Venemaa tootjale. |
| --- | --- |

(49)

Siinjuures tuleb märkida, et käesolevas uurimises määrati normaalväärtus taotlejate kulude ja hindade alusel. Pealegi oli potase omamaine tarbimine, vastupidiselt varasemal uurimisel tehtud järeldustega, viimaste aastate jooksul pidevalt kasvanud ja omamaised müügihinnad olid tulutoovad mõlemale Venemaa tootjale.

| (50) | Ekspordihindade püsivuse kohta muudel turgudel, v.a ühenduses, ei suutnud kumbki taotleja tuua üksikasjalikke tehingupõhiseid andmeid tootja tasandil. Kokkuvõtvad andmed esitati päritoluriigi ja tooteliigi alusel. Seda loeti käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise jaoks piisavaks, kuna täpse müügihinna määramist nendel turgudel ei ole tingimata vaja. Seoses üksikasjalike andmete puudumisega ja pidades silmas: i) erinevaid tarnetingimusi (nt CIF, FOB, FCA jm); ii) erinevaid logistilisi korraldusi ja kombinatsioone (nt raudtee + meretransport, ainult raudtee jm); iii) eri pikkusega vahemaid ning veo- ja käitlemiskulusid eri sihtkohtadesse Aasias ja Lõuna-Ameerikas, ei olnud komisjonil võimalik täpselt määrata müügihindu iga riigi kohta. Tõenäoliselt olid müügihinnad ühendusse mittekuuluvatel turgudel, võttes arvesse ka transpordikulusid, siiski samas suurusjärgus kui müügihinnad ühendusse. |
| --- | --- |

(50)

Ekspordihindade püsivuse kohta muudel turgudel, v.a ühenduses, ei suutnud kumbki taotleja tuua üksikasjalikke tehingupõhiseid andmeid tootja tasandil. Kokkuvõtvad andmed esitati päritoluriigi ja tooteliigi alusel. Seda loeti käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise jaoks piisavaks, kuna täpse müügihinna määramist nendel turgudel ei ole tingimata vaja. Seoses üksikasjalike andmete puudumisega ja pidades silmas: i) erinevaid tarnetingimusi (nt CIF, FOB, FCA jm); ii) erinevaid logistilisi korraldusi ja kombinatsioone (nt raudtee + meretransport, ainult raudtee jm); iii) eri pikkusega vahemaid ning veo- ja käitlemiskulusid eri sihtkohtadesse Aasias ja Lõuna-Ameerikas, ei olnud komisjonil võimalik täpselt määrata müügihindu iga riigi kohta. Tõenäoliselt olid müügihinnad ühendusse mittekuuluvatel turgudel, võttes arvesse ka transpordikulusid, siiski samas suurusjärgus kui müügihinnad ühendusse.

| (51) | Nimetatud tegureid silmas pidades leiti, et olemasolevate meetmete muutmine on asjakohane niivõrd, kuivõrd need käsitlevad taotlejaid, alandades dumpingumarginaale käesolevas uurimises kindlaksmääratud tasemeni. |
| --- | --- |

(51)

Nimetatud tegureid silmas pidades leiti, et olemasolevate meetmete muutmine on asjakohane niivõrd, kuivõrd need käsitlevad taotlejaid, alandades dumpingumarginaale käesolevas uurimises kindlaksmääratud tasemeni.

| (52) | Algmääruse artikli 9 lõike 4 kohaselt ei peaks dumpinguvastase tollimaksu summa ületama kindlaksmääratud dumpingumarginaali, kuid see peaks olema nimetatud marginaalist väiksem, kui sellisest väiksemast tollimaksust piisab ühenduse tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks. Kuna taotlejate suhtes kehtivad tollimaksud arvutati dumpingumarginaalide põhjal ning kuna uued dumpingumarginaalid on varem arvutatutest väiksemad, tuleks tollimakse kohandada uurimisel leitud väiksema dumpingumarginaalini, mis JSC Silvinit puhul on 23,0 % ja JSC Uralkali puhul 12,3 %. |
| --- | --- |

(52)

Algmääruse artikli 9 lõike 4 kohaselt ei peaks dumpinguvastase tollimaksu summa ületama kindlaksmääratud dumpingumarginaali, kuid see peaks olema nimetatud marginaalist väiksem, kui sellisest väiksemast tollimaksust piisab ühenduse tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks. Kuna taotlejate suhtes kehtivad tollimaksud arvutati dumpingumarginaalide põhjal ning kuna uued dumpingumarginaalid on varem arvutatutest väiksemad, tuleks tollimakse kohandada uurimisel leitud väiksema dumpingumarginaalini, mis JSC Silvinit puhul on 23,0 % ja JSC Uralkali puhul 12,3 %.

| (53) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest andmetest ja kaalutlustest, mille alusel soovitati muuta määruses (EMÜ) nr 3068/92 esialgselt kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi ja taotleda ärakuulamist. Kõik saadud märkused võeti arvesse, kui need olid asjakohased. |
| --- | --- |

(53)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest andmetest ja kaalutlustest, mille alusel soovitati muuta määruses (EMÜ) nr 3068/92 esialgselt kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi ja taotleda ärakuulamist. Kõik saadud märkused võeti arvesse, kui need olid asjakohased.

E.   KOHUSTUSED

| (54) | Pärast oluliste andmete ja kaalutluste avalikustamist, mille põhjal kavatseti soovitada määrusega (EMÜ) nr 3068/92 esialgselt kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude muutmist, pakkusid taotlejad hinnakohustusi vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1. |
| --- | --- |

(54)

Pärast oluliste andmete ja kaalutluste avalikustamist, mille põhjal kavatseti soovitada määrusega (EMÜ) nr 3068/92 esialgselt kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude muutmist, pakkusid taotlejad hinnakohustusi vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1.

| (55) | Otsusega 2005/802/EÜ (9) kiitis komisjon taotlejate pakutud kohustused heaks. Nimetatud otsuses on toodud kohustuste heakskiitmise põhjused. |
| --- | --- |

(55)

Otsusega 2005/802/EÜ (9) kiitis komisjon taotlejate pakutud kohustused heaks. Nimetatud otsuses on toodud kohustuste heakskiitmise põhjused.

F.   TAOTLEJATEGA SEOTUD MEETMETE VORM

| (56) | Olemasolevaid meetmeid kohaldatakse kaheksa CN-koodi suhtes ja nad sisaldavad kindlaksmääratud summasid vahemikus 19,61 euro/tonn kuni 40,63 euro/tonn, sõltuvalt toote liigist. Kuid viimasel uurimisperioodil selgus, et peaaegu kogu taotlejate ühendusse suunatud eksport piirdus tooteliigiga, mis kuulub ühe CN koodi alla. |
| --- | --- |

(56)

Olemasolevaid meetmeid kohaldatakse kaheksa CN-koodi suhtes ja nad sisaldavad kindlaksmääratud summasid vahemikus 19,61 euro/tonn kuni 40,63 euro/tonn, sõltuvalt toote liigist. Kuid viimasel uurimisperioodil selgus, et peaaegu kogu taotlejate ühendusse suunatud eksport piirdus tooteliigiga, mis kuulub ühe CN koodi alla.

| (57) | Kuna muude tooteliikide kohta andmed puuduvad ja kõnealust potaseliiki turustatakse praegu kõige rohkem, siis oleks muudetud tollimaksude rakendamisel mõistlik asendada kõik kindlaksmääratud summad üheainsa väärtuselise tollimaksuga, mis kehtib taotlejate kõigi toodetavate potaseliikide suhtes, |
| --- | --- |

(57)

Kuna muude tooteliikide kohta andmed puuduvad ja kõnealust potaseliiki turustatakse praegu kõige rohkem, siis oleks muudetud tollimaksude rakendamisel mõistlik asendada kõik kindlaksmääratud summad üheainsa väärtuselise tollimaksuga, mis kehtib taotlejate kõigi toodetavate potaseliikide suhtes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EMÜ) nr 3068/92 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Valgevenest ja Venemaalt pärit ning CN-koodide 3104 20 10, 3104 20 50 ja 3104 20 90 alla kuuluva kaaliumkloriidi ning CN-koodide ex 3105 20 10 (TARICi koodid 3105201010 ja 3105201020), ex 3105 20 90 (TARICi koodid 3105209010 ja 3105209020), ex 3105 60 90 (TARICi koodid 3105609010 ja 3105609020), ex 3105 90 91 (TARICi koodid 3105909110 ja 3105909120) ja ex 3105 90 99 (TARICi koodid 3105909910 ja 3105909920) alla kuuluvate erisegude suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Valgevenest ja Venemaalt pärit ning CN-koodide 3104 20 10, 3104 20 50 ja 3104 20 90 alla kuuluva kaaliumkloriidi ning CN-koodide ex 3105 20 10 (TARICi koodid 3105201010 ja 3105201020), ex 3105 20 90 (TARICi koodid 3105209010 ja 3105209020), ex 3105 60 90 (TARICi koodid 3105609010 ja 3105609020), ex 3105 90 91 (TARICi koodid 3105909110 ja 3105909120) ja ex 3105 90 99 (TARICi koodid 3105909910 ja 3105909920) alla kuuluvate erisegude suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.”;

| b) | lõikes 3 oleva Venemaaga seotud tabeli pealkiri asendatakse järgmisega:
  “Venemaa (kõik äriühingud, välja arvatud JSC Silvinit ja JSC Uralkali – TARICi lisakood A999)”; |
| --- | --- |

b)

lõikes 3 oleva Venemaaga seotud tabeli pealkiri asendatakse järgmisega:

“Venemaa (kõik äriühingud, välja arvatud JSC Silvinit ja JSC Uralkali – TARICi lisakood A999)”;

| c) | lisatakse järgmine lõige:
  “3a.   Allpoolnimetatud eksportivate tootjate suhtes kehtestatav dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on lõikes 1 nimetatud toodete puhul järgmine:







  Äriühing | Tollimaksu määr | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| JSC Silvinit, Solikamsk, Venemaa | 23,0 % | A665 |
| JSC Uralkali, Berezniki, Venemaa | 12,3 % | A666” |

c)

lisatakse järgmine lõige:

“3a.   Allpoolnimetatud eksportivate tootjate suhtes kehtestatav dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on lõikes 1 nimetatud toodete puhul järgmine:

Äriühing

Tollimaksu määr

TARICi lisakood

JSC Silvinit, Solikamsk, Venemaa

23,0 %

A665

JSC Uralkali, Berezniki, Venemaa

12,3 %

A666”

| 2. | Artikli 1a lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritud import vabastatakse artikliga 1 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust, kui tooteid valmistavad äriühingud, kelle kohustuste võtmise ettepaneku komisjon on heaks kiitnud ning kelle nimed on loetletud komisjoni määruses (EÜ) nr 858/2005 ja komisjoni otsuses nr 2005/802/EÜ nende kehtivas redaktsioonis ning kui tooted on imporditud kooskõlas nimetatud komisjoni õigusaktidega.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 1a lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritud import vabastatakse artikliga 1 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust, kui tooteid valmistavad äriühingud, kelle kohustuste võtmise ettepaneku komisjon on heaks kiitnud ning kelle nimed on loetletud komisjoni määruses (EÜ) nr 858/2005 ja komisjoni otsuses nr 2005/802/EÜ nende kehtivas redaktsioonis ning kui tooted on imporditud kooskõlas nimetatud komisjoni õigusaktidega.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. november 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

T. JOWELL

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 112, 11.5.2000, lk 4.

2

(3)  EÜT L 308, 24.10.1992, lk 41.

3

(4)  ELT C 70, 20.3.2004, lk 15.

4

(5)  ELT L 183, 20.5.2004, lk 16. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 588/2005 (ELT L 98, 16.4.2005, lk 11).

5

(6)  ELT L 143, 7.6.2005, lk 11.

6

(7)  ELT L 182, 19.5.2004, lk 23.

7

(8)  ELT C 93, 17.4.2004, lk 2 ja 3.

8

(9)  Vt lk 79 käesoleva Euroopa Liidu Teataja.

9

Euroopa Liidu Teataja

---

| 19.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 302/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 302/22

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1892/2005,

14. november 2005,

millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse ettepanekut, mille esitas komisjon pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas 9. septembril 1993. aastal määrusega (EMÜ) nr 2474/93 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu suuruses 30,6 % Hiina Rahvavabariigist (Hiina RV) pärit jalgrataste impordi suhtes (“esialgsed meetmed”). 18. jaanuaril 1997. aastal, meetmetest kõrvalehoidmise uurimise tulemusena, laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 71/97 kõnealust tollimaksukohustust Hiina RVst pärit teatavate jalgrattaosade suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas 9. septembril 1993. aastal määrusega (EMÜ) nr 2474/93 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu suuruses 30,6 % Hiina Rahvavabariigist (Hiina RV) pärit jalgrataste impordi suhtes (“esialgsed meetmed”). 18. jaanuaril 1997. aastal, meetmetest kõrvalehoidmise uurimise tulemusena, laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 71/97 kõnealust tollimaksukohustust Hiina RVst pärit teatavate jalgrattaosade suhtes.

| (2) | 14. juulil 2000. aastal, vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 läbiviidud dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse tulemustele, otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1524/2000, (3) et eespool nimetatud meetmed säilitatakse. |
| --- | --- |

(2)

14. juulil 2000. aastal, vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 läbiviidud dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse tulemustele, otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1524/2000, (3) et eespool nimetatud meetmed säilitatakse.

| (3) | 14. juulil 2005. aastal vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 läbiviidud vahepealsele läbivaatamisele (“eelmine uurimine”) muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 1095/2005 lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse Hiina RVst pärit jalgrataste impordi suhtes. Vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist kohaldatava tollimaksu muudetud määr on Hiina RVst pärit jalgrataste impordil 48,5 %. |
| --- | --- |

(3)

14. juulil 2005. aastal vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 läbiviidud vahepealsele läbivaatamisele (“eelmine uurimine”) muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 1095/2005 lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse Hiina RVst pärit jalgrataste impordi suhtes. Vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist kohaldatava tollimaksu muudetud määr on Hiina RVst pärit jalgrataste impordil 48,5 %.

2.   Käesolev uurimine

| (4) | Komisjon sai taotluse Giant China Co., Ltd käest (“taotleja”), kus paluti viia läbi algmääruse artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon sai taotluse Giant China Co., Ltd käest (“taotleja”), kus paluti viia läbi algmääruse artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine.

| (5) | Taotlus põhines taotleja poolt esitatud esmapilgul usutavatel tõenditel, mille järgi asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad. Taotleja väitis muu hulgas, et turumajanduslikku staatust puudutavad asjaolud olevat märkimisväärselt muutunud. Eelkõige väitis taotleja, et ta täitvat nüüd turumajandusliku staatuse saamiseks esitatavaid nõudeid vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b. Taotleja esitas tõendid, mis näitavad, et ettevõtja oma kuludel ja hindadel põhinevate normaalhindade ja laienenud Euroopa Liitu suunduva ekspordi hindade võrdlemine viiks dumpingumarginaali märgatavalt madalamale kehtivate meetmete aluseks olevast tasemest. Seetõttu väitis taotleja, et meetme jätkuv kohaldamine kehtival tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik. |
| --- | --- |

(5)

Taotlus põhines taotleja poolt esitatud esmapilgul usutavatel tõenditel, mille järgi asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad. Taotleja väitis muu hulgas, et turumajanduslikku staatust puudutavad asjaolud olevat märkimisväärselt muutunud. Eelkõige väitis taotleja, et ta täitvat nüüd turumajandusliku staatuse saamiseks esitatavaid nõudeid vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b. Taotleja esitas tõendid, mis näitavad, et ettevõtja oma kuludel ja hindadel põhinevate normaalhindade ja laienenud Euroopa Liitu suunduva ekspordi hindade võrdlemine viiks dumpingumarginaali märgatavalt madalamale kehtivate meetmete aluseks olevast tasemest. Seetõttu väitis taotleja, et meetme jätkuv kohaldamine kehtival tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik.

| (6) | Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega algatas komisjon 19. veebruaril 2005. aastal teadaandega (4) piiratud ulatuses osalise vahepealse läbivaatamise, et kontrollida, kas taotleja tegutseb vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile c turumajanduslike tingimuste kohaselt ning kas taotleja täidab nõudeid, mis lubaksid kehtestada tema suhtes individuaalse tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5. |
| --- | --- |

(6)

Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega algatas komisjon 19. veebruaril 2005. aastal teadaandega (4) piiratud ulatuses osalise vahepealse läbivaatamise, et kontrollida, kas taotleja tegutseb vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile c turumajanduslike tingimuste kohaselt ning kas taotleja täidab nõudeid, mis lubaksid kehtestada tema suhtes individuaalse tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5.

| (7) | Komisjon saatis taotlejale algmääruse artikli 2 lõikele 7 vastava turumajandusliku staatuse küsimustiku ja taotluse vormi. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon saatis taotlejale algmääruse artikli 2 lõikele 7 vastava turumajandusliku staatuse küsimustiku ja taotluse vormi.

| (8) | Uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2004 kuni 31. detsembrini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(8)

Uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2004 kuni 31. detsembrini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”).

3.   Uurimisega seotud isikud

| (9) | Komisjon andis läbivaatuse algatamisest ametlikult teada eksportivale tootjale, eksportiva riigi esindajatele ja ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult, esitada toetavat tõendusmaterjali ning taotleda asja arutamist algatamisteadaandes sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele võimaldati asja arutamist, kui nad seda taotlesid ja selleks põhjused esitasid. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon andis läbivaatuse algatamisest ametlikult teada eksportivale tootjale, eksportiva riigi esindajatele ja ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult, esitada toetavat tõendusmaterjali ning taotleda asja arutamist algatamisteadaandes sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele võimaldati asja arutamist, kui nad seda taotlesid ja selleks põhjused esitasid.

B.   VAATLUSALUNE TOODE

| (10) | Vaatlusalune toode on sama esialgses ja eelmises uurimises käsitletud tootega, milleks on mootorita jalgrattad ja muud rattad (sealhulgas kolmerattalised veojalgrattad), mis kuuluvad praegu CN-koodide 8712 00 10, 8712 00 30 ja 8712 00 80 alla (“vaatlusalune toode”). Ei leitud tõendeid selle kohta, et vaatlusaluse tootega seotud asjaolud oleksid meetmete kehtestamisest saadik oluliselt muutunud. |
| --- | --- |

(10)

Vaatlusalune toode on sama esialgses ja eelmises uurimises käsitletud tootega, milleks on mootorita jalgrattad ja muud rattad (sealhulgas kolmerattalised veojalgrattad), mis kuuluvad praegu CN-koodide 8712 00 10, 8712 00 30 ja 8712 00 80 alla (“vaatlusalune toode”). Ei leitud tõendeid selle kohta, et vaatlusaluse tootega seotud asjaolud oleksid meetmete kehtestamisest saadik oluliselt muutunud.

C.   UURIMISTULEMUS

1.   Turumajanduslik staatus

| (11) | Määruse (EÜ) nr 1095/2005 alusel teostatud uurimise raames selgus, et ükski Hiina eksportiv tootja, kes taotles turumajandusliku staatuse saamist, ei vastanud algmääruse artikli 2 lõige 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele põhjustel, mis on sätestatud kõnealuse määruse 31 ja 33. põhjenduses. Taotleja kuulus nende äriühingute hulka, kellele keelduti asjaomase uurimise käigus turumajanduslikku staatust andmast. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EÜ) nr 1095/2005 alusel teostatud uurimise raames selgus, et ükski Hiina eksportiv tootja, kes taotles turumajandusliku staatuse saamist, ei vastanud algmääruse artikli 2 lõige 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele põhjustel, mis on sätestatud kõnealuse määruse 31 ja 33. põhjenduses. Taotleja kuulus nende äriühingute hulka, kellele keelduti asjaomase uurimise käigus turumajanduslikku staatust andmast.

| (12) | Arvestades asjaolu, et eelmise uurimise tulemused seoses turumajandusliku staatuse taotlustega kehtivad ka aastal 2004, st käesoleva uurimise perioodil, otsustati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega taotlejale turumajanduslikku staatust mitte anda, kuna taotleja ei täida algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud kriteeriumeid. |
| --- | --- |

(12)

Arvestades asjaolu, et eelmise uurimise tulemused seoses turumajandusliku staatuse taotlustega kehtivad ka aastal 2004, st käesoleva uurimise perioodil, otsustati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega taotlejale turumajanduslikku staatust mitte anda, kuna taotleja ei täida algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud kriteeriumeid.

2.   Individuaalne kohtlemine

| (13) | Eelmise uurimise käigus jõuti ka järeldusele, et Hiina eksportivad tootjad, kes taotlesid individuaalset kohtlemist, ei vastanud algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise saamiseks vajalikele nõuetele põhjustel, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1095/2005 45. kuni 47. põhjenduses. |
| --- | --- |

(13)

Eelmise uurimise käigus jõuti ka järeldusele, et Hiina eksportivad tootjad, kes taotlesid individuaalset kohtlemist, ei vastanud algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise saamiseks vajalikele nõuetele põhjustel, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1095/2005 45. kuni 47. põhjenduses.

| (14) | Taotleja kuulus äriühingute hulka, kes ei vastanud eelmise uurimise raames individuaalse kohtlemise kehtestamiseks vajalikele nõuetele ja kõnealuse uurimise tulemused on jäänud samaks ka käesoleva uurimise perioodil. Sellega seoses leiti, et kõigi Hiina RV eksportivate tootjate suhtes on viidud läbi põhjalik riigikontroll, mille käigus määrati kõnealuste tootjate vaatlusaluse toote ekspordihinnad ja ekspordikogused vastavalt 13. põhjenduses kirjeldatule. Seetõttu otsustati, et taotleja ei vasta käesoleva uurimise tulemuste põhjal individuaalse kohtlemise kehtestamiseks vajalikele nõuetele. |
| --- | --- |

(14)

Taotleja kuulus äriühingute hulka, kes ei vastanud eelmise uurimise raames individuaalse kohtlemise kehtestamiseks vajalikele nõuetele ja kõnealuse uurimise tulemused on jäänud samaks ka käesoleva uurimise perioodil. Sellega seoses leiti, et kõigi Hiina RV eksportivate tootjate suhtes on viidud läbi põhjalik riigikontroll, mille käigus määrati kõnealuste tootjate vaatlusaluse toote ekspordihinnad ja ekspordikogused vastavalt 13. põhjenduses kirjeldatule. Seetõttu otsustati, et taotleja ei vasta käesoleva uurimise tulemuste põhjal individuaalse kohtlemise kehtestamiseks vajalikele nõuetele.

3.   Järeldus

| (15) | Eespool esitatu põhjal ei olnud võimalik anda taotlejale turumajanduslikku ega individuaalse kohtlemise staatust. Selle põhjal leitakse, et asjaomase taotlejaga seoses ei ole dumpingu asjaolud oluliselt muutunud võrreldes valitsenud olukorraga uurimisperioodil, mis võeti aluseks esialgsete meetmete muutmiseni viinud uurimisel. Seetõttu leitakse, et ühendusse imporditavate Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine tuleks lõpetada kehtivaid meetmeid muutmata, |
| --- | --- |

(15)

Eespool esitatu põhjal ei olnud võimalik anda taotlejale turumajanduslikku ega individuaalse kohtlemise staatust. Selle põhjal leitakse, et asjaomase taotlejaga seoses ei ole dumpingu asjaolud oluliselt muutunud võrreldes valitsenud olukorraga uurimisperioodil, mis võeti aluseks esialgsete meetmete muutmiseni viinud uurimisel. Seetõttu leitakse, et ühendusse imporditavate Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine tuleks lõpetada kehtivaid meetmeid muutmata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes kohaldatava dumpinguvastase tollimaksu osaline vahepealne läbivaatamine lõpetatakse.

2.   Määrusega (EÜ) nr 1524/2000 kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks jääb kehtima.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. november 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

T. JOWELL

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 228, 9.9.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 71/1997 (EÜT L 16, 18.1.1997, lk 55).

2

(3)  EÜT L 175, 14.7.2000, lk 39. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1095/2005 (ELT L 183, 14.7.2005, lk 1).

3

(4)  ELT C 44, 19.2.2005, lk 24.

4

---

| 19.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 302/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 302/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1893/2005,

18. november 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 19. novembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. november 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 18. novembri 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 56,5 |
| 204 | 39,1 |
| 999 | 47,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 124,0 |
| 204 | 30,3 |
| 999 | 77,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 108,7 |
| 204 | 76,2 |
| 999 | 92,5 |
| 0805 20 10 | 204 | 74,4 |
| 388 | 85,5 |
| 999 | 80,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 67,6 |
| 624 | 113,6 |
| 999 | 90,6 |
| 0805 50 10 | 052 | 67,2 |
| 388 | 74,2 |
| 999 | 70,7 |
| 0806 10 10 | 052 | 110,8 |
| 400 | 241,9 |
| 508 | 275,3 |
| 720 | 86,9 |
| 999 | 178,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 69,3 |
| 400 | 102,0 |
| 404 | 101,3 |
| 512 | 132,0 |
| 720 | 42,6 |
| 800 | 141,8 |
| 999 | 98,2 |
| 0808 20 50 | 052 | 95,1 |
| 720 | 67,8 |
| 999 | 81,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

56,5

204

39,1

999

47,8

0707 00 05

052

124,0

204

30,3

999

77,2

0709 90 70

052

108,7

204

76,2

999

92,5

0805 20 10

204

74,4

388

85,5

999

80,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

67,6

624

113,6

999

90,6

0805 50 10

052

67,2

388

74,2

999

70,7

0806 10 10

052

110,8

400

241,9

508

275,3

720

86,9

999

178,7

0808 10 80

388

69,3

400

102,0

404

101,3

512

132,0

720

42,6

800

141,8

999

98,2

0808 20 50

052

95,1

720

67,8

999

81,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 19.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 302/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 302/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1894/2005,

17. november 2005,

millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse merluusi püük ICES Vb (EÜ veed), VI, VII, XII, XIV püügipiirkonna vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93 ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatava kontrollisüsteemi loomise kohta, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 27/2005, millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse laevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on kehtestatud kvoodid aastaks 2005. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 27/2005, millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse laevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on kehtestatud kvoodid aastaks 2005.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas nimetatud kalavaru püük samas lisas nimetatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade poolt ammendanud 2005. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas nimetatud kalavaru püük samas lisas nimetatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade poolt ammendanud 2005. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas nimetatud liikmesriigile 2005. aastaks eraldatud samas lisas nimetatud kalavaru püügikvoot loetakse ammendunuks kõnealuses lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas nimetatud kalavaru püük samas lisas nimetatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade poolt on keelatud alates kõnealuses lisas esitatud kuupäevast. Nimetatud kalavaru pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine eespool nimetatud laevade poolt on pärast kõnealust kuupäeva keelatud.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. november 2005

Komisjoni nimel

kalandus- ja merenduseasjade peadirektor

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).

2

(3)  ELT L 12, 14.1.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1300/2005 (ELT L 207, 10.8.2005, lk 1).

3

---

LISA

| Liikmesriik | Hispaania |
| --- | --- |
| Kalavaru | HKE/571214 |
| Liik | Merluus (Merluccius merluccius) |
| Püügipiirkond | Vb (EÜ veed), VI, VII, XII, XIV |
| Kuupäev | 4. november 2005 |

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

HKE/571214

Liik

Merluus (Merluccius merluccius)

Püügipiirkond

Vb (EÜ veed), VI, VII, XII, XIV

Kuupäev

4. november 2005

---

| 19.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 302/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 302/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1895/2005,

18. november 2005,

teatavate epoksüderivaatide kasutamise piirangu kohta toiduainetega kokkupuutumiseks ettenähtud materjalides ja esemetes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 1,

olles konsulteerinud Euroopa Toiduohutusametiga,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Et vältida ohtu inimeste tervisele ja takistusi kaupade vabale liikumisele, sätestatakse komisjoni 20. veebruari 2002. aasta direktiivis 2002/16/EÜ (teatavate epoksüderivaatide kasutamise kohta toiduainetega kokkupuutumiseks ettenähtud materjalides ja toodetes) (2) 2,2-bis(4-hüdroksüfenüül)propaan-bis(2,3-epoksüpropüül)eetri (BADGE s.o bisfenool-A-diglütsidüüleetri), bis(hüdroksüfenüül)metaan-bis(2,3-epoksüpropüül)eetrite (BFDGE s.o bisfenool-F-diglütsidüüleetri) ja novolakkglütsidüüleetrite (NOGE) ning nende teatavate derivaatide erimigratsiooni piirnormid. |
| --- | --- |

(1)

Et vältida ohtu inimeste tervisele ja takistusi kaupade vabale liikumisele, sätestatakse komisjoni 20. veebruari 2002. aasta direktiivis 2002/16/EÜ (teatavate epoksüderivaatide kasutamise kohta toiduainetega kokkupuutumiseks ettenähtud materjalides ja toodetes) (2) 2,2-bis(4-hüdroksüfenüül)propaan-bis(2,3-epoksüpropüül)eetri (BADGE s.o bisfenool-A-diglütsidüüleetri), bis(hüdroksüfenüül)metaan-bis(2,3-epoksüpropüül)eetrite (BFDGE s.o bisfenool-F-diglütsidüüleetri) ja novolakkglütsidüüleetrite (NOGE) ning nende teatavate derivaatide erimigratsiooni piirnormid.

| (2) | Direktiivi 2002/16/EÜ kohaselt on BFDGE ja NOGE kasutamine ja/või esinemine materjalide ja toodete valmistamisel lubatud ainult kuni 31. detsembrini 2004. BADGE puhul pikendati üleminekuaega 31. detsembrini 2005, kuni esitatakse uued toksikoloogilised andmed ja saadakse Euroopa Toiduohutusameti hinnang. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2002/16/EÜ kohaselt on BFDGE ja NOGE kasutamine ja/või esinemine materjalide ja toodete valmistamisel lubatud ainult kuni 31. detsembrini 2004. BADGE puhul pikendati üleminekuaega 31. detsembrini 2005, kuni esitatakse uued toksikoloogilised andmed ja saadakse Euroopa Toiduohutusameti hinnang.

| (3) | BADGE kohta edastati nõutavad toksikoloogilised andmed. Euroopa Toiduohutusamet tegi järelduse, et BADGE, BADGE.H2O ja BADGE.2H2O ei põhjusta probleeme kantserogeensuse ja genotoksilisuse in vivo osas ning BADGE, BADGE.H2O ja BADGE.2H2O lubatud päevaseks koguseks kehamassi kilogrammi kohta võib kehtestada 0,15 milligrammi. Seetõttu saab kehtestada BADGE, BADGE.H2O ja BADGE.2H2O erimigratsiooni suurema piirnormi. Euroopa Toiduohutusamet leidis, et BADGE klorohüdriinide osas kehtiv erimigratsiooni piirnorm 1 mg/kg toiduainetes või mudelainetes on ka edaspidi asjakohane, kuna andmed genotoksilisuse in vivo kohta puuduvad. |
| --- | --- |

(3)

BADGE kohta edastati nõutavad toksikoloogilised andmed. Euroopa Toiduohutusamet tegi järelduse, et BADGE, BADGE.H2O ja BADGE.2H2O ei põhjusta probleeme kantserogeensuse ja genotoksilisuse in vivo osas ning BADGE, BADGE.H2O ja BADGE.2H2O lubatud päevaseks koguseks kehamassi kilogrammi kohta võib kehtestada 0,15 milligrammi. Seetõttu saab kehtestada BADGE, BADGE.H2O ja BADGE.2H2O erimigratsiooni suurema piirnormi. Euroopa Toiduohutusamet leidis, et BADGE klorohüdriinide osas kehtiv erimigratsiooni piirnorm 1 mg/kg toiduainetes või mudelainetes on ka edaspidi asjakohane, kuna andmed genotoksilisuse in vivo kohta puuduvad.

| (4) | Käesoleva määruse kohaselt on BADGE sisaldavate materjalidega kauplemine ja nende kasutamine kogu ühenduses lubatud 1. jaanuarist 2006. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määruse kohaselt on BADGE sisaldavate materjalidega kauplemine ja nende kasutamine kogu ühenduses lubatud 1. jaanuarist 2006.

| (5) | NOGE ja BFDGE kohta ei edastatud toksikoloogilisi andmeid õigel ajal, mistõttu nende hindamine Euroopa Toiduohutusameti poolt ja nende kasutamise jätkamine ei olnud võimalik. Seetõttu on direktiivi 2002/16/EÜ kohaselt BFDGE ja NOGE kasutamine või esinemine 1. jaanuarist 2005 keelatud. Olemasolevate varude ammendamine on siiski lubatud. |
| --- | --- |

(5)

NOGE ja BFDGE kohta ei edastatud toksikoloogilisi andmeid õigel ajal, mistõttu nende hindamine Euroopa Toiduohutusameti poolt ja nende kasutamise jätkamine ei olnud võimalik. Seetõttu on direktiivi 2002/16/EÜ kohaselt BFDGE ja NOGE kasutamine või esinemine 1. jaanuarist 2005 keelatud. Olemasolevate varude ammendamine on siiski lubatud.

| (6) | Lubatud on BADGE, NOGE ja BFDGE kasutamine ja/või esinemine suuremates mahutites. Mahutite suur mahu ja pindala suhe, korduv kasutamine pika kasutusea jooksul, mis vähendab nimetatud ainete eraldumist, ning nende kokkupuutumine toiduainetega enamasti ümbritseva õhu temperatuuril osutab sellele, et nimetatud mahutite osas ei ole BADGE, NOGE ja BFDGE migratsiooni piirnormi kindlaksmääramine vajalik. |
| --- | --- |

(6)

Lubatud on BADGE, NOGE ja BFDGE kasutamine ja/või esinemine suuremates mahutites. Mahutite suur mahu ja pindala suhe, korduv kasutamine pika kasutusea jooksul, mis vähendab nimetatud ainete eraldumist, ning nende kokkupuutumine toiduainetega enamasti ümbritseva õhu temperatuuril osutab sellele, et nimetatud mahutite osas ei ole BADGE, NOGE ja BFDGE migratsiooni piirnormi kindlaksmääramine vajalik.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 1935/2004 artikli 16 kohaselt tuleb erimeetmetega hõlmatud materjalidele ja esemetele lisada kirjalik teatis, mis tõendab, et need vastavad kohaldatavatele eeskirjadele. Kõnealust nõuet ei ole direktiivi 2002/16/EÜ veel lisatud. Seetõttu on vaja kehtestada nimetatud kohustus ning näha ette üleminekuaeg. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 1935/2004 artikli 16 kohaselt tuleb erimeetmetega hõlmatud materjalidele ja esemetele lisada kirjalik teatis, mis tõendab, et need vastavad kohaldatavatele eeskirjadele. Kõnealust nõuet ei ole direktiivi 2002/16/EÜ veel lisatud. Seetõttu on vaja kehtestada nimetatud kohustus ning näha ette üleminekuaeg.

| (8) | Vajalikke muudatusi arvesse võttes ning selguse huvides tuleb direktiiv 2002/16/EÜ asendada uue määrusega. |
| --- | --- |

(8)

Vajalikke muudatusi arvesse võttes ning selguse huvides tuleb direktiiv 2002/16/EÜ asendada uue määrusega.

| (9) | Direktiivis 2002/16/EÜ sätestatakse, et kõnealuse direktiivi nõudeid BADGE, BFDGE ja NOGE osas ei kohaldata toiduga enne 1. märtsi 2003 kokku puutunud materjalide ja toodete suhtes. Nimetatud materjalide ja toodete turuleviimist võib jätkata, tingimusel et täitmise kuupäev on materjalidel ja toodetel näha. Selle kuupäeva võib asendada “parim enne” kuupäevaga, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivis 2000/13/EÜ toiduainete märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (3) või muu märkega, näiteks partii numbriga, mida nõutakse nõukogu 14. juuni 1989. aasta direktiivis 89/396/EMÜ toidupartiide tähistamise ja märgistamise kohta, (4) tingimusel et seos kõnealuse märke ja täitmise kuupäeva vahel on kindlaks määratud ning viimast saab alati kindlaks teha. |
| --- | --- |

(9)

Direktiivis 2002/16/EÜ sätestatakse, et kõnealuse direktiivi nõudeid BADGE, BFDGE ja NOGE osas ei kohaldata toiduga enne 1. märtsi 2003 kokku puutunud materjalide ja toodete suhtes. Nimetatud materjalide ja toodete turuleviimist võib jätkata, tingimusel et täitmise kuupäev on materjalidel ja toodetel näha. Selle kuupäeva võib asendada “parim enne” kuupäevaga, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivis 2000/13/EÜ toiduainete märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (3) või muu märkega, näiteks partii numbriga, mida nõutakse nõukogu 14. juuni 1989. aasta direktiivis 89/396/EMÜ toidupartiide tähistamise ja märgistamise kohta, (4) tingimusel et seos kõnealuse märke ja täitmise kuupäeva vahel on kindlaks määratud ning viimast saab alati kindlaks teha.

| (10) | Direktiiv 2002/16/EÜ tuleb seetõttu tunnistada kehtetuks. |
| --- | --- |

(10)

Direktiiv 2002/16/EÜ tuleb seetõttu tunnistada kehtetuks.

| (11) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse materjalide ja esemete suhtes, sealhulgas määruse (EÜ) nr 1935/2004 artikli 1 lõikes 2 nimetatud aktiivsete ja intelligentsete toiduga kokkupuutuvate materjalide ja esemete suhtes, mille valmistamisel on kasutatud või mis sisaldavad üht või mitut järgmist ainet:

| a) | 2,2-bis(4-hüdroksüfenüül)propaan-bis(2,3-epoksüpropüül)eeter, edaspidi “BADGE” (CASi nr 001675-54-3) ning selle teatavad derivaadid; |
| --- | --- |

a)

2,2-bis(4-hüdroksüfenüül)propaan-bis(2,3-epoksüpropüül)eeter, edaspidi “BADGE” (CASi nr 001675-54-3) ning selle teatavad derivaadid;

| b) | bis(hüdroksüfenüül)metaan-bis(2,3-epoksüpropüül)eetrid, edaspidi “BFDGE” (CASi nr 039817-09-9); |
| --- | --- |

b)

bis(hüdroksüfenüül)metaan-bis(2,3-epoksüpropüül)eetrid, edaspidi “BFDGE” (CASi nr 039817-09-9);

| c) | muud novolakkglütsidüüleetrid, edaspidi “NOGE”. |
| --- | --- |

c)

muud novolakkglütsidüüleetrid, edaspidi “NOGE”.

