# Euroopan unionin L 342/24.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 342 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta24. joulukuuta 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 342

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta24. joulukuuta 2005

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komission asetus (EY) N:o 2141/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 2142/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen vahvistamisesta | 3 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 2143/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, maltaiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta | 5 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 2144/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, maltaiden tukeen sovellettavan korjauskertoimen vahvistamisesta | 7 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 2145/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, yhteisön elintarvikeapuna ja kansallisena elintarvikeapuna toimitettuihin vilja- ja riisialan tuotteisiin sovellettavien tukien vahvistamisesta | 9 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 2146/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, kemianteollisuudessa käytettävän valkoisen sokerin tuotantotuen vahvistamisesta 1 päivän tammikuuta 2006 ja 31 päivän tammikuuta 2006 väliseksi ajaksi | 11 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 2147/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, naudanlihan vientitukien vahvistamisesta | 12 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 2148/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, yhteisön yksinomaan tuontitodistusten perusteella avaamien kiintiöiden mukaisesti maito- ja maitotuotealan tiettyjen tuotteiden vuoden 2006 ensimmäisen vuosipuoliskon aikana käytettävissä olevasta määrästä | 16 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 2149/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, AKT-maista peräisin olevien banaanien tuontitodistushakemuksiin tammi- ja helmikuussa 2006 sovellettavista vähennyskertoimista | 19 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 2150/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, ilmatilan joustavaa käyttöä koskevista yhteisistä säännöistä (
  1
  ) | 20 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 2151/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta peräisin olevien sokerialan tuotteiden Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välisessä vakautus- ja assosiaatiosopimuksessa määrätyn tariffikiintiön avaamista ja hallinnointia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä | 26 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 2152/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, riisin ja rikotun riisin tuontia koskevien tiettyjen tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EY) N:o 327/98 ja neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1785/2003 poikkeamisesta riisin tuontijärjestelmän osalta ja Basmati-riisin tuontiin sovellettavien erityisten siirtymäkauden sääntöjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1549/2004 muuttamisesta | 30 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 2153/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, oliiviöljyn yksityisen varastoinnin tukijärjestelmästä | 39 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 2154/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin annetun asetuksen (EY) N:o 2400/96 liitteen täydentämisestä (Sidra de Asturias tai Sidra d’Asturies) (SAN) | 47 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 2155/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, asetuksen (EY) N:o 1107/96 liitteessä olevan alkuperänimityksen eritelmän muuttamisesta (Miel de sapin des Vosges – Vogeesien kuusihunaja) [SAN] | 49 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 2156/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, asetuksen (EY) N:o 1107/96 liitteessä olevan alkuperänimityksen eritelmän muuttamisesta (Siurana) [SAN] | 54 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 2157/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, Grönlannin vesillä kalastaviin yhteisön aluksiin vuonna 2006 sovellettavista lisenssimaksuista | 59 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 2158/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, neuvoston asetuksen (EY) N:o 32/2000 muuttamisesta juutista ja kookoskuiduista valmistettuja tuotteita koskevien yhteisön tariffikiintiöiden voimassaoloajan jatkamisen osalta | 61 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 2159/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, 1 päivästä tammikuuta 2006 sovellettavien tuontitullien vahvistamisesta vilja-alalla | 62 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 2160/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 1918/2005 vahvistettujen sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttamisesta | 65 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 2161/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 1011/2005 markkinointivuodeksi 2005/2006 vahvistettujen tiettyjen sokerialan tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien määrien muuttamisesta | 67 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 2162/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinnan vahvistamisesta | 69 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 2163/2005, annettu 22 päivänä joulukuuta 2005, naudanliha-alan tuotteiden vientitodistushakemusten hylkäämisestä | 70 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 2164/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, Espanjan lipun alla purjehtivien alusten grönlanninpallaksen kalastuksen aloittamisesta uudelleen NAFO-alueella 3LMNO | 71 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

Komission asetus (EY) N:o 2141/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

Komission asetus (EY) N:o 2142/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen vahvistamisesta

3

Komission asetus (EY) N:o 2143/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, maltaiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

5

Komission asetus (EY) N:o 2144/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, maltaiden tukeen sovellettavan korjauskertoimen vahvistamisesta

7

Komission asetus (EY) N:o 2145/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, yhteisön elintarvikeapuna ja kansallisena elintarvikeapuna toimitettuihin vilja- ja riisialan tuotteisiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

9

Komission asetus (EY) N:o 2146/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, kemianteollisuudessa käytettävän valkoisen sokerin tuotantotuen vahvistamisesta 1 päivän tammikuuta 2006 ja 31 päivän tammikuuta 2006 väliseksi ajaksi

11

Komission asetus (EY) N:o 2147/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, naudanlihan vientitukien vahvistamisesta

12

Komission asetus (EY) N:o 2148/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, yhteisön yksinomaan tuontitodistusten perusteella avaamien kiintiöiden mukaisesti maito- ja maitotuotealan tiettyjen tuotteiden vuoden 2006 ensimmäisen vuosipuoliskon aikana käytettävissä olevasta määrästä

16

Komission asetus (EY) N:o 2149/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, AKT-maista peräisin olevien banaanien tuontitodistushakemuksiin tammi- ja helmikuussa 2006 sovellettavista vähennyskertoimista

19

*

Komission asetus (EY) N:o 2150/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, ilmatilan joustavaa käyttöä koskevista yhteisistä säännöistä (
  1
  )

1

20

*

Komission asetus (EY) N:o 2151/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta peräisin olevien sokerialan tuotteiden Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välisessä vakautus- ja assosiaatiosopimuksessa määrätyn tariffikiintiön avaamista ja hallinnointia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä

26

*

Komission asetus (EY) N:o 2152/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, riisin ja rikotun riisin tuontia koskevien tiettyjen tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EY) N:o 327/98 ja neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1785/2003 poikkeamisesta riisin tuontijärjestelmän osalta ja Basmati-riisin tuontiin sovellettavien erityisten siirtymäkauden sääntöjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1549/2004 muuttamisesta

30

*

Komission asetus (EY) N:o 2153/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, oliiviöljyn yksityisen varastoinnin tukijärjestelmästä

39

*

Komission asetus (EY) N:o 2154/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin annetun asetuksen (EY) N:o 2400/96 liitteen täydentämisestä (Sidra de Asturias tai Sidra d’Asturies) (SAN)

47

*

Komission asetus (EY) N:o 2155/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, asetuksen (EY) N:o 1107/96 liitteessä olevan alkuperänimityksen eritelmän muuttamisesta (Miel de sapin des Vosges – Vogeesien kuusihunaja) [SAN]

49

*

Komission asetus (EY) N:o 2156/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, asetuksen (EY) N:o 1107/96 liitteessä olevan alkuperänimityksen eritelmän muuttamisesta (Siurana) [SAN]

Siurana

54

*

Komission asetus (EY) N:o 2157/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, Grönlannin vesillä kalastaviin yhteisön aluksiin vuonna 2006 sovellettavista lisenssimaksuista

59

*

Komission asetus (EY) N:o 2158/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, neuvoston asetuksen (EY) N:o 32/2000 muuttamisesta juutista ja kookoskuiduista valmistettuja tuotteita koskevien yhteisön tariffikiintiöiden voimassaoloajan jatkamisen osalta

61

Komission asetus (EY) N:o 2159/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, 1 päivästä tammikuuta 2006 sovellettavien tuontitullien vahvistamisesta vilja-alalla

62

Komission asetus (EY) N:o 2160/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 1918/2005 vahvistettujen sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttamisesta

65

Komission asetus (EY) N:o 2161/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 1011/2005 markkinointivuodeksi 2005/2006 vahvistettujen tiettyjen sokerialan tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien määrien muuttamisesta

67

Komission asetus (EY) N:o 2162/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinnan vahvistamisesta

69

Komission asetus (EY) N:o 2163/2005, annettu 22 päivänä joulukuuta 2005, naudanliha-alan tuotteiden vientitodistushakemusten hylkäämisestä

70

*

Komission asetus (EY) N:o 2164/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, Espanjan lipun alla purjehtivien alusten grönlanninpallaksen kalastuksen aloittamisesta uudelleen NAFO-alueella 3LMNO

71

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 1 päivänä lokakuuta 2003, valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt yritykselle Jahnke Stahlbau GmbH, Halle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2003) 3375)

   (
  1
  ) | 72 |
| | * | Komission päätös, tehty 1 päivänä joulukuuta 2004, valtiontuesta, jonka Ranska aikoo myöntää Bull-yrityksen hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 4514)

   (
  1
  ) | 81 |
| | * | Komission päätös, tehty 21 päivänä joulukuuta 2005, luvan antamisesta jäsenvaltioille tehdä päätöksiä neuvoston direktiivin 1999/105/EY mukaisesti kolmansissa maissa tuotettua metsänviljelyaineistoa koskevista takeista
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5485) | 92 |
| | * | Komission päätös, tehty 21 päivänä joulukuuta 2005, eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista ja eläinlääkärintodistuksista rekisteröityjen hevosten takaisintuonnissa raveja, kilpailuja ja kulttuuritapahtumia varten tapahtuneen tilapäisen maastaviennin jälkeen tehdyn päätöksen 93/195/ETY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5496) | 94 |
| | * | Komission päätös, tehty 19 päivänä joulukuuta 2005, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia koskevan absorptiomenettelyn päättämisestä | 96 |
| | * | Komission päätös, tehty 23 päivänä joulukuuta 2005, vuonna 2005 aloitettujen Paeonia spp.- ja Geranium spp. -lajien lisäysaineistoa koskevien yhteisön vertailukokeiden ja -määritysten jatkamisesta vuonna 2006 neuvoston direktiivin 98/56/EY mukaisesti | 99 |
| | * | Komission päätös, tehty 23 päivänä joulukuuta 2005, päätöksen 2003/526/EY muuttamisesta Saksassa ja Slovakiassa sovellettavien klassisen sikaruton torjuntatoimenpiteiden osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5631)

   (
  1
  ) | 100 |
| | * | Komission päätös, tehty 23 päivänä joulukuuta 2005, vuonna 2005 aloitettujen Agrostis spp.-, D. glomerata L.-, Festuca spp.-, Lolium spp.-, Phleum spp.- ja Poa spp. -lajien, mukaan luettuina seokset ja Asparagus officinalis, siemeniä ja lisäysaineistoa koskevien yhteisön vertailukokeiden ja -määritysten jatkamisesta vuonna 2006 neuvoston direktiivien 66/401/ETY ja 2002/55/EY mukaisesti (
  1
  ) | 103 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

*

Komission päätös, tehty 1 päivänä lokakuuta 2003, valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt yritykselle Jahnke Stahlbau GmbH, Halle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2003) 3375)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2003) 3375)

1

72

*

Komission päätös, tehty 1 päivänä joulukuuta 2004, valtiontuesta, jonka Ranska aikoo myöntää Bull-yrityksen hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 4514)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 4514)

1

81

*

Komission päätös, tehty 21 päivänä joulukuuta 2005, luvan antamisesta jäsenvaltioille tehdä päätöksiä neuvoston direktiivin 1999/105/EY mukaisesti kolmansissa maissa tuotettua metsänviljelyaineistoa koskevista takeista
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5485)

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5485)