2.   Määruse kohaldamisel on materjalid ja esemed:

| a) | igat liiki plastist valmistatud materjalid ja esemed; |
| --- | --- |

a)

igat liiki plastist valmistatud materjalid ja esemed;

| b) | pinnakattega kaetud materjalid ja esemed ning |
| --- | --- |

b)

pinnakattega kaetud materjalid ja esemed ning

| c) | kleepained. |
| --- | --- |

c)

kleepained.

3.   Määrust ei kohaldata üle 10 000 liitrise mahuga konteinerite või mahutite suhtes või nende juurde kuuluvate või nendega ühendatud torujuhtmete suhtes, mis on kaetud erikattega, mida nimetatakse “püsikatteks”.

Artikkel 2

BADGE

Materjalid ja esemed ei eralda I lisas loetletud aineid määral, mis ületab kõnealuses lisas sätestatud piirnormi.

Artikkel 3

BFDGE

BFDGE kasutamine ja/või esinemine materjalide ja esemete valmistamisel on keelatud.

Artikkel 4

NOGE

NOGE kasutamine ja/või esinemine materjalide ja esemete valmistamisel on keelatud.

Artikkel 5

Kirjalik teatis

Turustamisetappidel, mis ei ole jaemüügietapid, tuleb BADGE ja selle derivaatide sisaldusega materjalidele ja toodetele lisada kirjalik teatis määruse (EÜ) nr 1935/2004 artikli 16 kohaselt.

Vastavuse tõendamiseks peavad asjaomased dokumendid olema kättesaadavad. Kõnealused dokumendid tuleb teha pädevatele asutustele nende nõudmisel kättesaadavaks.

Artikkel 6

Üleminekusätted

1.   Artikleid 2, 3 ja 4 ei kohaldata artikli 1 lõike 2 punktides b ja c nimetatud materjalide ja esemete suhtes, mis on toiduainetega kokku puutunud enne 1. märtsi 2003.

2.   Artikleid 3 ja 4 ei kohaldata direktiivile 2002/16/EÜ vastavate materjalide ja esemete suhtes, mis on toiduainetega kokku puutunud enne 1. jaanuari 2005.

3.   Artiklit 5 ei kohaldata artikli 1 lõike 2 punktides a, b ja c nimetatud materjalide ja esemete suhtes, mis on toiduainetega kokku puutunud enne 1. jaanuari 2007.

4.   Lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud materjale ja esemeid võib jätkuvalt turule viia tingimusel, et materjalidele ja esemetele on märgitud täitmise kuupäev. Täitmise kuupäev võib olla asendatud muu märkega tingimusel, et märge võimaldab kindlaks määrata täitmise kuupäeva. Täitmise kuupäev tuleb taotluse korral teatavaks teha pädevatele asutustele ja isikutele, kes vastutavad käesoleva direktiivi nõuete täitmise eest.

5.   Lõikeid 1–4 kohaldatakse, ilma et see piiraks direktiivi 2000/13/EÜ nõuete täitmist.

Artikkel 7

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 2002/16/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse kooskõlas II lisa vastavustabeliga.

Artikkel 8

Jõustumine

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. november 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  ELT L 338, 13.11.2004, lk 4.

1

(2)  EÜT L 51, 22.2.2002, lk 27. Määrust on muudetud direktiiviga 2004/13/EÜ (ELT L 27, 30.1.2004, lk 46).

2

(3)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/89/EÜ (ELT L 308, 25.11.2003, lk 15).

3

(4)  EÜT L 186, 30.6.1989, lk 21. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 92/11/EMÜ (EÜT L 65, 11.3.1992, lk 32).

4

---

I LISA

BADGE ja selle teatavate derivaatide erimigratsiooni piirnorm

1.   Järgmiste ainete migratsioonide summa:

| a) | BADGE (= 2,2-bis(4-hüdroksüfenüül)propaan-bis(2,3-epoksüpropüül)eeter (CASi nr 001675-54-3)), |
| --- | --- |

a)

BADGE (= 2,2-bis(4-hüdroksüfenüül)propaan-bis(2,3-epoksüpropüül)eeter (CASi nr 001675-54-3)),

| b) | BADGE.H2O (CASi nr 076002-91-0) |
| --- | --- |

b)

BADGE.H2O (CASi nr 076002-91-0)

| c) | BADGE.2H2O (CASi nr 005581-32-8) |
| --- | --- |

c)

BADGE.2H2O (CASi nr 005581-32-8)

ei tohi ületada järgmisi piirnorme:

| — | 9 mg/kg toiduainetes või mudelainetes või |
| --- | --- |

—

9 mg/kg toiduainetes või mudelainetes või

| — | 9 mg/6 dm2 kooskõlas komisjoni direktiivi 2002/72/EÜ (1) artiklis 7 sätestatud juhtudega. |
| --- | --- |

—

9 mg/6 dm2 kooskõlas komisjoni direktiivi 2002/72/EÜ (1) artiklis 7 sätestatud juhtudega.

2.   Järgmiste ainete migratsiooni summa:

| a) | BADGE.HCl (CASi nr 013836-48-1), |
| --- | --- |

a)

BADGE.HCl (CASi nr 013836-48-1),

| b) | BADGE.2HCl (CASi nr 004809-35-2), |
| --- | --- |

b)

BADGE.2HCl (CASi nr 004809-35-2),

| c) | BADGE.H2O.HCl (CASi nr 227947-06-0) |
| --- | --- |

c)

BADGE.H2O.HCl (CASi nr 227947-06-0)

ei tohi ületada järgmisi piirnorme:

| — | 1 mg/kg toiduainetes või mudelainetes või |
| --- | --- |

—

1 mg/kg toiduainetes või mudelainetes või

| — | 1 mg/6 dm2 kooskõlas komisjoni direktiivi 2002/72/EÜ artiklis 7 sätestatud juhtudega. |
| --- | --- |

—

1 mg/6 dm2 kooskõlas komisjoni direktiivi 2002/72/EÜ artiklis 7 sätestatud juhtudega.

3.   Migratsioonikatse viiakse läbi vastavalt nõukogu direktiivis 82/711/EMÜ (2) ja direktiivis 2002/72/EÜ sätestatud eeskirjadele.

---

(1)  ELT L 39, 13.2.2003, lk 1.

(2)  EÜT L 297, 23.10.1982, lk 26.

---

II LISA

Vastavustabel

| Direktiiv 2002/16/EÜ, mida on muudetud direktiiviga 2004/13/EÜ | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2 | Artikkel 2 |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Artikkel 4 | Artikkel 4 |
| — | Artikkel 5 |
| Artikkel 5 | Artikkel 6 |
| Artikkel 6 | Artikkel 7 |
| Artikkel 7 | Artikkel 8 |
| Artikkel 8 | Artikkel 8 |
| Artikkel 9 | — |
| I lisa | I lisa |
| II lisa | — |
| III lisa | III lisa |

Direktiiv 2002/16/EÜ, mida on muudetud direktiiviga 2004/13/EÜ

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikkel 3

Artikkel 3

Artikkel 4

Artikkel 4

—

Artikkel 5

Artikkel 5

Artikkel 6

Artikkel 6

Artikkel 7

Artikkel 7

Artikkel 8

Artikkel 8

Artikkel 8

Artikkel 9

—

I lisa

I lisa

II lisa

—

III lisa

III lisa

---

| 19.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 302/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 302/33

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1896/2005,

18. november 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 887/2005, millega kuulutatakse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklile 30 välja teatavate veinide erakorraline destilleerimine Kreekas

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999 määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 1 punkti f,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 887/2005 (2) kuulutati vastavalt määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklile 30 välja teatavate Kreekas toodetud veinide erakorraline destilleerimine. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 887/2005 (2) kuulutati vastavalt määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklile 30 välja teatavate Kreekas toodetud veinide erakorraline destilleerimine.

| (2) | See on esimene kord, kui Kreekas toimub kvaliteetveinide erakorraline destilleerimine ning seetõttu on süsteemi käivitamisel täheldatud teatavaid materiaalseid raskusi. Võib juhtuda, et teatavad tootjad, kes sooviksid erakorralises destilleerimises osaleda, ei jõua ettenähtud tähtaja jooksul oma veini tarnida. Seepärast tuleb meetme tulemuslikkuse tagamiseks pikendada määruses (EÜ) nr 887/2005 sätestatud tarnelepingute sõlmimise tähtaega kuni 31. jaanuarini 2006. |
| --- | --- |

(2)

See on esimene kord, kui Kreekas toimub kvaliteetveinide erakorraline destilleerimine ning seetõttu on süsteemi käivitamisel täheldatud teatavaid materiaalseid raskusi. Võib juhtuda, et teatavad tootjad, kes sooviksid erakorralises destilleerimises osaleda, ei jõua ettenähtud tähtaja jooksul oma veini tarnida. Seepärast tuleb meetme tulemuslikkuse tagamiseks pikendada määruses (EÜ) nr 887/2005 sätestatud tarnelepingute sõlmimise tähtaega kuni 31. jaanuarini 2006.

| (3) | Seetõttu tuleks muuta määrust (EÜ) nr 887/2005. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks muuta määrust (EÜ) nr 887/2005.

| (4) | Meetme järjepidevuse tagamiseks tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 15. novembrist 2005. |
| --- | --- |

(4)

Meetme järjepidevuse tagamiseks tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 15. novembrist 2005.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 887/2005 artikli 4 lõige 1 asendatakse järgneva tekstiga:

“1.   Heakskiidetud lepingutega hõlmatud veinikogused tuleb tarnida hiljemalt 31. jaanuariks 2006. Toodetud alkohol tuleb vastavalt artikli 6 lõikele 1 tarnida sekkumisametile hiljemalt 15. märtsiks 2006.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 15. novembrist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. november 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

1

(2)  ELT L 148, 11.6.2005, lk 34.

2

---

| 19.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 302/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 302/34

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1897/2005,

18. november 2005,

millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Kreeka ühinemisaktile lisatud protokolli nr 4 puuvilla kohta, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1050/2001, (1)

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1051/2001 puuvilla tootmistoetuse kohta, (2) eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 4 tuleb toorpuuvilla maailmaturuhind määrata korrapäraselt kindlaks, lähtudes puuvillakiu hinnast maailmaturul ja võttes arvesse varasemat suhet puuvillakiu maailmaturuhinna ja toorpuuvilla arvutatud maailmaturuhinna vahel. See varasem suhe on kehtestatud komisjoni 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1591/2001, (3) (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 2 lõikes 2. Kui maailmaturuhinda ei saa nii kindlaks määrata, kehtestatakse hind viimati kindlaks määratud hinna alusel. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 4 tuleb toorpuuvilla maailmaturuhind määrata korrapäraselt kindlaks, lähtudes puuvillakiu hinnast maailmaturul ja võttes arvesse varasemat suhet puuvillakiu maailmaturuhinna ja toorpuuvilla arvutatud maailmaturuhinna vahel. See varasem suhe on kehtestatud komisjoni 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1591/2001, (3) (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 2 lõikes 2. Kui maailmaturuhinda ei saa nii kindlaks määrata, kehtestatakse hind viimati kindlaks määratud hinna alusel.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 5 määratakse toorpuuvilla maailmaturuhind kindlaks eriomadustega toote osas ja võttes arvesse kõige soodsamaid pakkumisi ja noteeringuid maailmaturul nende hulgast, mida peetakse tõelisele turusuundumusele kõige tüüpilisemaks. Selleks arvutatakse ühel või mitmel Euroopa börsil tehtud pakkumiste ja noteeringute keskmine toote puhul, mis on tarnitud ühenduse sadamasse CIF-saadetisena ja on pärit eri tarnijariikidest, mida peetakse rahvusvahelisele kaubandusele kõige tüüpilisemateks. On olemas siiski säte puuvillakiu maailmaturuhinna kindlaksmääramise kriteeriumide kohandamiseks, et kajastada tarnitud tootest ning asjaomastest pakkumistest ja noteeringutest tingitud erinevusi. Kohandused on määratletud määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 3 lõikes 2. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 5 määratakse toorpuuvilla maailmaturuhind kindlaks eriomadustega toote osas ja võttes arvesse kõige soodsamaid pakkumisi ja noteeringuid maailmaturul nende hulgast, mida peetakse tõelisele turusuundumusele kõige tüüpilisemaks. Selleks arvutatakse ühel või mitmel Euroopa börsil tehtud pakkumiste ja noteeringute keskmine toote puhul, mis on tarnitud ühenduse sadamasse CIF-saadetisena ja on pärit eri tarnijariikidest, mida peetakse rahvusvahelisele kaubandusele kõige tüüpilisemateks. On olemas siiski säte puuvillakiu maailmaturuhinna kindlaksmääramise kriteeriumide kohandamiseks, et kajastada tarnitud tootest ning asjaomastest pakkumistest ja noteeringutest tingitud erinevusi. Kohandused on määratletud määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 3 lõikes 2.

| (3) | Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel saadakse allpool kindlaks määratud toorpuuvilla maailmaturuhind, |
| --- | --- |

(3)

Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel saadakse allpool kindlaks määratud toorpuuvilla maailmaturuhind,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklis 4 osutatud toorpuuvilla maailmaturuhinnaks kehtestatakse 22,102 EUR/100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 19. novembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. november 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 1.

1

(2)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 3.

2

(3)  EÜT L 210, 3.8.2001, lk 10. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1486/2002 (EÜT L 223, 20.8.2002, lk 3).

3

---

| 19.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 302/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 302/35

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2005/79/EÜ,

18. november 2005,

millega muudetakse direktiivi 2002/72/EÜ toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -toodete kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

olles konsulteerinud Euroopa Toiduohutusametiga,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni direktiivis 2002/72/EÜ (2) esitatakse plastmaterjalide ja -toodete valmistamiseks lubatud monomeeride ja muude lähteainete loetelu. Ainete ohtlikkust käsitleva uue teabe põhjal tuleks kõnealuses direktiivis sätestatud ühenduse lubatud ainete loetellu lisada teatavaid riigisiseselt ajutiselt kasutada lubatud monomeere ning uusi monomeere. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni direktiivis 2002/72/EÜ (2) esitatakse plastmaterjalide ja -toodete valmistamiseks lubatud monomeeride ja muude lähteainete loetelu. Ainete ohtlikkust käsitleva uue teabe põhjal tuleks kõnealuses direktiivis sätestatud ühenduse lubatud ainete loetellu lisada teatavaid riigisiseselt ajutiselt kasutada lubatud monomeere ning uusi monomeere.

| (2) | Direktiiv 2002/72/EÜ sisaldab samuti mittetäielikku loetelu lisaainetest, mida on lubatud kasutada plastmaterjalide ja -toodete valmistamisel. Kõnealust loetelu tuleb muuta nii, et see sisaldab muid lisaaineid, mida Euroopa Toiduohutusamet on hinnanud. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiv 2002/72/EÜ sisaldab samuti mittetäielikku loetelu lisaainetest, mida on lubatud kasutada plastmaterjalide ja -toodete valmistamisel. Kõnealust loetelu tuleb muuta nii, et see sisaldab muid lisaaineid, mida Euroopa Toiduohutusamet on hinnanud.

| (3) | Uue olemasoleva teabe põhjal tuleb ühenduse tasandil teatavatele ainetele kehtestatud piiranguid muuta. Euroopa Toiduohutusamet soovitas vähendada eelkõige epoksiiditud sojaõli erimigratsiooni piirnormi (SML) kõnealust ainet sisaldavate PVC-tihendite puhul, mida kasutatakse imikute piimasegusid ja jätkupiimasegusid sisaldavate klaaspurkide sulgemisel või imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhistes töödeldud toitudes ja imikutoitudes. Euroopa Toiduohutusamet märkis, et nimetatud segusid korrapäraselt söövad imikud võivad kõnealuse ainega kokku puutuda määral, mis ületab lubatud päevase koguse. Seetõttu vähendati epoksiiditud sojaõli erimigratsiooni piirnormi eespool nimetatud toodete osas 60 mg-lt 30 mg-le/kg toidus või mudelaines, samal ajal kui muude toodete osas see ei muutunud. |
| --- | --- |

(3)

Uue olemasoleva teabe põhjal tuleb ühenduse tasandil teatavatele ainetele kehtestatud piiranguid muuta. Euroopa Toiduohutusamet soovitas vähendada eelkõige epoksiiditud sojaõli erimigratsiooni piirnormi (SML) kõnealust ainet sisaldavate PVC-tihendite puhul, mida kasutatakse imikute piimasegusid ja jätkupiimasegusid sisaldavate klaaspurkide sulgemisel või imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhistes töödeldud toitudes ja imikutoitudes. Euroopa Toiduohutusamet märkis, et nimetatud segusid korrapäraselt söövad imikud võivad kõnealuse ainega kokku puutuda määral, mis ületab lubatud päevase koguse. Seetõttu vähendati epoksiiditud sojaõli erimigratsiooni piirnormi eespool nimetatud toodete osas 60 mg-lt 30 mg-le/kg toidus või mudelaines, samal ajal kui muude toodete osas see ei muutunud.

| (4) | Toiduga enne 19. novembrit 2006 kokkupuutuvate klaaspurkide sulgemiseks kasutatavate epoksiiditud sojaõli sisaldavate PVC-tihendite jaoks tuleb kehtestada üleminekuperiood. |
| --- | --- |

(4)

Toiduga enne 19. novembrit 2006 kokkupuutuvate klaaspurkide sulgemiseks kasutatavate epoksiiditud sojaõli sisaldavate PVC-tihendite jaoks tuleb kehtestada üleminekuperiood.

| (5) | Seetõttu tuleb vastavalt muuta direktiivi 2002/72/EÜ. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleb vastavalt muuta direktiivi 2002/72/EÜ.

| (6) | Käesoleva direktiivi kohaselt võetavad meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva direktiivi kohaselt võetavad meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2002/72/EÜ II, III, V ja VI lisa muudetakse käesoleva direktiivi I kuni IV lisa kohaselt.

Artikkel 2

Direktiivi 2002/72/EÜ III lisa A jaos sätestatud piirangutele ja/või spetsifikatsioonidele vastavate viitenumbriga 88640 tähistatud epoksiiditud sojaõli sisaldavate PVC-tihendite, mida kasutatakse komisjoni direktiivis 91/321/EMÜ (3) määratletud imikute piimasegusid ja jätkupiimasegusid sisaldavate või komisjoni direktiivis 96/5/EÜ (4) määratletud imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiseid töödeldud toite ja muid imikutoite sisaldavate enne 19. novembrit 2006 täidetud klaaspurkide sulgemisel ja mis vastavad direktiivi 2002/72/EÜ (mida on muudetud direktiiviga 2004/19/EÜ) III lisa A osas sätestatud erimigratsiooni piirnormile, turuleviimist võib jätkata, kui on tagatud, et materjalidele ja toodetele on märgitud täitmiskuupäev.

Täitmise kuupäev võib olla asendatud muu märkega tingimusel, et märge võimaldab kindlaks määrata täitmise kuupäeva. Täitmise kuupäev tuleb taotluse korral teatavaks teha pädevatele asutustele ja isikutele, kes vastutavad käesoleva direktiivi nõuete täitmise eest.

Esimest ja teist lõiku kohaldatakse, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/13/EÜ (5) nõuete täitmist.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid vastu ja avaldavad need hiljemalt 19. novembriks 2006. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamatult õigusnormide teksti ning õigusnormide ja käesoleva direktiivi vastavustabeli.

Liikmesriigid kohaldavad õigusnorme nõnda, et:

| a) | võimaldada direktiivi nõuetele vastavate toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -toodetega kauplemist ja nende kasutamist alates 19. novembrist 2006; |
| --- | --- |

a)

võimaldada direktiivi nõuetele vastavate toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -toodetega kauplemist ja nende kasutamist alates 19. novembrist 2006;

| b) | keelata käesolevale direktiivile mittevastavate toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -toodete valmistamine ning ühendusse importimine alates 19. novembrist 2007. |
| --- | --- |

b)

keelata käesolevale direktiivile mittevastavate toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -toodete valmistamine ning ühendusse importimine alates 19. novembrist 2007.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga korraldatavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 4

Direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 5

Direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. november 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  ELT L 338, 13.11.2004, lk 4.

1

(2)  EÜT L 220, 15.8.2002, lk 18. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/19/EÜ (ELT L 71, 10.3.2004, lk 8).

2

(3)  EÜT L 175, 4.7.1991, lk 35. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/14/EÜ (ELT L 41, 14.2.2003, lk 37).

3

(4)  EÜT L 49, 28.2.1996, lk 17. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/13/EÜ (ELT L 41, 14.2.2003, lk 33).

4

(5)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/89/EÜ (ELT L 308, 25.11.2003, lk 15).

5

---

I LISA

Direktiivi 2002/72/EÜ II lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Üldise sissejuhatuse punkt 2 asendatakse järgmisega:






  “2. | Loetellu ei ole kantud järgmisi aineid, isegi kui neid on tahtlikult kasutatud ja neile on antud kasutusluba:






  a) | alumiinium-, ammoonium-, kaltsium-, raud-, magneesium-, kaalium-, naatrium- ning lubatud hapete, fenoolide ja alkoholide soolad ning kaksiksoolad ja vesiniksoolad. Kuigi vastavat (vastavaid) vaba (vabu) hapet (happeid) ei nimetata, esineb selles loetelus siiski nimetuse vorm “... happe (hapete) soolad”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Üldise sissejuhatuse punkt 2 asendatakse järgmisega:

“2.

Loetellu ei ole kantud järgmisi aineid, isegi kui neid on tahtlikult kasutatud ja neile on antud kasutusluba:

a)

alumiinium-, ammoonium-, kaltsium-, raud-, magneesium-, kaalium-, naatrium- ning lubatud hapete, fenoolide ja alkoholide soolad ning kaksiksoolad ja vesiniksoolad. Kuigi vastavat (vastavaid) vaba (vabu) hapet (happeid) ei nimetata, esineb selles loetelus siiski nimetuse vorm “... happe (hapete) soolad”;

| b) | tsingi- ning lubatud hapete, fenoolide ja alkoholide soolad ning kaksiksoolad ja vesiniksoolad. Nende soolade suhtes kohaldatakse rühma erimigratsiooni piirnormi SML = 25 mg/kg (väljendatud Zn-ina). Sama piirang Zn-i korral kehtib:






  i) | ainetele, mis esinevad loetelus nimetusega “... happe (hapete) soolad”, kuigi vastavat (vastavaid) vaba (vabu) hapet (happeid) ei nimetata, |
| --- | --- | --- |

b)

tsingi- ning lubatud hapete, fenoolide ja alkoholide soolad ning kaksiksoolad ja vesiniksoolad. Nende soolade suhtes kohaldatakse rühma erimigratsiooni piirnormi SML = 25 mg/kg (väljendatud Zn-ina). Sama piirang Zn-i korral kehtib:

i)

ainetele, mis esinevad loetelus nimetusega “... happe (hapete) soolad”, kuigi vastavat (vastavaid) vaba (vabu) hapet (happeid) ei nimetata,

| ii) | VI lisa märkuses 38 nimetatud ainetele.” |
| --- | --- |

ii)

VI lisa märkuses 38 nimetatud ainetele.”

| 2. | A jagu muudetakse järgmiselt:






  a) | tabelisse paigutatakse numbrite järjekorra kohaselt järgmised read:








  Viitenumber | CASi nr | Nimetus | Piirangud ja/või spetsifikatsioonid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “11005 | 012542-30-2 | Akrüülhappe ditsüklopentenüülester | QMA = 0,05 mg/6 dm2 |
| 11500 | 000103-11-7 | Akrüülhappe 2-etüülheksüülester | SML = 0,05 mg/kg |
| 12786 | 000919-30-2 | 3-aminopropüültrietoksüsilaan | 3-aminopropüültrietoksüsilaani ekstraheeruvate jääkide sisaldus peab olema väiksem kui 3 mg/kg täiteaine kohta. Kasutada üksnes anorgaaniliste täiteainete reageerivas pinnatöötluses. |
| 13317 | 132459-54-2 | N,N′-bis[4-etoksükarbonüül)fenüül]-1,4,5,8-naftaleentetrakarboksüdiimiid | SML = 0,05 mg/kg. Puhtus > 98,1 massiprotsenti. Kasutada üksnes polüestrite (PET, PBT) komonomeerina (kuni 4 %) |
| 14260 | 000502-44-3 | Kaprolaktoon | SML = 0,05 mg/kg (väljendatud kaprolaktooni ja 6-hüdroksüheksaanhappe summana) |
| 16955 | 000096-49-1 | Etüleenkarbonaat | Jääkide sisaldus = hüdrogeeli 5 mg/kg, vahekorras 10 grammi hüdrogeeli kuni 1 kg toidu kohta. Hüdrolüsaat sisaldab etüleenglükooli, mille SML = 30 mg/kg |
| 21370 | 010595-80-9 | Metakrüülhape 2-sulfoetüülester | QMA = ND (DL = 0,02 mg/6 dm2) |
| 22210 | 000098-83-9 | Alfa-metüülstüreen | SML = 0,05 mg/kg |
| 22932 | 001187-93-5 | Perfluorometüülperfluorovinüüleeter | SML = 0,05 mg/kg. Kasutada üksnes mittekleepuvas pinnakattes. |
| 24903 | 068425-17-2 | Hüdrogeenitud hüdrolüüsitud tärklise siirup | Kooskõlas V lisa spetsifikatsioonidega |
| 25540 | 000528-44-9 | Trimelliithape | SML(T) = 5 mg/kg (35) |
| 25550 | 000552-30-7 | Trimelliitanhüdriid | SML(T) = 5mg/kg (35) (väljendatud trimelliithappena)” |

2.

A jagu muudetakse järgmiselt:

a)

tabelisse paigutatakse numbrite järjekorra kohaselt järgmised read:

Viitenumber

CASi nr

Nimetus

Piirangud ja/või spetsifikatsioonid

(1)

(2)

(3)

(4)

“11005

012542-30-2

Akrüülhappe ditsüklopentenüülester

QMA = 0,05 mg/6 dm2

11500

000103-11-7

Akrüülhappe 2-etüülheksüülester

SML = 0,05 mg/kg

12786

000919-30-2

3-aminopropüültrietoksüsilaan

3-aminopropüültrietoksüsilaani ekstraheeruvate jääkide sisaldus peab olema väiksem kui 3 mg/kg täiteaine kohta. Kasutada üksnes anorgaaniliste täiteainete reageerivas pinnatöötluses.

13317

132459-54-2

N,N′-bis[4-etoksükarbonüül)fenüül]-1,4,5,8-naftaleentetrakarboksüdiimiid

SML = 0,05 mg/kg. Puhtus > 98,1 massiprotsenti. Kasutada üksnes polüestrite (PET, PBT) komonomeerina (kuni 4 %)

14260

000502-44-3

Kaprolaktoon

SML = 0,05 mg/kg (väljendatud kaprolaktooni ja 6-hüdroksüheksaanhappe summana)

16955

000096-49-1

Etüleenkarbonaat

Jääkide sisaldus = hüdrogeeli 5 mg/kg, vahekorras 10 grammi hüdrogeeli kuni 1 kg toidu kohta. Hüdrolüsaat sisaldab etüleenglükooli, mille SML = 30 mg/kg

21370

010595-80-9

Metakrüülhape 2-sulfoetüülester

QMA = ND (DL = 0,02 mg/6 dm2)

22210

000098-83-9

Alfa-metüülstüreen

SML = 0,05 mg/kg

22932

001187-93-5

Perfluorometüülperfluorovinüüleeter

SML = 0,05 mg/kg. Kasutada üksnes mittekleepuvas pinnakattes.

24903

068425-17-2

Hüdrogeenitud hüdrolüüsitud tärklise siirup

Kooskõlas V lisa spetsifikatsioonidega

25540

000528-44-9

Trimelliithape

SML(T) = 5 mg/kg (35)

25550

000552-30-7

Trimelliitanhüdriid

SML(T) = 5mg/kg (35) (väljendatud trimelliithappena)”

| b) | järgmiste ridade veergude “CASi nr” või “Piirangud ja/või spetsifikatsioonid” sisu asendatakse järgmisega:








  Viitenumber | CASi nr | Nimetus | Piirangud ja/või spetsifikatsioonid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “10690 | 000079-10-7 | Akrüülhape | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 10750 | 002495-35-4 | Akrüülhappe bensüülester | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 10780 | 000141-32-2 | Akrüülhappe n-butüülester | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 10810 | 002998-08-5 | Akrüülhappe sec-butüülester | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 10840 | 001663-39-4 | Akrüülhappe tert-butüülester | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11470 | 000140-88-5 | Akrüülhappe etüülester | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11590 | 000106-63-8 | Akrüülhappe isobutüülester | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11680 | 000689-12-3 | Akrüülhappe isopropüülester | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11710 | 000096-33-3 | Akrüülhappe metüülester | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11830 | 000818-61-1 | Akrüülhappe ja etüleenglükooli monoester | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11890 | 002499-59-4 | Akrüülhappe n-oktüülester | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11980 | 000925-60-0 | Akrüülhappe propüülester | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 13720 | 000110-63-4 | 1,4-butaandiool | SML(T) = 5 mg/kg (24) |
| 20020 | 000079-41-4 | Metakrüülhape | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20080 | 002495-37-6 | Metakrüülhappe bensüülester | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20110 | 000097-88-1 | Metakrüülhappe butüülester | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20140 | 002998-18-7 | Metakrüülhappe sec-butüülester | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20170 | 000585-07-9 | Metakrüülhappe tert-butüülester | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20890 | 000097-63-2 | Metakrüülhappe etüülester | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21010 | 000097-86-9 | Metakrüülhappe isobutüülester | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21100 | 004655-34-9 | Metakrüülhappe isopropüülester | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21130 | 000080-62-6 | Metakrüülhappe metüülester | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21190 | 000868-77-9 | Metakrüülhappe ja etüleenglükooli monoester | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21280 | 002177-70-0 | Metakrüülhappe fenüülester | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21340 | 002210-28-8 | Metakrüülhappe propüülester | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21460 | 000760-93-0 | Metakrüülanhüdriid | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 24190 | 008050-09-7 | Puuvaik | Vt “Kampol” (viitenumber 24100)” |

b)

järgmiste ridade veergude “CASi nr” või “Piirangud ja/või spetsifikatsioonid” sisu asendatakse järgmisega:

Viitenumber

CASi nr

Nimetus

Piirangud ja/või spetsifikatsioonid

(1)

(2)

(3)

(4)

“10690

000079-10-7

Akrüülhape

SML(T) = 6 mg/kg (36)

10750

002495-35-4

Akrüülhappe bensüülester

SML(T) = 6 mg/kg (36)

10780

000141-32-2

Akrüülhappe n-butüülester

SML(T) = 6 mg/kg (36)

10810

002998-08-5

Akrüülhappe sec-butüülester

SML(T) = 6 mg/kg (36)

10840

001663-39-4

Akrüülhappe tert-butüülester

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11470

000140-88-5

Akrüülhappe etüülester

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11590

000106-63-8

Akrüülhappe isobutüülester

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11680

000689-12-3

Akrüülhappe isopropüülester

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11710

000096-33-3

Akrüülhappe metüülester

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11830

000818-61-1

Akrüülhappe ja etüleenglükooli monoester

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11890

002499-59-4

Akrüülhappe n-oktüülester

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11980

000925-60-0

Akrüülhappe propüülester

SML(T) = 6 mg/kg (36)

13720

000110-63-4

1,4-butaandiool

SML(T) = 5 mg/kg (24)

20020

000079-41-4

Metakrüülhape

SML(T) = 6 mg/kg (37)

20080

002495-37-6

Metakrüülhappe bensüülester

SML(T) = 6 mg/kg (37)

20110

000097-88-1

Metakrüülhappe butüülester

SML(T) = 6 mg/kg (37)

20140

002998-18-7

Metakrüülhappe sec-butüülester

SML(T) = 6 mg/kg (37)

20170

000585-07-9

Metakrüülhappe tert-butüülester

SML(T) = 6 mg/kg (37)

20890

000097-63-2

Metakrüülhappe etüülester

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21010

000097-86-9

Metakrüülhappe isobutüülester

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21100

004655-34-9

Metakrüülhappe isopropüülester

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21130

000080-62-6

Metakrüülhappe metüülester

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21190

000868-77-9

Metakrüülhappe ja etüleenglükooli monoester

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21280

002177-70-0

Metakrüülhappe fenüülester

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21340

002210-28-8

Metakrüülhappe propüülester

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21460

000760-93-0

Metakrüülanhüdriid

SML(T) = 6 mg/kg (37)

24190

008050-09-7

Puuvaik

Vt “Kampol” (viitenumber 24100)”

| c) | järgmine rida jäetakse välja:








  Viitenumber | CASi nr | Nimetus | Piirangud ja/või spetsifikatsioonid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “11000 | 050976-02-8 | Akrüülhappe ditsüklopentadienüülester | QMA = 0,05 mg/6 dm2” |

c)

järgmine rida jäetakse välja:

Viitenumber

CASi nr

Nimetus

Piirangud ja/või spetsifikatsioonid

(1)

(2)

(3)

(4)

“11000

050976-02-8

Akrüülhappe ditsüklopentadienüülester

QMA = 0,05 mg/6 dm2”

| 3. | B jaos jäetakse välja järgmised read:








  Viitenumber | CASi nr | Nimetus | Piirangud ja/või spetsifikatsioonid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “11500 | 000103-11-7 | Akrüülhappe 2-etüülheksüülester | |
| 14260 | 000502-44-3 | Kaprolaktoon | |
| 21370 | 010595-80-9 | Metakrüülhappe 2-sulfoetüülester | |
| 22210 | 000098-83-9 | Alfa-metüülstüreen | |
| 25540 | 000528-44-9 | Trimelliithape | QM(T) = 5 mg/kg FP kohta |
| 25550 | 000552-30-7 | Trimelliitanhüdriid | QM(T) = 5 mg/kg FP kohta (väljendatud trimelliithappena)” |

3.

B jaos jäetakse välja järgmised read:

Viitenumber

CASi nr

Nimetus

Piirangud ja/või spetsifikatsioonid

(1)

(2)

(3)

(4)

“11500

000103-11-7

Akrüülhappe 2-etüülheksüülester

14260

000502-44-3

Kaprolaktoon

21370

010595-80-9

Metakrüülhappe 2-sulfoetüülester

22210

000098-83-9

Alfa-metüülstüreen

25540

000528-44-9

Trimelliithape

QM(T) = 5 mg/kg FP kohta

25550

000552-30-7

Trimelliitanhüdriid

QM(T) = 5 mg/kg FP kohta (väljendatud trimelliithappena)”

---

II LISA

Direktiivi 2002/72/EÜ III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punkt 2 asendatakse järgmisega:






  “2. | Loetellu ei ole kantud järgmisi aineid, isegi kui neid on tahtlikult kasutatud ja neile on antud kasutusluba:






  a) | alumiinium-, ammoonium-, kaltsium-, raud-, magneesium-, kaalium-, naatrium-, lubatud hapete, fenoolide ja alkoholide soolad ning kaksiksoolad ja vesiniksoolad. Kuigi vastavat (vastavaid) vaba (vabu) hapet (happeid) ei nimetata, esineb selles loetelus siiski nimetuse vorm “... happe (hapete) soolad”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Punkt 2 asendatakse järgmisega:

“2.

Loetellu ei ole kantud järgmisi aineid, isegi kui neid on tahtlikult kasutatud ja neile on antud kasutusluba:

a)

alumiinium-, ammoonium-, kaltsium-, raud-, magneesium-, kaalium-, naatrium-, lubatud hapete, fenoolide ja alkoholide soolad ning kaksiksoolad ja vesiniksoolad. Kuigi vastavat (vastavaid) vaba (vabu) hapet (happeid) ei nimetata, esineb selles loetelus siiski nimetuse vorm “... happe (hapete) soolad”;

| b) | tsingi ning lubatud hapete, fenoolide ja alkoholide soolad ning kaksiksoolad ja vesiniksoolad. Nende soolade puhul kohaldatakse rühma erimigratsiooni piirnormi SML = 25 mg/kg (väljendatud Zn-ina). Sama piirang Zn-i puhul kehtib:






  i) | ainetele, mis esinevad loetelus nimetusega “... happe (hapete) soolad”, kuigi vastavat (vastavaid) vaba (vabu) hapet (happeid) ei nimetata, |
| --- | --- | --- |

b)

tsingi ning lubatud hapete, fenoolide ja alkoholide soolad ning kaksiksoolad ja vesiniksoolad. Nende soolade puhul kohaldatakse rühma erimigratsiooni piirnormi SML = 25 mg/kg (väljendatud Zn-ina). Sama piirang Zn-i puhul kehtib:

i)

ainetele, mis esinevad loetelus nimetusega “... happe (hapete) soolad”, kuigi vastavat (vastavaid) vaba (vabu) hapet (happeid) ei nimetata,

| ii) | VI lisa märkuses 38 nimetatud ainetele.” |
| --- | --- |

ii)

VI lisa märkuses 38 nimetatud ainetele.”

| 2) | A jagu muudetakse järgmiselt:






  a) | tabelisse lisatakse numbrite järjekorra kohaselt järgmised read:








  Viitenumber | CASi nr | Nimetus | Piirangud ja/või spetsifikatsioonid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 |
| “30340 | 330198-91-9 | 12-(atsetoksü)steariinhappe 2,3-bis(atsetoksü)propüülester | |
| 30401 | — | Rasvhapete atsetüülitud mono- ja diglütseriidid | |
| 31542 | 174254-23-0 | Akrüülhappe metüülestri 1-dodekaantiooliga telomeeri C16–C18 alküülestrid | QM = 0,5 massiprotsenti FP kohta |
| 43480 | 064365-11-3 | Aktiivsüsi | Kooskõlas V lisa B osas sätestatud spetsifikatsioonidega |
| 62245 | 012751-22-3 | Raudfosfiid | Üksnes PET-i polümeerides ja kopolümeerides |
| 64990 | 025736-61-2 | Maleiinanhüdriid-stüreeni kopolümeeri naatriumsool | Kooskõlas V lisas sätestatud spetsifikatsioonidega |
| 66905 | 000872-50-4 | N-Metüülpürrolidoon | |
| 66930 | 068554-70-1 | Metüülsilseskioksaan | Metüülsilseskioksaani jääkmonomeer: < 1 mg metüültrimetoksüsilaani/kg metüülsilseskioksaani |
| 67155 | — | 4-(2-bensoksasolüül)-4′-(5-metüül-2-bensoksasolüül)stilbeeni, 4,4′-bis(2-bensoksasolüül) stilbeeni ja 4,4′-bis(5-metüül-2-bensoksasolüül)stilbeeni) segu | Kuni 0,05 massiprotsenti (kasutatud aine kogus/moodustunud aine kogus). Kooskõlas V lisas sätestatud spetsifikatsioonidega |
| 76415 | 019455-79-9 | Pimelhappe kaltsiumsool | |
| 76815 | — | Adipiinhappe ja glütserool- või pentaerütritoolestrite ja paarisarvuliste hargnemata C12–C22 rasvhapete polüester | Kooskõlas V lisas sätestatud spetsifikatsioonidega |
| 76845 | 031831-53-5 | 1,4-butaandiooli ja kaprolaktooni polüester | Kooskõlas V lisas sätestatud spetsifikatsioonidega |
| 77370 | 070142-34-6 | Polüetüleenglükool-30 dipolühüdroksüstearaat | |
| 79600 | 009046-01-9 | Polüetüleenglükooli tridetsüüleeterfosfaat | SML = 5 mg/kg. Kasutada üksnes vedela toiduga kokkupuutuvates materjalides ja toodetes. Kooskõlas V lisa spetsifikatsioonidega |
| 80000 | 009002-88-4 | Polüetüleenvaha | |
| 81060 | 009003-07-0 | Polüpropüleenvaha” | |

2)

A jagu muudetakse järgmiselt:

a)

tabelisse lisatakse numbrite järjekorra kohaselt järgmised read:

Viitenumber

CASi nr

Nimetus

Piirangud ja/või spetsifikatsioonid

1

2

3

4

“30340

330198-91-9

12-(atsetoksü)steariinhappe 2,3-bis(atsetoksü)propüülester

30401

—

Rasvhapete atsetüülitud mono- ja diglütseriidid

31542

174254-23-0

Akrüülhappe metüülestri 1-dodekaantiooliga telomeeri C16–C18 alküülestrid

QM = 0,5 massiprotsenti FP kohta

43480

064365-11-3

Aktiivsüsi

Kooskõlas V lisa B osas sätestatud spetsifikatsioonidega

62245

012751-22-3

Raudfosfiid

Üksnes PET-i polümeerides ja kopolümeerides

64990

025736-61-2

Maleiinanhüdriid-stüreeni kopolümeeri naatriumsool

Kooskõlas V lisas sätestatud spetsifikatsioonidega

66905

000872-50-4

N-Metüülpürrolidoon

66930

068554-70-1

Metüülsilseskioksaan

Metüülsilseskioksaani jääkmonomeer: < 1 mg metüültrimetoksüsilaani/kg metüülsilseskioksaani

67155

—

4-(2-bensoksasolüül)-4′-(5-metüül-2-bensoksasolüül)stilbeeni, 4,4′-bis(2-bensoksasolüül) stilbeeni ja 4,4′-bis(5-metüül-2-bensoksasolüül)stilbeeni) segu

Kuni 0,05 massiprotsenti (kasutatud aine kogus/moodustunud aine kogus). Kooskõlas V lisas sätestatud spetsifikatsioonidega

76415

019455-79-9

Pimelhappe kaltsiumsool

76815

—

Adipiinhappe ja glütserool- või pentaerütritoolestrite ja paarisarvuliste hargnemata C12–C22 rasvhapete polüester

Kooskõlas V lisas sätestatud spetsifikatsioonidega

76845

031831-53-5

1,4-butaandiooli ja kaprolaktooni polüester

Kooskõlas V lisas sätestatud spetsifikatsioonidega

77370

070142-34-6

Polüetüleenglükool-30 dipolühüdroksüstearaat

79600

009046-01-9

Polüetüleenglükooli tridetsüüleeterfosfaat

SML = 5 mg/kg. Kasutada üksnes vedela toiduga kokkupuutuvates materjalides ja toodetes. Kooskõlas V lisa spetsifikatsioonidega

80000

009002-88-4

Polüetüleenvaha

81060

009003-07-0

Polüpropüleenvaha”

| b) | järgmiste ridade veergude “Nimetus” ja “Piirangud ja/või spetsifikatsioonid” sisu asendatakse järgmisega:








  Viitenumber | CASi nr | Nimetus | Piirangud ja/või spetsifikatsioonid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 |
| “30080 | 004180-12-5 | Äädikhappe vasksool | SML (T) = 5 mg/kg (7) (väljendatud vasena) |
| 35760 | 001309-64-4 | Antimontrioksiid | SML = 0,04 mg/kg (39) (väljendatud antimonina) |
| 40580 | 000110-63-4 | 1,4-butaandiool | SML (T) = 5 mg/kg (24) |
| 42320 | 007492-68-4 | Süsihappe vasksool | SML (T) = 5 mg/kg (7) (väljendatud vasena) |
| 45195 | 007787-70-4 | Vaskbromiid | SML (T) = 5 mg/kg (7) (väljendatud vasena) |
| 45200 | 001335-23-5 | Vaskjodiid | SML (T) = 5 mg/kg (7) (väljendatud vasena) |
| 53610 | 054453-03-1 | Etüleendiamiintetraäädikhappe vasksool | SML (T) = 5 mg/kg (7) (väljendatud vasena) |
| 81515 | 087189-25-1 | Polü(tsinkglütserolaat) | SML (T) = 25 mg/kg (38) (väljendatud tsingina) |
| 81760 | — | Valgevase, pronksi, vase, roostevaba terase, tina ning vase-, tina- ja rauasulamite pulbrid, helbed ja kiud | SML (T) = 5 mg/kg (7) (väljendatud vasena) |
| 88640 | 008013-07-08 | Epoksiiditud sojaõli | SML = 60 mg/kg. Komisjoni direktiivis 91/321/EMÜ määratletud imikute piimasegusid ja jätkupiimasegusid sisaldavate või direktiivis 96/5/EÜ määratletud imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiseid töödeldud toite ja muid imikutoite sisaldavate klaaspurkide sulgemisel kasutatavate PVC-tihendite puhul on SML-i vähendatud 30 milligrammini kilogrammi kohta |
| 89200 | 007617-31-4 | Steariinhappe vasksool | SML (T) = 5 mg/kg (7) (väljendatud vasena) |
| 92030 | 010124-44-4 | Väävelhappe vasksool | SML (T) = 5 mg/kg (7) (väljendatud vasena) |
| 96190 | 020427-58-1 | Tsinkhüdroksiid | SML (T) = 25 mg/kg (38) (väljendatud tsingina) |
| 96240 | 001314-13-2 | Tsinkoksiid | SML (T) = 25 mg/kg (38) (väljendatud tsingina) |
| 96320 | 001314-98-3 | Tsinksulfiid | SML (T) = 25 mg/kg (38) (väljendatud tsingina)” |

b)

järgmiste ridade veergude “Nimetus” ja “Piirangud ja/või spetsifikatsioonid” sisu asendatakse järgmisega:

Viitenumber

CASi nr

Nimetus

Piirangud ja/või spetsifikatsioonid

1

2

3

4

“30080

004180-12-5

Äädikhappe vasksool

SML (T) = 5 mg/kg (7) (väljendatud vasena)

35760

001309-64-4

Antimontrioksiid

SML = 0,04 mg/kg (39) (väljendatud antimonina)

40580

000110-63-4

1,4-butaandiool

SML (T) = 5 mg/kg (24)

42320

007492-68-4

Süsihappe vasksool

SML (T) = 5 mg/kg (7) (väljendatud vasena)

45195

007787-70-4

Vaskbromiid

SML (T) = 5 mg/kg (7) (väljendatud vasena)

45200

001335-23-5

Vaskjodiid

SML (T) = 5 mg/kg (7) (väljendatud vasena)

53610

054453-03-1

Etüleendiamiintetraäädikhappe vasksool

SML (T) = 5 mg/kg (7) (väljendatud vasena)

81515

087189-25-1

Polü(tsinkglütserolaat)

SML (T) = 25 mg/kg (38) (väljendatud tsingina)

81760

—

Valgevase, pronksi, vase, roostevaba terase, tina ning vase-, tina- ja rauasulamite pulbrid, helbed ja kiud

SML (T) = 5 mg/kg (7) (väljendatud vasena)

88640

008013-07-08

Epoksiiditud sojaõli

SML = 60 mg/kg. Komisjoni direktiivis 91/321/EMÜ määratletud imikute piimasegusid ja jätkupiimasegusid sisaldavate või direktiivis 96/5/EÜ määratletud imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiseid töödeldud toite ja muid imikutoite sisaldavate klaaspurkide sulgemisel kasutatavate PVC-tihendite puhul on SML-i vähendatud 30 milligrammini kilogrammi kohta

89200

007617-31-4

Steariinhappe vasksool

SML (T) = 5 mg/kg (7) (väljendatud vasena)

92030

010124-44-4

Väävelhappe vasksool

SML (T) = 5 mg/kg (7) (väljendatud vasena)

96190

020427-58-1

Tsinkhüdroksiid

SML (T) = 25 mg/kg (38) (väljendatud tsingina)

96240

001314-13-2

Tsinkoksiid

SML (T) = 25 mg/kg (38) (väljendatud tsingina)

96320

001314-98-3

Tsinksulfiid

SML (T) = 25 mg/kg (38) (väljendatud tsingina)”

| c) | järgmised read jäetakse välja:








  Viitenumber | CASi nr | Nimetus | Piirangud ja/või spetsifikatsioonid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 |
| “30400 | — | Atsetüülitud glütseriidid | |
| 38320 | 005242-49-9 | 4-(2-bensoksasolüül)-4′-(5-metüül-2-bensoksasolüül)stilbeen | Kooskõlas V lisa spetsifikatsioonidega” |

c)

järgmised read jäetakse välja:

Viitenumber

CASi nr

Nimetus

Piirangud ja/või spetsifikatsioonid

1

2

3

4

“30400

—

Atsetüülitud glütseriidid

38320

005242-49-9

4-(2-bensoksasolüül)-4′-(5-metüül-2-bensoksasolüül)stilbeen

Kooskõlas V lisa spetsifikatsioonidega”

| 3) | B jagu muudetakse järgmiselt:






  a) | tabelisse paigutatakse numbrite järjekorra kohaselt järgmised read:








  Viitenumber | CASi nr | Nimetus | Piirangud ja/või spetsifikatsioonid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 |
| “31500 | 025134-51-4 | Akrüülhappe akrüülhape ja 2-etüülheksüülestri kopolümeer | SML (T) = 6 mg/kg (36) (väljendatud akrüülhappena) ja SML = 0,05 mg/kg (väljendatud akrüülhappe 2-etüülheksüülestrina) |
| 38505 | 351870-33-2 | cis-endo-bitsüklo [2.2.1]heptaan-2,3-dikarboksüülhappe dinaatriumsool | SML = 5 mg/kg. Mitte kasutada happelise toiduga kokkupuutuvas polüetüleenis. Puhtus ≥ 96 % |
| 38940 | 110675-26-8 | 2,4-bis(dodetsüültiometüül)-6-metüülfenool | SML (T) = 5 mg/kg (40) |
| 49595 | 057583-35-4 | Dimetüültinabis(etüülheksüülmerkaptoatsetaat) | SML (T) = 0,18 mg/kg (16) (väljendatud tinana) |
| 63940 | 008062-15-5 | Lignosulfoonhape | SML = 0,24  mg/kg, kasutada üksnes dispergaatorina plastmasside dispersioonis |
| 66350 | 085209-93-4 | 2,2′-metüleenbis(4,6-di-tert-butüülfenüül)liitiumfosfaat | SML = 5 mg/kg ja SML (T)= 0,6 (8) (väljendatud liitiumina) |
| 67515 | 057583-34-3 | Monometüültinatris(etüülheksüülmerkaptoatsetaat) | SML (T) = 0,18 mg/kg (16) (väljendatud tinana) |
| 69160 | 014666-94-5 | Olehappe koobaltsool | SML (T) = 0,05 mg/kg (14) (väljendatud koobaltina) |
| 76681 | — | Hüdrogeenitud polütsüklopentadieen | SML = 5 mg/kg (1) |
| 85950 | 037296-97-2 | Ränihappe magneesium-naatrium-fluoriidsool | SML = 0,15 mg/kg (väljendatud fluoriidina). Kasutada üksnes mitmekihiliste materjalide kihtides, mis ei puutu otseselt kokku toiduga |
| 95265 | 227099-60-7 | 1,3,5-tris(4-bensoüülfenüül)benseen | SML = 0,05 mg/kg” |

3)

B jagu muudetakse järgmiselt:

a)

tabelisse paigutatakse numbrite järjekorra kohaselt järgmised read:

Viitenumber

CASi nr

Nimetus

Piirangud ja/või spetsifikatsioonid

1

2

3

4

“31500

025134-51-4

Akrüülhappe akrüülhape ja 2-etüülheksüülestri kopolümeer

SML (T) = 6 mg/kg (36) (väljendatud akrüülhappena) ja SML = 0,05 mg/kg (väljendatud akrüülhappe 2-etüülheksüülestrina)

38505

351870-33-2

cis-endo-bitsüklo [2.2.1]heptaan-2,3-dikarboksüülhappe dinaatriumsool

SML = 5 mg/kg. Mitte kasutada happelise toiduga kokkupuutuvas polüetüleenis. Puhtus ≥ 96 %

38940

110675-26-8

2,4-bis(dodetsüültiometüül)-6-metüülfenool

SML (T) = 5 mg/kg (40)

49595

057583-35-4

Dimetüültinabis(etüülheksüülmerkaptoatsetaat)

SML (T) = 0,18 mg/kg (16) (väljendatud tinana)

63940

008062-15-5

Lignosulfoonhape

SML = 0,24  mg/kg, kasutada üksnes dispergaatorina plastmasside dispersioonis

66350

085209-93-4

2,2′-metüleenbis(4,6-di-tert-butüülfenüül)liitiumfosfaat

SML = 5 mg/kg ja SML (T)= 0,6 (8) (väljendatud liitiumina)

67515

057583-34-3

Monometüültinatris(etüülheksüülmerkaptoatsetaat)

SML (T) = 0,18 mg/kg (16) (väljendatud tinana)

69160

014666-94-5

Olehappe koobaltsool

SML (T) = 0,05 mg/kg (14) (väljendatud koobaltina)

76681

—

Hüdrogeenitud polütsüklopentadieen

SML = 5 mg/kg (1)

85950

037296-97-2

Ränihappe magneesium-naatrium-fluoriidsool

SML = 0,15 mg/kg (väljendatud fluoriidina). Kasutada üksnes mitmekihiliste materjalide kihtides, mis ei puutu otseselt kokku toiduga

95265

227099-60-7

1,3,5-tris(4-bensoüülfenüül)benseen

SML = 0,05 mg/kg”

| b) | järgmiste ridade veergude “Nimetus” ja “Piirangud ja/või spetsifikatsioonid” sisu asendatakse järgmisega:








  Viitenumber | CASi nr | Nimetus | Piirangud ja/või spetsifikatsioonid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 |
| “40020 | 110553-27-0 | 2,4-bis(oktüültiometüül)-6-metüülfenool | SML (T) = 5 mg/kg (40) |
| 50160 | — | Di-n-oktüültinabis(n-alküül(C10–C16)merkaptoatsetaat | SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana) |
| 50240 | 010039-33-5 | Di-n-oktüültinabis(2-etüülheksüülmaleaat) | SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana) |
| 50320 | 015571-58-1 | Di-n-oktüültinabis(2-etüülheksüülmerkaptoatsetaat) | SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana) |
| 50360 | — | Di-n-oktüültinabis(etüülmaleaat) | SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana) |
| 50400 | 033568-99-9 | Di-n-oktüültinabis(isooktüülmaleaat) | SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana) |
| 50480 | 026401-97-8 | Di-n-oktüültinabis(isooktüülmerkaptoatsetaat) | SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana) |
| 50560 | — | Di-n-oktüültina-1,4-butaandioolbis(merkaptoatsetaat) | SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana) |
| 50640 | 003648-18-8 | Di-n-oktüültinadilauraat | SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana) |
| 50720 | 015571-60-5 | Di-n-oktüültinadimaleaat | SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana) |
| 50800 | — | Esterdatud di-n-oktüültinadimaleaat | SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana) |
| 50880 | — | Di-n-oktüültinadimaleaadi polümeerid (n = 2–4) | SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana) |
| 50960 | 069226-44-4 | Di-n-oktüültina etüleenglükoolbis(merkaptoatsetaat) | SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana) |
| 51040 | 015535-79-2 | Di-n-oktüültina merkaptoatsetaat | SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana) |
| 51120 | — | Di-n-oktüültina-tiobensoaat-2-etüülheksüülmerkaptoatsetaat | SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana) |
| 67180 | — | (50 massiprotsenti) ftaalhappe n-detsüül-n-oktüülestri, (25 massiprotsenti) ftaalhappe di-n-detsüülestri ja (25 massiprotsenti) ftaalhappe di-n-oktüülestri segu. | SML = 5 mg/kg (1)” |

b)

järgmiste ridade veergude “Nimetus” ja “Piirangud ja/või spetsifikatsioonid” sisu asendatakse järgmisega:

Viitenumber

CASi nr

Nimetus

Piirangud ja/või spetsifikatsioonid

1

2

3

4

“40020

110553-27-0

2,4-bis(oktüültiometüül)-6-metüülfenool

SML (T) = 5 mg/kg (40)

50160

—

Di-n-oktüültinabis(n-alküül(C10–C16)merkaptoatsetaat

SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana)

50240

010039-33-5

Di-n-oktüültinabis(2-etüülheksüülmaleaat)

SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana)

50320

015571-58-1

Di-n-oktüültinabis(2-etüülheksüülmerkaptoatsetaat)

SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana)

50360

—

Di-n-oktüültinabis(etüülmaleaat)

SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana)

50400

033568-99-9

Di-n-oktüültinabis(isooktüülmaleaat)

SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana)

50480

026401-97-8

Di-n-oktüültinabis(isooktüülmerkaptoatsetaat)

SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana)

50560

—

Di-n-oktüültina-1,4-butaandioolbis(merkaptoatsetaat)

SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana)

50640

003648-18-8

Di-n-oktüültinadilauraat

SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana)

50720

015571-60-5

Di-n-oktüültinadimaleaat

SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana)

50800

—

Esterdatud di-n-oktüültinadimaleaat

SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana)

50880

—

Di-n-oktüültinadimaleaadi polümeerid (n = 2–4)

SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana)

50960

069226-44-4

Di-n-oktüültina etüleenglükoolbis(merkaptoatsetaat)

SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana)

51040

015535-79-2

Di-n-oktüültina merkaptoatsetaat

SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana)

51120

—

Di-n-oktüültina-tiobensoaat-2-etüülheksüülmerkaptoatsetaat

SML (T) = 0,006 mg/kg (17) (väljendatud tinana)

67180

—

(50 massiprotsenti) ftaalhappe n-detsüül-n-oktüülestri, (25 massiprotsenti) ftaalhappe di-n-detsüülestri ja (25 massiprotsenti) ftaalhappe di-n-oktüülestri segu.

SML = 5 mg/kg (1)”

| c) | järgmine rida jäetakse välja:








  Viitenumber | CASi nr | Nimetus | Piirangud ja/või spetsifikatsioonid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 |
| “76680 | 068132-00-3 | Hüdrogeenitud polütsüklopentadieen | SML = 5 mg/kg (1)” |

c)

järgmine rida jäetakse välja:

Viitenumber

CASi nr

Nimetus

Piirangud ja/või spetsifikatsioonid

1

2

3

4

“76680

068132-00-3

Hüdrogeenitud polütsüklopentadieen

SML = 5 mg/kg (1)”

---

III LISA

V lisa B ossa lisatakse numbrite järjekorra kohaselt järgmised read:

| Viitenumber | MUUD SPETSIFIKATSIOONID |
| --- | --- |
| “24903 | Hüdrogeenitud hüdrolüüsitud tärklise siirup
  Kooskõlas maltitoolsiirupi E 965(ii) puhtuse kriteeriumiga (komisjoni direktiiv 95/31/EÜ (EÜT L 178, 28.7.1995, lk 1), viimati muudetud direktiiviga 2004/46/EÜ (ELT L 114, 21.4.2004, lk 15)) |
| 43480 | Aktiivsüsi
  Kasutada üksnes polümeerisisaldusega kuni 10 mg/kg PET-is. Kehtivad samad puhtuse nõuded kui taimse söe (E 153) puhul, mis on ette nähtud komisjoni direktiivis 95/45/EÜ (EÜT L 226, 22.9.1995, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/47/EÜ (ELT L 113, 20.4.2004, lk 24)), välja arvatud tuhasus, mis võib olla kuni 10 massiprotsenti |
| 64990 | Maleiinanhüdriid-stüreeni kopolümeeri naatriumsool
  Molekulmassi fraktsioon < 1 000 alla 0,05 massiprotsendi |
| 67155 | 4-(2-bensoksasolüül)-4′-(5-metüül-2-bensoksasolüül)stilbeeni, 4,4′-bis(2-bensoksasolüül) stilbeeni ja 4,4′-bis(5-metüül-2-bensoksasolüül)stilbeeni) segu
  Segu on saadud valmistamisel, tüüpilises vahekorras (58–62 %) : (23–27 %) : (13–17 %) |
| 76845 | 1,4-butaandiooli ja kaprolaktooni polüester
  Molekulmassi fraktsioon < 1 000 alla 0,05 massiprotsendi |
| 76815 | Adipiinhappe ja glütserool- või pentaerütritoolestrite ja paarisarvuliste hargnemata C12–C22 rasvhapete polüester
  Molekulmassi fraktsioon < 1 000 alla 5 massiprotsendi |
| 79600 | Polüetüleenglükooli tridetsüüleeterfosfaat
  Polüetüleenglükooli (EO ≤ 11) tridetsüüleetri sisaldus polüetüleenglükooli (EO ≤ 11) tridetsüüleeterfosfaadis (mono- ja dialküülester) on kuni 10 %” |

Viitenumber

MUUD SPETSIFIKATSIOONID

“24903

Hüdrogeenitud hüdrolüüsitud tärklise siirup

Kooskõlas maltitoolsiirupi E 965(ii) puhtuse kriteeriumiga (komisjoni direktiiv 95/31/EÜ (EÜT L 178, 28.7.1995, lk 1), viimati muudetud direktiiviga 2004/46/EÜ (ELT L 114, 21.4.2004, lk 15))

43480

Aktiivsüsi

Kasutada üksnes polümeerisisaldusega kuni 10 mg/kg PET-is. Kehtivad samad puhtuse nõuded kui taimse söe (E 153) puhul, mis on ette nähtud komisjoni direktiivis 95/45/EÜ (EÜT L 226, 22.9.1995, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/47/EÜ (ELT L 113, 20.4.2004, lk 24)), välja arvatud tuhasus, mis võib olla kuni 10 massiprotsenti

64990

Maleiinanhüdriid-stüreeni kopolümeeri naatriumsool

Molekulmassi fraktsioon < 1 000 alla 0,05 massiprotsendi

67155

4-(2-bensoksasolüül)-4′-(5-metüül-2-bensoksasolüül)stilbeeni, 4,4′-bis(2-bensoksasolüül) stilbeeni ja 4,4′-bis(5-metüül-2-bensoksasolüül)stilbeeni) segu

Segu on saadud valmistamisel, tüüpilises vahekorras (58–62 %) : (23–27 %) : (13–17 %)

76845

1,4-butaandiooli ja kaprolaktooni polüester

Molekulmassi fraktsioon < 1 000 alla 0,05 massiprotsendi

76815

Adipiinhappe ja glütserool- või pentaerütritoolestrite ja paarisarvuliste hargnemata C12–C22 rasvhapete polüester

Molekulmassi fraktsioon < 1 000 alla 5 massiprotsendi

79600

Polüetüleenglükooli tridetsüüleeterfosfaat

Polüetüleenglükooli (EO ≤ 11) tridetsüüleetri sisaldus polüetüleenglükooli (EO ≤ 11) tridetsüüleeterfosfaadis (mono- ja dialküülester) on kuni 10 %”

---

IV LISA

VI lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Märkused (8), (14) ja (16) asendatakse järgmistega:






  “(8) | SML (T) tähendab kõnealusel juhul, et järgmiste viitenumbritega tähistatud ainete migratsioonitasemete summa ei ületa piirangut: 38000, 42400, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 ja 95725. |
| --- | --- | --- |

1.

Märkused (8), (14) ja (16) asendatakse järgmistega:

“(8)

SML (T) tähendab kõnealusel juhul, et järgmiste viitenumbritega tähistatud ainete migratsioonitasemete summa ei ületa piirangut: 38000, 42400, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 ja 95725.

| (14) | SML (T) tähendab kõnealusel juhul, et järgmiste viitenumbritega tähistatud ainete migratsioonitasemete summa ei ületa piirangut: 44960, 68078, 69160, 82020 ja 89170. |
| --- | --- |

(14)

SML (T) tähendab kõnealusel juhul, et järgmiste viitenumbritega tähistatud ainete migratsioonitasemete summa ei ületa piirangut: 44960, 68078, 69160, 82020 ja 89170.

| (16) | SML (T) tähendab kõnealusel juhul, et järgmiste viitenumbritega tähistatud ainete migratsioonitasemete summa ei ületa piirangut: 49595, 49600, 67520, 67515 ja 83599.” |
| --- | --- |

(16)

SML (T) tähendab kõnealusel juhul, et järgmiste viitenumbritega tähistatud ainete migratsioonitasemete summa ei ületa piirangut: 49595, 49600, 67520, 67515 ja 83599.”

| 2. | Lisatakse järgmised märkused:






  “(35) | SML (T) tähendab kõnealusel juhul, et järgmiste viitenumbritega tähistatud ainete migratsioonitasemete summa ei ületa piirangut: 25540 ja 25550. |
| --- | --- | --- |

2.

Lisatakse järgmised märkused:

“(35)

SML (T) tähendab kõnealusel juhul, et järgmiste viitenumbritega tähistatud ainete migratsioonitasemete summa ei ületa piirangut: 25540 ja 25550.

| (36) | SML (T) tähendab kõnealusel juhul, et järgmiste viitenumbritega tähistatud ainete migratsioonitasemete summa ei ületa piirangut: 10690, 10750, 10780, 10810, 10840, 11470, 11590, 11680, 11710, 11830, 11890, 11980 ja 31500. |
| --- | --- |

(36)

SML (T) tähendab kõnealusel juhul, et järgmiste viitenumbritega tähistatud ainete migratsioonitasemete summa ei ületa piirangut: 10690, 10750, 10780, 10810, 10840, 11470, 11590, 11680, 11710, 11830, 11890, 11980 ja 31500.

| (37) | SML (T) tähendab kõnealusel juhul, et järgmiste viitenumbritega tähistatud ainete migratsioonitasemete summa ei ületa piirangut: 20020, 20080, 20110, 20140, 20170, 20890, 21010, 21100, 21130, 21190, 21280, 21340 ja 21460. |
| --- | --- |

(37)

SML (T) tähendab kõnealusel juhul, et järgmiste viitenumbritega tähistatud ainete migratsioonitasemete summa ei ületa piirangut: 20020, 20080, 20110, 20140, 20170, 20890, 21010, 21100, 21130, 21190, 21280, 21340 ja 21460.

| (38) | SML (T) tähendab kõnealusel juhul, et järgmiste ainete migratsioonitasemete summa ei ületa piirangut: viitenumbritega 81515, 96190, 96240 ja 96320 tähistatud ained, samuti tsingi- ning lubatud hapete, fenoolide ja alkoholide soolad (sh kaksiksoolad ja vesiniksoolad). Sama piirangut Zn-i kohta rakendatakse ka ainete puhul, mis esinevad loetelus nimetusega “... happe (hapete) soolad”, kuigi vastavat (vastavaid) vaba (vabu) hapet (happeid) ei nimetata. |
| --- | --- |

(38)

SML (T) tähendab kõnealusel juhul, et järgmiste ainete migratsioonitasemete summa ei ületa piirangut: viitenumbritega 81515, 96190, 96240 ja 96320 tähistatud ained, samuti tsingi- ning lubatud hapete, fenoolide ja alkoholide soolad (sh kaksiksoolad ja vesiniksoolad). Sama piirangut Zn-i kohta rakendatakse ka ainete puhul, mis esinevad loetelus nimetusega “... happe (hapete) soolad”, kuigi vastavat (vastavaid) vaba (vabu) hapet (happeid) ei nimetata.

| (39) | Migratsiooni piirnormi võib ületada väga kõrge temperatuuri korral. |
| --- | --- |

(39)

Migratsiooni piirnormi võib ületada väga kõrge temperatuuri korral.

| (40) | SML (T) tähendab kõnealusel juhul, et järgmiste viitenumbritega tähistatud ainete migratsioonitasemete summa ei ületa piirangut: 38940 ja 40020.” |
| --- | --- |

(40)

SML (T) tähendab kõnealusel juhul, et järgmiste viitenumbritega tähistatud ainete migratsioonitasemete summa ei ületa piirangut: 38940 ja 40020.”

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 19.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 302/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 302/46

---

NÕUKOGU OTSUS,

14. november 2005,

mis käsitleb 2005. aasta rahvusvahelise oliiviõli- ja lauaoliivilepingu sõlmimist

(2005/800/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu volitas 25. novembril 2003 komisjoni pidama Euroopa Ühenduse nimel läbirääkimisi seoses 1986. aasta rahvusvahelise oliiviõli- ja lauaoliivilepingu läbivaatamisega, mida on muudetud ja laiendatud aastal 1993 ning viimati pikendatud aastal 2004. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu volitas 25. novembril 2003 komisjoni pidama Euroopa Ühenduse nimel läbirääkimisi seoses 1986. aasta rahvusvahelise oliiviõli- ja lauaoliivilepingu läbivaatamisega, mida on muudetud ja laiendatud aastal 1993 ning viimati pikendatud aastal 2004.

| (2) | Oliiviõli ja lauaoliive käsitleva rahvusvahelise lepingu järellepingu läbirääkimistega seotud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konverentsi raames võeti 29. aprillil 2005 vastu oliiviõli ja lauaoliive käsitlev uus rahvusvaheline leping. |
| --- | --- |

(2)

Oliiviõli ja lauaoliive käsitleva rahvusvahelise lepingu järellepingu läbirääkimistega seotud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konverentsi raames võeti 29. aprillil 2005 vastu oliiviõli ja lauaoliive käsitlev uus rahvusvaheline leping.

| (3) | 2005. aasta rahvusvahelise oliiviõli- ja lauaoliivilepinguga edendatakse rahvusvahelist koostööd, soodustatakse asjaomast toodet hõlmava turuosa arendamist ja tasakaalustamist ning ühenduse äri- ja põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(3)

2005. aasta rahvusvahelise oliiviõli- ja lauaoliivilepinguga edendatakse rahvusvahelist koostööd, soodustatakse asjaomast toodet hõlmava turuosa arendamist ja tasakaalustamist ning ühenduse äri- ja põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamist.

| (4) | Seepärast on ühenduse huvides 2005. aasta leping heaks kiita, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast on ühenduse huvides 2005. aasta leping heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse Euroopa Ühenduse nimel heaks 2005. aasta rahvusvaheline oliiviõli- ja lauaoliivileping.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujale antakse käesolevaga volitused määrata isik(ud), kellel on õigus 2005. aasta rahvusvahelisele oliiviõli- ja lauaoliivilepingule alla kirjutada, et väljendada vastavalt lepingu artikli 39 lõike 2 punktile a ühenduse nõusolekut olla lepinguga seotud. (1)

Brüssel, 14. november 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

T. JOWELL

---

(1)  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

1

Euroopa Liidu Teatajas

---

ÜRO KAUBANDUS- JA ARENGUKONVERENTS

2005. AASTA RAHVUSVAHELINE OLIIVIÕLI- JA LAUAOLIIVILEPING

Image

ÜHINENUD RAHVASTE ORGANISATSIOON

Genf, 2005

MÄRKUS

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni dokumentides esinevad sümbolid koosnevad suurtähtede ja numbrite kombinatsioonist. Sellise sümboli kasutamine viitab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni dokumendile.

TD/OLIVE OIL.10/6

KÄESOLEVA LEPINGU OSALISED,

RÕHUTADES, et oliivikasvatusest oleneb nende miljonite perekondade toimetulek ja elatustase, kes sõltuvad meetmetest, mida võetakse oliivitoodete tarbimise säilitamiseks ja laiendamiseks ning selliste toodete ülemaailmse tööstuse soodustamiseks,

PIDADES SILMAS, et mitmeaastase taimena on õlipuu pinnase pidevaks hooldamiseks ja säilitamiseks hädavajalik ning samuti võimaldab see harida maad, kus muud põllukultuurid ei kasva, ja kohaneb isegi mitteintensiivse põllumajandustootmise puhul hästi kõikide kasvuparandustoimingutega,

OLLES TEADLIKUD, et oliiviõli ja lauaoliivid on oliivikasvatuspiirkondade olulised põhitooted ning Vahemere maade ja viimasel ajal ka muude piirkondade toidu põhikomponendid,

SILMAS PIDADES, et oliivide tootmine on ebakorrapärane ja see põhjustab erilisi raskusi, mis võivad tõsiselt kahjustada tootjate ja tarbijate huve ning ohustada majanduskasvule suunatud üldisi tegevuspõhimõtteid oliivikasvatuspiirkondade riikides,

RÕHUTADES seoses sellega oliivitootmise suurt osatähtsust paljude riikide majanduse jaoks,

OLLES TEADLIKUD, et seoses oliivikasvatuse ja oliivitooteturu konkreetsete iseärasustega võetavad meetmed ei saa piirduda siseriikliku tegevusega ning rahvusvaheline koostöö on hädavajalik,

OLLES SEISUKOHAL, et eelmiste, alates 1956. aasta lepingust kuni 1986. aasta lepinguni (muudetud 1993. aastal) sõlmitud lepingute raames tehtud tööd on vaja jätkata ja laiendada ning et on vaja pidada läbirääkimisi uue ajakohase lepingu üle, võttes arvesse tööstusharus toimunud muudatusi,

VÕTTES ARVESSE ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi üheteistkümnendal istungjärgul vastu võetud São Paulo konsensuse sätteid,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I PEATÜKK

Üldeesmärgid

Artikkel 1

Üldeesmärgid

Käesoleva lepingu üldeesmärgid on järgmised:

| 1. | Seoses rahvusvahelise tehnilise koostööga:






  — | soodustada maailma oliivikasvatuse integreeritud ja jätkusuutlikku arengut; |
| --- | --- | --- |

1.