92

*

Komission päätös, tehty 21 päivänä joulukuuta 2005, eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista ja eläinlääkärintodistuksista rekisteröityjen hevosten takaisintuonnissa raveja, kilpailuja ja kulttuuritapahtumia varten tapahtuneen tilapäisen maastaviennin jälkeen tehdyn päätöksen 93/195/ETY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5496)

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5496)

94

*

Komission päätös, tehty 19 päivänä joulukuuta 2005, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia koskevan absorptiomenettelyn päättämisestä

96

*

Komission päätös, tehty 23 päivänä joulukuuta 2005, vuonna 2005 aloitettujen Paeonia spp.- ja Geranium spp. -lajien lisäysaineistoa koskevien yhteisön vertailukokeiden ja -määritysten jatkamisesta vuonna 2006 neuvoston direktiivin 98/56/EY mukaisesti

Paeonia

Geranium

99

*

Komission päätös, tehty 23 päivänä joulukuuta 2005, päätöksen 2003/526/EY muuttamisesta Saksassa ja Slovakiassa sovellettavien klassisen sikaruton torjuntatoimenpiteiden osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5631)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5631)

1

100

*

Komission päätös, tehty 23 päivänä joulukuuta 2005, vuonna 2005 aloitettujen Agrostis spp.-, D. glomerata L.-, Festuca spp.-, Lolium spp.-, Phleum spp.- ja Poa spp. -lajien, mukaan luettuina seokset ja Asparagus officinalis, siemeniä ja lisäysaineistoa koskevien yhteisön vertailukokeiden ja -määritysten jatkamisesta vuonna 2006 neuvoston direktiivien 66/401/ETY ja 2002/55/EY mukaisesti (
  1
  )

Agrostis

D. glomerata

Festuca

Lolium

Phleum

Poa

Asparagus officinalis

1

103

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | | Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 2134/2005, annettu 22 päivänä joulukuuta 2005, vilja- ja riisijalosteiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta (EUVL L 340, 23.12.2005) | 104 |

Oikaisuja

Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 2134/2005, annettu 22 päivänä joulukuuta 2005, vilja- ja riisijalosteiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta (EUVL L 340, 23.12.2005)

104

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2141/2005,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2005,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 24 päivänä joulukuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 386/2005 (EUVL L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 23 päivänä joulukuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 72,1 |
| 204 | 47,6 |
| 212 | 90,9 |
| 999 | 70,2 |
| 0707 00 05 | 052 | 112,4 |
| 204 | 60,1 |
| 220 | 196,3 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 131,1 |
| 0709 90 70 | 052 | 101,5 |
| 204 | 109,0 |
| 999 | 105,3 |
| 0805 10 20 | 052 | 71,5 |
| 204 | 51,8 |
| 220 | 55,8 |
| 388 | 22,5 |
| 624 | 59,1 |
| 999 | 52,1 |
| 0805 20 10 | 052 | 67,9 |
| 204 | 56,8 |
| 999 | 62,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 77,6 |
| 220 | 36,7 |
| 400 | 86,5 |
| 464 | 143,9 |
| 624 | 78,6 |
| 999 | 84,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 46,6 |
| 999 | 46,6 |
| 0808 10 80 | 096 | 18,3 |
| 400 | 109,7 |
| 404 | 100,0 |
| 528 | 48,0 |
| 720 | 76,3 |
| 999 | 70,5 |
| 0808 20 50 | 052 | 125,5 |
| 400 | 99,3 |
| 720 | 51,6 |
| 999 | 92,1 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

72,1

204

47,6

212

90,9

999

70,2

0707 00 05

052

112,4

204

60,1

220

196,3

628

155,5

999

131,1

0709 90 70

052

101,5

204

109,0

999

105,3

0805 10 20

052

71,5

204

51,8

220

55,8

388

22,5

624

59,1

999

52,1

0805 20 10

052

67,9

204

56,8

999

62,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

77,6

220

36,7

400

86,5

464

143,9

624

78,6

999

84,7

0805 50 10

052

46,6

999

46,6

0808 10 80

096

18,3

400

109,7

404

100,0

528

48,0

720

76,3

999

70,5

0808 20 50

052

125,5

400

99,3

720

51,6

999

92,1

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 750/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 12) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2142/2005,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2005,

viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 14 artiklan 2 kohdan nojalla lupahakemuksen jättöpäivänä sovellettavaa vientitukea on sovellettava hakemuksesta tämän luvan voimassaoloaikana toteutuvaan vientiin. Tässä tapauksessa tukeen on sovellettava korjauskerrointa, |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 14 artiklan 2 kohdan nojalla lupahakemuksen jättöpäivänä sovellettavaa vientitukea on sovellettava hakemuksesta tämän luvan voimassaoloaikana toteutuvaan vientiin. Tässä tapauksessa tukeen on sovellettava korjauskerrointa,

| (2) | Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1501/95 (2) sallitaan asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (3) 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevan korjauskertoimen vahvistaminen. Tämä kerroin on laskettava ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa esitetyt tekijät. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1501/95 (2) sallitaan asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (3) 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevan korjauskertoimen vahvistaminen. Tämä kerroin on laskettava ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa esitetyt tekijät.

| (3) | Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää korjauskertoimen eriyttämistä määräpaikan mukaan, |
| --- | --- |

(3)

Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää korjauskertoimen eriyttämistä määräpaikan mukaan,

| (4) | Korjauskerroin ja tuki on vahvistettava samaa menettelyä noudattaen. Kerrointa voidaan muuttaa kahden vahvistamisen välisenä aikana. |
| --- | --- |

(4)

Korjauskerroin ja tuki on vahvistettava samaa menettelyä noudattaen. Kerrointa voidaan muuttaa kahden vahvistamisen välisenä aikana.

| (5) | Edellä mainituista säännöksistä seuraa, että korjauskerroin on vahvistettava tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Edellä mainituista säännöksistä seuraa, että korjauskerroin on vahvistettava tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 1 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden, lukuun ottamatta maltaita, ennakolta vahvistettuihin vientitukiin sovellettava korjauskerroin vahvistetaan liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

(3)  EYVL L 181, 1.7.1992, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1104/2003 (EUVL L 158, 27.6.2003, s. 1).