Seoses rahvusvahelise tehnilise koostööga:

—

soodustada maailma oliivikasvatuse integreeritud ja jätkusuutlikku arengut;

| — | soodustada oliiviõli, oliivijääkõli ja lauaoliivide tootmis-, industrialiseerimis-, ladustamis- ja turustamispoliitika kooskõlastamist; |
| --- | --- |

—

soodustada oliiviõli, oliivijääkõli ja lauaoliivide tootmis-, industrialiseerimis-, ladustamis- ja turustamispoliitika kooskõlastamist;

| — | ergutada uurimis- ja arendustegevust ning soodustada tehnosiiret ja koolitustegevust oliivitootesektoris, mille eesmärgiks oleks muu hulgas oliivikasvatuse ja oliivitootetööstuse ajakohastamine ning toodete kvaliteedi parandamine; |
| --- | --- |

—

ergutada uurimis- ja arendustegevust ning soodustada tehnosiiret ja koolitustegevust oliivitootesektoris, mille eesmärgiks oleks muu hulgas oliivikasvatuse ja oliivitootetööstuse ajakohastamine ning toodete kvaliteedi parandamine;

| — | panna alus rahvusvahelisele koostööle oliiviõli, oliivijääkõli ja lauaoliivide rahvusvahelises kaubanduses, et luua selles kontekstis vastavate rahvusvaheliste lepingute ja kokkulepete kohased tihedad koostöösidemed oliivitootesektori eri sidusrühmade esindajate vahel; |
| --- | --- |

—

panna alus rahvusvahelisele koostööle oliiviõli, oliivijääkõli ja lauaoliivide rahvusvahelises kaubanduses, et luua selles kontekstis vastavate rahvusvaheliste lepingute ja kokkulepete kohased tihedad koostöösidemed oliivitootesektori eri sidusrühmade esindajate vahel;

| — | edendada toodete kvaliteedi parandamiseks ja sellele tähelepanu juhtimiseks tehtud jõupingutusi ja võetud meetmeid; |
| --- | --- |

—

edendada toodete kvaliteedi parandamiseks ja sellele tähelepanu juhtimiseks tehtud jõupingutusi ja võetud meetmeid;

| — | edendada oliivikasvatuse ja keskkonna vaheliste mõjude parandamiseks tehtud jõupingutusi ja võetud meetmeid, seda eriti keskkonna kaitsmise ja säilitamise eesmärgil; |
| --- | --- |

—

edendada oliivikasvatuse ja keskkonna vaheliste mõjude parandamiseks tehtud jõupingutusi ja võetud meetmeid, seda eriti keskkonna kaitsmise ja säilitamise eesmärgil;

| — | uurida ja soodustada õlipuust saadud toodete terviklikku kasutamist; |
| --- | --- |

—

uurida ja soodustada õlipuust saadud toodete terviklikku kasutamist;

| — | viia ellu meetmeid õlipuude geneetilise algmaterjali säilitamiseks. |
| --- | --- |

—

viia ellu meetmeid õlipuude geneetilise algmaterjali säilitamiseks.

| 2. | Seoses rahvusvahelise oliivitootekaubanduse standardimisega:






  — | jätkata koostöötegevust füüsikalis-keemilise ja organoleptilise hindamise vallas, täiendamaks teadmisi oliivitoodete koostise ja kvaliteediomaduste kohta, et kehtestada rahvusvahelised normid, mis võimaldaksid:






  — | toote kvaliteedi kontrollimist; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Seoses rahvusvahelise oliivitootekaubanduse standardimisega:

—

jätkata koostöötegevust füüsikalis-keemilise ja organoleptilise hindamise vallas, täiendamaks teadmisi oliivitoodete koostise ja kvaliteediomaduste kohta, et kehtestada rahvusvahelised normid, mis võimaldaksid:

—

toote kvaliteedi kontrollimist;

| — | ausat rahvusvahelist kauplemist; |
| --- | --- |

—

ausat rahvusvahelist kauplemist;

| — | tarbija õiguste kaitsmist; |
| --- | --- |

—

tarbija õiguste kaitsmist;

| — | pettuste vältimist; |
| --- | --- |

—

pettuste vältimist;

| — | soodustada eelkõige oliiviõli ja lauaoliivide turustamist käsitlevate siseriiklike ja rahvusvaheliste õigusaktide ühtlustamise meetmete uurimist ja kohaldamist; |
| --- | --- |

—

soodustada eelkõige oliiviõli ja lauaoliivide turustamist käsitlevate siseriiklike ja rahvusvaheliste õigusaktide ühtlustamise meetmete uurimist ja kohaldamist;

| — | ergutada liikmete antud geograafiliste tähiste määratlemise kriteeriumide ühtlustamist, pidades silmas nende rahvusvahelist kaitset; |
| --- | --- |

—

ergutada liikmete antud geograafiliste tähiste määratlemise kriteeriumide ühtlustamist, pidades silmas nende rahvusvahelist kaitset;

| — | panna alus rahvusvahelisele koostööle, et vältida pettust mis tahes toiduks ettenähtud oliivitoodete rahvusvahelises kaubanduses ja vajaduse korral selle vastu võidelda, luues selles kontekstis tihedad koostöösidemed oliivitootesektori eri sidusrühmade esindajate vahel. |
| --- | --- |

—

panna alus rahvusvahelisele koostööle, et vältida pettust mis tahes toiduks ettenähtud oliivitoodete rahvusvahelises kaubanduses ja vajaduse korral selle vastu võidelda, luues selles kontekstis tihedad koostöösidemed oliivitootesektori eri sidusrühmade esindajate vahel.

| 3. | Seoses rahvusvahelise oliivitootekaubanduse laiendamise ja oliivitoodete müügiedendusega:






  — | edendada kõikide rahvusvahelise oliivinõukogu kasutuses olevate vahenditega maailma oliivitootetööstuse ühtlase ja jätkusuutliku laienemisega seotud tegevust tootmise, tarbimise ja rahvusvahelise kaubanduse vallas, võttes arvesse nimetatud valdkondade omavahelisi sidemeid; |
| --- | --- | --- |

3.

Seoses rahvusvahelise oliivitootekaubanduse laiendamise ja oliivitoodete müügiedendusega:

—

edendada kõikide rahvusvahelise oliivinõukogu kasutuses olevate vahenditega maailma oliivitootetööstuse ühtlase ja jätkusuutliku laienemisega seotud tegevust tootmise, tarbimise ja rahvusvahelise kaubanduse vallas, võttes arvesse nimetatud valdkondade omavahelisi sidemeid;

| — | soodustada tootmise ja tarbimise tasakaalustamise meetmete uurimist ja kohaldamist ning teavitamis- ja konsulteerimismenetluste kehtestamist turu läbipaistvuse parandamiseks; |
| --- | --- |

—

soodustada tootmise ja tarbimise tasakaalustamise meetmete uurimist ja kohaldamist ning teavitamis- ja konsulteerimismenetluste kehtestamist turu läbipaistvuse parandamiseks;

| — | rakendada rahvusvahelise oliivitootekaubanduse laiendamiseks kavandatud meetmeid ja võtta vastu kõik asjakohased meetmed oliiviõli ja lauaoliivide tarbimise edendamiseks; |
| --- | --- |

—

rakendada rahvusvahelise oliivitootekaubanduse laiendamiseks kavandatud meetmeid ja võtta vastu kõik asjakohased meetmed oliiviõli ja lauaoliivide tarbimise edendamiseks;

| — | viia ellu meetmeid, mis aitavad paremini aru saada oliiviõli ja lauaoliivide toiteväärtusest, ravi- ja muudest omadustest; |
| --- | --- |

—

viia ellu meetmeid, mis aitavad paremini aru saada oliiviõli ja lauaoliivide toiteväärtusest, ravi- ja muudest omadustest;

| — | säilitada ja tugevdada rahvusvahelise oliivinõukogu rolli kõigi antud sektori ettevõtjate kohtumispaigana ning maailma dokumendi- ja teabekeskusena õlipuu ja selle saaduste osas. |
| --- | --- |

—

säilitada ja tugevdada rahvusvahelise oliivinõukogu rolli kõigi antud sektori ettevõtjate kohtumispaigana ning maailma dokumendi- ja teabekeskusena õlipuu ja selle saaduste osas.

II PEATÜKK

Mõisted

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

1.   rahvusvaheline oliivinõukogu– artikli 3 lõikes 1 osutatud ja käesoleva lepingu sätete kohaldamiseks loodud rahvusvaheline organisatsioon;

2.   liikmete nõukogu– rahvusvahelise oliivinõukogu otsuseid tegev organ;

3.   liige– käesoleva lepingu osaline;

4.   oliiviõli– ainult õlipuu viljadest saadud õli, välja arvatud õlid, mis on saadud lahusti või ümberesterdamise abil ja muude õlidega segamisel;

5.   lauaoliivid– toode, mis on valmistatud eriti kuivatamiseks sobivate oliivide kasvatamist silmas pidades väljavalitud viljeldavate õlipuusortide tervetest viljadest, mida on sobilikul viisil töödeldud ning mida pakutakse müügiks ja lõpptarbimiseks;

6.   oliivitooted– kõik toiduks ettenähtud oliivitooted, eriti oliiviõli, oliivijääkõli ja lauaoliivid;

7.   oliivide kõrvalsaadused– eelkõige õlipuu tagasilõikamisel ja oliivitootetööstusest saadud tooted ning selle sektori toodete alternatiivsete kasutusviiside tulemusel saadud tooted;

8.   oliiviviljelusaasta– ajavahemik 1. oktoobrist kuni järgmise aasta 30. septembrini.

ESIMENE OSA

INSTITUTSIOONILISED SÄTTED

III PEATÜKK

Rahvusvaheline oliivinõukogu

I Jagu

Loomine, organid, ülesanded, privileegid ja immuniteedid

Artikkel 3

Rahvusvahelise oliivinõukogu loomine, peakorter ja struktuur

1.   Rahvusvaheline oliivinõukogu tegutseb vastavalt II–V jao sätetele järgmiste organite kaudu:

| — | esimees, |
| --- | --- |

—

esimees,

| — | liikmete nõukogu ning vastavalt vajadusele komiteed ja allkomiteed, |
| --- | --- |

—

liikmete nõukogu ning vastavalt vajadusele komiteed ja allkomiteed,

| — | täitevsekretariaat. |
| --- | --- |

—

täitevsekretariaat.

2.   Rahvusvahelise oliivinõukogu peakorter on Madridis (Hispaania), kui liikmete nõukogu ei otsusta teisiti.

Artikkel 4

Liikmete esindatus rahvusvahelises oliivinõukogus

1.   Iga liige määrab rahvusvahelisse oliivinõukogusse oma esindaja.

2.   Kõik käesolevas lepingus sisalduvad viited valitsusele või valitsustele hõlmavad ka viidet Euroopa Ühendusele või mis tahes valitsustevahelisele organisatsioonile, mis vastutab rahvusvaheliste lepingute, eelkõige kaubalepingute suhtes peetavate läbirääkimiste eest ning kõnealuste lepingute sõlmimise ja kohaldamise eest. Sellest tulenevalt tõlgendatakse kõiki käesolevas lepingus sisalduvaid viiteid allkirjastamisele, ratifitseerimisele, vastuvõtmisele või heakskiitmisele, ajutisest kohaldamisest teatamisele või ühinemisele Euroopa Ühenduse või selliste valitsusvaheliste organisatsioonide puhul kui allkirjastamist, ratifitseerimist, vastuvõtmist või heakskiitmist, ajutisest kohaldamisest teatamist või ühinemist Euroopa Ühenduse või kõnealuste valitsusvaheliste organisatsioonide poolt.

Artikkel 5

Privileegid ja immuniteedid

1.   Rahvusvaheline oliivinõukogu on rahvusvaheline juriidiline isik. Eelkõige on tal õigus sõlmida lepinguid, omandada ja käsutada vallas- ja kinnisvara ning algatada kohtumenetlusi. Tal ei ole volitusi võtta laenu.

2.   Rahvusvahelisel oliivinõukogul on iga liikme territooriumil talle käesoleva lepinguga pandud ülesannete täitmiseks vajalik õigusvõime kõnealuse liikme õigusaktide piires.

3.   Nõuetekohaseks toimimiseks on rahvusvahelise oliivinõukogu, selle tegevdirektori, selle täitevsekretariaadi kõrgemate ametnike ja teiste töötajate, ekspertide ning Hispaania territooriumil viibivate liikmesriikide delegatsioonide staatus, privileegid ja immuniteedid reguleeritud peakorterit käsitleva kokkuleppega.

4.   Rahvusvahelise oliivinõukogu peakorteri asukohariigi valitsus vabastab rahvusvahelise oliivinõukogu töötajatele makstava töötasu ning rahvusvahelise oliivinõukogu varad, tulu ja muu omandi maksudest, kui kõnealuse riigi õigusaktid seda lubavad.

5.   Rahvusvaheline oliivinõukogu võib sõlmida ühe või mitme liikmega selliste privileegide ja immuniteetidega seotud kokkuleppeid, mis võivad olla vajalikud käesoleva lepingu nõuetekohaseks kohaldamiseks.

II Jagu

Liikmete nõukogu

Artikkel 6

Koosseis ja ülesanded

1.   Liikmete nõukogusse kuulub üks delegaat iga liikme kohta. Lisaks sellele võivad kõik liikmed nimetada oma delegaadile ühe või mitu asendajat ja ühe või mitu nõustajat.

2.   Liikmete nõukogu on rahvusvahelise oliivinõukogu peamine otsuseid tegev organ. Ta kasutab kõiki volitusi ning täidab kõiki ülesandeid, mis on vajalikud käesoleva lepingu sätete rakendamiseks, või korraldab nende täitmise. Liikmete nõukogu teeb kõik otsused, võtab vastu kõik soovitused ja teeb kõik ettepanekud, mis on käesolevas lepingus sätestatud või ette nähtud, välja arvatud juhul, kui vastavad volitused või ülesanded on selgesõnaliselt antud täitevsekretariaadile või tegevdirektorile.

Kõigi käesolevale lepingule eelnenud rahvusvahelise lepingu (1) alusel vastuvõetud ja käesoleva lepingu jõustumise ajal kehtivate otsuste, soovituste või ettepanekute kohaldamist jätkatakse, välja arvatud juhul, kui need on vastuolus käesoleva lepinguga või kui liikmete nõukogu need tühistab.

3.   Liikmete nõukogu võtab kooskõlas käesoleva lepingu sätetega vastu:

| a) | töökorra; |
| --- | --- |

a)

töökorra;

| b) | personalieeskirjad, võttes arvesse samalaadsete valitsustevaheliste organisatsioonide ametnike suhtes kehtivaid personalieeskirju; |
| --- | --- |

b)

personalieeskirjad, võttes arvesse samalaadsete valitsustevaheliste organisatsioonide ametnike suhtes kehtivaid personalieeskirju;

| c) | organisatsiooni struktuuri. |
| --- | --- |

c)

organisatsiooni struktuuri.

4.   Liikmete nõukogu teeb või laseb teha uuringuid või muid töid, sealhulgas üksikasjaliku teabe kogumist mitmesuguse abi kohta oliivikasvatuse ja oliivitoodetega seotud tegevusele, mis võimaldavad tal anda soovitusi ja teha ettepanekuid, mida ta võib pidada vajalikuks artiklis 1 määratletud üldeesmärkide saavutamiseks. Kõik sellised uuringud ja tööd hõlmavad eelkõige võimalikult suurt arvu riike või riikide rühmi ning neis võetakse arvesse asjaomaste riikide üldisi, sotsiaalseid ja majanduslikke tingimusi.

Liikmed teavitavad liikmete nõukogu nimetatud nõukogu määratletud korra kohaselt järeldustest, millele nad on jõudnud pärast käesoleva lepingu kohaldamisest tulenevate soovituste ja ettepanekute kaalutlemist.

5.   Liikmete nõukogu avaldab oma tegevuse ja käesoleva lepingu toimimise kohta aastaaruande.

6.   Liikmete nõukogu koostab, valmistab ette ja avaldab rahvusvahelise oliivinõukogu ametlikes keeltes selliseid aruandeid, uuringuid ja muid dokumente, mida ta peab kasulikuks ja vajalikuks, ning ajakohastab tema käesolevast lepingust tulenevate ülesannete täitmiseks vajalikke andmeid.

Artikkel 7

Liikmete nõukogu istungid

1.   Liikmete nõukogu istungid toimuvad rahvusvahelise oliivinõukogu peakorteris, kui ei otsustata teisiti. Kui liikmete nõukogu tuleb mõne liikme kutsel kokku kusagil mujal, kannab kõnealune liige sellest tulenevad rahvusvahelise oliivinõukogu eelarve lisakulud, mis ületavad peakorteris istungi pidamise kulusid.

2.   Liikmete nõukogu korraline istungjärk toimub vähemalt kord aastas, sügisel.

Liige võib volitada mõne teise liikme delegaati oma huve esindama ja kasutama tema õigust osaleda liikmete nõukogu otsuste tegemises ühel või mitmel liikmete nõukogu istungil. Niisuguse volituse olemasolu tõestatakse liikmete nõukogule tema poolt heakskiidetud vormis.

Liikme delegaat võib esindada ainult ühe muu liikme huve või kasutada ainult ühe muu liikme õigust osaleda liikmete nõukogu otsuste tegemises.

3.   Esimees võib liikmete nõukogu oma äranägemisel igal ajal kokku kutsuda. Samuti võib esimees liikmete nõukogu kokku kutsuda, kui seda nõuavad mitu liiget või üks liige, keda toetavad vähemalt kaks muud liiget.

4.   Asjaomased liikmed kannavad liikmete nõukogu delegatsioonide kulud.

5.   Teade käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud istungjärkude kohta edastatakse vähemalt 60 päeva enne kõnealuse istungjärgu esimese istungi kuupäeva. Teade käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud istungjärkude kohta edastatakse vähemalt 21 päeva enne kõnealuse istungjärgu esimese istungi kuupäeva.

6.   Liikmete nõukogu istungitel vajalik kvoorum eeldab nende liikmete enamuse delegaatide kohalolekut, kellele kuulub vähemalt 90 % kõikidest liikmetele eraldatud osaluskvootidest.

Kui seda kvoorumit ei saavutata, lükatakse istung 24 tunniks edasi ja siis eeldab vajalik kvoorum nende liikmete esindajate kohalolekut, kellele kuulub vähemalt 85 % kõikidest liikmetele eraldatud osaluskvootidest.

7.   Liikmete nõukogu eelneva kirjaliku nõusoleku korral võivad liikmete nõukogu istungitel või nende osadel vaatlejana osaleda:

| a) | käesoleva lepingu artiklis 14 osutatud rahvusvahelised organisatsioonid ja asutused; |
| --- | --- |

a)

käesoleva lepingu artiklis 14 osutatud rahvusvahelised organisatsioonid ja asutused;

| b) | ÜRO liikmesriikide või vaatlejariikide valitsused või käesoleva lepingu artiklis 14 osutatud organisatsioonid, kes kavatsevad saada käesoleva lepingu osalisteks, pärast kirjalikku nõupidamist, mis toimub ajavahemikus istungi toimumise teate saatmise kuupäevast kuni istungi toimumise kuupäevani. |
| --- | --- |

b)

ÜRO liikmesriikide või vaatlejariikide valitsused või käesoleva lepingu artiklis 14 osutatud organisatsioonid, kes kavatsevad saada käesoleva lepingu osalisteks, pärast kirjalikku nõupidamist, mis toimub ajavahemikus istungi toimumise teate saatmise kuupäevast kuni istungi toimumise kuupäevani.

Vaatlejatel on õigus liikmete nõukogu istungitel sõna võtta üksnes siis, kui esimees neile selleks loa annab.

Artikkel 8

Osaluskvoodid

1.   Liikmete osaluskvootide arv kokku on 1 000.

Osaluskvoodid jagatakse liikmete vahel proportsionaalselt iga liikme algandmetega, mis arvutatakse järgmise valemi abil:

q = p1 + e1 + p2 + e2

Selle valemi parameetrid on keskmised väärtused, mida väljendatakse tuhandetes tonnides, kusjuures arvesse võetakse ainult täisarve. Osaluskvoodid ei saa olla murdarvulised.

| q | : | osaluskvootide proportsionaalseks arvutamiseks kasutatavad algandmed, |
| --- | --- | --- |
| p1 | : | kuue viimase oliiviviljelusaasta keskmine oliiviõlitoodang, |
| e1 | : | p1 arvutamisel arvestatud oliiviviljelusaastate viimaste aastaarvudega ühtiva kuue viimase kalendriaasta keskmine oliiviõlieksport (tolli andmetel), |
| p2 | : | kuue viimase oliiviviljelusaasta keskmine lauaoliivitoodang, arvestatuna 16 % suuruse ümberarvestuskoefitsiendi abil ümber oliiviõli ekvivalendiks, |
| e2 | : | p2 arvutamisel arvestatud oliiviviljelusaastate viimaste aastaarvudega ühtiva kuue viimase kalendriaasta keskmine lauaoliivieksport (tolli andmetel), arvestatuna 16 % suuruse ümberarvestuskoefitsiendi abil ümber oliiviõli ekvivalendiks. |

q

:

osaluskvootide proportsionaalseks arvutamiseks kasutatavad algandmed,

p1

:

kuue viimase oliiviviljelusaasta keskmine oliiviõlitoodang,

e1

:

p1 arvutamisel arvestatud oliiviviljelusaastate viimaste aastaarvudega ühtiva kuue viimase kalendriaasta keskmine oliiviõlieksport (tolli andmetel),

p2

:

kuue viimase oliiviviljelusaasta keskmine lauaoliivitoodang, arvestatuna 16 % suuruse ümberarvestuskoefitsiendi abil ümber oliiviõli ekvivalendiks,

e2

:

p2 arvutamisel arvestatud oliiviviljelusaastate viimaste aastaarvudega ühtiva kuue viimase kalendriaasta keskmine lauaoliivieksport (tolli andmetel), arvestatuna 16 % suuruse ümberarvestuskoefitsiendi abil ümber oliiviõli ekvivalendiks.

2.   Sellele vaatamata ei ole ühegi liikme osaluskvoot väiksem kui viis. Juhul kui lõike 1 põhjal tehtud arvutuse tulemusel on mõne üksiku liikme osaluskvoot väiksem kui viis, suurendatakse seega kõnealuse liikme osaluskvooti viieni, vähendades proportsionaalselt teiste liikmete osaluskvoote.

3.   Oma iga-aastasel istungil võtab liikmete nõukogu vastu käesoleva artikli alusel arvutatud osaluskvoodid. Selline jagunemine kehtib järgneval aastal.

4.   Esialgsed osaluskvoodid on ära toodud käesoleva lepingu A lisas. Need on määratud käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 alusel, võttes arvesse nende viimase kuue oliiviviljelusaasta ja kalendriaasta andmete keskmist, mille kohta on olemas lõplikud andmed. Vajaduse korral kohandab liikmete nõukogu igal aastal osaluskvoote vastavalt käesoleva artikli lõigetele 1, 2 ja 3.

Artikkel 9

Liikmete nõukogu otsused

1.   Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, teeb liikmete nõukogu otsuseid liikmete konsensuse alusel esimehe määratud tähtajaks. Kõnealune tähtaeg ei tohi ületada selle istungi kestust, mil otsuse eelnõu liikmete nõukogule esitatakse.

Kui selleks tähtajaks konsensust ei saavutata, siis liikmed hääletavad.

2.   Otsus loetakse vastuvõetuks, kui seda toetab vähemalt 50 % liikmetest, kellele kuulub 82 % osaluskvootidest.

3.   Liikmete nõukogu võib teha otsuseid esimehe ja liikmete vahelise kirjavahetuse teel ilma istungit pidamata tingimusel, et ükski liige ei ole sellise menetluse vastu.

Sellise konsulteerimismenetluse kohaldamise eeskirjad sätestab liikmete nõukogu oma töökorras.

Täitevsekretariaat edastab kõik sellisel viisil tehtud otsused võimalikult kiiresti kõikidele liikmetele ja need kantakse liikmete nõukogu järgmise istungi lõplikku aruandesse.

III Jagu

Esimees ja aseesimees

Artikkel 10

Esimees ja aseesimees

1.   Liikmete nõukogu valib liikmete delegatsioonide hulgast esimehe. Kui esimeheks valitakse delegatsiooni juht, kasutab tema õigust osaleda liikmete nõukogu otsuste tegemises mõni teine tema delegatsiooni liige.

Ilma et see mõjutaks tegevdirektorile käesoleva lepinguga või selle kohaselt antud volitusi ja ülesandeid, teostab esimees käesolevas lepingus sätestatud ja töökorras täpsustatud volitusi ja ülesandeid. Lisaks sellele esindab esimees rahvusvahelist oliivinõukogu juriidiliselt ning juhatab liikmete nõukogu istungeid.

2.   Ühtlasi valib liikmete nõukogu liikmete delegatsioonide hulgast aseesimehe. Kui aseesimeheks valitakse delegatsiooni juht, võib ta osaleda liikmete nõukogu otsuste tegemises, välja arvatud juhul, kui ta täidab esimehe ülesandeid, mil ta delegeerib oma õiguse mõnele teisele oma delegatsiooni liikmele.

Aseesimees asendab esimeest tolle puudumisel.

3.   Esimees ja aseesimees ei saa oma töö eest tasu.

4.   Kui nii esimees kui ka aseesimees puuduvad ajutiselt või kui üks või kumbki neist puudub alaliselt, valib liikmete nõukogu liikmete delegatsioonide hulgast uued, vastavalt vajadusele ajutised või alalised ametnikud.

IV Jagu

Komiteed ja allkomiteed

Artikkel 11

Finantskomitee

1.   Liikmete nõukogu moodustab finantskomitee, kuhu kuulub iga liikme üks delegaat.

2.   Finantskomitee ülesandeks on rahvusvahelise oliivinõukogu finantskontroll ja käesoleva lepingu IV peatüki kohaldamise kontroll.

Selles kontekstis vastutab finantskomitee täitevsekretariaadi kavandatud rahvusvahelise oliivinõukogu aastaeelarveprojektide analüüsimise ja läbivaatamise eest. Liikmete nõukogule esitatakse vastuvõtmiseks üksnes finantskomitee arutelude tulemuseks olevad eelarveprojektid.

Ühtlasi vastutab finantskomitee vastavalt artikli 18 sätetele rahvusvahelise oliivinõukogu raamatupidamisarvestuse läbivaatamise eest.

Igal aastal esitab finantskomitee liikmete nõukogule tolle iga-aastasel istungjärgul vastuvõtmiseks eelneva eelarveaasta raamatupidamisarvestuse koos kõigi muude finantsküsimusi käsitlevate meetmetega.

3.   Liikmete nõukogu kehtestab nende sätete kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad ja võtab need vastu oma töökorras.

Artikkel 12

Muud komiteed ja allkomiteed

1.   Liikmete nõukogu võib moodustada komiteesid ja allkomiteesid, mida ta peab oma käesolevast lepingust tulenevate ülesannete täitmisel kasulikuks.

2.   Liikmete nõukogu kehtestab selle sätte kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad ja võtab need vastu oma töökorras. Nende eeskirjadega:

| a) | tagatakse komiteede esimeeste kohtade õiglane jagunemine erinevate liikmete vahel; |
| --- | --- |

a)

tagatakse komiteede esimeeste kohtade õiglane jagunemine erinevate liikmete vahel;

| b) | kehtestatakse sätted, mis reguleerivad vaatlejate lubamist tema komiteede ja allkomiteede koosolekutele. |
| --- | --- |

b)

kehtestatakse sätted, mis reguleerivad vaatlejate lubamist tema komiteede ja allkomiteede koosolekutele.

V Jagu

Täitevsekretariaat

Artikkel 13

Täitevsekretariaat

1.   Rahvusvahelisel oliivinõukogul on täitevsekretariaat, mis koosneb tegevdirektorist, kõrgematest ametnikest ja käesolevast lepingust tulenevate ülesannete täitmiseks vajalikest töötajatest. Tegevdirektori ja kõrgemate ametnike ametikohad määratletakse töökorras, mille on vastu võtnud liikmete nõukogu.

2.   Liikmete nõukogu nimetab ametisse tegevdirektori ja kõrgemad ametnikud, võttes aluseks liikmete proportsionaalse vaheldumise ja geograafilise tasakaalustatuse.

Liikmete nõukogu kehtestab nende ametissenimetamise tingimused, võttes arvesse samalaadsete valitsustevaheliste organisatsioonide vastavate ametnike suhtes kohaldatavaid tingimusi. Nende iseloomustus esitatakse töökorras.

3.   Tegevdirektor on rahvusvahelise oliivinõukogu kõrgem haldusametnik. Tegevdirektor täidab oma ülesandeid ja teeb juhtimisotsuseid kollegiaalselt koos kõrgemate ametnikega.

4.   Tegevdirektor nimetab töötajad ametisse vastavalt personalieeskirjadele.

5.   Tegevdirektor, kõrgemad ametnikud ja muud töötajad ei tohi olla seotud ettevõtlusega üheski oliivikasvatuse või oliivitootetööstuse sektoris.

6.   Tegevdirektor, kõrgemad ametnikud ja töötajad ei tohi küsida ega vastu võtta juhiseid käesolevast lepingust tulenevate ülesannete kohta üheltki liikmelt ega rahvusvahelise oliivinõukogu väliselt asutuselt. Nad hoiduvad mis tahes tegevusest, mis võib kahjustada nende seisundit rahvusvahelise ametnikuna, kes vastutab ainult liikmete nõukogu ees. Liikmed kohustuvad austama tegevdirektori, kõrgemate ametnike ja töötajate kohustuste rangelt rahvusvahelist iseloomu ega püüa neid ülesannete täitmisel mõjutada.

VI Jagu

Koostöö ja suhted muude organisatsioonidega

Artikkel 14

Koostöö muude organisatsioonidega

1.   Rahvusvaheline oliivinõukogu korraldab asjakohasel viisil nõupidamisi ja koostööd Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja selle asutustega, eelkõige ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD), ÜRO arenguprogrammi (UNDP), Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO), ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO), FAO/WHO Codex Alimetarius’e komisjoni ühisprogrammi, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO), Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (Unesco) ja muude ÜRO spetsialiseeritud asutustega ning selliste valitsustevaheliste, riiklike ja valitsusväliste organisatsioonidega, mis on oliivisektoriga seotud ja mis võivad pakkuda rahalisi vahendeid rahvusvahelise oliivinõukogu tegevuse toetamiseks kõigi liikmete huvides.

2.   Rahvusvaheline oliivinõukogu loob suhted ja, kui see on asjakohane, koostab konkreetsed koostöölepingud rahvusvaheliste või piirkondlike finantsorganisatsioonide või -asutustega, eelkõige ÜRO toorainefondiga.

Kõik rahvusvahelise oliivinõukogu ja eespool nimetatud rahvusvaheliste organisatsioonide või asutuste vahel sõlmitavad koostöölepingud peavad olema eelnevalt liikmete nõukogu poolt heaks kiidetud.

Ühegi käesoleva artikli alusel läbiviidava projekti puhul ei teki rahvusvahelisel oliivinõukogul rahvusvahelise tooraineorganina mingeid rahalisi kohustusi üksikute liikmete või muude üksuste antud garantiide suhtes. Ükski liige ei ole rahvusvahelise oliivinõukogu liikmesuse tõttu vastutav mõne teise liikme või üksuse laenuvõtmisest või laenuandmisest tulenevate kohustuste täitmise eest seoses niisuguste projektidega.

3.   Vajaduse korral hoiab rahvusvaheline oliivinõukogu ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi kursis oma tegevuse ja töökavadega, pidades silmas selle organisatsiooni erilist rolli rahvusvahelises kaubanduses.

TEINE OSA

FINANTSSÄTTED

IV PEATÜKK

Rahvusvahelise oliivinõukogu eelarved

Artikkel 15

Rahvusvahelise oliivinõukogu eelarved

1.   Käesoleva lepingu I peatükis sätestatud üldeesmärkide saavutamiseks võtab liikmete nõukogu vastu järgmised aastaeelarved:

| — | halduseelarve, |
| --- | --- |

—

halduseelarve,

| — | tehnilise koostöö eelarve, |
| --- | --- |

—

tehnilise koostöö eelarve,

| — | müügiedenduseelarve. |
| --- | --- |

—

müügiedenduseelarve.

2.   Halduseelarvet rahastatakse liikmete osamaksetest ja muudest saadud tuludest. Iga liikme osamakse suurus määratakse kindlaks proportsionaalselt tema osaluskvoodiga, mis kehtestatakse vastavalt käesoleva lepingu artiklile 8.

3.   Tehnilise koostöö eelarvet rahastatakse:

| a) | liikmete osamaksetest, mille suurus määratakse kindlaks proportsionaalselt liikme osaluskvoodiga, mis kehtestatakse vastavalt käesoleva lepingu artiklile 8; |
| --- | --- |

a)

liikmete osamaksetest, mille suurus määratakse kindlaks proportsionaalselt liikme osaluskvoodiga, mis kehtestatakse vastavalt käesoleva lepingu artiklile 8;

| b) | toetustest, liikmete vabatahtlikest sissemaksetest, mis on reguleeritud rahvusvahelise oliivinõukogu ja annetava liikme vahelise kokkuleppe sätetega, ning annetustest ja |
| --- | --- |

b)

toetustest, liikmete vabatahtlikest sissemaksetest, mis on reguleeritud rahvusvahelise oliivinõukogu ja annetava liikme vahelise kokkuleppe sätetega, ning annetustest ja

| c) | muudest asjakohastest saadud tuludest. |
| --- | --- |

c)

muudest asjakohastest saadud tuludest.

4.   Müügiedenduseelarvet rahastatakse:

| a) | liikmete osamaksetest, mille suurus määratakse kindlaks proportsionaalselt liikme osaluskvoodiga, mis kehtestatakse vastavalt käesoleva lepingu artiklile 8; |
| --- | --- |

a)

liikmete osamaksetest, mille suurus määratakse kindlaks proportsionaalselt liikme osaluskvoodiga, mis kehtestatakse vastavalt käesoleva lepingu artiklile 8;

| b) | liikmete vabatahtlikest sissemaksetest, mis on reguleeritud rahvusvahelise oliivinõukogu ja annetava liikme vahelise kokkuleppe sätetega; |
| --- | --- |

b)

liikmete vabatahtlikest sissemaksetest, mis on reguleeritud rahvusvahelise oliivinõukogu ja annetava liikme vahelise kokkuleppe sätetega;

| c) | valitsuste ja/või muude allikate annetustest ja |
| --- | --- |

c)

valitsuste ja/või muude allikate annetustest ja

| d) | muudest asjakohastest saadud tuludest. |
| --- | --- |

d)

muudest asjakohastest saadud tuludest.

5.   Samuti võib rahvusvaheline oliivinõukogu vastu võtta muid täiendavaid toetusi, sealhulgas heakskiidetud programmide nõuetele vastavaid teenuseid, teadus- ja tehnovarustust ja/või töötajaid.

Lisaks sellele püüab rahvusvaheline oliivinõukogu rahvusvahelise koostöö arendamise ühe osana hankida sellist olulist rahalist ja/või tehnilist abi, mida võivad pakkuda pädevad rahvusvahelised, piirkondlikud ja siseriiklikud finants- või muud organisatsioonid.

Liikmete nõukogu suunab eespool nimetatud toetused tehnilise koostöö eelarvesse, müügiedenduseelarvesse või mõlemasse eelarvesse.

6.   Halduseelarve, tehnilise koostöö eelarve ja müügiedenduseelarve summad, mida ei kasutata ühe kalendriaasta jooksul, võib kanda vastavate eelarvete eelrahastamisena üle järgmisesse eelarveaastasse ning need suunatakse sinna vastavalt iga liikme osaluskvoodile kõnealusel kalendriaastal.

Kui liikmete nõukogu ei otsusta teisiti, ei tohi neid summasid mingil juhul kanda muudesse eelarvetesse.

Artikkel 16

Halduskuludeks ettenähtud vahendid

Lisaks artiklis 15 nimetatud eelarvetele võib rahvusvahelisele oliivinõukogule anda rahalisi vahendeid halduskulude katmiseks, mis sätestatakse tema töökorras.

Artikkel 17

Osamaksete tasumine

1.   Igal aastal määrab liikmete nõukogu oma istungil kindlaks osamakse summa, mille iga liige peab järgmise kalendriaasta eest tasuma ja mis arvutatakse igale liikmele vastavalt artikli 8 määratud osaluskvoodi põhjal.

2.   Liikmete nõukogu hindab iga sellise liikme esialgseid tingimusi, kellest saab käesoleva lepingu osaline pärast lepingu jõustumist. Uue liikme esimene osamakse arvutatakse sellele liikmele eraldatud kvoodi ja uue liikme ühinemise ajal kõnealusest aastast järelejäänud aja alusel, muutmata teiste liikmete osamakseid kõnealusel kalendriaastal.

3.   Artiklis 15 sätestatud osamaksed tasutakse selle kalendriaasta esimeseks päevaks, mille kohta need on määratud. Need määratakse kindlaks eurodes ja tasutakse kõnealuses valuutas või samaväärse summana mõnes muus vabalt konverteeritavas valuutas.

4.   Kalendriaasta alguses palub liikmete nõukogu liikmetel tasuda oma osamaksed võimalikult kiiresti, et rahvusvaheline oliivinõukogu saaks nõuetekohaselt toimida ja et tema poolt kõnealuseks kalendriaastaks kavandatud tegevust oleks võimalik ellu viia.

Kui liige ei tasu oma osamakset kalendriaasta esimese kuue kuu jooksul, palub liikmete nõukogu tal tasuda see järgneva kolme kuu jooksul. Kui nendest kahest tähtajast kinni ei peeta, tehakse see küsimus liikmete nõukogule tolle korralisel istungil teatavaks.

Võlgnevusega liikme õigus osaleda liikmete nõukogu otsuste tegemises ja õigus saada valitud liikmete nõukogusse ning selle komiteedesse ja allkomiteedesse peatatakse automaatselt kuni osamakse täieliku tasumiseni. Pärast võlgnevusega liikme ärakuulamist teeb liikmete nõukogu muud asjakohased otsused, mida kohaldatakse.

5.   Liikmete nõukogu ei saa liiget ühegi otsusega käesolevast lepingust tulenevatest rahalistest kohustustest vabastada.

Artikkel 18

Finantskontroll

1.   Finantskomitee teostab rahvusvahelise oliivinõukogu finantskontrolli vastavalt artiklile 11.

2.   Rahvusvahelise oliivinõukogu eelmise kalendriaasta raamatupidamisaruanded, mille on kinnitanud sõltumatu audiitor, esitatakse finantskomiteele, kes edastab need pärast raamatupidamisarvestuse analüüsimist liikmete nõukogule tolle iga-aastasel istungil heakskiitmiseks ja avaldamiseks.

Liikmete nõukogu määrab sõltumatu audiitori, viies läbi pakkumismenetluse, kus osaleb vähemalt kolm asjakohast spetsialiseeritud ettevõtjat.

Sõltumatut audiitorit ei või määrata kauemaks kui kolm aastat.