3

---

LIITE

viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen vahvistamisesta 23 päivänä joulukuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/t) |
| --- |
| Tuotekoodi | Määräpaikka | Kuluva
  1 | 1. jakso
  2 | 2. jakso
  3 | 3. jakso
  4 | 4. jakso
  5 | 5. jakso
  6 | 6. jakso
  7 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | – 0,63 | – 1,26 | – 1,89 | – 2,52 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | – 0,59 | – 1,18 | – 1,77 | – 2,36 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | – 0,54 | – 1,09 | – 1,63 | – 2,17 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | – 0,50 | – 1,00 | – 1,50 | – 2,00 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | – 0,47 | – 0,94 | – 1,41 | – 1,88 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.
  Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).







  C01 | : | Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Albania, Bulgaria, Romania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia ja Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Liechtenstein ja Sveitsi. |
| C02 | : | Algeria, Saudi-Arabia, Bahrain, Egypti, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Iran, Irak, Israel, Jordania, Kuwait, Libanon, Libya, Marokko, Mauritania, Oman, Qatar, Syyria, Tunisia ja Jemen. |
| C03 | : | Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Bulgaria, Norja, Romania, Sveitsi eikä Liechtenstein. |

(EUR/t)

Tuotekoodi

Määräpaikka

Kuluva

1

1. jakso

2

2. jakso

3

3. jakso

4

4. jakso

5

5. jakso

6

6. jakso

7

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

– 0,63

– 1,26

– 1,89

– 2,52

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

– 0,59

– 1,18

– 1,77

– 2,36

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

– 0,54

– 1,09

– 1,63

– 2,17

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

– 0,50

– 1,00

– 1,50

– 2,00

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

– 0,47

– 0,94

– 1,41

– 1,88

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).

C01

:

Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Albania, Bulgaria, Romania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia ja Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Liechtenstein ja Sveitsi.

C02

:

Algeria, Saudi-Arabia, Bahrain, Egypti, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Iran, Irak, Israel, Jordania, Kuwait, Libanon, Libya, Marokko, Mauritania, Oman, Qatar, Syyria, Tunisia ja Jemen.

C03

:

Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Bulgaria, Norja, Romania, Sveitsi eikä Liechtenstein.

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/5

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2143/2005,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2005,

maltaiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella.

| (2) | Tuet on vahvistettava ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2) 1 artiklassa tarkoitetut tekijät. |
| --- | --- |

(2)

Tuet on vahvistettava ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2) 1 artiklassa tarkoitetut tekijät.

| (3) | Maltaisiin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen tarvittava viljamäärä. Nämä määrät vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Maltaisiin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen tarvittava viljamäärä. Nämä määrät vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 1501/95.

| (4) | Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan. |
| --- | --- |

(4)

Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan.

| (5) | Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa. Sitä voidaan muuttaa muuna aikana. |
| --- | --- |

(5)

Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa. Sitä voidaan muuttaa muuna aikana.

| (6) | Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta vilja-alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti näiden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liitteessä mainitun suuruiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta vilja-alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti näiden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liitteessä mainitun suuruiseksi.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen maltaiden vientituet vahvistetaan liitteessä mainitun suuruisiksi.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

---

LIITE

maltaiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 23 päivänä joulukuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tuen määrä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.
  Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11). |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tuen määrä

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/7

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2144/2005,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2005,

maltaiden tukeen sovellettavan korjauskertoimen vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 14 artiklan 2 kohdan nojalla lupahakemuksen jättöpäivänä sovellettavaa vientitukea on sovellettava hakemuksesta tämän luvan voimassaoloaikana toteutuvaan vientiin. Tässä tapauksessa tukeen on sovellettava korjauskerrointa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 14 artiklan 2 kohdan nojalla lupahakemuksen jättöpäivänä sovellettavaa vientitukea on sovellettava hakemuksesta tämän luvan voimassaoloaikana toteutuvaan vientiin. Tässä tapauksessa tukeen on sovellettava korjauskerrointa.

| (2) | Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1501/95 (2) sallitaan asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (3) 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevan korjauskertoimen vahvistaminen. Tämä kerroin on laskettava ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa esitetyt tekijät. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1501/95 (2) sallitaan asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (3) 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevan korjauskertoimen vahvistaminen. Tämä kerroin on laskettava ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa esitetyt tekijät.

| (3) | Edellä mainituista säännöksistä seuraa, että korjauskerroin olisi vahvistettava tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Edellä mainituista säännöksistä seuraa, että korjauskerroin olisi vahvistettava tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 15 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu maltaiden ennakolta vahvistettuihin vientitukiin sovellettava korjauskerroin vahvistetaan liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

(3)  EYVL L 181, 1.7.1992, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1104/2003 (EUVL L 158, 27.6.2003, s. 1).