Ühtegi rahvusvahelise oliiviõli raamatupidamisarvestust auditeerima valitud ettevõtet ei saa lepingu kehtivusaja jooksul järgnevad üheksa aastat uuesti audiitoriks valida.

3.   Lisaks sellele vaatab liikmete nõukogu oma iga-aastasel istungil läbi ja võtab vastu aruande, mis on seotud:

| — | rahvusvahelise oliivinõukogu rahaliste vahendite, varade ja sularaha haldamise kontrollimisega; |
| --- | --- |

—

rahvusvahelise oliivinõukogu rahaliste vahendite, varade ja sularaha haldamise kontrollimisega;

| — | finantsoperatsioonide korrapärasuse ning nende vastavusega kehtivatele eeskirjadele ja eelarvesätetele. |
| --- | --- |

—

finantsoperatsioonide korrapärasuse ning nende vastavusega kehtivatele eeskirjadele ja eelarvesätetele.

Artikkel 19

Likvideerimine

1.   Laialisaatmise korral võtab liikmete nõukogu esmalt artikli 47 lõikes 5 sätestatud meetmed.

2.   Välja arvatud juhul, kui lepingut pikendatakse, laiendatakse või uuendatakse, tagastatakse käesoleva lepingu kehtivuse lõppemisel liikmetele kõik artiklis 16 nimetatud vahenditest saadud kasutamata summad ja kõik artiklis 15 nimetatud eelarvete kasutamata summad proportsionaalselt nende antud ajal kehtiva osaluskvoodiga. Artikli 15 lõike 4 punktis b ja artikli 15 lõike 5 punktis b nimetatud vabatahtlikud sissemaksed ja artikli 15 lõike 5 punktis c nimetatud annetused makstakse asjaomasele liikmele või annetajale tagasi.

KOLMAS OSA

MAJANDUS- JA STANDARDIMISSÄTTED

V PEATÜKK

Oliiviõlide, oliivijääkõlide ja lauaoliivide nimetused ja määratlused – geograafilised tähised

Artikkel 20

Nimetuse “oliiviõli” kasutamine

1.   Nimetust “oliiviõli” kasutatakse ainult oliividest saadud õli kohta, välja arvatud nende õlide kohta, mis on saadud lahusti või ümberesterdamise abil ja muude õlidega segamisel.

2.   Nimetust “oliiviõli” üksinda ei tohi mingil juhul kasutada oliivijääkõlide kohta.

3.   Liikmed kohustuvad kõrvaldama oma siseriiklikus ja rahvusvahelises kaubanduses iseseisvalt või koos teiste sõnadega esineva nimetuse “oliiviõli” kasutamise, kui see ei ole vastavuses käesoleva artikliga.

Artikkel 21

Oliiviõlide, oliivijääkõlide ja lauaoliivide nimetused ja määratlused

1.   B lisas on esitatud järgmiste eri kategooriate oliiviõlide ja oliivijääkõlide määratlused:

| I. | Oliiviõli:






  A. | neitsioliiviõlid:






  a) | edasise töötluseta tarbimiskõlblikud neitsioliiviõlid:






  i) | ekstra neitsioliiviõli, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

I.

Oliiviõli:

A.

neitsioliiviõlid:

a)

edasise töötluseta tarbimiskõlblikud neitsioliiviõlid:

i)

ekstra neitsioliiviõli,

| ii) | neitsioliiviõli, |
| --- | --- |

ii)

neitsioliiviõli,

| iii) | tavaline neitsioliiviõli; |
| --- | --- |

iii)

tavaline neitsioliiviõli;

| b) | edasise töötluseta tarbimiskõlbmatud neitsioliiviõlid:
  lambiõli; |
| --- | --- |

b)

edasise töötluseta tarbimiskõlbmatud neitsioliiviõlid:

lambiõli;

| B. | rafineeritud oliiviõli; |
| --- | --- |

B.

rafineeritud oliiviõli;

| C. | oliiviõli. |
| --- | --- |

C.

oliiviõli.

| II. | Oliivijääkõli:






  A. | töötlemata oliivijääkõli; |
| --- | --- | --- |

II.

Oliivijääkõli:

A.

töötlemata oliivijääkõli;

| B. | rafineeritud oliivijääkõli; |
| --- | --- |

B.

rafineeritud oliivijääkõli;

| C. | oliivijääkõli. |
| --- | --- |

C.

oliivijääkõli.

2.   C lisas on esitatud järgmist liiki lauaoliivide määratlused:

| i) | rohelised oliivid, |
| --- | --- |

i)

rohelised oliivid,

| ii) | värvi muutvad oliivid, |
| --- | --- |

ii)

värvi muutvad oliivid,

| iii) | mustad oliivid. |
| --- | --- |

iii)

mustad oliivid.

3.   Liikmete nõukogu võib teha käesolevas artiklis esitatud õli eri kategooriate ja lauaoliiviliikide nimetustes ning B ja C lisas esitatud määratlustes kõik muudatused, mida ta peab vajalikuks või asjakohaseks.

Artikkel 22

Liikmete kohustused

1.   Rahvusvahelise oliivinõukogu liikmed kohustuvad kohaldama B ja C lisas ettenähtud nimetusi oma rahvusvahelises kaubanduses ja soodustama nende kohaldamist oma riikide sisekaubanduses.

2.   Liikmete nõukogu määrab vastavalt artikli 25 lõikele 3 kindlaks kvaliteedikriteeriumide standardid, mida kohaldatakse liikmete rahvusvahelise kaubanduse suhtes.

3.   Liikmed kohustuvad üksikasjalikult analüüsima liikmetele majandushuvi pakkuvate nimetuste määratlusi ja geograafilisi tähiseid, samuti siseriiklikke õigusnorme, mis tagavad selliste tähiste kaitse või on selle tagamiseks minimaalselt vajalikud. Sel eesmärgil tagab rahvusvaheline oliivinõukogu vahendid kõnealuste tähiste vastastikuse tunnustamise kava väljatöötamiseks.

4.   Antud geograafilisi tähiseid võib kasutada üksnes selliste ekstrakategooria neitsioliiviõlide ja lauaoliivide tähistamiseks, mis on toodetud nende toodete kohta kehtivate asjakohaste sätete kohaselt.

5.   Geograafilisi tähiseid võib kasutada üksnes päritolumaa õigusega sätestatud tingimustel.

6.   Eelkõige kohustuvad liikmed välja töötama geograafiliste tähiste vastastikuse tunnustamise kava, et tagada ametlikult liikmete siseriikliku õigusega kaitstud geograafiliste tähiste kaitse, ning keelustama ja kõrvaldama oma territooriumil kasutuselt kõnealuste põhimõtetega vastuolus olevad, rahvusvahelises kaubanduses kasutatavad oliiviõlide, oliivijääkõlide ja lauaoliivide geograafilised tähised ning nimetused.

Selline kohustus kehtib kõigi pakenditele, arvetele, saatekirjadele ning äridokumentidele kantavate märgistuste ning oliiviõli, oliivijääkõli ja lauaoliivide rahvusvahelises turustamises kasutatavates reklaamides, kaubamärkides, registreeritud nimedes või illustratsioonides esinevate märgistuste puhul niivõrd, kuivõrd selline märgistus võib endast kujutada valeteavet või tekitada arusaamatust oliiviõli, oliivijääkõli või lauaoliivide päritolu, allika või kvaliteedi suhtes.

Artikkel 23

Vaidlused ja lepitamine

1.   Liikmete nõukogu vaatab läbi kõik geograafiliste tähistega seotud vaidlused, mis tulenevad käesoleva peatüki sätete tõlgendamisest või raskustest nende sätete kohaldamisel, kui kõnealuseid vaidlusi ei ole lahendatud otseläbirääkimiste teel.

2.   Liikmete nõukogu püüab pooli lepitada pärast artikli 37 lõikes 1 sätestatud nõuandekomisjonilt arvamuse küsimist ning pärast konsulteerimist Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooniga, pädeva kutseorganisatsiooniga ning vajaduse korral ka Rahvusvahelise Kaubanduskoja ja analüütilise keemiaga tegelevate rahvusvaheliste eriasutustega; kui see ei õnnestu ja kui liikmete nõukogu on teinud kindlaks, et kõik võimalused kokkuleppe saavutamiseks on ammendatud, on asjaomastel liikmetel õigus pöörduda viimase instantsina Rahvusvahelisse Kohtusse.

VI PEATÜKK

Oliivitooteturgude standardimine

Artikkel 24

Oliiviõli-, oliivijääkõli- ja lauaoliivituru olukorra ja arengutendentside uurimine

1.   Artiklis 1 määratletud üldeesmärkide saavutamiseks ning oliiviõli-, oliivijääkõli- ja lauaoliivituru standardimiseks ning saagikoristuse ebakorrapärasusest või muudest teguritest tuleneva rahvusvahelise pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatuse parandamiseks teevad liikmed kättesaadavaks ja esitavad rahvusvahelisele oliivinõukogule kogu statistilise teabe ning kõik vajalikud andmed ja dokumendid oliiviõli, oliivijääkõli ja lauaoliivide kohta.

2.   Liikmete nõukogu vaatab oma iga-aastasel istungil üksikasjalikult läbi oliivitootebilansid ning teeb oliiviõli, oliivijääkõli ja lauaoliivide pakkumise ja nõudluse üldise eelarvestuse, võttes aluseks kõigi liikmete poolt artikli 36 alusel esitatud teabe, käesoleva lepinguga ühinemata riikide valitsuste poolt rahvusvahelisele oliivinõukogule edastatud teabe ning muu rahvusvahelise oliivinõukogu käsutuses oleva asjakohase statistilise teabe antud teema kohta. Liikmete nõukogu tutvub turuolukorraga ning teeb kõigi oliivitoodete pakkumise ja nõudluse üldise eelarvestuse, võttes arvesse tema käsutuses olevat teavet, ning võib teha liikmetele ettepaneku soovitavaks peetavate meetmete kohta.

Artikkel 25

Oliivitooteturu standardimine

1.   Rahvusvaheline oliivinõukogu kohustub tegema uuringuid, et anda liikmetele soovitusi tootmise ja tarbimise vahelise tasakaalu saavutamise ning üldisemalt oliivitooteturu standardimise kohta pikema aja jooksul asjakohaste meetmete kohaldamise teel.

2.   Kõnealust standardimist silmas pidades kohustub nõukogu tegema ka uuringuid, et anda liikmetele soovitusi selle kohta, kuidas sobivalt lahendada seoses rahvusvahelise oliiviõli-, oliivijääkõli- ja lauaoliivituru arenguga tekkida võivaid probleeme asjakohaste meetme abil, võttes arvesse toodangu kõikumisest või muudest põhjustest tingitud turu tasakaalustamatust.

3.   Rahvusvaheline oliivinõukogu tutvub rahvusvahelise kaubanduse laienemise ning oliiviõli ja lauaoliivide tarbimise kasvu tagamise meetodite ja võimalustega. Eelkõige annab ta liikmetele asjakohaseid soovitusi seoses järgmisega:

| a) | oliiviõli, oliivijääkõli ja lauaoliividega seotud tehingute rahvusvahelise tüüplepingu vastuvõtmine ja kasutamine; |
| --- | --- |

a)

oliiviõli, oliivijääkõli ja lauaoliividega seotud tehingute rahvusvahelise tüüplepingu vastuvõtmine ja kasutamine;

| b) | oliiviõli, oliivijääkõli ja lauaoliividega seotud tehingutest tulenevate võimalike vaidluste lahendamisega tegeleva rahvusvahelise lepitus- ja vahekohtu loomine ja tegevus; |
| --- | --- |

b)

oliiviõli, oliivijääkõli ja lauaoliividega seotud tehingutest tulenevate võimalike vaidluste lahendamisega tegeleva rahvusvahelise lepitus- ja vahekohtu loomine ja tegevus;

| c) | oliiviõli, oliivijääkõli ja lauaoliivide füüsikalisi, keemilisi ja organoleptilisi omadusi käsitlevate normide rakendamine; |
| --- | --- |

c)

oliiviõli, oliivijääkõli ja lauaoliivide füüsikalisi, keemilisi ja organoleptilisi omadusi käsitlevate normide rakendamine;

| d) | ühtsete analüüsimeetodite kehtestamine. |
| --- | --- |

d)

ühtsete analüüsimeetodite kehtestamine.

4.   Rahvusvaheline oliivinõukogu rakendab kõiki meetmeid, mida ta peab vajalikuks, et tõkestada kõlvatut konkurentsi rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas kõlvatut konkurentsi, mida tekitavad käesoleva lepinguga mitteühinenud riigid või nende kodanikud.

NELJAS OSA

TEHNILISED SÄTTED

VII PEATÜKK

Tehniline koostöö oliivisektoris

Artikkel 26

Programmid ja tegevus

1.   Saavutamaks oliivide ja oliivitoodete alase tehnilise koostöö eesmärke, mis on määratletud artiklis 1, kavandab rahvusvaheline oliivinõukogu, tegutsedes liikmete nõukogu kaudu, sellekohaseid tegevusprogramme, edendab ja täiustab neid.

2.   Selline tehniline koostöö hõlmab oliivikasvatust, oliiviõli ekstraheerimist ja lauaoliivitööstust.

3.   Rahvusvaheline oliivinõukogu võib võtta otseseid meetmeid kõnealuse tehnilise koostöö edendamiseks.

4.   Rahvusvaheline oliivinõukogu võib otsustada kutsuda avalik-õiguslikke või eraõiguslikke siseriiklikke või rahvusvahelisi asutusi ja/või üksuseid üles tegema koostööd osade või kõikide käesoleva peatüki sätete rakendamiseks. Samuti võib ta eespool nimetatud asutustele ja/või üksustele anda eelarve piires rahalist toetust.

Artikkel 27

Uurimis- ja arendustegevus

1.   Liikmete nõukogu kaudu tegutsev rahvusvaheline oliivinõukogu vaatab läbi kõik ettepanekud, mis käsitlevad liikmetele üldist huvi pakkuvaid uurimis- ja arendusprojekte, ning võtab kõnealuses valdkonnas asjakohaseid meetmeid.

2.   Rahvusvaheline oliivinõukogu võib kutsuda vastavalt spetsialiseerunud uurimisinstituute, -laboreid ja -keskusi üles tegema koostööd uurimis- ja arendusprogrammide tulemuste rakendamisel, kontrollimisel, kasutamisel ja levitamisel liikmete huvides.

3.   Rahvusvaheline oliivinõukogu viib läbi vajalikke uuringuid, mis käsitlevad majanduslikku kasu, mida uurimis- ja arendusprogrammide tulemuste kohaldamine peaks andma.

Artikkel 28

Koolitus ja konkreetne tegevus

1.   Liikmete nõukogu kaudu tegutsev rahvusvaheline oliivinõukogu võtab vajalikke meetmeid, et korraldada eri tasemega täiend- ja koolituskursusi oliivisektori tehnilistele ekspertidele, eelkõige arengumaadest liikmete ekspertidele.

2.   Rahvusvaheline oliivinõukogu soodustab tehnosiiret oliivikasvatuse, oliiviõli ekstraheerimise ja lauaoliivide töötlemise tehnikate poolest kõrgelt arenenud liikmetelt nendele liikmetele, mis on arengumaad.

3.   Rahvusvaheline oliivinõukogu hõlbustab igasugust tehnilist koostööd, võimaldades suunata konsultante ja eksperte kõnealuseid teenuseid vajavate liikmete käsutusse.

4.   Rahvusvaheline oliivinõukogu hõlbustab liikmete delegatsioonide ja ekspertide osalemist tema üldistel ning teadus- ja tehnikaalastel nõupidamistel.

5.   Liikmete nõukogu teeb eelkõige järgmist:

| a) | viib läbi konkreetseid uuringuid ja toiminguid; |
| --- | --- |

a)

viib läbi konkreetseid uuringuid ja toiminguid;

| b) | kutsub kokku rahvusvahelised seminarid ja nõupidamised või toetab nende läbiviimist; |
| --- | --- |

b)

kutsub kokku rahvusvahelised seminarid ja nõupidamised või toetab nende läbiviimist;

| c) | kogub tehnikaalast teavet ja edastab selle kõikidele liikmetele; |
| --- | --- |

c)

kogub tehnikaalast teavet ja edastab selle kõikidele liikmetele;

| d) | tõhustab oliivikasvatuse, oliiviõli ekstraheerimise ja lauaoliivitööstuse alase liikmetevahelise tehnilise koostööga seotud tegevuse, sealhulgas piirkondadevaheliste või piirkondlike kavade raames toimuva tegevuse kooskõlastamist; |
| --- | --- |

d)

tõhustab oliivikasvatuse, oliiviõli ekstraheerimise ja lauaoliivitööstuse alase liikmetevahelise tehnilise koostööga seotud tegevuse, sealhulgas piirkondadevaheliste või piirkondlike kavade raames toimuva tegevuse kooskõlastamist;

| e) | tõhustab sellist kahe- või mitmepoolset koostööd, mis võib aidata rahvusvahelisel oliivinõukogul saavutada käesoleva lepingu eesmärke. |
| --- | --- |

e)

tõhustab sellist kahe- või mitmepoolset koostööd, mis võib aidata rahvusvahelisel oliivinõukogul saavutada käesoleva lepingu eesmärke.

VIII PEATÜKK

Muud meetmed

Artikkel 29

Muud meetmed

Rahvusvaheline oliivinõukogu:

| a) | toetab ja kooskõlastab asjakohaseid oliiviõli ja lauaoliivide bioloogilist väärtust käsitlevaid uuringuid, pöörates tähelepanu eelkõige nende toiteväärtusele ja muudele olulistele omadustele; |
| --- | --- |

a)

toetab ja kooskõlastab asjakohaseid oliiviõli ja lauaoliivide bioloogilist väärtust käsitlevaid uuringuid, pöörates tähelepanu eelkõige nende toiteväärtusele ja muudele olulistele omadustele;

| b) | töötab koos erialaasutustega välja oliivialase terminoloogia, oliivitoodete standardid ja sellega seotud analüüsimeetodid ning muud oliivisektoriga seotud standardid; |
| --- | --- |

b)

töötab koos erialaasutustega välja oliivialase terminoloogia, oliivitoodete standardid ja sellega seotud analüüsimeetodid ning muud oliivisektoriga seotud standardid;

| c) | võtab kõik vajalikud meetmed, et koostada kokkuvõte rahvusvahelises oliiviõli-, oliivijääkõli- ja lauaoliivikaubanduses väljakujunenud heade tavade kohta. |
| --- | --- |

c)

võtab kõik vajalikud meetmed, et koostada kokkuvõte rahvusvahelises oliiviõli-, oliivijääkõli- ja lauaoliivikaubanduses väljakujunenud heade tavade kohta.

VIIES OSA

MÜÜGIEDENDUSSÄTTED

IX PEATÜKK

Oliiviõli ja lauaoliivide tarbimise ülemaailmne propageerimine

Artikkel 30

Programmid oliiviõli ja lauaoliivide tarbimise edendamiseks

1.   Liikmed kohustuvad ühiselt korraldama üldist teavitustegevust, et suurendada oliiviõli- ja lauaoliivitarbimist maailmas, tuginedes vastavalt B ja C lisas määratletud toiduks ettenähtud oliiviõlide ning lauaoliivide nimetuste kasutamisele.

2.   Kõnealust tegevust korraldatakse õppe- ja teavituskampaaniatena, mis käsitlevad oliiviõlide ja lauaoliivide organoleptilisi ja keemilisi omadusi, nende toiteväärtust ning ravi- ja muid omadusi.

3.   Müügiedenduskampaaniate eesmärgiks on tutvustada tarbijatele oliiviõlide ja lauaoliivide nimetusi, päritolu ja allikaid, tagades et ühtki kvaliteediklassi, päritolu ega allikat ei soodustata ega eelistata teistele.

4.   Liikmete nõukogu otsustab käesoleva artikli alusel, milliseid müügiedendusprogramme läbi viia, lähtudes tema käsutuses olevatest vahenditest. Esmatähtsaks peetakse tegevust peamiselt tarbivates riikides ja nendes riikides, kus oliiviõli- ja lauaoliivitarbimine tõenäoliselt suureneb.

5.   Müügiedenduseelarve vahendite kasutamisel peetakse silmas järgmisi kriteeriume:

| a) | tarbimise maht ja olemasolevate turgude arendamise võimalused; |
| --- | --- |

a)

tarbimise maht ja olemasolevate turgude arendamise võimalused;

| b) | oliiviõli ja lauaoliivide uute turustusvõimaluste loomine; |
| --- | --- |

b)

oliiviõli ja lauaoliivide uute turustusvõimaluste loomine;

| c) | müügiedendusega seotud kulutustest saadav kasum. |
| --- | --- |

c)

müügiedendusega seotud kulutustest saadav kasum.

6.   Liikmete nõukogu haldab kõiki ühiseks müügiedendustegevuseks eraldatud rahalisi vahendeid. Ta koostab igal aastal eelarve lisana müügiedendustegevusega seotud tulude ja kulude eelarvestuse.

7.   Kui mõni liige, organisatsioon või isik teeb müügiedendustegevuse läbiviimiseks vabatahtliku sissemakse, võtab liikmete nõukogu vastu korra, millega reguleeritakse selliste vahendite kasutamine rahvusvahelise oliivinõukogu ja sissemakse tegija vahelise erikokkuleppe raames.

8.   Rahvusvaheline oliivinõukogu vastutab müügiedenduskampaaniate tehnilise teostuse eest, kuid võib selle usaldada ka töökorra alusel valitud erialaasutustele.

Artikkel 31

Rahvusvahelise oliivinõukogu rahvusvaheline garantiimärgis

Liikmete nõukogu võib sätestada rahvusvahelise kvaliteedigarantii märgise kasutamise, millega tagatakse rahvusvahelise oliivinõukogu rahvusvaheliste normide järgimine.

KUUES OSA

MUUD SÄTTED

X PEATÜKK

Mitmesugused kohustused

Artikkel 32

Üldkohustused

Liikmed kohustuvad mitte võtma meetmeid, mis on vastuolus nende poolt käesoleva lepinguga võetud kohustuste või artiklis 1 määratletud üldeesmärkidega.

Artikkel 33

Liikmete rahalised kohustused

Vastavalt õigusnormide üldistele põhimõtetele piirdub iga liikme rahaline kohustus rahvusvahelise oliivinõukogu ja teiste liikmete suhtes artiklist 15 tuleneva kohustusega teha osamakseid selles artiklis nimetatud eelarvetesse ja vajaduse korral artiklist 16 tuleneva kohustusega seoses halduskuludeks ettenähtud vahenditega.

Artikkel 34

Keskkonna- ja ökoloogilised aspektid

Liikmed võtavad kõigil oliivi- ja oliiviõlitootmise etappidel nõuetekohaselt arvesse keskkonna- ja ökoloogilisi aspekte ning kohustuvad rakendama meetmeid, mida liikmete nõukogu peab vajalikuks selles valdkonnas esinevate võimalike probleemide parandamiseks või lahendamiseks.

Artikkel 35

Rahvusvahelise kaubanduse ja tarbimise soodustamine

Liikmed kohustuvad vastu võtma kõik asjakohased meetmed, et soodustada oliiviõli- ja lauaoliivikaubandust ja -tarbimist ning tagada kõnealuste toodete rahvusvahelise kaubanduse nõuetekohane areng. Selleks kohustuvad nad järgima pädevatel rahvusvahelistel foorumitel heakskiidetud põhimõtteid, eeskirju ja suuniseid.

Artikkel 36

Teavitamine

Liikmed kohustuvad tegema rahvusvahelisele oliivinõukogule kättesaadavaks ja esitama talle kogu statistilise teabe ning kõik andmed ja dokumendid, mida ta vajab lepingust tulenevate ülesannete täitmiseks, eelkõige teabe, mida ta vajab oliiviõli-, oliivijääkõli- ja lauaoliivibilansi koostamiseks ning liikmete riiklikust oliivitootepoliitikast ülevaate saamiseks.

XI PEATÜKK

Vaidlused ja kaebused

Artikkel 37

Vaidlused ja kaebused

1.   Kõik käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidlused, välja arvatud artikli 23 kohased vaidlused, ning vaidlused, mida ei lahendata läbirääkimiste teel, suunatakse ühe vaidlusosalise liikme taotlusel liikmete nõukogule, kes teeb ilma asjaomase liikme kohalolekuta otsuse pärast seda, kui on vajaduse korral küsinud arvamust nõuandekomisjonilt, mille koosseis ja toimimise üksikasjad nähakse ette töökorras.

2.   Nõuandekomisjoni põhjendatud arvamus edastatakse liikmete nõukogule, kes igal juhul lahendab vaidluse pärast kõigi asjakohaste asjaolude arvessevõtmist.

3.   Kõik kaebused selle kohta, et mõni liige ei ole täitnud käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi, suunatakse kaebuse esitanud liikme taotlusel liikmete nõukogule, kes teeb ilma asjaomase liikme kohalolekuta otsuse pärast seda, kui on konsulteerinud asjaomaste liikmetega ja vajaduse korral küsinud käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud nõuandekomisjoni arvamust.

4.   Kui liikmete nõukogu leiab, et mõni liige on rikkunud käesolevat lepingut, võib ta selle liikme suhtes rakendada sanktsioone alates lihtsast hoiatusest kuni liikmete nõukogu otsuste tegemises osalemise õiguse peatamiseni, kuni see liige on oma kohustused täitnud, või kõnealuse liikme käesoleva lepingu liikmete hulgast artiklis 45 sätestatud korras välja arvata. Asjaomasel liikmel on õigus pöörduda viimase instantsina Rahvusvahelisse Kohtusse.

XII PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 38

Hoiulevõtja

Käesoleva lepingu hoiulevõtja on Hispaania valitsus.

Artikkel 39

Allkirjastamine, ratifitseerimine, vastuvõtmine ja heakskiitmine

1.   Käesolev leping on avatud allakirjutamiseks Madridis Hispaania valitsuse juures 15. juunist kuni 31. detsembrini 2005 (kaasa arvatud) 1986. aasta rahvusvahelise oliiviõli- ja lauaoliivilepingu (muudetud ja pikendatud 1993. aastal) jätkulepingu üle läbirääkimiste pidamiseks korraldatud ÜRO konverentsile kutsutud riikide valitsustele.

2.   Kõik käesoleva artikli lõikes 1 osutatud valitsused võivad:

| a) | teatada käesoleva lepingu allkirjastamise ajal, et väljendavad allakirjutamisega oma nõusolekut ühineda käesoleva lepinguga (lõplik allakirjutamine) või |
| --- | --- |

a)

teatada käesoleva lepingu allkirjastamise ajal, et väljendavad allakirjutamisega oma nõusolekut ühineda käesoleva lepinguga (lõplik allakirjutamine) või

| b) | pärast käesoleva lepingu allkirjastamist selle ratifitseerida, vastu võtta või heaks kiita, andes vastava dokumendi hoiule hoiulevõtjale. |
| --- | --- |

b)

pärast käesoleva lepingu allkirjastamist selle ratifitseerida, vastu võtta või heaks kiita, andes vastava dokumendi hoiule hoiulevõtjale.

Käesolev leping on allkirjastamiseks, ratifitseerimiseks, vastuvõtmiseks või heakskiitmiseks avatud Euroopa Ühendusele.

3.   Ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale.

Artikkel 40

Ühinemine

1.   Mis tahes riik võib ühineda käesoleva lepinguga liikmete nõukogu kaudu tegutseva rahvusvahelise oliivinõukogu kehtestatud tingimustel, mis hõlmavad osaluskvoodi suurust ja ühinemiskirjade hoiuleandmise tähtaega. Liikmete nõukogu võib siiski anda lisaaega nendele valitsustele, kes ei suuda ühinemistingimustes sätestatud tähtajaks lepinguga ühineda. Ühinemisel loetakse riik koos oma ühinemistingimustes sätestatud osaluskvoodiga lisatuks käesoleva lepingu A lisasse.

Käesolev leping on ühinemiseks avatud Euroopa Ühendusele.

2.   Ühinemine toimub ühinemiskirja hoiuleandmisega hoiulevõtjale. Ühinemiskirjades on märgitud, et valitsus nõustub kõikide rahvusvahelise oliivinõukogu kehtestatud tingimustega.

Artikkel 41

Ajutisest kohaldamisest teatamine

1.   Allakirjutanud valitsus, kes kavatseb käesoleva lepingu ratifitseerida, vastu võtta või heaks kiita, või valitsus, kellele liikmete nõukogu on kehtestanud ühinemistingimused, kuid kes ei ole veel suutnud ühinemiskirja hoiule anda, võib igal ajal teatada hoiulevõtjale käesoleva lepingu ajutisest kohaldamisest alates selle jõustumisest vastavalt artiklile 42 või lepingu kehtimise korral alates kindlaksmääratud kuupäevast.

2.   Valitsusest, kes on teatanud käesoleva artikli lõike 1 kohaselt käesoleva lepingu kohaldamisest alates selle jõustumisest või lepingu kehtimise korral alates kindlaksmääratud kuupäevast, saab alates kõnealusest kuupäevast ajutine liige kuni ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandmiseni, mil temast saab liige.

Artikkel 42

Jõustumine

1.   Käesolev leping jõustub lõplikult kuupäeval, mil vähemalt viis käesoleva lepingu A lisas nimetatud valitsust, kellele kuulub vähemalt 90 % osaluskvootidest, on käesoleva lepingu lõplikult allkirjastanud või selle ratifitseerinud, vastu võtnud või heaks kiitnud või sellega ühinenud.

2.   Kui 1. jaanuaril 2006 ei ole käesolev leping jõustunud vastavalt käesoleva artikli lõikele 1, jõustub see ajutiselt, kui viis käesoleva artikli lõikes 1 esitatud protsentuaalsetele nõuetele vastavat valitsust on käesoleva lepingu lõplikult allkirjastanud või selle ratifitseerinud, vastu võtnud või heaks kiitnud või on teatanud hoiulevõtjale selle ajutisest kohaldamisest.

3.   Kui 1. jaanuaril 2006 ei ole käesoleva artikli lõigetes 1 või 2 esitatud jõustumistingimused täidetud, kutsub hoiulevõtja neid valitsusi, kes on käesoleva lepingu lõplikult allkirjastanud või selle ratifitseerinud, vastu võtnud või heaks kiitnud või kes on teatanud selle ajutisest kohaldamisest, otsustama, kas jõustada käesolev leping omavahel täielikult või osaliselt ning lõplikult või ajutiselt kuupäeval, mille nad võivad ise kindlaks määrata.

4.   Valitsuse suhtes, kes ei ole teatanud hoiulevõtjale artikli 41 kohaselt käesoleva lepingu ajutisest kohaldamisest ning kes annab ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule pärast käesoleva lepingu jõustumist, jõustub käesolev leping hoiuleandmise kuupäeval.

Artikkel 43

Muutmine

1.   Liikmete nõukogu kaudu tegutsev rahvusvaheline oliivinõukogu võib teha liikmetele käesoleva lepingu muudatusettepanekuid.

2.   Liikmete nõukogu võtab kavandatud muudatuse vastu vastavalt käesoleva lepingu artiklile 9 ja see jõustub kõigi liikmete suhtes 90 päeva möödumisel päevast, mil hoiulevõtja saab teatise liikmete nõukogu otsuse kohta.

Artikkel 44

Lepingust taganemine

1.   Iga liige võib käesolevast lepingust pärast selle jõustumist igal ajal taganeda, teatades oma taganemisest kirjalikult hoiulevõtjale. Samaaegselt teavitab kõnealune liige kirjalikult rahvusvahelist oliivinõukogu võetud meetmetest.

2.   Käesoleva artikli kohane lepingust taganemine jõustub 90 päeva möödumisel päevast, mil hoiulevõtja saab vastava teatise.

Artikkel 45

Väljaarvamine

Ilma et see piiraks artikli 37 kohaldamist, võib liikmete nõukogu juhul, kui ta otsustab, et liige ei ole täitnud oma käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi, ning leiab, et selline rikkumine kahjustab oluliselt käesoleva lepingu toimimist, arvata kõnealuse liikme lepingust välja teiste liikmete põhjendatud otsusega, mis on tehtud ilma asjaomase liikme kohalolekuta. Rahvusvaheline oliivinõukogu teavitab viivitamata hoiulevõtjat oma otsusest. Kõnealune liige lakkab olemast käesoleva lepingu osaline 30 päeva möödumisel kuupäevast, mil liikmete nõukogu oma otsuse teeb.

Artikkel 46

Tasaarveldus

1.   Liikmete nõukogu määrab kindlaks õiglaseks peetava tasaarvelduse korra, võttes arvesse kõiki kohustusi, millega rahvusvahelisele oliivinõukogule kaasnevad õiguslikud tagajärjed ja mis avaldavad mõju sellise liikme osamaksetele, kes on käesolevast lepingust taganenud, rahvusvahelisest oliivinõukogust välja arvatud või on muul viisil lakanud olemast käesoleva lepingu osaline, samuti piisava ülemineku tagamiseks vajaliku aja, eriti juhul, kui sellised kohustused tuleb lõpetada.

Olenemata eelmise lõigu sätetest peab kõnealune liige tasuma rahvusvahelisele oliivinõukogule kõik summad, mis kuuluvad maksmisele tema liikmeksoleku aja eest.

2.   Käesoleva lepingu lõpetamise korral ei ole ühelgi käesoleva artikli lõikes 1 osutatud liikmel õigust saada tulu likvideerimisest ega muudest rahvusvahelise oliivinõukogu varadest; samuti ei ole ta kohustatud tasuma rahvusvahelise oliivinõukogu puudujääki, kui see peaks esinema.

Artikkel 47

Kehtivus, pikendamine, laiendamine ja lõpetamine

1.   Käesolev leping jääb jõusse kuni 31. detsembrini 2014, kui liikmete nõukogu kaudu tegutsev rahvusvaheline oliivinõukogu ei otsusta seda vastavalt käesoleva artikli sätetele pikendada, laiendada, uuendada või ennetähtaegselt lõpetada.

2.   Liikmete nõukogu kaudu tegutsev rahvusvaheline oliivinõukogu võib otsustada pikendada käesoleva lepingu kehtivusaega mitte rohkem kui kaks korda ja mõlemal korral kahe aasta võrra. Liige, kes ei ole nõus käesoleva lepingu kehtivusaja pikendamisega, teatab sellest rahvusvahelisele oliivinõukogule ja lakkab olemast käesoleva lepingu osaline alates kehtivusaja pikendamise perioodi algusest.

3.   Kui enne 31. detsembrit 2014 või enne käesoleva artikli lõikes 2 osutatud pikendatud kehtivusaja lõppu on peetud läbirääkimisi uue lepingu või käesoleva lepingu pikendamise protokolli üle, kuid need ei ole veel lõplikult ega ajutiselt jõustunud, jääb käesolev leping jõusse pärast oma kehtivusaja möödumist kuni uue lepingu või protokolli jõustumiseni, tingimusel et kõnealune kehtivusaja pikendamise periood ei ületa 12 kuud.

4.   Liikmete nõukogu kaudu tegutsev rahvusvaheline oliivinõukogu võib igal ajal otsustada käesoleva lepingu enda määratud kuupäeval lõpetada.

5.   Olenemata käesoleva lepingu kehtivusaja lõppemisest või lepingu lõpetamisest jätkab rahvusvaheline oliivinõukogu tegevust nii kaua, kui on vaja rahvusvahelise oliivinõukogu likvideerimiseks, sealhulgas tasaarveldamiseks, ning tal on kõnealusel perioodil kõik selleks vajalikud volitused ja ülesanded.

6.   Rahvusvaheline oliivinõukogu teatab hoiulevõtjale kõikidest käesoleva artikli alusel tehtud otsustest.

Artikkel 48

Reservatsioonid

Käesoleva lepingu ühegi sätte suhtes ei või teha reservatsioone.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule osutatud kuupäevadel alla kirjutanud.

KOOSTATUD 29. aprillil 2005 Genfis; käesoleva lepingu araabia-, inglis-, prantsus-, itaalia- ja hispaaniakeelne tekst on võrdselt autentsed.

---

(1)  1986. aasta rahvusvaheline oliiviõli- ja lauaoliivileping, muudetud ja pikendatud 1993. aastal ja viimati pikendatud 2004. aastal.

A LISA

Artikli 8 kohaselt kehtestatud osaluskvoodid organisatsiooni eelarvetes (1)

| Alžeeria | 11 |
| --- | --- |
| Euroopa Ühendus | 801 |
| Horvaatia | 5 |
| Egiptus | 8 |
| Iraan (Islamivabariik) | 5 |
| Iisrael | 5 |
| Liibüa Araabia Džamahirija | 5 |
| Jordaania | 7 |
| Liibanon | 5 |
| Maroko | 25 |
| Süüria Araabia Vabariik | 45 |
| Serbia ja Montenegro | 5 |
| Tuneesia | 73 |
| Kokku | 1 000 |

Alžeeria

11

Euroopa Ühendus

801

Horvaatia

5

Egiptus

8

Iraan (Islamivabariik)

5

Iisrael

5

Liibüa Araabia Džamahirija

5

Jordaania

7

Liibanon

5

Maroko

25

Süüria Araabia Vabariik

45

Serbia ja Montenegro

5

Tuneesia

73

Kokku

1 000

---

(1)  Arvutused põhinevad ajavahemiku 1997/1998–2002/2003 keskmisel toodangul ja ajavahemiku 1998–2003 keskmisel ekspordil.

B LISA

Oliiviõlide ja oliivijääkõlide nimetused ja määratlused

Eri kategooria oliiviõlide ja oliivijääkõlide nimetused ning neile vastavad määratlused on järgmised:

| I. | Oliiviõli on ainult õlipuu viljadest saadud õli, välja arvatud õlid, mis on saadud lahusti või ümberesterdamise abil ja muude õlidega segamisel. See hõlmab järgmisi nimetusi:
  A.   Neitsioliiviõlid: õlid, mis on saadud õlipuu viljadest üksnes mehhaaniliste või muude füüsiliste vahendite abil tingimustel, eriti soojustingimustel, mis ei kahjusta õli, ja mida ei ole töödeldud muul viisil kui pesemine, dekanteerimine, tsentrifuugimine ja filtreerimine. Neitsioliiviõlisid liigitatakse ja nimetatakse järgmiselt:
  a)   edasise töötluseta tarbimiskõlblikud neitsioliiviõlid:
  i)   ekstra neitsioliiviõli: neitsioliiviõli, mille oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 0,8 grammi 100 grammi kohta ja mille muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele;
  ii)   neitsioliiviõli: neitsioliiviõli, mille oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 2,0 grammi 100 grammi kohta ja mille muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele;
  iii)   tavaline neitsioliiviõli: neitsioliiviõli, mille oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 3,3 grammi 100 grammi kohta ja mille muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele; (1)

  b)   edasise töötluseta tarbimiskõlbmatu neitsioliiviõli:
  lambiõli: neitsioliiviõli, mille oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus on suurem kui 3,3 grammi 100 grammi kohta ja/või mille organoleptilised ja muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele. See on ette nähtud rafineerimiseks inimtarbimiseks või tehnilisel otstarbel kasutamiseks.
  B.   Rafineeritud oliiviõli: neitsioliiviõli rafineerimise teel saadav oliiviõli. Selle oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 0,3 grammi 100 grammi kohta ja selle muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele. (2)

  C.   Oliiviõli: rafineeritud oliiviõlist ja edasise töötluseta tarbimiskõlblike neitsioliiviõlide segust koosnev õli. Selle oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 1 gramm 100 grammi kohta ja selle muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele. (3) |
| --- | --- |

I.

Oliiviõli on ainult õlipuu viljadest saadud õli, välja arvatud õlid, mis on saadud lahusti või ümberesterdamise abil ja muude õlidega segamisel. See hõlmab järgmisi nimetusi:

A.   Neitsioliiviõlid: õlid, mis on saadud õlipuu viljadest üksnes mehhaaniliste või muude füüsiliste vahendite abil tingimustel, eriti soojustingimustel, mis ei kahjusta õli, ja mida ei ole töödeldud muul viisil kui pesemine, dekanteerimine, tsentrifuugimine ja filtreerimine. Neitsioliiviõlisid liigitatakse ja nimetatakse järgmiselt:

a)   edasise töötluseta tarbimiskõlblikud neitsioliiviõlid:

i)   ekstra neitsioliiviõli: neitsioliiviõli, mille oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 0,8 grammi 100 grammi kohta ja mille muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele;

ii)   neitsioliiviõli: neitsioliiviõli, mille oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 2,0 grammi 100 grammi kohta ja mille muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele;

iii)   tavaline neitsioliiviõli: neitsioliiviõli, mille oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 3,3 grammi 100 grammi kohta ja mille muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele; (1)

b)   edasise töötluseta tarbimiskõlbmatu neitsioliiviõli:

lambiõli: neitsioliiviõli, mille oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus on suurem kui 3,3 grammi 100 grammi kohta ja/või mille organoleptilised ja muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele. See on ette nähtud rafineerimiseks inimtarbimiseks või tehnilisel otstarbel kasutamiseks.

B.   Rafineeritud oliiviõli: neitsioliiviõli rafineerimise teel saadav oliiviõli. Selle oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 0,3 grammi 100 grammi kohta ja selle muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele. (2)

C.   Oliiviõli: rafineeritud oliiviõlist ja edasise töötluseta tarbimiskõlblike neitsioliiviõlide segust koosnev õli. Selle oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 1 gramm 100 grammi kohta ja selle muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele. (3)

| II. | Oliivijääkõli on õli, mis on saadud oliivijääkõli töötlemisel lahustiga või muul füüsilisel töötlemisel, välja arvatud õlid, mis on saadud ümberesterdamise abil ja muude õlidega segamisel. Seda liigitatakse järgmiselt:
  A.   Töötlemata oliivijääkõli: oliivijääkõli, mille omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele. See on ette nähtud rafineerimiseks inimtarbimiseks või tehnilisel otstarbel kasutamiseks.
  B.   Rafineeritud oliivijääkõli: töötlemata oliivijääkõli rafineerimisel saadav õli. Selle oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 0,3 grammi 100 grammi kohta ja selle muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele. (4);
  C.   Oliivijääkõli: rafineeritud oliivijääkõlist ja edasise töötluseta tarbimiskõlblike neitsioliiviõlide segust koosnev õli. Selle oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 1 gramm 100 grammi kohta ja selle muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele. Seda segu ei tohi mingil juhul nimetada “oliiviõliks”. (5). |
| --- | --- |

II.

Oliivijääkõli on õli, mis on saadud oliivijääkõli töötlemisel lahustiga või muul füüsilisel töötlemisel, välja arvatud õlid, mis on saadud ümberesterdamise abil ja muude õlidega segamisel. Seda liigitatakse järgmiselt:

A.   Töötlemata oliivijääkõli: oliivijääkõli, mille omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele. See on ette nähtud rafineerimiseks inimtarbimiseks või tehnilisel otstarbel kasutamiseks.

B.   Rafineeritud oliivijääkõli: töötlemata oliivijääkõli rafineerimisel saadav õli. Selle oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 0,3 grammi 100 grammi kohta ja selle muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele. (4);

C.   Oliivijääkõli: rafineeritud oliivijääkõlist ja edasise töötluseta tarbimiskõlblike neitsioliiviõlide segust koosnev õli. Selle oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus ei ole suurem kui 1 gramm 100 grammi kohta ja selle muud omadused vastavad kõnealusele kategooriale sätestatud omadustele. Seda segu ei tohi mingil juhul nimetada “oliiviõliks”. (5).

---

(1)  Seda toodet võib müüa üksnes otse tarbijale, kui see on lubatud riigis, kus jaemüük toimub. Kui see ei ole lubatud, peab selle toote nimetus vastama asjaomase riigi õigusnormidele.

(2)  Seda toodet võib müüa üksnes otse tarbijale, kui see on lubatud riigis, kus jaemüük toimub.

(3)  Riik, kus jaemüük toimub, võib nõuda täpsemat nimetust.

(4)  Seda toodet võib müüa üksnes otse tarbijale, kui see on lubatud riigis, kus jaemüük toimub.

(5)  Riik, kus jaemüük toimub, võib nõuda täpsemat nimetust.

C LISA

Lauaoliivide liigid ja määratlused

Lauaoliive liigitatakse järgmiselt:

i)   rohelised oliivid: küpsemisperioodil enne värvumist koristatud normaalsuurusega viljad. Nende värv võib varieeruda rohelisest õlekollaseni;

ii)   värvi muutvad oliivid: enne täieliku küpsuse saavutamist, värvi muutmise ajal koristatud viljad. Nende värv võib varieeruda roosakaspunasest veinipunase või pruunini;

iii)   mustad oliivid: täiesti küpsena või veidi enne täieliku küpsuse saavutamist koristatud viljad. Nende värv võib varieeruda punakasmustast lillakasmusta, tumelilla, rohekasmusta või tumepruunini.

---

| 19.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 302/68 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 302/68

---

Teave, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahel assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud lepingu lisaprotokolli jõustumist, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

Mõlemad osapooled on 28. oktoobril 2005 täitnud vajalikud menetlused ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahel assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud lepingu lisaprotokolli sõlmimiseks, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga. Seetõttu jõustub lisaprotokoll 1. novembril 2005, vastavalt selle protokolli ELT L 38, 10.2.2005, lk 3 avaldatud artikli 13 lõikele 2.

---

Komisjon

| 19.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 302/69 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 302/69

---

KOMISJONI OTSUS,

9. detsember 2004,

mis kuulutab koondumise ühisturuga kokkusobimatuks vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 artikli 8 lõikele 3 (“ühinemismäärus”)

(Juhtum nr COMP/M.3440 – EDP/ENI/GDP)

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 4715 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/801/EÜ)

Komisjon võttis 9. detsembril 2004 vastu otsuse ühinemist käsitlevas juhtumis vastavalt nõukogu 21. detsembri 1989. aasta määrusele (EMÜ) nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (1) ja eriti selle määruse artikli 8 punktile 3. Otsuse mittekonfidentsiaalne versioon on kättesaadav juhtumi autentses keeles ja komisjoni töökeeltes konkurentsipoliitika peadirektoraadi koduleheküljel aadressil: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

I.   HUVITATUD ISIKUD

| (1) | Energias de Portugal, SA (EDP) on turgu valitsev elektrienergia ettevõte Portugalis. Tema põhitegevusalade hulka kuuluvad elektrienergia tootmine, jaotamine ja tarnimine Portugalis. EDP kontrolli all on ka Hispaania äriühing Hidrocantábrico, mis tegutseb Hispaanias nii elektrienergia kui gaasi valdkonnas. EDP on registreeritud Euronext Lissaboni börsil ja Portugali riik omab otseselt või kaudselt umbes 30 % ettevõtte aktsiatest. |
| --- | --- |

(1)

Energias de Portugal, SA (EDP) on turgu valitsev elektrienergia ettevõte Portugalis. Tema põhitegevusalade hulka kuuluvad elektrienergia tootmine, jaotamine ja tarnimine Portugalis. EDP kontrolli all on ka Hispaania äriühing Hidrocantábrico, mis tegutseb Hispaanias nii elektrienergia kui gaasi valdkonnas. EDP on registreeritud Euronext Lissaboni börsil ja Portugali riik omab otseselt või kaudselt umbes 30 % ettevõtte aktsiatest.

| (2) | ENI SpA (ENI) tegeleb nafta ja maagaasi uurimise ning tootmisega kogu maailmas. ENI tegeleb ka maagaasi tarnimise, edastamise, hoiustamise, jaotamise ja kauplemisega. Lisaks sellele omab ENI aktsiaid transpordivõimsusega äriühingutes, mis tegutsevad riigiüleste maagaasitorujuhtmete valdkonnas. |
| --- | --- |

(2)

ENI SpA (ENI) tegeleb nafta ja maagaasi uurimise ning tootmisega kogu maailmas. ENI tegeleb ka maagaasi tarnimise, edastamise, hoiustamise, jaotamise ja kauplemisega. Lisaks sellele omab ENI aktsiaid transpordivõimsusega äriühingutes, mis tegutsevad riigiüleste maagaasitorujuhtmete valdkonnas.

| (3) | Gas de Portugal, SA (GDP) on turgu valitsev gaasiettevõte Portugalis. GDP on täielikult Portugali äriühingu Galp Energia, SGSP, S.A. (GALP) omandisse kuuluv tütarettevõte, mis on praegu Portugali riigi ja ENI ühisomanduses ning mis tegutseb nii nafta kui gaasi valdkonnas. GDP ja tema tütarettevõtted hõlmavad Portugali gaasitarneahela kõiki astmeid. Oma tütarettevõtte Transgás kaudu impordib GDP läbi Maghrebi-Hispaania-Portugali torujuhtme ja Sinès veeldatud maagaasiterminali Portugali maagaasi ning vastutab maagaasi transpordi, hoiustamise ja tarnimise eest läbi Portugali kõrgsurve gaasijuhtme võrgu (edaspidi “võrk”). GDP tarnib maagaasi ka suurtele tööstustarbijatele ja osaleb Portugali esimeste maa-aluse maagaasi ladustuskoobaste arendamises ja edasises haldamises. GDP Distribuição (GDPD) kaudu kontrollib GDP viite kuuest Portugali kohalikust gaasijaotusettevõttest. |
| --- | --- |

(3)

Gas de Portugal, SA (GDP) on turgu valitsev gaasiettevõte Portugalis. GDP on täielikult Portugali äriühingu Galp Energia, SGSP, S.A. (GALP) omandisse kuuluv tütarettevõte, mis on praegu Portugali riigi ja ENI ühisomanduses ning mis tegutseb nii nafta kui gaasi valdkonnas. GDP ja tema tütarettevõtted hõlmavad Portugali gaasitarneahela kõiki astmeid. Oma tütarettevõtte Transgás kaudu impordib GDP läbi Maghrebi-Hispaania-Portugali torujuhtme ja Sinès veeldatud maagaasiterminali Portugali maagaasi ning vastutab maagaasi transpordi, hoiustamise ja tarnimise eest läbi Portugali kõrgsurve gaasijuhtme võrgu (edaspidi “võrk”). GDP tarnib maagaasi ka suurtele tööstustarbijatele ja osaleb Portugali esimeste maa-aluse maagaasi ladustuskoobaste arendamises ja edasises haldamises. GDP Distribuição (GDPD) kaudu kontrollib GDP viite kuuest Portugali kohalikust gaasijaotusettevõttest.

| (4) | Rede Eléctrica Nacional S.A. (REN) ei ole praeguse ettevõtete koondumise teatise esitaja, kuid võtab osa tehingust, kuhu praegune koondumine kuulub. REN on Portugali äriühing, mis asutati 1994. aastal, kui Portugali elektrivõrk eraldus EDPst. REN haldab praegu Portugali elektrivõrku ja on tootjatelt elektrienergia ainuostja, müües seda edasi jaotajatele ja tarnijatele, kes varustavad sellega väiketarbijaid. Portugali riigi omanduses on otseselt või kaudselt 70 % RENist, ülejäänud osalus kuulub EDP-le. |
| --- | --- |

(4)

Rede Eléctrica Nacional S.A. (REN) ei ole praeguse ettevõtete koondumise teatise esitaja, kuid võtab osa tehingust, kuhu praegune koondumine kuulub. REN on Portugali äriühing, mis asutati 1994. aastal, kui Portugali elektrivõrk eraldus EDPst. REN haldab praegu Portugali elektrivõrku ja on tootjatelt elektrienergia ainuostja, müües seda edasi jaotajatele ja tarnijatele, kes varustavad sellega väiketarbijaid. Portugali riigi omanduses on otseselt või kaudselt 70 % RENist, ülejäänud osalus kuulub EDP-le.

II.   TOIMING

| (5) | Kõnealune juhtum käsitleb koondumist, millega EDP ja ENI (edaspidi “huvitatud isikud”) kavandavad omandada ühiskontrolli GDP üle. Toiming näeb ette, et Portugali elektrivõrkude haldurile REN antakse teatud kindla ajavahemiku jooksul üle gaasi ülekandevõrk (välja arvatud Sinès LNG terminal, impordi torujuhe ja Carriço maa-alune hoidla). Üleminekuajal kontrollib EDP koos ENI ja RENiga gaasivõrku. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealune juhtum käsitleb koondumist, millega EDP ja ENI (edaspidi “huvitatud isikud”) kavandavad omandada ühiskontrolli GDP üle. Toiming näeb ette, et Portugali elektrivõrkude haldurile REN antakse teatud kindla ajavahemiku jooksul üle gaasi ülekandevõrk (välja arvatud Sinès LNG terminal, impordi torujuhe ja Carriço maa-alune hoidla). Üleminekuajal kontrollib EDP koos ENI ja RENiga gaasivõrku.

| (6) | Vastavalt teisele gaasi direktiivile (2) ja Portugalile tehtud erandile avatakse 33 % Portugali gaasiturust hiljemalt 2007. aastaks, mitte-kodutarbijaid hõlmav turg hiljemalt 2009. aastaks ja kõiki tarbijaid (kaasa arvatud kodutarbijad) hõlmav turg 2010. aastaks. Portugali valitsus võib otsustada turu avada ka varem. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt teisele gaasi direktiivile (2) ja Portugalile tehtud erandile avatakse 33 % Portugali gaasiturust hiljemalt 2007. aastaks, mitte-kodutarbijaid hõlmav turg hiljemalt 2009. aastaks ja kõiki tarbijaid (kaasa arvatud kodutarbijad) hõlmav turg 2010. aastaks. Portugali valitsus võib otsustada turu avada ka varem.

III.   ASJAOMANE TURG

A.   ASJAOMANE ELEKTRITURG

1.   ASJAOMANE KAUBATURG

| (7) | Võttes arvesse Portugali turu eripära ning konkurentsi ja reguleerimist käsitlevat raamistikku, jõudis komisjon otsusele eristada järgmised turud:






  i) | elektrienergia hulgimüük; |
| --- | --- | --- |

(7)

Võttes arvesse Portugali turu eripära ning konkurentsi ja reguleerimist käsitlevat raamistikku, jõudis komisjon otsusele eristada järgmised turud:

i)

elektrienergia hulgimüük;

| ii) | võimsuse reguleerimise/balansseerimise teenuste osutamine; (3) |
| --- | --- |

ii)

võimsuse reguleerimise/balansseerimise teenuste osutamine; (3)

| iii) | ülekandevõrk; |
| --- | --- |

iii)

ülekandevõrk;

| iv) | jaotusvõrk; |
| --- | --- |

iv)

jaotusvõrk;

| v) | elektrienergia jaemüük (suur- ja väiketarbijad). |
| --- | --- |

v)

elektrienergia jaemüük (suur- ja väiketarbijad).

| (8) | Riiklik elektrisüsteem koosneb kahest paralleelsest süsteemist: avalikust elektrisüsteemist ehk “seotud süsteemist” (Sistema Eléctrico de Serviço Público, SEP) ja sõltumatust elektrisüsteemist (Sistema Eléctrico Independete, SEI). Mõlemad süsteemid kasutavad riiklikku ülekandevõrku, mida Rede Eléctrica Nacional (REN) kasutab kontsessiooni alusel. |
| --- | --- |

(8)

Riiklik elektrisüsteem koosneb kahest paralleelsest süsteemist: avalikust elektrisüsteemist ehk “seotud süsteemist” (Sistema Eléctrico de Serviço Público, SEP) ja sõltumatust elektrisüsteemist (Sistema Eléctrico Independete, SEI). Mõlemad süsteemid kasutavad riiklikku ülekandevõrku, mida Rede Eléctrica Nacional (REN) kasutab kontsessiooni alusel.

| (9) | SEP on reguleeritud süsteem, mis hõlmab elektri tootmist ja jaotamist. See koosneb “seotud” tootjatest ja “seotud” jaotusvõrgust. REN on selles süsteemis elektrienergia ainuke hulgiostja. REN hangib elektrienergiat peamiselt teatavatelt elektrijaamadelt (“seotud tootjad”) lähtuvalt elektrienergia ostulepingutest. |
| --- | --- |

(9)

SEP on reguleeritud süsteem, mis hõlmab elektri tootmist ja jaotamist. See koosneb “seotud” tootjatest ja “seotud” jaotusvõrgust. REN on selles süsteemis elektrienergia ainuke hulgiostja. REN hangib elektrienergiat peamiselt teatavatelt elektrijaamadelt (“seotud tootjad”) lähtuvalt elektrienergia ostulepingutest.

| (10) | Ostulepingute põhjal kohustuvad seotud tootjad tarnima SEPile elektrienergiat ainuõiguse alusel rohkem kui 20 aastat fikseeritud hinnavalemi (4) alusel. Niisuguste seotud elektritootjate ehitusturg ei ole veel avatud, vaid seda reguleerib riik. Vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele integreeritakse SEPi järgmised äriühingud: EDP (EDP Produção ja Companhia Portuguesa de Produção de Electridade kaudu), Tejo Energia (5) ja Turbogás. (6) Enamus Portugali elektrienergiast (83 % 2003. aastal) (7) tarnitakse RENi ja energiatootjate vaheliste ainuõiguslike energiaostulepingute alusel. |
| --- | --- |

(10)

Ostulepingute põhjal kohustuvad seotud tootjad tarnima SEPile elektrienergiat ainuõiguse alusel rohkem kui 20 aastat fikseeritud hinnavalemi (4) alusel. Niisuguste seotud elektritootjate ehitusturg ei ole veel avatud, vaid seda reguleerib riik. Vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele integreeritakse SEPi järgmised äriühingud: EDP (EDP Produção ja Companhia Portuguesa de Produção de Electridade kaudu), Tejo Energia (5) ja Turbogás. (6) Enamus Portugali elektrienergiast (83 % 2003. aastal) (7) tarnitakse RENi ja energiatootjate vaheliste ainuõiguslike energiaostulepingute alusel.

| (11) | REN müüb ostetud elektrienergia edasi EDP kontrolli all olevale määratud jaotajale seadusega kehtestatud tariifisüsteemi alusel. Reguleeritud tariifid määrab kindlaks Portugali energiaturu regulaator ERSE. |
| --- | --- |

(11)

REN müüb ostetud elektrienergia edasi EDP kontrolli all olevale määratud jaotajale seadusega kehtestatud tariifisüsteemi alusel. Reguleeritud tariifid määrab kindlaks Portugali energiaturu regulaator ERSE.

| (12) | Sõltumatu süsteem (SEI) koosneb sidumata süsteemist (Sistema Eléctrico Não Vinculado, SENV), mis tegutseb vabaturu tingimuste alusel (st enamus sellest elektrienergiast müüakse lõpuks tarbijatele, kes lahkuvad reguleeritud süsteemist), ja erirežiimiga süsteemist (Produtores em regime especial, PRE), kus küttejaamade, väikeste hüdroelektrijaamade ja muid taastuvaid energiaallikaid, nagu tuuleenergiat, tootvate elektrijaamade toodang tarnitakse RENi reguleeritud tariifide alusel. |
| --- | --- |

(12)

Sõltumatu süsteem (SEI) koosneb sidumata süsteemist (Sistema Eléctrico Não Vinculado, SENV), mis tegutseb vabaturu tingimuste alusel (st enamus sellest elektrienergiast müüakse lõpuks tarbijatele, kes lahkuvad reguleeritud süsteemist), ja erirežiimiga süsteemist (Produtores em regime especial, PRE), kus küttejaamade, väikeste hüdroelektrijaamade ja muid taastuvaid energiaallikaid, nagu tuuleenergiat, tootvate elektrijaamade toodang tarnitakse RENi reguleeritud tariifide alusel.

| (13) | Vabatarbijad võivad vabalt valida oma elektrienergiatarnija ning võivad seetõttu osta elektrienergiat SEPilt reguleeritud tariifide alusel või SENVilt (kellele tarnib elektrienergiat jaemüüja vabaturu tingimuste alusel). 17. augusti 2004. aasta dekreetseaduses on sätestatud, et kõik tarbijad on vabatarbijad. (8) |
| --- | --- |

(13)

Vabatarbijad võivad vabalt valida oma elektrienergiatarnija ning võivad seetõttu osta elektrienergiat SEPilt reguleeritud tariifide alusel või SENVilt (kellele tarnib elektrienergiat jaemüüja vabaturu tingimuste alusel). 17. augusti 2004. aasta dekreetseaduses on sätestatud, et kõik tarbijad on vabatarbijad. (8)

| (14) | Olemasolevat reguleerivat raamistikku parajasti muudetakse. |
| --- | --- |

(14)

Olemasolevat reguleerivat raamistikku parajasti muudetakse.

Elektri hulgiturg

| (15) | Elektri hulgiturg hõlmab nii elektrijaamas toodetud elektrit kui ka võrkude vastastikuse sidumise kaudu jaemüüjatele müümiseks imporditud elektrit. Nagu teisteski liikmesriikides, võivad mõned eriti suured elektritarbijad otsustada osta elektrit otse hulgiturult (Hispaanias moodustavad nad vähem kui 5 % hulgituru ostudest). |
| --- | --- |

(15)

Elektri hulgiturg hõlmab nii elektrijaamas toodetud elektrit kui ka võrkude vastastikuse sidumise kaudu jaemüüjatele müümiseks imporditud elektrit. Nagu teisteski liikmesriikides, võivad mõned eriti suured elektritarbijad otsustada osta elektrit otse hulgiturult (Hispaanias moodustavad nad vähem kui 5 % hulgituru ostudest).

| (16) | Komisjon leiab, et energiaostulepingute lõppemisest alates koosneb Portugali elektri hulgiturg eelnevalt seotud tootmise, sidumata tootmise ja impordi pakkumisest. Hindamisel keskendutakse hulgiturule, vaatamata sellele, kas tegemist on avatud või reguleeritud süsteemiga. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon leiab, et energiaostulepingute lõppemisest alates koosneb Portugali elektri hulgiturg eelnevalt seotud tootmise, sidumata tootmise ja impordi pakkumisest. Hindamisel keskendutakse hulgiturule, vaatamata sellele, kas tegemist on avatud või reguleeritud süsteemiga.

Võimsuse balansseerimiseteenused ja abiteenused

| (17) | On tehniline vajadus selliste teenuste järgi nagu põhivõrguettevõtja vastutus ülekandevõrgu pinge väga kitsastes piirides hoidmise eest. Ületarbimise korral pinge ülekandevõrgus langeb ja see võib põhjustada võrgu mõnes punktis stabiilsuse probleeme. Probleeme tekitab ka alatarbimine, kuna siis pinge võrgus tõuseb üle lubatud taseme ja põhivõrguettevõtja peab kindlustama, et osa tootmisvõimsusest lülitatakse välja või suurendatakse tarbimist. |
| --- | --- |

(17)

On tehniline vajadus selliste teenuste järgi nagu põhivõrguettevõtja vastutus ülekandevõrgu pinge väga kitsastes piirides hoidmise eest. Ületarbimise korral pinge ülekandevõrgus langeb ja see võib põhjustada võrgu mõnes punktis stabiilsuse probleeme. Probleeme tekitab ka alatarbimine, kuna siis pinge võrgus tõuseb üle lubatud taseme ja põhivõrguettevõtja peab kindlustama, et osa tootmisvõimsusest lülitatakse välja või suurendatakse tarbimist.

| (18) | Kõnealuse teenuse eest tuleb maksta ja tavaliselt “trahvitakse” kõrvalekaldeid, mille puhul kliendi vajadused ületavad või on alla eeldatava taseme, mis vastab hulgale, mida iga tarnija ostab hulgi või kavandab ise toota ja mille peab eelnevalt teatavaks tegema põhivõrguettevõtjale. |
| --- | --- |

(18)

Kõnealuse teenuse eest tuleb maksta ja tavaliselt “trahvitakse” kõrvalekaldeid, mille puhul kliendi vajadused ületavad või on alla eeldatava taseme, mis vastab hulgale, mida iga tarnija ostab hulgi või kavandab ise toota ja mille peab eelnevalt teatavaks tegema põhivõrguettevõtjale.

| (19) | Praegu pakub Portugalis seda teenust ja muid sarnaseid abiteenuseid (ülekoormuse juhtimise teenused) kõigile süsteemi liikmetele REN. Praegu ei ole Portugalis selliste teenuste turg veel välja kujunenud. On siiski tõenäoline, et pärast energiaostulepingute kehtivuse lõppemist selline turg või sellised turud tekivad. Käesoleva otsuse tähenduses võib selle tekkiva turu või tekkivate turgude täpse piiritluse jätta lahtiseks. |
| --- | --- |

(19)

Praegu pakub Portugalis seda teenust ja muid sarnaseid abiteenuseid (ülekoormuse juhtimise teenused) kõigile süsteemi liikmetele REN. Praegu ei ole Portugalis selliste teenuste turg veel välja kujunenud. On siiski tõenäoline, et pärast energiaostulepingute kehtivuse lõppemist selline turg või sellised turud tekivad. Käesoleva otsuse tähenduses võib selle tekkiva turu või tekkivate turgude täpse piiritluse jätta lahtiseks.

Ülekandmine ja jaotamine

| (20) | Kavandatud toimingud kõnealuseid turge ei mõjuta. Portugali ülekande- ja jaotusvõrk on juba eraldatud ja seda juhib REN, mis on Portugali põhivõrguettevõtja. EDP ja omavalitsused on jaotusvõrkude omanikud ja neid haldab EDP tütarettevõte EDP Distribuição Energia SA (EDPD). Ligipääsu nii ülekande- kui jaotusvõrku reguleerib Portugali energiaturgu reguleeriv asutus ERSE. |
| --- | --- |

(20)

Kavandatud toimingud kõnealuseid turge ei mõjuta. Portugali ülekande- ja jaotusvõrk on juba eraldatud ja seda juhib REN, mis on Portugali põhivõrguettevõtja. EDP ja omavalitsused on jaotusvõrkude omanikud ja neid haldab EDP tütarettevõte EDP Distribuição Energia SA (EDPD). Ligipääsu nii ülekande- kui jaotusvõrku reguleerib Portugali energiaturgu reguleeriv asutus ERSE.

Elektri jaemüük

| (21) | Käesolevas teatises käsitletakse järgmisi elektri jaemüügiturgusid: i) elektritarne suurtele tööstustarbijatele, kes on ühendatud kõrgepinge- ja keskpingevõrkudesse, ja ii) elektritarne väiksematele tööstus-, äri- ja kodutarbijatele, kes on ühendatud madalpingevõrguga. |
| --- | --- |

(21)

Käesolevas teatises käsitletakse järgmisi elektri jaemüügiturgusid: i) elektritarne suurtele tööstustarbijatele, kes on ühendatud kõrgepinge- ja keskpingevõrkudesse, ja ii) elektritarne väiksematele tööstus-, äri- ja kodutarbijatele, kes on ühendatud madalpingevõrguga.

| (22) | Kõrge- ja keskpingetarbijad ning madalpingetarbijad erinevad oluliselt tarbimise ja elektriostu tingimuste poolest. Väga erinevad on ka ärisuhted. Keskpinge- ja kõrgepingetarbijad on enamal juhul tööstustarbijad, kelle jaoks elekter moodustab märkimisväärse osa kuludest. Enamus madalpingetarbijatest on seevastu väikesed tööstus-, äri- või kodutarbijad, kelle elektritarbimine tarbija kohta on suhteliselt madal. |
| --- | --- |

(22)

Kõrge- ja keskpingetarbijad ning madalpingetarbijad erinevad oluliselt tarbimise ja elektriostu tingimuste poolest. Väga erinevad on ka ärisuhted. Keskpinge- ja kõrgepingetarbijad on enamal juhul tööstustarbijad, kelle jaoks elekter moodustab märkimisväärse osa kuludest. Enamus madalpingetarbijatest on seevastu väikesed tööstus-, äri- või kodutarbijad, kelle elektritarbimine tarbija kohta on suhteliselt madal.

2.   ELEKTRIENERGIA GEOGRAAFILISED TURUD

| (23) | Komisjoni varasemate otsuste kohaselt piirduvad elektrienergia hulgimüügi asjakohased turud asjaomase riigi piiridega. (9) Käesoleva juhtumi uuringud on näidanud, et elektrienergia hulgi- ja jaemüügiturud piirduvad oma ulatuselt selgelt Portugaliga ja see ei muutu ka tulevikus. |
| --- | --- |

(23)

Komisjoni varasemate otsuste kohaselt piirduvad elektrienergia hulgimüügi asjakohased turud asjaomase riigi piiridega. (9) Käesoleva juhtumi uuringud on näidanud, et elektrienergia hulgi- ja jaemüügiturud piirduvad oma ulatuselt selgelt Portugaliga ja see ei muutu ka tulevikus.

| (24) | Huvitatud isikud väitsid, et varsti luuakse Pürenee poolsaare börs MIBEL, mis viiks Pürenee poolsaare turu tekkimiseni. Komisjoni üksikasjalik uuring seda nägemust ei kinnitanud. Tundub, et (1) võrkude vastastikused ühendamised Hispaania ja Portugali vahel ei ole piisaval tasemel, et Pürenee poolsaarel tekiks ühtne turg, ja (2) on ülimalt ebatõenäoline, et elektrienergia hulgiturg hakkab lähimas tulevikus hõlmama kogu Pürenee poolsaart ja seda järgmistel põhjustel:






  i) | MIBELi asutamiseks tuleb kõrvaldada veel mitmed olulised regulatiivsed takistused; |
| --- | --- | --- |

(24)

Huvitatud isikud väitsid, et varsti luuakse Pürenee poolsaare börs MIBEL, mis viiks Pürenee poolsaare turu tekkimiseni. Komisjoni üksikasjalik uuring seda nägemust ei kinnitanud. Tundub, et (1) võrkude vastastikused ühendamised Hispaania ja Portugali vahel ei ole piisaval tasemel, et Pürenee poolsaarel tekiks ühtne turg, ja (2) on ülimalt ebatõenäoline, et elektrienergia hulgiturg hakkab lähimas tulevikus hõlmama kogu Pürenee poolsaart ja seda järgmistel põhjustel:

i)

MIBELi asutamiseks tuleb kõrvaldada veel mitmed olulised regulatiivsed takistused;

| ii) | konkurentsitingimused Hispaania ja Portugali vahel jäävad tõenäoliselt väga erinevaks ka pärast MIBELi asutamist; |
| --- | --- |

ii)

konkurentsitingimused Hispaania ja Portugali vahel jäävad tõenäoliselt väga erinevaks ka pärast MIBELi asutamist;

| iii) | süsinikdioksiidi heitmete riiklik saastekvootide eraldamise kava ja luhtunud kulude riiklik tagatissüsteem tõenäoliselt säilitab või isegi suurendab konkurentsitingimuste erinevusi; |
| --- | --- |

iii)

süsinikdioksiidi heitmete riiklik saastekvootide eraldamise kava ja luhtunud kulude riiklik tagatissüsteem tõenäoliselt säilitab või isegi suurendab konkurentsitingimuste erinevusi;

| iv) | Hispaania ja Portugali vaheline arvatav ühendusvõimsus ei võimalda tõenäoliselt mõlema turu tulemuslikku integreerumist lähitulevikus. |
| --- | --- |

iv)

Hispaania ja Portugali vaheline arvatav ühendusvõimsus ei võimalda tõenäoliselt mõlema turu tulemuslikku integreerumist lähitulevikus.

B.   ASJAOMASED MAAGAASITURUD

1.   KAUBATURUD

| (25) | Komisjon on tuvastanud neli erinevat gaasikaubaturgu, mida kõnealune toiming mõjutab:






  i) | gaasitarne energiatootjatele (CCGTd); (10) |
| --- | --- | --- |

(25)

Komisjon on tuvastanud neli erinevat gaasikaubaturgu, mida kõnealune toiming mõjutab:

i)

gaasitarne energiatootjatele (CCGTd); (10)

| ii) | gaasitarne kohalikele jaotusettevõtjatele; |
| --- | --- |

ii)

gaasitarne kohalikele jaotusettevõtjatele;

| iii) | gaasitarne suurtele tööstustarbijatele; |
| --- | --- |

iii)

gaasitarne suurtele tööstustarbijatele;

| iv) | gaasitarne väikestele tööstus-, äri- ja kodutarbijatele. |
| --- | --- |

iv)

gaasitarne väikestele tööstus-, äri- ja kodutarbijatele.

| (26) | Kuus kohalikku jaotusettevõtjat jaotavad ja varustavad enamikke lõpptarbijaid kesk- ja madalpingevõrkude (11) kaudu ja tegutsevad ainukontsessiooni aladel. |
| --- | --- |

(26)

Kuus kohalikku jaotusettevõtjat jaotavad ja varustavad enamikke lõpptarbijaid kesk- ja madalpingevõrkude (11) kaudu ja tegutsevad ainukontsessiooni aladel.

| (27) | Energiatootjatele suunatud gaasitarneturud on esimesed turud, mis avatakse Portugalis konkurentsile. Huvitatud isikud väidavad, et kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamu ja kohalikke jaotusettevõtjaid peaks käsitlema ühtse laiema hulgituru osana. Komisjon ei nõustu huvitatud isikute väitega. Energiatootjate nõudluse vajadused on tarne koguse ja paindlikkuse suhtes ainulaadsed. Kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamad peavad seetõttu ühendama CCGT projekti majandusliku ja tehnilise teostatavuse ning tarnekindluse kindlustamiseks vajalikud pikaajalised ja lühiajalised lepingud. Erinevad on ka nende marginaalid, kliendisuhted, edasimüüjate ärivajadused ja kasvudünaamika. |
| --- | --- |

(27)

Energiatootjatele suunatud gaasitarneturud on esimesed turud, mis avatakse Portugalis konkurentsile. Huvitatud isikud väidavad, et kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamu ja kohalikke jaotusettevõtjaid peaks käsitlema ühtse laiema hulgituru osana. Komisjon ei nõustu huvitatud isikute väitega. Energiatootjate nõudluse vajadused on tarne koguse ja paindlikkuse suhtes ainulaadsed. Kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamad peavad seetõttu ühendama CCGT projekti majandusliku ja tehnilise teostatavuse ning tarnekindluse kindlustamiseks vajalikud pikaajalised ja lühiajalised lepingud. Erinevad on ka nende marginaalid, kliendisuhted, edasimüüjate ärivajadused ja kasvudünaamika.

2.   GEOGRAAFILINE TURG

| (28) | Komisjon ja huvitatud isikud lepivad kokku, et maagaasi tarned igal asjakohasel gaasiturul Portugalis piirduvad selle riigi turuga. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon ja huvitatud isikud lepivad kokku, et maagaasi tarned igal asjakohasel gaasiturul Portugalis piirduvad selle riigi turuga.