3

---

LIITE

maltaiden tukeen sovellettavan korjauskertoimen vahvistamisesta 23 päivänä joulukuuta 2005 annettuun komission asetukseen

Huom: Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Tuotekoodi | Määräpaikka | Kuluva
  1 | 1. jakso
  2 | 2. jakso
  3 | 3. jakso
  4 | 4. jakso
  5 | 5. jakso
  6 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tuotekoodi

Määräpaikka

Kuluva

1

1. jakso

2

2. jakso

3

3. jakso

4

4. jakso

5

5. jakso

6

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Tuotekoodi | Määräpaikka | 6. jakso
  7 | 7. jakso
  8 | 8. jakso
  9 | 9. jakso
  10 | 10. jakso
  11 | 11. jakso
  12 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tuotekoodi

Määräpaikka

6. jakso

7

7. jakso

8

8. jakso

9

9. jakso

10

10. jakso

11

11. jakso

12

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/9

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2145/2005,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2005,

yhteisön elintarvikeapuna ja kansallisena elintarvikeapuna toimitettuihin vilja- ja riisialan tuotteisiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon riisin yhteisestä markkinajärjestelystä 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (2) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Elintarvikeapuna toimitettavista maataloustuotteista aiheutuvien menojen yhteisörahoituksesta 21 päivänä lokakuuta 1974 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2681/74 (3) 2 artiklassa säädetään, että asiaa koskevien yhteisön sääntöjen mukaisesti vahvistettuja vientitukia vastaava osa menoista kuuluu Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastoon. |
| --- | --- |

(1)

Elintarvikeapuna toimitettavista maataloustuotteista aiheutuvien menojen yhteisörahoituksesta 21 päivänä lokakuuta 1974 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2681/74 (3) 2 artiklassa säädetään, että asiaa koskevien yhteisön sääntöjen mukaisesti vahvistettuja vientitukia vastaava osa menoista kuuluu Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastoon.

| (2) | Yhteisön elintarvikeaputoimia koskevan talousarvion laatimisen ja hallinnon helpottamiseksi ja jotta jäsenvaltiot saisivat tietoonsa kansallisia elintarvikeaputoimia koskevan yhteisön rahoitusosuuden, olisi määriteltävä näille toimille myönnettävien tukien taso. |
| --- | --- |

(2)

Yhteisön elintarvikeaputoimia koskevan talousarvion laatimisen ja hallinnon helpottamiseksi ja jotta jäsenvaltiot saisivat tietoonsa kansallisia elintarvikeaputoimia koskevan yhteisön rahoitusosuuden, olisi määriteltävä näille toimille myönnettävien tukien taso.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklassa ja asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklassa säädettyjä vientitukea koskevia yleisiä sääntöjä ja sen soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä sovelletaan soveltuvin osin edellä mainittuihin toimiin. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklassa ja asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklassa säädettyjä vientitukea koskevia yleisiä sääntöjä ja sen soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä sovelletaan soveltuvin osin edellä mainittuihin toimiin.

| (4) | Riisin vientituen laskemisessa huomioon otettavat erityisperusteet määritellään asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklassa. |
| --- | --- |

(4)

Riisin vientituen laskemisessa huomioon otettavat erityisperusteet määritellään asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklassa.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kansainvälisissä yleissopimuksissa tai muissa täydentävissä ohjelmissa sekä muissa yhteisön veloituksetonta toimittamista koskevissa toimenpiteissä määrättyjen yhteisön elintarvikeaputoimien ja kansallisten elintarvikeaputoimien osalta vilja- ja riisialan tuotteisiin sovellettavat tuet vahvistetaan liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EYVL L 329, 30.12.1995, s. 18. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 411/2002 (EYVL L 62, 5.3.2002, s. 27).

2

(3)  EYVL L 288, 25.10.1974, s. 1.

3

---

LIITE

yhteisön elintarvikeapuna ja kansallisena elintarvikeapuna toimitettuihin vilja- ja riisialan tuotteisiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 23 päivänä joulukuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/t) |
| --- |
| Tuotekoodi | Tuen määrä |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 10,96 |
| 1101 00 15 9130 | 10,24 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 48,99 |
| 1102 20 10 9400 | 41,99 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 62,98 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| Huom. Tuotekoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna. |

(EUR/t)

Tuotekoodi

Tuen määrä

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

10,96

1101 00 15 9130

10,24

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

48,99

1102 20 10 9400

41,99

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

62,98

1104 12 90 9100

0,00

Huom. Tuotekoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/11

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2146/2005,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2005,

kemianteollisuudessa käytettävän valkoisen sokerin tuotantotuen vahvistamisesta 1 päivän tammikuuta 2006 ja 31 päivän tammikuuta 2006 väliseksi ajaksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 5 kohdan viidennen luetelmakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 7 artiklan 3 kohdassa säädetään, että jossain perustamissopimuksen 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista tilanteista oleville ja tiettyjen kemianteollisuuden tuotteiden valmistuksessa käytettäville mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a ja f alakohdassa tarkoitetuille tuotteille, mainitun kohdan d alakohdassa tarkoitetuille siirapeille sekä CN-koodiin 1702 50 00 kuuluvalle kemiallisesti puhtaalle fruktoosille (levuloosille), silloin kun se on välituote, voidaan päättää myöntää tuotantotukia. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 7 artiklan 3 kohdassa säädetään, että jossain perustamissopimuksen 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista tilanteista oleville ja tiettyjen kemianteollisuuden tuotteiden valmistuksessa käytettäville mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a ja f alakohdassa tarkoitetuille tuotteille, mainitun kohdan d alakohdassa tarkoitetuille siirapeille sekä CN-koodiin 1702 50 00 kuuluvalle kemiallisesti puhtaalle fruktoosille (levuloosille), silloin kun se on välituote, voidaan päättää myöntää tuotantotukia.

| (2) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen kemianteollisuudessa käytettävien sokerialan tuotteiden tuotantotuen myöntämisen osalta 27 päivänä kesäkuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1265/2001 (2) säädetään, että kyseiset tuet määritetään valkoiselle sokerille vahvistetun tuen perusteella. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen kemianteollisuudessa käytettävien sokerialan tuotteiden tuotantotuen myöntämisen osalta 27 päivänä kesäkuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1265/2001 (2) säädetään, että kyseiset tuet määritetään valkoiselle sokerille vahvistetun tuen perusteella.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1265/2001 9 artiklassa säädetään, että valkoisen sokerin tuotantotuki on vahvistettava kuukausittain kunkin kuukauden 1 päivänä alkaviksi kausiksi. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1265/2001 9 artiklassa säädetään, että valkoisen sokerin tuotantotuki on vahvistettava kuukausittain kunkin kuukauden 1 päivänä alkaviksi kausiksi.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1265/2001 4 artiklassa tarkoitetun valkoisen sokerin tuotantotuki vahvistetaan 31,180 EUR/100 kg:ksi 1 päivän tammikuuta 2006 ja 31 päivän tammikuuta 2006 väliseksi ajaksi.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 63.

2

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/12

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2147/2005,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2005,

naudanlihan vientitukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999 (1) ja erityisesti sen 33 artiklan 3 kohdan kolmas alakohta,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1254/1999 33 artiklassa säädetään, että saman asetuksen 1 artiklassa lueteltujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen ja yhteisössä käytettävien hintojen välinen erotus voidaan kattaa vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1254/1999 33 artiklassa säädetään, että saman asetuksen 1 artiklassa lueteltujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen ja yhteisössä käytettävien hintojen välinen erotus voidaan kattaa vientituella.

| (2) | Komission asetuksissa (ETY) N:o 32/82 (2), (ETY) N:o 1964/82 (3), (ETY) N:o 2388/84 (4), (ETY) N:o 2973/79 (5) ja (EY) N:o 2051/96 (6) vahvistetaan tiettyä naudanlihaa ja tiettyjä naudanlihasäilykkeitä sekä tiettyjä määräpaikkoja koskevan erityisen vientituen myöntämisedellytykset. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksissa (ETY) N:o 32/82 (2), (ETY) N:o 1964/82 (3), (ETY) N:o 2388/84 (4), (ETY) N:o 2973/79 (5) ja (EY) N:o 2051/96 (6) vahvistetaan tiettyä naudanlihaa ja tiettyjä naudanlihasäilykkeitä sekä tiettyjä määräpaikkoja koskevan erityisen vientituen myöntämisedellytykset.

| (3) | Lisääntynyt pula naudanlihasta yhteisön markkinoilla on nostanut hintoja huomattavasti yli asetuksen (EY) N:o 1254/1999 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun perushinnan, joka edustaa markkinatuen toivottua tasoa yhteisössä. |
| --- | --- |

(3)

Lisääntynyt pula naudanlihasta yhteisön markkinoilla on nostanut hintoja huomattavasti yli asetuksen (EY) N:o 1254/1999 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun perushinnan, joka edustaa markkinatuen toivottua tasoa yhteisössä.

| (4) | Suuri yleisö tuntee yhä enemmän huolta sellaisten eläinten hyvinvoinnista, jotka viedään erityisen pitkien matkojen päähän ja joiden osalta ei voida olla täysin varmoja turhaa kärsimystä tuottamattomasta käsittelystä erityisesti silloin, kun eläimet toimitetaan yhteisön ulkopuolisiin maihin. Kuljetuksen osalta – siitäkin huolimatta, että elävien eläinten kuljetusolosuhteisiin sovelletaan huomattavia sisältöön, menettelyihin ja valvontaan liittyviä vaatimuksia, joita tiukennettiin vuonna 2003 – kokemus osoittaa, että eläinten hyvinvointia koskevia edellytyksiä ei aina noudateta. Lisäksi eläinten hyvinvointiin liittyvät vaatimukset määräpaikkana olevissa maissa ovat usein yhteisön vaatimuksia alhaisemmat. |
| --- | --- |

(4)

Suuri yleisö tuntee yhä enemmän huolta sellaisten eläinten hyvinvoinnista, jotka viedään erityisen pitkien matkojen päähän ja joiden osalta ei voida olla täysin varmoja turhaa kärsimystä tuottamattomasta käsittelystä erityisesti silloin, kun eläimet toimitetaan yhteisön ulkopuolisiin maihin. Kuljetuksen osalta – siitäkin huolimatta, että elävien eläinten kuljetusolosuhteisiin sovelletaan huomattavia sisältöön, menettelyihin ja valvontaan liittyviä vaatimuksia, joita tiukennettiin vuonna 2003 – kokemus osoittaa, että eläinten hyvinvointia koskevia edellytyksiä ei aina noudateta. Lisäksi eläinten hyvinvointiin liittyvät vaatimukset määräpaikkana olevissa maissa ovat usein yhteisön vaatimuksia alhaisemmat.

| (5) | Elävien teuraseläinten viennin lisäarvo yhteisölle on vähäisempi, ja kyseisten eläinten vientiin myönnettävästä vientituesta aiheutuu korkeampia kustannuksia, jotka liittyvät eläinten hyvinvointia koskevien edellytysten seurantaan ja valvontaan. Jotta voitaisiin varmistaa markkinoiden tasapaino ja hintojen ja kaupan luonnollinen kehittyminen sisämarkkinoilla sekä eläinten hyvinvointi, elävien teuraseläinten vientiä yhteisön ulkopuolisiin maihin ei enää tulisi kannustaa vientituen avulla. |
| --- | --- |

(5)

Elävien teuraseläinten viennin lisäarvo yhteisölle on vähäisempi, ja kyseisten eläinten vientiin myönnettävästä vientituesta aiheutuu korkeampia kustannuksia, jotka liittyvät eläinten hyvinvointia koskevien edellytysten seurantaan ja valvontaan. Jotta voitaisiin varmistaa markkinoiden tasapaino ja hintojen ja kaupan luonnollinen kehittyminen sisämarkkinoilla sekä eläinten hyvinvointi, elävien teuraseläinten vientiä yhteisön ulkopuolisiin maihin ei enää tulisi kannustaa vientituen avulla.

| (6) | Elävien siitoseläinten osalta puhdasrotuisten siitoseläinten vientituet olisi väärinkäytösten välttämiseksi rajoitettava koskemaan enintään 30 kuukauden ikäisiä hiehoja ja lehmiä. |
| --- | --- |