IV.   KONKURENTSIMÕJU HINDAMINE

A.   ELEKTRIENERGIA TURUD

1.   HULGITURG

a)   EDP valitseb Portugali elektrienergia hulgimüügiturgu

| (29) | Komisjoni üksikasjalik uuring näitas, et EDP valitseb Portugali hulgiturgu, olenemata sellest, kas vaadata seda praeguse struktuuri alusel või pärast energiaostulepingute kehtivuse lõppemist. |
| --- | --- |

(29)

Komisjoni üksikasjalik uuring näitas, et EDP valitseb Portugali hulgiturgu, olenemata sellest, kas vaadata seda praeguse struktuuri alusel või pärast energiaostulepingute kehtivuse lõppemist.

| (30) | 2003. aastal oli EDP osa hulgituru tootmisvõimsusest 70 %, tootmisest 70 % ja on elektrienergia suurim importija. EDP Portugali tootmisala jääb võrreldamatuks ka pärast energiaostulepingute kaotamist. Energiaostulepingute lõppemise järel võetakse kasutusele luhtunud kulude kava, millega korvatakse olemasolevatele energiatootjatele nende võimalikud turuosa kaotused tulevikus. Kõnealune kava soosib turgu valitsevaid ettevõtjaid. EDP saab kahtlemata suurema osa kompensatsioonist, mis aitab kaitsta EDPd edaspidise konkurentsi eest. |
| --- | --- |

(30)

2003. aastal oli EDP osa hulgituru tootmisvõimsusest 70 %, tootmisest 70 % ja on elektrienergia suurim importija. EDP Portugali tootmisala jääb võrreldamatuks ka pärast energiaostulepingute kaotamist. Energiaostulepingute lõppemise järel võetakse kasutusele luhtunud kulude kava, millega korvatakse olemasolevatele energiatootjatele nende võimalikud turuosa kaotused tulevikus. Kõnealune kava soosib turgu valitsevaid ettevõtjaid. EDP saab kahtlemata suurema osa kompensatsioonist, mis aitab kaitsta EDPd edaspidise konkurentsi eest.

| (31) | EDP nõudlus moodustab Portugali elektrienergia jaotusturust peaaegu 100 %. EDP Distribuição tulevane roll reguleeritud süsteemi kuuluva jaemüüjana annab EDP-le äärmiselt olulise eelise. |
| --- | --- |

(31)

EDP nõudlus moodustab Portugali elektrienergia jaotusturust peaaegu 100 %. EDP Distribuição tulevane roll reguleeritud süsteemi kuuluva jaemüüjana annab EDP-le äärmiselt olulise eelise.

| (32) | Seoses tarnimisega on EDP uus gaasiküttel töötav elektrijaam (TER) märkimisväärne lisa EDP tootmisvõimsusele. Kolmandate isikute ehitatavate uute tootmisvõimsuste suhtes on komisjon jõudnud seisukohale, et konkurentide kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaama projektide suhtes valitseb ebakindlus ja EDP võib ühte neist mõjutada (Tejo Energia). |
| --- | --- |

(32)

Seoses tarnimisega on EDP uus gaasiküttel töötav elektrijaam (TER) märkimisväärne lisa EDP tootmisvõimsusele. Kolmandate isikute ehitatavate uute tootmisvõimsuste suhtes on komisjon jõudnud seisukohale, et konkurentide kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaama projektide suhtes valitseb ebakindlus ja EDP võib ühte neist mõjutada (Tejo Energia).

b)   Toiming tugevdab EDP turuvalitseja seisundit nii horisontaalsete kui vertikaalsete mõjude tõttu.

Horisontaalsed mõjud: olulise konkurendi kõrvaldamine

| (33) | Seoses horisontaalsete mõjudega jõudis komisjon järeldusele, et ilma ühinemiseta oleks GDPst väga tõenäoliselt saanud põhiline konkurent Portugali elektrienergiaturul, kuna i) ligipääs konkurentsivõimelisele gaasiressursile annab märkimisväärse eelise elektrienergiatootmises, kuna kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamad (CCGT) on praegu kõige levinum viis toota uut elektrienergiat, ja ii) GDP võiks Portugali äriühinguna toetuda oma kaubamärgile ja gaasitarbijatele, kellele ta võib tarnida nii gaasi kui elektrit. |
| --- | --- |

(33)

Seoses horisontaalsete mõjudega jõudis komisjon järeldusele, et ilma ühinemiseta oleks GDPst väga tõenäoliselt saanud põhiline konkurent Portugali elektrienergiaturul, kuna i) ligipääs konkurentsivõimelisele gaasiressursile annab märkimisväärse eelise elektrienergiatootmises, kuna kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamad (CCGT) on praegu kõige levinum viis toota uut elektrienergiat, ja ii) GDP võiks Portugali äriühinguna toetuda oma kaubamärgile ja gaasitarbijatele, kellele ta võib tarnida nii gaasi kui elektrit.

| (34) | Kõnealune oluline potentsiaalne konkurents kaoks pärast ühinemist, tugevdades nii veelgi EDP turuvalitseja seisundit. |
| --- | --- |

(34)

Kõnealune oluline potentsiaalne konkurents kaoks pärast ühinemist, tugevdades nii veelgi EDP turuvalitseja seisundit.

Mittehorisontaalsed mõjud: konkurentide kulude suurendamine

Eelisjuurdepääs Portugali gaasiinfrastruktuurile (Sinès LNG terminali, importtorujuhtmele, Carriço maa-alusele hoidlale):

| (35) | Kavandatud toimingu tõttu võib EDP tänu soodustustele säilitada eelisjuurdepääsu maagaasile praeguste või tulevikus tõenäoliselt elektritootmisega seotud äriühingute arvel. |
| --- | --- |

(35)

Kavandatud toimingu tõttu võib EDP tänu soodustustele säilitada eelisjuurdepääsu maagaasile praeguste või tulevikus tõenäoliselt elektritootmisega seotud äriühingute arvel.

| (36) | Kõrgsurve-gaasivõrk: ühinemise tulemusena võib EDP mõjutada kõrgsurve-gaasivõrgu haldamist: i) lühiajalises perspektiivis omab EDP ühiskontrolli Transgási üle (kaasa arvatud gaasivõrk) ajutiselt (12) kuni 19,5 kuu jooksul. Selle ajavahemiku jooksul võib EDP märkimisväärselt mõjutada võrgu strateegia kujundamist ja haldamist. See võib anda EDP-le juurdepääsu ka sellistele võrgu toimimisomadustele, mida EDP võib hiljem ära kasutada; (ii) pikemas perspektiivis hakkab REN ühinemise tulemusena tegelema kõrgsurve-gaasivõrgu haldamisega. |
| --- | --- |

(36)

Kõrgsurve-gaasivõrk: ühinemise tulemusena võib EDP mõjutada kõrgsurve-gaasivõrgu haldamist: i) lühiajalises perspektiivis omab EDP ühiskontrolli Transgási üle (kaasa arvatud gaasivõrk) ajutiselt (12) kuni 19,5 kuu jooksul. Selle ajavahemiku jooksul võib EDP märkimisväärselt mõjutada võrgu strateegia kujundamist ja haldamist. See võib anda EDP-le juurdepääsu ka sellistele võrgu toimimisomadustele, mida EDP võib hiljem ära kasutada; (ii) pikemas perspektiivis hakkab REN ühinemise tulemusena tegelema kõrgsurve-gaasivõrgu haldamisega.

| (37) | GDP rahvusvaheline torujuhe: ühinemise tulemusena tekkinud üksus saaks kasutada Portugali esimest olemasolevat sisenemispunkti (torujuhe, mis kulgeb Alžeeriast Portugali läbi Maroko ja Hispaania ja mis siseneb Portugali Campo Maioris) täisvõimsusel, et konkurendid ei saaks kasutada vabanenud võimsust. Isegi kui kolmandatele isikutele võimaldatakse juurdepääs võrgule, ei oleks seal praegu piisavalt vaba võimsust, et kolmandad isikud saaksid alaliselt gaasi importida, ega kindlat miinimummahtu, mida nad suudaksid importida. |
| --- | --- |

(37)

GDP rahvusvaheline torujuhe: ühinemise tulemusena tekkinud üksus saaks kasutada Portugali esimest olemasolevat sisenemispunkti (torujuhe, mis kulgeb Alžeeriast Portugali läbi Maroko ja Hispaania ja mis siseneb Portugali Campo Maioris) täisvõimsusel, et konkurendid ei saaks kasutada vabanenud võimsust. Isegi kui kolmandatele isikutele võimaldatakse juurdepääs võrgule, ei oleks seal praegu piisavalt vaba võimsust, et kolmandad isikud saaksid alaliselt gaasi importida, ega kindlat miinimummahtu, mida nad suudaksid importida.

| (38) | GDP Sinèsi terminal: Portugali ainuke veeldatud maagaasi terminal asub Sinesis. See alustas tööd 2004. aastal ja GDP on selle omanik ning juhib selle tegevust (läbi talle täielikult kuuluva tütarettevõtte Transgási). Torujuhtme maksimaalne impordivõimsus on 5,3 mld m3. Kuna gaasivaldkonda pole siiani avatud, pole kolmandate isikute juurdepääsu reeglit terminali suhtes kohaldatud. Selle tulemusena peaksid kolmandad isikud, kes tahaksid saada juurdepääsu terminalile, võtma ühendust GDPga ja temaga tingimuste üle läbi rääkima. |
| --- | --- |

(38)

GDP Sinèsi terminal: Portugali ainuke veeldatud maagaasi terminal asub Sinesis. See alustas tööd 2004. aastal ja GDP on selle omanik ning juhib selle tegevust (läbi talle täielikult kuuluva tütarettevõtte Transgási). Torujuhtme maksimaalne impordivõimsus on 5,3 mld m3. Kuna gaasivaldkonda pole siiani avatud, pole kolmandate isikute juurdepääsu reeglit terminali suhtes kohaldatud. Selle tulemusena peaksid kolmandad isikud, kes tahaksid saada juurdepääsu terminalile, võtma ühendust GDPga ja temaga tingimuste üle läbi rääkima.

| (39) | Carriço maa-alune hoidla: ühinemise tõttu võib EDP juhtida ka GDP Carriço maa-aluse hoidla tööd. See on Portugali ainuke maagaasihoidla (välja arvatud Sinèsi veeldatud maagaasihoidla, mis on palju väiksem). On äärmiselt oluline, et kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamadega elektrienergiatootjatel oleks juurdepääs selle hoidla pakutavatele paindlikele võimalustele mittediskrimineerival viisil. Turu-uuring kinnitas, et need juurdepääsutingimused ei garanteeri konkurentidele võimalust kasutada hoidlat täieulatuslikult, kuna EDP võib piirata juurdepääsu, viidates tehnilistele põhjustele. |
| --- | --- |

(39)

Carriço maa-alune hoidla: ühinemise tõttu võib EDP juhtida ka GDP Carriço maa-aluse hoidla tööd. See on Portugali ainuke maagaasihoidla (välja arvatud Sinèsi veeldatud maagaasihoidla, mis on palju väiksem). On äärmiselt oluline, et kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamadega elektrienergiatootjatel oleks juurdepääs selle hoidla pakutavatele paindlikele võimalustele mittediskrimineerival viisil. Turu-uuring kinnitas, et need juurdepääsutingimused ei garanteeri konkurentidele võimalust kasutada hoidlat täieulatuslikult, kuna EDP võib piirata juurdepääsu, viidates tehnilistele põhjustele.

| (40) | Lisaks nähtub teatatud toimingust, et EDP saab märkimisväärse mõjuvõimu gaasi sisenemispunktide ja ladustamisrajatiste üle. Toiming võiks seega anda talle kõik vajalikud vahendid ja soodustused, et muuta gaasivõrgule juurdepääs konkurentide jaoks raskemaks, isegi kui Portugali kõrgsurve-gaasivõrgustiku omandiline kuuluvus kavatsetakse eraldada RENile. |
| --- | --- |

(40)

Lisaks nähtub teatatud toimingust, et EDP saab märkimisväärse mõjuvõimu gaasi sisenemispunktide ja ladustamisrajatiste üle. Toiming võiks seega anda talle kõik vajalikud vahendid ja soodustused, et muuta gaasivõrgule juurdepääs konkurentide jaoks raskemaks, isegi kui Portugali kõrgsurve-gaasivõrgustiku omandiline kuuluvus kavatsetakse eraldada RENile.

Suutlikkus piirata gaasitarneid kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamadele konkureerivate kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamade arvel

| (41) | Infrastruktuuride ja transpordiõiguste üleandmise tõhususega kaasnevad olulised ebamäärasused ei kinnita, et praeguste (nt Turbogas) ja potentsiaalsete konkureerivate kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamade gaasivajadused tarniks mõni teine äriühing kui ühinemisest tekkinud äriühing. Kui Portugalis hakatakse gaasitarneid piirama, on GDP-l stiimul eelistada EDP elektrijaamu konkureerivatele jaamadele. |
| --- | --- |

(41)

Infrastruktuuride ja transpordiõiguste üleandmise tõhususega kaasnevad olulised ebamäärasused ei kinnita, et praeguste (nt Turbogas) ja potentsiaalsete konkureerivate kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamade gaasivajadused tarniks mõni teine äriühing kui ühinemisest tekkinud äriühing. Kui Portugalis hakatakse gaasitarneid piirama, on GDP-l stiimul eelistada EDP elektrijaamu konkureerivatele jaamadele.

Suutlikkus ja stiimul kontrollida gaasihinda ja suurendada konkurentide kulusid ning kõrvaldada nii praegused kui potentsiaalsed konkurendid turult ning takistada nende juurdepääsu turule

| (42) | Ühinemise tõttu on EDP-l võimalus ja stiimul tõsta tõelistele konkurentidele tarnitava gaasi hinda (Turbogás, lühiajalisteks vajadusteks). See kehtib ka potentsiaalsete konkurentide kohta (nende kõigi nõudmiste kohta), kuna turgude avamise kiirus ja sisenemispunktidele juurdepääsu ümbritsev ebamäärasus muudab tõenäoliseks, et tulevastele kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamadele tarnib gaasi GDP. |
| --- | --- |

(42)

Ühinemise tõttu on EDP-l võimalus ja stiimul tõsta tõelistele konkurentidele tarnitava gaasi hinda (Turbogás, lühiajalisteks vajadusteks). See kehtib ka potentsiaalsete konkurentide kohta (nende kõigi nõudmiste kohta), kuna turgude avamise kiirus ja sisenemispunktidele juurdepääsu ümbritsev ebamäärasus muudab tõenäoliseks, et tulevastele kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamadele tarnib gaasi GDP.

Juurdepääs EDP konkurentide ärisaladuse alla kuuluvale kuluinformatsioonile, mis annab märkimisväärse eelise

| (43) | Kuna ühinemise tulemusena tekkinud üksusel on teave oma tegelike konkurentide sisestuskuludest, võib ta kõrvaldada konkurendid turult hinnapoliitikaga. Selline struktuuriline eelis tugevdab ka EDP turuvalitseja seisundit, kuna tõenäoliselt takistab või viivitab see nende potentsiaalsete konkurentide turuletulekut, kes tahaksid tegutseda turul kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamadega, ostes gaasi GDP-lt. |
| --- | --- |

(43)

Kuna ühinemise tulemusena tekkinud üksusel on teave oma tegelike konkurentide sisestuskuludest, võib ta kõrvaldada konkurendid turult hinnapoliitikaga. Selline struktuuriline eelis tugevdab ka EDP turuvalitseja seisundit, kuna tõenäoliselt takistab või viivitab see nende potentsiaalsete konkurentide turuletulekut, kes tahaksid tegutseda turul kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamadega, ostes gaasi GDP-lt.

Juurdepääs konkurentide kulusid käsitlevatele igapäevastele gaasikuluandmetele, mis kuuluvad ärisaladuse alla, annab EDP-le märkimisväärse eelise

| (44) | Täiendavalt ühinemisele on EDP-l ka juurdepääs Turbogasi igapäevastele gaasikuluandmetele (ja teiste kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamade andmetele, kellele EDP tulevikus võibolla gaasi tarnib), see tähendab, et ta saab päev enne andmed elektrijaama gaasimahust, mida see kavatseb tunnis kulutada. Seetõttu teab EDP ette Turbogasi järgmise päeva kavandatud energiatootmiskava mahtu. Kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamade tootlikkuse kõikuvuse tõttu on selline teave strateegiliselt oluline. Teades näiteks, et Turbogas ei kavatse järgmisel päeva mingil ajahetkel energiat toota, võib EDP tõsta oma hindu üle Turbogasi muutuvkulude, kaotamata Turbogasile suunatud müüki. |
| --- | --- |

(44)

Täiendavalt ühinemisele on EDP-l ka juurdepääs Turbogasi igapäevastele gaasikuluandmetele (ja teiste kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamade andmetele, kellele EDP tulevikus võibolla gaasi tarnib), see tähendab, et ta saab päev enne andmed elektrijaama gaasimahust, mida see kavatseb tunnis kulutada. Seetõttu teab EDP ette Turbogasi järgmise päeva kavandatud energiatootmiskava mahtu. Kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamade tootlikkuse kõikuvuse tõttu on selline teave strateegiliselt oluline. Teades näiteks, et Turbogas ei kavatse järgmisel päeva mingil ajahetkel energiat toota, võib EDP tõsta oma hindu üle Turbogasi muutuvkulude, kaotamata Turbogasile suunatud müüki.

| (45) | Eespool nimetatud horisontaalsed ja vertikaalsed mõjud tugevdavad üksikult või ühiselt EDP elektrienergia hulgituruvalitseja seisundit. |
| --- | --- |

(45)

Eespool nimetatud horisontaalsed ja vertikaalsed mõjud tugevdavad üksikult või ühiselt EDP elektrienergia hulgituruvalitseja seisundit.

2.   ABITEENUSED

| (46) | Kõnealune toiming kõrvaldab GDP tõenäolise elektrienergiaturule tuleku ja seetõttu ka tema, kui potentsiaalse abiteenuste pakkuja. Hulgituru ülevaates mainitud põhjuste alusel ja kuna taolisi asutusi on ainult mõni, oleks GDP tulek hulgiturule nõrgestanud EDP seisundit abiteenuste pakkujana. Koondumine kõrvaldab selle potentsiaalse konkurendi abiteenuste pakkumise turult. |
| --- | --- |

(46)

Kõnealune toiming kõrvaldab GDP tõenäolise elektrienergiaturule tuleku ja seetõttu ka tema, kui potentsiaalse abiteenuste pakkuja. Hulgituru ülevaates mainitud põhjuste alusel ja kuna taolisi asutusi on ainult mõni, oleks GDP tulek hulgiturule nõrgestanud EDP seisundit abiteenuste pakkujana. Koondumine kõrvaldab selle potentsiaalse konkurendi abiteenuste pakkumise turult.

3.   ELEKTRIENERGIA JAETURG PORTUGALIS

a)   EDP valitseb Portugali elektrienergia jaemüügiturgu

| (47) | Turg, kus tarnitakse elektrit suurtele tööstustarbijatele (45 % kogutarbimisest) koosneb täielikult vabatarbijatest. EDP-le kuulub mahu järgi (klientide lõikes palju rohkem) sellest turust 92 %. |
| --- | --- |

(47)

Turg, kus tarnitakse elektrit suurtele tööstustarbijatele (45 % kogutarbimisest) koosneb täielikult vabatarbijatest. EDP-le kuulub mahu järgi (klientide lõikes palju rohkem) sellest turust 92 %.

| (48) | Väiketarbijate turg hakkas avanema alles 2004. aastal. EDP käes on peaaegu 100 % turust. Teiste liikmesriikide kogemused näitavad selgelt, et sellised tarbijad vahetavad teenusepakkujat palju harvemini kui tööstustarbijad. EDP turgu valitseva seisundi kõikuma löömine võtab aega. |
| --- | --- |

(48)

Väiketarbijate turg hakkas avanema alles 2004. aastal. EDP käes on peaaegu 100 % turust. Teiste liikmesriikide kogemused näitavad selgelt, et sellised tarbijad vahetavad teenusepakkujat palju harvemini kui tööstustarbijad. EDP turgu valitseva seisundi kõikuma löömine võtab aega.

b)   EDP valitsejaseisundi kindlustamine Portugali elektrienergia jaemüügiturul

| (49) | Kavandatav toiming tugevdab EDP turuvalitseja seisundit, kuna see kõrvaldab GDP kui olulise võimaliku konkurendi. Komisjoni uuringu käigus kinnitasid andmeesitajad, et GDP oleks kõige tõenäolisem ja tulemuslikum võimalik uustulnuk neil turgudel, eriti tänu tema suurele gaasitarbijate arvule, üleriiklikult tuntud kaubamärgile ja võimele pakkuda kahte erinevat kütust. |
| --- | --- |

(49)

Kavandatav toiming tugevdab EDP turuvalitseja seisundit, kuna see kõrvaldab GDP kui olulise võimaliku konkurendi. Komisjoni uuringu käigus kinnitasid andmeesitajad, et GDP oleks kõige tõenäolisem ja tulemuslikum võimalik uustulnuk neil turgudel, eriti tänu tema suurele gaasitarbijate arvule, üleriiklikult tuntud kaubamärgile ja võimele pakkuda kahte erinevat kütust.

| (50) | Ühinemine lisab ka täiendavaid takistusi turule tulekul, kuna ühinemise tulemusena tekkivas üksuses ühinevad osalejate eelised gaasi- ja elektriturul ning sunnivad konkurente tulema samaaegselt nii gaasi- kui ka elektriturule, et olla võimelised pakkuma mõlemat kütust. |
| --- | --- |

(50)

Ühinemine lisab ka täiendavaid takistusi turule tulekul, kuna ühinemise tulemusena tekkivas üksuses ühinevad osalejate eelised gaasi- ja elektriturul ning sunnivad konkurente tulema samaaegselt nii gaasi- kui ka elektriturule, et olla võimelised pakkuma mõlemat kütust.

B.   GAASITURG

1.   GDP VALITSEB PORTUGALI GAASITURGU

| (51) | GDP on praegu seaduslikult monopoolses seisundis, ta valitseb kõiki gaasiturgusid, välja arvatud maagaasi jaotamine Porto piirkonnas, kus tegutseb Portgás, äriühing, mille üle EDP hiljuti omandas ühiskontrolli. |
| --- | --- |

(51)

GDP on praegu seaduslikult monopoolses seisundis, ta valitseb kõiki gaasiturgusid, välja arvatud maagaasi jaotamine Porto piirkonnas, kus tegutseb Portgás, äriühing, mille üle EDP hiljuti omandas ühiskontrolli.

| (52) | GDP-l on praegu ja ka edaspidi pärast turgude avamist märkimisväärne turgu valitseva ettevõtja eelisseisund, võrreldes võimalike uustulnukatega. Tal on eriti i) suured kogemused ja teave Portugali gaasituru kohta igal astmel, ii) tal on suur gaasi tarbijaskond ja märkimisväärne müügimaht, iii) ta on välja arendanud nii üleriiklikul kui kohalikul tasandil tuntud kaubamärgi ja iv) ta on omandanud ainulaadse teabe tarbijate (tarbimisharjumused, maksejõulisus, krediiditeave) ja nende erivajaduste kohta (lisateenused või spetsiaalne klienditeenindus), v) ta kontrollib GDP-le alluvate kohalike jaotusettevõtjate kaudu jaotussüsteemi tegevust. |
| --- | --- |

(52)

GDP-l on praegu ja ka edaspidi pärast turgude avamist märkimisväärne turgu valitseva ettevõtja eelisseisund, võrreldes võimalike uustulnukatega. Tal on eriti i) suured kogemused ja teave Portugali gaasituru kohta igal astmel, ii) tal on suur gaasi tarbijaskond ja märkimisväärne müügimaht, iii) ta on välja arendanud nii üleriiklikul kui kohalikul tasandil tuntud kaubamärgi ja iv) ta on omandanud ainulaadse teabe tarbijate (tarbimisharjumused, maksejõulisus, krediiditeave) ja nende erivajaduste kohta (lisateenused või spetsiaalne klienditeenindus), v) ta kontrollib GDP-le alluvate kohalike jaotusettevõtjate kaudu jaotussüsteemi tegevust.

2.   GDP VALITSEJASEISUNDI KINDLUSTAMINE PORTUGALI GAASITURUL

a)   Gaasitarned energiatootjatele (CCGTd)

| (53) | Seoses gaasitarnetega kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamadele, võib tõdeda, et teatatud toiming sulgeb nende elektrijaamade gaasinõudluse (täpsemalt Turbogási (13) ja TER/Carriegado lühiajalised vajadused), mida GDP konkurendid oleksid võinud täita, kui need elektrijaamad oleksid vabatarbijad. See kindlustab GDP gaasitarnija valitsejaseisundit kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamadele. |
| --- | --- |

(53)

Seoses gaasitarnetega kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamadele, võib tõdeda, et teatatud toiming sulgeb nende elektrijaamade gaasinõudluse (täpsemalt Turbogási (13) ja TER/Carriegado lühiajalised vajadused), mida GDP konkurendid oleksid võinud täita, kui need elektrijaamad oleksid vabatarbijad. See kindlustab GDP gaasitarnija valitsejaseisundit kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamadele.

b)   Gaasitarned kohalikele jaotusettevõtjatele

| (54) | Teatatud toiming kaotab ainukese siiani GDP kontrolli alla mittekuuluva kohaliku jaotusettevõtja, Portgási gaasinõudluse. Toimingu tulemusena ei ole kohalikele jaotusettevõtjatele suunatud gaasitarnete üle võimalik konkureerida pärast seda, kui neist saavad vabatarbijad. See kindlustab GDP turgu valitsevat seisundit gaasitarnete turul kohalikele jaotusettevõtjatele. |
| --- | --- |

(54)

Teatatud toiming kaotab ainukese siiani GDP kontrolli alla mittekuuluva kohaliku jaotusettevõtja, Portgási gaasinõudluse. Toimingu tulemusena ei ole kohalikele jaotusettevõtjatele suunatud gaasitarnete üle võimalik konkureerida pärast seda, kui neist saavad vabatarbijad. See kindlustab GDP turgu valitsevat seisundit gaasitarnete turul kohalikele jaotusettevõtjatele.

c)   Gaasitarne suurtele tööstustarbijatele

| (55) | Uuring näitas, et EDP oleks olnud kõige tõenäolisem uustulnuk suurte tööstustarbijate gaasitarneturul selle avanedes. |
| --- | --- |

(55)

Uuring näitas, et EDP oleks olnud kõige tõenäolisem uustulnuk suurte tööstustarbijate gaasitarneturul selle avanedes.

| (56) | EDP tundub olevat kõige tõenäolisem potentsiaalne uustulnuk sellel turul, arvestades, et i) tal on elektrienergiat tootev kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaam (ja omab seetõttu juurdepääsu suurele hulgale gaasile), mis annab suure stiimuli siseneda gaasitarneturule, ii) ta võib toetuda oma elektrienergiatarbijatele (EDP kontrolli all on peaaegu 100 % Portugali elektrijaotusturust), kellele ta võib pakkuda ka ühendatud gaasi- ja elektritarneid (kahe kütuse pakkumine), ning iii) ta võib toetuda ka gaasitarnija Portgási kogemusele, mainele ja tarbijaskonnale. Mitmes liikmesriigis on turgu valitsevad elektriettevõtjad tulnud tulemuslikult gaasiturule. |
| --- | --- |

(56)

EDP tundub olevat kõige tõenäolisem potentsiaalne uustulnuk sellel turul, arvestades, et i) tal on elektrienergiat tootev kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaam (ja omab seetõttu juurdepääsu suurele hulgale gaasile), mis annab suure stiimuli siseneda gaasitarneturule, ii) ta võib toetuda oma elektrienergiatarbijatele (EDP kontrolli all on peaaegu 100 % Portugali elektrijaotusturust), kellele ta võib pakkuda ka ühendatud gaasi- ja elektritarneid (kahe kütuse pakkumine), ning iii) ta võib toetuda ka gaasitarnija Portgási kogemusele, mainele ja tarbijaskonnale. Mitmes liikmesriigis on turgu valitsevad elektriettevõtjad tulnud tulemuslikult gaasiturule.

| (57) | EDP võimaliku konkurentsi kadumine tugevdab GDP valitsejaseisundit kohalikele jaotusettevõtjatele suunatud gaasitarnete turul. |
| --- | --- |

(57)

EDP võimaliku konkurentsi kadumine tugevdab GDP valitsejaseisundit kohalikele jaotusettevõtjatele suunatud gaasitarnete turul.

d)   Gaasitarned väiketarbijatele

| (58) | Komisjon jõudis seisukohale, et ilma ühinemiseta oleks EDP olnud kõige tõenäolisem uustulnuk väiketarbijate gaasitarneturul. |
| --- | --- |

(58)

Komisjon jõudis seisukohale, et ilma ühinemiseta oleks EDP olnud kõige tõenäolisem uustulnuk väiketarbijate gaasitarneturul.

| (59) | EDP eelised võib jagada kolme rühma: a) hanke-eelised, mida EDP omab tänu EDP seisundile gaasi kasutava energiatootjana Portugalis; b) eelised, mis EDP-l on turgu valitseva elektrienergia jaemüüja ja jaotajana; c) eelised, mis EDP-l on oma seisundi tõttu gaasi jaemüügiturul Portugalis ja teabe tõttu, mis EDP-l selle turu kohta on (Portgás ja teabe jagamine Lisboagási kohta). |
| --- | --- |

(59)

EDP eelised võib jagada kolme rühma: a) hanke-eelised, mida EDP omab tänu EDP seisundile gaasi kasutava energiatootjana Portugalis; b) eelised, mis EDP-l on turgu valitseva elektrienergia jaemüüja ja jaotajana; c) eelised, mis EDP-l on oma seisundi tõttu gaasi jaemüügiturul Portugalis ja teabe tõttu, mis EDP-l selle turu kohta on (Portgás ja teabe jagamine Lisboagási kohta).

| (60) | EDP tahet siseneda gaasiturule tõestab täiendavalt hiljutine kontrolli omandamine Portugali kohalikus jaotusettevõtjas Portgás ja selle kiire areng Hispaania gaasiturul (EDP omandas kontrolli Hispaania teiseks suurima gaasiettevõtte Naturcorp üle). |
| --- | --- |

(60)

EDP tahet siseneda gaasiturule tõestab täiendavalt hiljutine kontrolli omandamine Portugali kohalikus jaotusettevõtjas Portgás ja selle kiire areng Hispaania gaasiturul (EDP omandas kontrolli Hispaania teiseks suurima gaasiettevõtte Naturcorp üle).

| (61) | Eespool nimetatud andmete alusel kõrvaldaks koondumine GDP peamise konkurendi ja suurendaks veelgi takistusi väiketarbijaid varustavale gaasitarneturule tulekuks. Seega kindlustab see GDP valitseja seisundit Portugali gaasiturul. |
| --- | --- |

(61)

Eespool nimetatud andmete alusel kõrvaldaks koondumine GDP peamise konkurendi ja suurendaks veelgi takistusi väiketarbijaid varustavale gaasitarneturule tulekuks. Seega kindlustab see GDP valitseja seisundit Portugali gaasiturul.

V.   TEATISE ESITANUD HUVITATUD ISIKUTE KAVANDATUD KOHUSTUSED

| (62) | Huvitatud isikud esitasid kohustused 28. oktoobril 2004 ja täiendatud versiooni 17. novembril 2004. 17. novembri 2004 kohustustest tehakse kokkuvõte allpool, kasutades huvitatud isikute numeratsiooni:







  EDP 1 | : | EDP osaluse vähendamine RENis 30 %-lt 5 %-le |
| --- | --- | --- | --- |
| EDP 2 | : | EDP omanduses olevate Tejo Energia aktsiate loovutamine |
| EDP 3 | : | Uute kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamade ehitamise edasilükkamine vastavalt läbivaatamisklauslile |
| EDP 4 | : | Ühele ühikule vastava TERi tootmisvõimsuse rentimine vastavalt läbivaatamisklauslile |
| EDP 5 | : | Mõne EDP hääletusõiguse peatamine Turbogásis ja sõltumatute liikmete määramine Turbogási juhatusse |
| ENI II | : | Sinèsi veeldatud maagaasiterminali müük RENile |
| ENI III | : | Carriço maa-aluse hoidla müük RENile |
| ENI IV | : | Kõrgsurve-gaasivõrgu kavandatud müük RENile |
| ENI V | : | Tagatised juurdepääsuks võrgule seni, kuni võrk müüakse RENile |
| ENI VI | : | Transgási tellitud ja kasutamata jäetud Campo Maioris asuva sisenemispunkti võimsuse loovutamine RENile |
| ENI VII | : | Kohustus mitte broneerida lisavõimsust Campo Maiori sisenemispunktis |
| ENI VIII | : | Kohustus mitte broneerida lisavõimsust Extremadura torujuhtmes |
| ENI IX | : | Kohustus võimaldada lisavõimsust Extremadura torujuhtmes ja/või Campo Maiori sisenemispunktis teatavatel tingimustel |
| ENI X | : | Parima pakkumise kohandamismehhanismil põhineva GDP ostueesõiguse kaotamine |
| ENI XI | : | Meetmed, mille eesmärk on kõrvaldada hinnateabele juurdepääsu käsitleva eelisega seotud probleemid |
| ENI XII | : | Meetmed, mille eesmärk on kindlustada kohalike jaotusettevõtjate nõudluse tulemusliku vabastamise ulatus |
| ENI XIII | : | Kohustus mitte teha Portugali kohalikele jaotusettevõtjatele ning jaeklientidele maagaasi ja elektrienergia topeltpakkumisi enne, kui maagaasiturg sellele tarbijaskonnale on avatud |
| ENI XIV | : | Kohaliku jaotusettevõtja Setgás müük. |

(62)

Huvitatud isikud esitasid kohustused 28. oktoobril 2004 ja täiendatud versiooni 17. novembril 2004. 17. novembri 2004 kohustustest tehakse kokkuvõte allpool, kasutades huvitatud isikute numeratsiooni:

EDP 1

:

EDP osaluse vähendamine RENis 30 %-lt 5 %-le

EDP 2

:

EDP omanduses olevate Tejo Energia aktsiate loovutamine

EDP 3

:

Uute kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamade ehitamise edasilükkamine vastavalt läbivaatamisklauslile

EDP 4

:

Ühele ühikule vastava TERi tootmisvõimsuse rentimine vastavalt läbivaatamisklauslile

EDP 5

:

Mõne EDP hääletusõiguse peatamine Turbogásis ja sõltumatute liikmete määramine Turbogási juhatusse

ENI II

:

Sinèsi veeldatud maagaasiterminali müük RENile

ENI III

:

Carriço maa-aluse hoidla müük RENile

ENI IV

:

Kõrgsurve-gaasivõrgu kavandatud müük RENile

ENI V

:

Tagatised juurdepääsuks võrgule seni, kuni võrk müüakse RENile

ENI VI

:

Transgási tellitud ja kasutamata jäetud Campo Maioris asuva sisenemispunkti võimsuse loovutamine RENile

ENI VII

:

Kohustus mitte broneerida lisavõimsust Campo Maiori sisenemispunktis

ENI VIII

:

Kohustus mitte broneerida lisavõimsust Extremadura torujuhtmes

ENI IX

:

Kohustus võimaldada lisavõimsust Extremadura torujuhtmes ja/või Campo Maiori sisenemispunktis teatavatel tingimustel

ENI X

:

Parima pakkumise kohandamismehhanismil põhineva GDP ostueesõiguse kaotamine

ENI XI

:

Meetmed, mille eesmärk on kõrvaldada hinnateabele juurdepääsu käsitleva eelisega seotud probleemid

ENI XII

:

Meetmed, mille eesmärk on kindlustada kohalike jaotusettevõtjate nõudluse tulemusliku vabastamise ulatus

ENI XIII

:

Kohustus mitte teha Portugali kohalikele jaotusettevõtjatele ning jaeklientidele maagaasi ja elektrienergia topeltpakkumisi enne, kui maagaasiturg sellele tarbijaskonnale on avatud

ENI XIV

:

Kohaliku jaotusettevõtja Setgás müük.