(6)

Elävien siitoseläinten osalta puhdasrotuisten siitoseläinten vientituet olisi väärinkäytösten välttämiseksi rajoitettava koskemaan enintään 30 kuukauden ikäisiä hiehoja ja lehmiä.

| (7) | Sen vuoksi olisi kumottava naudanlihan vientitukien vahvistamisesta 7 päivänä joulukuuta 2005 annettu komission asetus (EY) N:o 2000/2005 (7). |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi olisi kumottava naudanlihan vientitukien vahvistamisesta 7 päivänä joulukuuta 2005 annettu komission asetus (EY) N:o 2000/2005 (7).

| (8) | Eräiden yhteisön naudanlihatuotteiden myymiseksi kansainvälisillä markkinoilla eräisiin määräpaikkoihin vietäville tietyille CN-koodeihin 0201, 0202 ja 1602 50 kuuluville tuotteille olisi myönnettävä vientitukea. |
| --- | --- |

(8)

Eräiden yhteisön naudanlihatuotteiden myymiseksi kansainvälisillä markkinoilla eräisiin määräpaikkoihin vietäville tietyille CN-koodeihin 0201, 0202 ja 1602 50 kuuluville tuotteille olisi myönnettävä vientitukea.

| (9) | Tiettyjen nauhanlihatuoteluokkien kohdalla vientitukien käyttö on osoittautunut vähäiseksi. Sama koskee eräitä yhteisön alueen välittömässä läheisyydessä sijaitsevia määräpaikkoja. Tällaisille tuoteluokille ei tulisi enää vahvistaa vientitukea. |
| --- | --- |

(9)

Tiettyjen nauhanlihatuoteluokkien kohdalla vientitukien käyttö on osoittautunut vähäiseksi. Sama koskee eräitä yhteisön alueen välittömässä läheisyydessä sijaitsevia määräpaikkoja. Tällaisille tuoteluokille ei tulisi enää vahvistaa vientitukea.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt vientituet vahvistetaan maataloustuotteiden nimikkeistöstä vientitukia varten 17 päivänä joulukuuta 1987 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (8) käyttöönotetussa nimikkeistössä määriteltyjen tuotekoodien perusteella. |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt vientituet vahvistetaan maataloustuotteiden nimikkeistöstä vientitukia varten 17 päivänä joulukuuta 1987 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (8) käyttöönotetussa nimikkeistössä määriteltyjen tuotekoodien perusteella.

| (11) | Jäädytetyn lihan tuen määrä olisi saatettava muista kuin urospuolisista täysikasvuisista naudoista saadulle tuoreelle tai jäähdytetylle lihalle myönnettävän tuen mukaiseksi. |
| --- | --- |

(11)

Jäädytetyn lihan tuen määrä olisi saatettava muista kuin urospuolisista täysikasvuisista naudoista saadulle tuoreelle tai jäähdytetylle lihalle myönnettävän tuen mukaiseksi.

| (12) | CN-koodiin 1602 50 kuuluvien tuotteiden valvonnan tehostamiseksi olisi säädettävä, että kyseiset tuotteet voivat saada vientitukea ainoastaan siinä tapauksessa, että ne valmistetaan maataloustuotteiden vientituen maksamisesta ennakolta 4 päivänä maaliskuuta 1980 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 565/80 (9) 4 artiklassa säädetyn järjestelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

CN-koodiin 1602 50 kuuluvien tuotteiden valvonnan tehostamiseksi olisi säädettävä, että kyseiset tuotteet voivat saada vientitukea ainoastaan siinä tapauksessa, että ne valmistetaan maataloustuotteiden vientituen maksamisesta ennakolta 4 päivänä maaliskuuta 1980 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 565/80 (9) 4 artiklassa säädetyn järjestelmän mukaisesti.

| (13) | Tukea olisi myönnettävä ainoastaan tuotteille, joilla on vapaa liikkuvuus yhteisössä. Sen vuoksi tukeen oikeuttavissa tuotteissa olisi oltava terveyttä koskevista ongelmista yhteisön sisäisessä tuoreen lihan kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1964 annetussa neuvoston direktiivissä 64/433/ETY (10), terveyttä koskevista kysymyksistä yhteisön sisäisessä lihavalmisteiden kaupassa 21 päivänä joulukuuta 1976 annetussa neuvoston direktiivissä 77/99/ETY (11) sekä jauhetun lihan ja raakalihavalmisteiden tuotantoon ja markkinoille saattamiseen sovellettavista vaatimuksista 14 päivänä joulukuuta 1994 annetussa neuvoston direktiivissä 94/65/EY (12) säädetty terveysmerkintä. |
| --- | --- |

(13)

Tukea olisi myönnettävä ainoastaan tuotteille, joilla on vapaa liikkuvuus yhteisössä. Sen vuoksi tukeen oikeuttavissa tuotteissa olisi oltava terveyttä koskevista ongelmista yhteisön sisäisessä tuoreen lihan kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1964 annetussa neuvoston direktiivissä 64/433/ETY (10), terveyttä koskevista kysymyksistä yhteisön sisäisessä lihavalmisteiden kaupassa 21 päivänä joulukuuta 1976 annetussa neuvoston direktiivissä 77/99/ETY (11) sekä jauhetun lihan ja raakalihavalmisteiden tuotantoon ja markkinoille saattamiseen sovellettavista vaatimuksista 14 päivänä joulukuuta 1994 annetussa neuvoston direktiivissä 94/65/EY (12) säädetty terveysmerkintä.

| (14) | Asetuksen (ETY) N:o 1964/82 6 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaan erityistukea alennetaan, jos vietäväksi tarkoitetun luuttoman lihan määrä on vähintään 85 prosenttia mutta alle 95 prosenttia luuttomaksi leikkaamisesta syntyvien palojen kokonaispainosta. |
| --- | --- |