VI.   HINNANG KAVANDATAVATELE KOHUSTUSTELE

A.   ELEKTRIGA SEOTUD KOHUSTUSED

1.   ELEKTRI HULGITURG

a)   Toimingu horisontaalsed mõjud (GDP kui kõige tõenäolisema uustulnuka kõrvaldamine)

| (63) | Huvitatud isikute ettepanek on meetmete kogum, mille eesmärk on tagada konkurentide sisenemine turule ja samal ajal vältida tootmisvahendite loovutamist. Selle aluseks on peamiselt EDP uute kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamade ehitamise edasilükkamine ja osa EDP TERi elektrijaama tootmisvõimsuse rentimine piiratud ajaks. |
| --- | --- |

(63)

Huvitatud isikute ettepanek on meetmete kogum, mille eesmärk on tagada konkurentide sisenemine turule ja samal ajal vältida tootmisvahendite loovutamist. Selle aluseks on peamiselt EDP uute kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamade ehitamise edasilükkamine ja osa EDP TERi elektrijaama tootmisvõimsuse rentimine piiratud ajaks.

| (64) | Komisjoni turutesti andmeesitajate arvates olid need ettepanekud oma ulatuse, kohaldamisala ja kestuse poolest selgelt ebapiisavad, et hüvitada GDP kaotust olulise võimaliku konkurendina ja kindlustada võimalike konkurentide tähtaegne turuletulek. Komisjon ühineb huvitatud isikute väljendatud probleemidega. |
| --- | --- |

(64)

Komisjoni turutesti andmeesitajate arvates olid need ettepanekud oma ulatuse, kohaldamisala ja kestuse poolest selgelt ebapiisavad, et hüvitada GDP kaotust olulise võimaliku konkurendina ja kindlustada võimalike konkurentide tähtaegne turuletulek. Komisjon ühineb huvitatud isikute väljendatud probleemidega.

| (65) | Tootmisvõimsuse rentimine TERilt moodustab ainult kolmandiku elektrijaama ja 4 % kogu Portugali tootmisvõimsusest. Rendilepingu võib automaatselt lõpetada selliste kriteeriumite alusel, mis ei taga uute konkurentide olemasolu ega Pürenee poolsaare turu tegelikku loomist. Rendilepingu võib sõlmida ka ainult 3 aastaks. EDP teab reaalajas selle elektrienergia kulusid ja mahte, mida rentija võib turustada. Kõik see muudab ebatõenäoliseks, et rentija omaks olulist mõju turule ja see piiraks EDP konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(65)

Tootmisvõimsuse rentimine TERilt moodustab ainult kolmandiku elektrijaama ja 4 % kogu Portugali tootmisvõimsusest. Rendilepingu võib automaatselt lõpetada selliste kriteeriumite alusel, mis ei taga uute konkurentide olemasolu ega Pürenee poolsaare turu tegelikku loomist. Rendilepingu võib sõlmida ka ainult 3 aastaks. EDP teab reaalajas selle elektrienergia kulusid ja mahte, mida rentija võib turustada. Kõik see muudab ebatõenäoliseks, et rentija omaks olulist mõju turule ja see piiraks EDP konkurentsivõimet.

| (66) | Ehituse kavandatavale edasilükkamisele lisatud läbivaatamisklausli tõttu lõpeb edasilükkamine tõenäoliselt kiiresti ilma garantiita, et uued konkurendid ka reaalselt turule tulevad. Peale selle ei keela see EDP-l alustada uusi kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamade projekte (kõik sammud, peale tegeliku ehitamise). Kavandataval ehituse edasilükkamisel ja rendilepingul ei ole seega struktuuriliste parandusmeetmete sarnast konkurentsi soodustavat mõju. |
| --- | --- |

(66)

Ehituse kavandatavale edasilükkamisele lisatud läbivaatamisklausli tõttu lõpeb edasilükkamine tõenäoliselt kiiresti ilma garantiita, et uued konkurendid ka reaalselt turule tulevad. Peale selle ei keela see EDP-l alustada uusi kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamade projekte (kõik sammud, peale tegeliku ehitamise). Kavandataval ehituse edasilükkamisel ja rendilepingul ei ole seega struktuuriliste parandusmeetmete sarnast konkurentsi soodustavat mõju.

| (67) | Lisaks sellele kavandavad huvitatud pooled loovutada EDP 10 % osaluse Tejo Energias, mis on üks EDP konkurente. Isegi kui see on positiivne ettepanek, ei taga see, et Tejo Energia ka tegelikult ehitaks kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaama. |
| --- | --- |

(67)

Lisaks sellele kavandavad huvitatud pooled loovutada EDP 10 % osaluse Tejo Energias, mis on üks EDP konkurente. Isegi kui see on positiivne ettepanek, ei taga see, et Tejo Energia ka tegelikult ehitaks kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaama.

| (68) | Huvitatud isikud tegid ka ettepaneku peatada EDP hääleõigus Turbogásis. Peatamine on piiratud kolme aastaga ja ainult kahe konkreetse otsuses käsitletud teemaga. EDP omandas hiljuti ka optsiooni osta Turbogásis 20 % ulatuses lisaaktsiaid ja juhtida kogu Turbogási toodangut. Seetõttu on väga kaheldav, et huvitatud isikute kohustused takistavad EDPd mõjutamast Turbogási gaasivarustusstrateegiat ja edaspidiseid projekte. |
| --- | --- |

(68)

Huvitatud isikud tegid ka ettepaneku peatada EDP hääleõigus Turbogásis. Peatamine on piiratud kolme aastaga ja ainult kahe konkreetse otsuses käsitletud teemaga. EDP omandas hiljuti ka optsiooni osta Turbogásis 20 % ulatuses lisaaktsiaid ja juhtida kogu Turbogási toodangut. Seetõttu on väga kaheldav, et huvitatud isikute kohustused takistavad EDPd mõjutamast Turbogási gaasivarustusstrateegiat ja edaspidiseid projekte.

b)   Mittehorisontaalsed mõjud (konkurentide kulude suurendamine)

EDP eelisjuurdepääs Portugali gaasiinfrastruktuurile

| (69) | Komisjon suhtub soosivalt ettepanekusse müüa Sinèsi veeldatud maagaasi terminal ja Carriço maa-alune hoidla kõrgsurve-gaasivõrgu ettevõtjale, s.t. omandilise kuuluvuse eraldamine. Nende üleandmisega seotud tingimused ei taga siiski, et piisav võimsus oleks kolmandatele isikutele kättesaadav. Parandusmeetmed võimaldavad otseselt seda, et huvitatud isikute Hispaania gaasiäris tegutsevad tütarettevõtted Union Fenosa Gas ja Naturcorp võivad tellida lisavõimsust isegi enne üleandmist ja huvitatud isikud võivad tellida lisavõimsust pärast üleandmist. |
| --- | --- |

(69)

Komisjon suhtub soosivalt ettepanekusse müüa Sinèsi veeldatud maagaasi terminal ja Carriço maa-alune hoidla kõrgsurve-gaasivõrgu ettevõtjale, s.t. omandilise kuuluvuse eraldamine. Nende üleandmisega seotud tingimused ei taga siiski, et piisav võimsus oleks kolmandatele isikutele kättesaadav. Parandusmeetmed võimaldavad otseselt seda, et huvitatud isikute Hispaania gaasiäris tegutsevad tütarettevõtted Union Fenosa Gas ja Naturcorp võivad tellida lisavõimsust isegi enne üleandmist ja huvitatud isikud võivad tellida lisavõimsust pärast üleandmist.

| (70) | Huvitatud isikud tegid ka ettepaneku võimaldada võimsust Hispaania-Portugali torujuhtmes Portugali sisenemispunktis (Campo Maioris). Turutesti kohaselt on see võimsus liiga väike (vähem kui 10 % selle torujuhtme võimsusest, mis ei ole piisav ühe 400 MW kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaama toimimiseks) ja seda ei tagata tootmisetapi torustikus (Extramadura torujuhe) gaasi toimetamiseks Portugali piirini. Lisavõimsuse pakkumiseks lubatakse lisamehhanismi, kuid seda tingimustel, mis muudavad õigeaegse juurdepääsu lisavõimsusele võimatuks, majanduslikult mitteteostatavaks ja liiga pikaajaliseks, et kolmandad isikud võiksid sellega arvestada. |
| --- | --- |

(70)

Huvitatud isikud tegid ka ettepaneku võimaldada võimsust Hispaania-Portugali torujuhtmes Portugali sisenemispunktis (Campo Maioris). Turutesti kohaselt on see võimsus liiga väike (vähem kui 10 % selle torujuhtme võimsusest, mis ei ole piisav ühe 400 MW kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaama toimimiseks) ja seda ei tagata tootmisetapi torustikus (Extramadura torujuhe) gaasi toimetamiseks Portugali piirini. Lisavõimsuse pakkumiseks lubatakse lisamehhanismi, kuid seda tingimustel, mis muudavad õigeaegse juurdepääsu lisavõimsusele võimatuks, majanduslikult mitteteostatavaks ja liiga pikaajaliseks, et kolmandad isikud võiksid sellega arvestada.

| (71) | Seetõttu on maagaasi infrastruktuuriga seotud kohustuste positiivne mõju Portugali elektri- ja gaasiturule tõenäoliselt väike. |
| --- | --- |

(71)

Seetõttu on maagaasi infrastruktuuriga seotud kohustuste positiivne mõju Portugali elektri- ja gaasiturule tõenäoliselt väike.

Koondumise muud vertikaalsed mõjud

| (72) | Toimingust tulenevate muude vertikaalsete konkurentsiprobleemide (14) osas pakuvad kohustused peamiselt tõhusaid infobarjääre GDP ja EDP vahelise teabevahetuse piiramiseks. Turutest näitas selgelt, et kõnealuses juhtumis ei ole sellised meetmed nende küsimuste lahendamiseks piisavad. |
| --- | --- |

(72)

Toimingust tulenevate muude vertikaalsete konkurentsiprobleemide (14) osas pakuvad kohustused peamiselt tõhusaid infobarjääre GDP ja EDP vahelise teabevahetuse piiramiseks. Turutest näitas selgelt, et kõnealuses juhtumis ei ole sellised meetmed nende küsimuste lahendamiseks piisavad.

2.   ABITEENUSTE TURG

| (73) | Kohustustele vastava tootmisvõimsuse rent ei luba rentijal tegutseda tasakaalustatud energiaturul, mis eeldab elektrijaama toodangu kohandamist reaalajas. |
| --- | --- |

(73)

Kohustustele vastava tootmisvõimsuse rent ei luba rentijal tegutseda tasakaalustatud energiaturul, mis eeldab elektrijaama toodangu kohandamist reaalajas.

| (74) | Nagu eespool selgitatud, ei anna kohustused piisavat kindlust, et konkurendid ehitavad Portugalis lähitulevikus uusi energiatootmisvõimsusi. Selle tulemusena ei paranda kavandatavad parandusmeetmed EDP kindlustuvat turuvalitseja seisundit. |
| --- | --- |

(74)

Nagu eespool selgitatud, ei anna kohustused piisavat kindlust, et konkurendid ehitavad Portugalis lähitulevikus uusi energiatootmisvõimsusi. Selle tulemusena ei paranda kavandatavad parandusmeetmed EDP kindlustuvat turuvalitseja seisundit.

3.   ELEKTRIENERGIA JAEMÜÜK

| (75) | Ainuke parandusmeede, mis on otseselt seotud elektrienergia jaemüügiga, on “kohustus mitte teha jaeklientidele maagaasi ja elektrienergia topeltpakkumisi enne, kui maagaasiturg sellele tarbijaskonnale on avatud”. Seda kohustust kohaldatakse ainult piiratud ajaks ja mingil juhul ei taga see, et turule tulevad konkurendid, kes kompenseerivad GDP kadumise. |
| --- | --- |

(75)

Ainuke parandusmeede, mis on otseselt seotud elektrienergia jaemüügiga, on “kohustus mitte teha jaeklientidele maagaasi ja elektrienergia topeltpakkumisi enne, kui maagaasiturg sellele tarbijaskonnale on avatud”. Seda kohustust kohaldatakse ainult piiratud ajaks ja mingil juhul ei taga see, et turule tulevad konkurendid, kes kompenseerivad GDP kadumise.

| (76) | Muud parandusmeetmed võivad otseselt positiivselt mõjutada elektrienergia jaeturgu, kuid ei taga, et uusi konkurente tuleb Portugali elektriturule õigeaegselt ja piisavalt suurel hulgal, et see hüvitaks GDP tulevase konkurentsi kadumise. |
| --- | --- |

(76)

Muud parandusmeetmed võivad otseselt positiivselt mõjutada elektrienergia jaeturgu, kuid ei taga, et uusi konkurente tuleb Portugali elektriturule õigeaegselt ja piisavalt suurel hulgal, et see hüvitaks GDP tulevase konkurentsi kadumise.

B.   MAAGAASITURG

1.   GAASITARNED ENERGIATOOTJATELE (KLIENDITURU SULGEMINE)

| (77) | Kõnealuse probleemiga on otseselt seotud kolm kohustust: i) TERi gaasitarneid käsitleva GDP ostueesõiguse lõpetamine, ii) mõne EDP hääleõiguse peatamine Turbogasis kolmeks aastaks ja iii) TERi osaline rentimine. |
| --- | --- |

(77)

Kõnealuse probleemiga on otseselt seotud kolm kohustust: i) TERi gaasitarneid käsitleva GDP ostueesõiguse lõpetamine, ii) mõne EDP hääleõiguse peatamine Turbogasis kolmeks aastaks ja iii) TERi osaline rentimine.

| (78) | i) Turul osalejad on rõhutanud, et GDP TERile suunatud tarnete ostueesõiguse lõpetamine ei kaota EDP stiimulit hankida gaasi GDP-lt; ii) mõne hääleõiguse peatamine piiratud ajaks ei takista EDPd mõjutamast Turbogási gaasitarnestrateegiat; iii) rendileping hõlmab ainult ühte kolmandikku TERist ja rentija peab enamiku gaasist ostma GDP-lt. Komisjoni arvates ei ole need kohustused seetõttu piisavad, et takistada GDP turuvalitseja seisundi kindlustumist energiatootjatele suunatud gaasitarneturul. |
| --- | --- |

(78)

i) Turul osalejad on rõhutanud, et GDP TERile suunatud tarnete ostueesõiguse lõpetamine ei kaota EDP stiimulit hankida gaasi GDP-lt; ii) mõne hääleõiguse peatamine piiratud ajaks ei takista EDPd mõjutamast Turbogási gaasitarnestrateegiat; iii) rendileping hõlmab ainult ühte kolmandikku TERist ja rentija peab enamiku gaasist ostma GDP-lt. Komisjoni arvates ei ole need kohustused seetõttu piisavad, et takistada GDP turuvalitseja seisundi kindlustumist energiatootjatele suunatud gaasitarneturul.

2.   GAASITARNED KOHALIKELE JAOTUSETTEVÕTJATELE (KLIENDITURU SULGEMINE)

| (79) | Toiming kaotab ainukese GDP kontrolli alla mittekuuluva kohaliku jaotusettevõtja, Portgási gaasinõudluse. Loovutada kavandatud kohaliku jaotusettevõtja Setgási gaasitarbimine on neli korda väiksem kui Portgásil. Kohustus ei takista seetõttu GDP turuvalitseja seisundi kindlustumist kohalikele jaotusettevõtjatele suunatud gaasitarneturul. |
| --- | --- |

(79)

Toiming kaotab ainukese GDP kontrolli alla mittekuuluva kohaliku jaotusettevõtja, Portgási gaasinõudluse. Loovutada kavandatud kohaliku jaotusettevõtja Setgási gaasitarbimine on neli korda väiksem kui Portgásil. Kohustus ei takista seetõttu GDP turuvalitseja seisundi kindlustumist kohalikele jaotusettevõtjatele suunatud gaasitarneturul.

3.   GAASITARNED SUURTELE TÖÖSTUSTARBIJATELE

| (80) | Ainukesed parandusmeetmed, mis on otseselt suunatud kõnealusel turul tekkinud probleemide lahendamiseks, on kohustus mitte teha topeltpakkumisi (gaas/elekter) suurtele tööstustarbijatele enne, kui see turg avatakse, ja pakkuda neile tarbijatele võimalust uuendada gaasilepingut aastapõhiselt. Kumbki parandusmeede ei taga piisavalt, et uus konkurent tuleb suurtele tööstustarbijatele suunatud gaasiturule. |
| --- | --- |

(80)

Ainukesed parandusmeetmed, mis on otseselt suunatud kõnealusel turul tekkinud probleemide lahendamiseks, on kohustus mitte teha topeltpakkumisi (gaas/elekter) suurtele tööstustarbijatele enne, kui see turg avatakse, ja pakkuda neile tarbijatele võimalust uuendada gaasilepingut aastapõhiselt. Kumbki parandusmeede ei taga piisavalt, et uus konkurent tuleb suurtele tööstustarbijatele suunatud gaasiturule.

| (81) | Sellegipoolest analüüsiti ka parandusmeetmeid, millel on kaudne mõju kõnealusele probleemile: seoses gaasiinfrastruktuuriga on äärmiselt ebamäärane piisava võimsuse kättesaadavus. Peale selle on Setgási loovutatav osa Portugali gaasiturust alla 10 %, mis moodustaks palju piiratuma stardiplatvormi suurtele tööstustarbijatele turule sisenemiseks, võrreldes EDP elektri- ja Portgási gaasitarbijaskonnaga. |
| --- | --- |

(81)

Sellegipoolest analüüsiti ka parandusmeetmeid, millel on kaudne mõju kõnealusele probleemile: seoses gaasiinfrastruktuuriga on äärmiselt ebamäärane piisava võimsuse kättesaadavus. Peale selle on Setgási loovutatav osa Portugali gaasiturust alla 10 %, mis moodustaks palju piiratuma stardiplatvormi suurtele tööstustarbijatele turule sisenemiseks, võrreldes EDP elektri- ja Portgási gaasitarbijaskonnaga.

4.   GAASITARNED VÄIKETARBIJATELE

| (82) | Setgási loovutamine on struktuurne parandusmeede, kuid see ei korva EDP/Portgási konkurentsi kadumist gaasi jaeturul: Setgási turuosa on 8 % Portugali gaasituru kogukäibest, samal ajal kui Portgás omab 30 % turuosa. Kohustus mitte teha topeltpakkumisi gaasi jaetarbijatele, kes ei ole veel vabatarbijad, on väga piiratud ajaliselt ja mõjuvuselt. Ühtegi teist parandusmeedet pole EDPst tuleneva võimaliku konkurentsi kadumise otseseks lahendamiseks kavandatud, EDPst tuleneva konkurentsi aluseks on tema suutlikkus toetuda oma üleriigilisele elektrienergiatarbijaskonnale, tugevale kaubamärgile ja stiimulile teha tarbijatele topeltpakkumisi (elekter/gaas). |
| --- | --- |

(82)

Setgási loovutamine on struktuurne parandusmeede, kuid see ei korva EDP/Portgási konkurentsi kadumist gaasi jaeturul: Setgási turuosa on 8 % Portugali gaasituru kogukäibest, samal ajal kui Portgás omab 30 % turuosa. Kohustus mitte teha topeltpakkumisi gaasi jaetarbijatele, kes ei ole veel vabatarbijad, on väga piiratud ajaliselt ja mõjuvuselt. Ühtegi teist parandusmeedet pole EDPst tuleneva võimaliku konkurentsi kadumise otseseks lahendamiseks kavandatud, EDPst tuleneva konkurentsi aluseks on tema suutlikkus toetuda oma üleriigilisele elektrienergiatarbijaskonnale, tugevale kaubamärgile ja stiimulile teha tarbijatele topeltpakkumisi (elekter/gaas).

VII.   HILISEMAD PARANDUSMEETMED

| (83) | Huvitatud isikud esitasid pärast parandusmeetmete esitamise tähtaja (15) aegumist 26. novembril 2004. aastal dokumendid, kus tegid ettepaneku muuta juba esitatud parandusmeetmeid, et lahendada komisjoni tõstatatud probleemid. Need parandusmeetmed ei kõrvaldanud siiski täielikult ja üheselt komisjoni poolt määratletud konkurentsiprobleeme. |
| --- | --- |

(83)

Huvitatud isikud esitasid pärast parandusmeetmete esitamise tähtaja (15) aegumist 26. novembril 2004. aastal dokumendid, kus tegid ettepaneku muuta juba esitatud parandusmeetmeid, et lahendada komisjoni tõstatatud probleemid. Need parandusmeetmed ei kõrvaldanud siiski täielikult ja üheselt komisjoni poolt määratletud konkurentsiprobleeme.

| (84) | Reede õhtul, 3. detsembril 2004, esitasid huvitatud isikud uued “gaasikohustused”, mille eesmärk oli rakendada ellu komisjonile 26. novembril 2004 saadetud dokumendis nimetatud meetmed. Kuna kõnealused uued kohustused esitati menetluse nii hilises järgus (ainult kolm päeva enne komisjoni 9. detsembriks 2004 kavandatud koosolekut, mille eesmärk oli lõpliku otsuse vastuvõtmine, mis ei jätnud komisjonile piisavalt aega neid menetluslike kohustustega kooskõlas olevalt kontrollida) ja arvestades, et ettepaneku eesmärk on rakendada 26. novembril 2004 saadetud dokumendis esitatud kavatsusi, ei saa viimati esitatud kohustused olla aluseks heakskiitvale otsusele. |
| --- | --- |

(84)

Reede õhtul, 3. detsembril 2004, esitasid huvitatud isikud uued “gaasikohustused”, mille eesmärk oli rakendada ellu komisjonile 26. novembril 2004 saadetud dokumendis nimetatud meetmed. Kuna kõnealused uued kohustused esitati menetluse nii hilises järgus (ainult kolm päeva enne komisjoni 9. detsembriks 2004 kavandatud koosolekut, mille eesmärk oli lõpliku otsuse vastuvõtmine, mis ei jätnud komisjonile piisavalt aega neid menetluslike kohustustega kooskõlas olevalt kontrollida) ja arvestades, et ettepaneku eesmärk on rakendada 26. novembril 2004 saadetud dokumendis esitatud kavatsusi, ei saa viimati esitatud kohustused olla aluseks heakskiitvale otsusele.

VIII.   JÄRELDUS

| (85) | Eespool mainitud põhjuste tõttu, neid koos ja eraldi arvestades, võttis komisjon 9. detsembril 2004 vastu otsuse, teatades, et vastavalt EÜ ühinemismääruse artikli 8 lõikele 3 ei ole kavandatav koondumine ühisturuga kokkusobiv, kuna see kindlustab valitsejaseisundit Portugali mitmel gaasi- ja elektriturul, mille tulemusena ühisturu olulises osas on tõhus konkurents märkimisväärselt takistatud. |
| --- | --- |

(85)

Eespool mainitud põhjuste tõttu, neid koos ja eraldi arvestades, võttis komisjon 9. detsembril 2004 vastu otsuse, teatades, et vastavalt EÜ ühinemismääruse artikli 8 lõikele 3 ei ole kavandatav koondumine ühisturuga kokkusobiv, kuna see kindlustab valitsejaseisundit Portugali mitmel gaasi- ja elektriturul, mille tulemusena ühisturu olulises osas on tõhus konkurents märkimisväärselt takistatud.

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 1. Viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1310/97, EÜT L 180, 9.7.1997, lk 1.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/55/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 98/30/EÜ (ELT L 176, 15.7.2003, lk 57).

(3)  Vt juhtum COMP/M.3268–Sydkraft/Graninge.

(4)  Hinnavalem tagab maksed võimsuse (mis tähendab, et elektrijaama tulu investeeritud kapitalilt on eelnevalt määratud) ja energia eest (kulude alusel).

(5)  Tejo Energiat kontrollib Briti äriühing International Power, mis omab 45 % aktsiatest ning Hispaania äriühing Endesa, mis omab 35 % aktsiatest. EDP ja Electricité de France omavad mõlemad 10 % vähemusosalust, mis ei näi andvat kummalegi võimalust teostada ühiskontrolli äriühingu üle.

(6)  Teavitamise ajal kontrollis Turbogási Saksa energiaäriühing RWE. EDP omab 20 % aktsiatest, mis ei näi andvat võimalust teostada ühiskontrolli äriühingu üle. RWE on praeguseks sõlminud müügilepingu International Poweriga. Portugali konkurentsiamet on müügi International Powerile heaks kiitnud.

(7)  35 TWh 43 TWh kogutarnest 2003. aastal.

(8)  Seeläbi rakendab Portugal ennetähtaegselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/54/EÜ (ELT L 176, 15.7.2003, lk 37), mis käsitleb elektrienergia jaemüügituru täielikku avamist alates 1. juulist 2007.

(9)  Vt nt juhtum M.2434 – Grupo Villar MIR/ENBW/Hidrocantabrico.

(10)  CCGT on lühend sõnadest “Combined Cycle Gas Turbines” (kombineeritud tsükliga gaasiturbiinid).

(11)  4-20 baari ja alla 4 baari.

(12)  Komisjon peab hindama ka turustruktuuri arenguastmeid eriti sellepärast, et ka ajutisel olukorral võib olla kahjulik mõju konkurentsile ja võimalik, et ka pikaaegne mõju.

(13)  EDP 20 % osalus Turbogásis annab talle teatud blokeerimisõiguse.

(14)  St: i) EDP suutlikkus ja stiimul kontrollida gaasihinda ja suurendada oma konkurentide kulusid ning kõrvaldada nii praegused kui võimalikud konkurendid turult ja takistada nende sisenemist turule, ii) EDP suutlikkus piirata gaasitarneid kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamadele konkureerivate kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamade kahjuks; iii) EDP juurdepääs kulusid käsitlevas ärisaladuse alla kuuluvas informatsioonis kajastuvatele igapäevastele gaasikuluandmetele, mis annab talle märkimisväärse eelise.

(15)  Parandusmeetmete esitamise tähtaeg oli 17. november 2004.

---

| 19.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 302/79 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 302/79

---

KOMISJONI OTSUS,

17. oktoober 2005,

millega kiidetakse heaks seoses Venemaa Föderatsioonist pärit kaaliumkloriidi importi käsitleva dumpinguvastaste menetlusega pakutud kohustused

(2005/802/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 8,

pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Nõukogu kehtestas määrusega (EMÜ) nr 3068/92 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Venemaa Föderatsioonist pärit kaaliumkloriidi impordi suhtes (edaspidi “olemasolevad meetmed”). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määrusega (EMÜ) nr 3068/92 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Venemaa Föderatsioonist pärit kaaliumkloriidi impordi suhtes (edaspidi “olemasolevad meetmed”).

| (2) | 2004. aasta märtsis algatas komisjon teate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas
   (3) omal algatusel olemasolevate meetmete osalise vahepealse läbivaatamise, et uurida, kas kõnealuseid meetmeid tuleks muuta, et võtta arvesse Euroopa Liidu laienemist 25-liikmeliseks liiduks (edaspidi “laienemine”). |
| --- | --- |

(2)

2004. aasta märtsis algatas komisjon teate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas
   (3) omal algatusel olemasolevate meetmete osalise vahepealse läbivaatamise, et uurida, kas kõnealuseid meetmeid tuleks muuta, et võtta arvesse Euroopa Liidu laienemist 25-liikmeliseks liiduks (edaspidi “laienemine”).

| (3) | Kõnealuse osalise vahepealse läbivaatamise tulemused näitasid, et ühenduse huvides on näha ette olemasolevate meetmete ajutine kohandamine, et vältida vahetult pärast laienemist ootamatuid negatiivseid mõjusid importijatele ja kasutajatele kümnes uues liikmesriigis (edaspidi “EL10”). |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse osalise vahepealse läbivaatamise tulemused näitasid, et ühenduse huvides on näha ette olemasolevate meetmete ajutine kohandamine, et vältida vahetult pärast laienemist ootamatuid negatiivseid mõjusid importijatele ja kasutajatele kümnes uues liikmesriigis (edaspidi “EL10”).

| (4) | Sel eesmärgil kiitis komisjon 2004. aasta mais määrusega (EÜ) nr 1002/2004, (4) heaks muu hulgas kahe Venemaa eksportiva tootja (JSC Silvinit ja JSC Uralkali) kohustused seoses nende ekspordiga EL10-sse. Lisaks sellele muudeti määrust (EMÜ) nr 3068/92 määrusega (EÜ) nr 992/2004, (5) et vabastada kohustuste tingimustel toimuv import määrusega (EMÜ) nr 3068/92 kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest. |
| --- | --- |

(4)

Sel eesmärgil kiitis komisjon 2004. aasta mais määrusega (EÜ) nr 1002/2004, (4) heaks muu hulgas kahe Venemaa eksportiva tootja (JSC Silvinit ja JSC Uralkali) kohustused seoses nende ekspordiga EL10-sse. Lisaks sellele muudeti määrust (EMÜ) nr 3068/92 määrusega (EÜ) nr 992/2004, (5) et vabastada kohustuste tingimustel toimuv import määrusega (EMÜ) nr 3068/92 kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest.

| (5) | 2005. aasta juunis kiitis komisjon määrusega (EÜ) nr 858/2005 (6) täiendavaks ajavahemikuks, mis lõpeb 13. aprillil 2006, heaks uued kohustused kõnealuste Venemaa äriühingute ekspordi suhtes EL10-sse. |
| --- | --- |

(5)

2005. aasta juunis kiitis komisjon määrusega (EÜ) nr 858/2005 (6) täiendavaks ajavahemikuks, mis lõpeb 13. aprillil 2006, heaks uued kohustused kõnealuste Venemaa äriühingute ekspordi suhtes EL10-sse.

| (6) | Vahepeal, s.o 2004. aasta jaanuaris, saadi eraldi taotlused JSC Silvinitilt ja JSC Uralkalilt (edaspidi “taotlejad”) olemasolevate meetmete osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. |
| --- | --- |

(6)

Vahepeal, s.o 2004. aasta jaanuaris, saadi eraldi taotlused JSC Silvinitilt ja JSC Uralkalilt (edaspidi “taotlejad”) olemasolevate meetmete osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

| (7) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks oli piisavalt tõendusmaterjali, ning avaldas algatamisteated ja alustas uurimist. (7) |
| --- | --- |

(7)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks oli piisavalt tõendusmaterjali, ning avaldas algatamisteated ja alustas uurimist. (7)

| (8) | Kõnealuste osaliste vahepealsete uurimiste tulemuste alusel muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 1891/2005 taotlejate suhtes kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu määrasid. |
| --- | --- |

(8)

Kõnealuste osaliste vahepealsete uurimiste tulemuste alusel muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 1891/2005 taotlejate suhtes kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu määrasid.

II.   KOHUSTUSED

| (9) | Vastavalt eespool nimetatule kiitis komisjon heaks taotlejate pakutud kohustused seoses nende ekspordiga EL10-sse. Seoses sellega tuleks meenutada määrusest (EÜ) nr 992/2004, et kõnealused kohustused olid üleminekulist laadi ning need olid ette nähtud ajutiste meetmetena, mis võimaldas kaaliumkloriidi ostuhindasid EL10-s tõsta hindadeni, mis kehtisid ühenduses vahetult enne laienemist (edaspidi “EL15”). Lisaks sellele ei olnud need EL10 kohustused dumpinguvastase tollimaksuga otseselt samaväärsed, kuna kehtestatud minimaalsed impordihinnad olid erandlikult tavalisest madalamad (st need olid kehtestatud tasemel, mis ei kõrvaldanud täielikult dumpingu kahjustavat mõju). |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt eespool nimetatule kiitis komisjon heaks taotlejate pakutud kohustused seoses nende ekspordiga EL10-sse. Seoses sellega tuleks meenutada määrusest (EÜ) nr 992/2004, et kõnealused kohustused olid üleminekulist laadi ning need olid ette nähtud ajutiste meetmetena, mis võimaldas kaaliumkloriidi ostuhindasid EL10-s tõsta hindadeni, mis kehtisid ühenduses vahetult enne laienemist (edaspidi “EL15”). Lisaks sellele ei olnud need EL10 kohustused dumpinguvastase tollimaksuga otseselt samaväärsed, kuna kehtestatud minimaalsed impordihinnad olid erandlikult tavalisest madalamad (st need olid kehtestatud tasemel, mis ei kõrvaldanud täielikult dumpingu kahjustavat mõju).

| (10) | Siiski on osaliste vahepealsete läbivaatamiste raames ning lisaks eespool nimetatud juba kehtivatele kohustustele ekspordi suhtes EL10-sse taotlejad pakkunud, et nad müüvad asjaomaseid tooteid EL15 klientidele hindadega, mis kõrvaldavad dumpingu kahjustava mõju, või kõrgemate hindadega. |
| --- | --- |

(10)

Siiski on osaliste vahepealsete läbivaatamiste raames ning lisaks eespool nimetatud juba kehtivatele kohustustele ekspordi suhtes EL10-sse taotlejad pakkunud, et nad müüvad asjaomaseid tooteid EL15 klientidele hindadega, mis kõrvaldavad dumpingu kahjustava mõju, või kõrgemate hindadega.

| (11) | EL10-sse müügiga seoses pakutud kohustuste tähtaeg lõpeb 13. aprillil 2006 ning kuni selle ajani toimivad EL10-sse müügi kohustused ja EL15-sse eksportimisel pakutud kohustused paralleelselt. |
| --- | --- |

(11)

EL10-sse müügiga seoses pakutud kohustuste tähtaeg lõpeb 13. aprillil 2006 ning kuni selle ajani toimivad EL10-sse müügi kohustused ja EL15-sse eksportimisel pakutud kohustused paralleelselt.

| (12) | Sellest järeldub, et pärast EL10 kohustuste tähtaja lõppemist aprillis 2006 hakatakse EL15-sse müümise osaliste vahepealsete läbivaatamiste raames pakutud kohustustes kehtestatud kõrgemaid minimaalseid impordihindu kohaldama ka EL10-sse müümisel. Sel viisil kohaldatakse kõnealuseid minimaalseid impordihindu, mis on kehtestatud kahjustamist vältival tasemel, taotlejate poolt kogu ühenduse turule suunatud kogu impordi suhtes ning laienemisele järgneval ajavahemikul EL10-sse suunatud ekspordi suhtes kohaldatavate ülemineku- ja erandlike meetmete eesmärk on saavutatud. |
| --- | --- |

(12)

Sellest järeldub, et pärast EL10 kohustuste tähtaja lõppemist aprillis 2006 hakatakse EL15-sse müümise osaliste vahepealsete läbivaatamiste raames pakutud kohustustes kehtestatud kõrgemaid minimaalseid impordihindu kohaldama ka EL10-sse müümisel. Sel viisil kohaldatakse kõnealuseid minimaalseid impordihindu, mis on kehtestatud kahjustamist vältival tasemel, taotlejate poolt kogu ühenduse turule suunatud kogu impordi suhtes ning laienemisele järgneval ajavahemikul EL10-sse suunatud ekspordi suhtes kohaldatavate ülemineku- ja erandlike meetmete eesmärk on saavutatud.

| (13) | Äriühingud esitavad komisjonile regulaarselt üksikasjalikku teavet ühendusse suunatud ekspordi kohta ja seega saab komisjon kohustuste täitmist tõhusalt jälgida. Lisaks on kõnealuste äriühingute müügistruktuur selline, et komisjoni arvates ei ole kokkulepitud kohustusest kõrvalehoidmine tõenäoline. |
| --- | --- |

(13)

Äriühingud esitavad komisjonile regulaarselt üksikasjalikku teavet ühendusse suunatud ekspordi kohta ja seega saab komisjon kohustuste täitmist tõhusalt jälgida. Lisaks on kõnealuste äriühingute müügistruktuur selline, et komisjoni arvates ei ole kokkulepitud kohustusest kõrvalehoidmine tõenäoline.

| (14) | Selleks, et komisjon saaks tõhusalt jälgida äriühingute kohustuste täitmist, tuleb kohustusest tuleneva vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamisel asjaomasele tolliasutusele võimaldada tollimaksuvabastust üksnes juhul, kui esitatakse arve, mis sisaldab vähemalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1891/2005 lisas loetletud teavet. Kõnealune teave on vajalik ka selleks, et tolliasutused saaksid piisava täpsusega kindlaks teha, kas veetav kaup vastab äridokumendile. Juhul kui nimetatud arvet ei esitata või kui see ei vasta tollis esitatud kaubale, tuleb kohustuse asemel tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks. |
| --- | --- |

(14)

Selleks, et komisjon saaks tõhusalt jälgida äriühingute kohustuste täitmist, tuleb kohustusest tuleneva vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamisel asjaomasele tolliasutusele võimaldada tollimaksuvabastust üksnes juhul, kui esitatakse arve, mis sisaldab vähemalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1891/2005 lisas loetletud teavet. Kõnealune teave on vajalik ka selleks, et tolliasutused saaksid piisava täpsusega kindlaks teha, kas veetav kaup vastab äridokumendile. Juhul kui nimetatud arvet ei esitata või kui see ei vasta tollis esitatud kaubale, tuleb kohustuse asemel tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks.

| (15) | Eksportivad tootjad on teadlikud ka sellest, et kui leitakse, et kohustuste jälgimine muutub mingil moel raskeks või võimatuks või kui kohustusi mis tahes viisil rikutakse, on komisjonil õigus äriühingu kohustuse heakskiitmisest loobuda, kehtestades selle asemel lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(15)

Eksportivad tootjad on teadlikud ka sellest, et kui leitakse, et kohustuste jälgimine muutub mingil moel raskeks või võimatuks või kui kohustusi mis tahes viisil rikutakse, on komisjonil õigus äriühingu kohustuse heakskiitmisest loobuda, kehtestades selle asemel lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

| (16) | Kõiki nimetatud tegureid silmas pidades kiidetakse heaks osalise vahepealse läbivaatamise raames taotlejate poolt pakutud kohustused, |
| --- | --- |

(16)

Kõiki nimetatud tegureid silmas pidades kiidetakse heaks osalise vahepealse läbivaatamise raames taotlejate poolt pakutud kohustused,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse heaks allpool nimetatud eksportivate tootjate ja äriühingute pakutud kohustused seoses Venemaalt pärit kaaliumkloriidi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega.

| Riik | Tootja | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Venemaa Föderatsioon | Toodab Venemaal Solikamskis asuv JSC Silvinit ja müüb Venemaal Moskvas asuv JSC International Potash Company esimesele sõltumatule importijana tegutsevale kliendile ühenduses | A695 |
| Venemaa Föderatsioon | Toodab ja müüb Venemaal Bereznikis asuv JSC Uralkali või toodab Venemaal Bereznikis asuv JSC Uralkali ja müüb Šveitsis Genfis asuv Uralkali Trading SA esimesele sõltumatule importijana tegutsevale kliendile ühenduses | A520 |

Riik

Tootja

TARICi lisakood

Venemaa Föderatsioon

Toodab Venemaal Solikamskis asuv JSC Silvinit ja müüb Venemaal Moskvas asuv JSC International Potash Company esimesele sõltumatule importijana tegutsevale kliendile ühenduses

A695

Venemaa Föderatsioon

Toodab ja müüb Venemaal Bereznikis asuv JSC Uralkali või toodab Venemaal Bereznikis asuv JSC Uralkali ja müüb Šveitsis Genfis asuv Uralkali Trading SA esimesele sõltumatule importijana tegutsevale kliendile ühenduses

A520

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Brüssel, 17. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 308, 24.10.1992, lk 41. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1891/2005 (vt käesolev Euroopa Liidu Teataja lk 14).

2

Euroopa Liidu Teataja

(3)  ELT C 70, 20.3.2004, lk 15.

3

(4)  ELT L 183, 20.5.2004, lk 16. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 588/2005 (ELT L 98, 16.4.2005, lk 11).

4

(5)  ELT L 182, 19.5.2004, lk 23.

5

(6)  ELT L 143, 7.6.2005, lk 11.

6

(7)  ELT C 93, 17.4.2004, lk 2.

7

---