(14)

Asetuksen (ETY) N:o 1964/82 6 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaan erityistukea alennetaan, jos vietäväksi tarkoitetun luuttoman lihan määrä on vähintään 85 prosenttia mutta alle 95 prosenttia luuttomaksi leikkaamisesta syntyvien palojen kokonaispainosta.

| (15) | Euroopan yhteisön ja Romanian ja Bulgarian kanssa tehtyjen Eurooppa-sopimusten puitteissa käytävien neuvottelujen tarkoituksena on erityisesti vapauttaa naudanliha-alan yhteiseen markkinajärjestelyyn kuuluvien tuotteiden kauppa. Sen vuoksi vientituet olisi poistettava kyseisten kahden maan osalta. Vientituen poistaminen ei kuitenkaan saa johtaa siihen, että muihin maihin suuntautuvaan vientiin sovelletaan eriytettyä vientitukea. |
| --- | --- |

(15)

Euroopan yhteisön ja Romanian ja Bulgarian kanssa tehtyjen Eurooppa-sopimusten puitteissa käytävien neuvottelujen tarkoituksena on erityisesti vapauttaa naudanliha-alan yhteiseen markkinajärjestelyyn kuuluvien tuotteiden kauppa. Sen vuoksi vientituet olisi poistettava kyseisten kahden maan osalta. Vientituen poistaminen ei kuitenkaan saa johtaa siihen, että muihin maihin suuntautuvaan vientiin sovelletaan eriytettyä vientitukea.

| (16) | Naudanlihan hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, |
| --- | --- |

(16)

Naudanlihan hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Luettelo tuotteista, joiden vientiin myönnetään asetuksen (EY) N:o 1254/1999 33 artiklassa tarkoitettua tukea, sekä kyseisen tuen määrät ja määräpaikat vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2.   Tuotteiden on täytettävä terveysmerkintää koskevat edellytykset, joista säädetään

| — | direktiivin 64/433/ETY liitteessä I olevassa XI luvussa, |
| --- | --- |

—

direktiivin 64/433/ETY liitteessä I olevassa XI luvussa,

| — | direktiivin 77/99/ETY liitteessä B olevassa VI luvussa, |
| --- | --- |

—

direktiivin 77/99/ETY liitteessä B olevassa VI luvussa,

| — | direktiivin 94/65/EY liitteessä I olevassa VI luvussa. |
| --- | --- |

—

direktiivin 94/65/EY liitteessä I olevassa VI luvussa.

2 artikla

Kun on kyse asetuksen (ETY) N:o 1964/82 6 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetusta tapauksesta, nimikkeistön koodiin 0201 30 00 9100 kuuluvien tuotteiden tukea alennetaan 10 EUR/100 kg.

3 artikla

Sitä, että Romaniaan ja Bulgariaan suuntautuvaa vientiä varten ei vahvisteta vientitukea, ei pidetä eriytettynä tukena.

4 artikla

Kumotaan asetus (EY) N:o 2000/2005.

5 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 24 päivänä joulukuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1913/2005 (EUVL L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EYVL L 4, 8.1.1982, s. 11. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 744/2000 (EYVL L 89, 11.4.2000, s. 3).

2

(3)  EYVL L 212, 21.7.1982, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2772/2000 (EYVL L 321, 19.12.2000, s. 35).

3

(4)  EYVL L 221, 18.8.1984, s. 28. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3661/92 (EYVL L 370, 19.12.1992, s. 16).

4

(5)  EYVL L 336, 29.12.1979, s. 44. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3434/87 (EYVL L 327, 18.11.1987, s. 7).

5

(6)  EYVL L 274, 26.10.1996, s. 18. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2333/96 (EYVL L 317, 6.12.1996, s. 13).

6

(7)  EUVL L 320, 8.12.2005, s. 46.

7

(8)  EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 558/2005 (EUVL L 94, 13.4.2005, s. 22).

8

(9)  EYVL L 62, 7.3.1980, s. 5. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 444/2003 (EUVL L 67, 12.3.2003, s. 3).

9

(10)  EYVL 121, 29.7.1964, s. 2012/64. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

10

(11)  EYVL L 26, 31.1.1977, s. 85. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 807/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 36).

11

(12)  EYVL L 368, 31.12.1994, s. 10. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

12

---

LIITE

naudanliha-alan vientitukien vahvistamisesta 23 päivänä joulukuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tuen määrä (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg Elopaino | 37,0 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg Elopaino | 37,0 |
| 0201 10 00 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 52,4 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 30,8 |
| 0201 10 00 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 69,8 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 41,1 |
| 0201 20 20 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 69,8 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 41,1 |
| 0201 20 30 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 52,4 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 30,8 |
| 0201 20 50 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 87,3 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 51,4 |
| 0201 20 50 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 52,4 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 30,8 |
| 0201 30 00 9050 | US (3) | EUR/100 kg nettopaino | 16,9 |
| CA (4) | EUR/100 kg nettopaino | 16,9 |
| 0201 30 00 9060 (6) | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 32,3 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 10,8 |
| 0201 30 00 9100 (2)
   (6) | B04 | EUR/100 kg nettopaino | 121,3 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 71,3 |
| EG | EUR/100 kg nettopaino | 147,9 |
| 0201 30 00 9120 (2)
   (6) | B04 | EUR/100 kg nettopaino | 72,8 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 42,8 |
| EG | EUR/100 kg nettopaino | 88,8 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 23,3 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 7,8 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 23,3 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 7,8 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 23,3 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 7,8 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 23,3 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 7,8 |
| 0202 30 90 9100 | US (3) | EUR/100 kg nettopaino | 16,9 |
| CA (4) | EUR/100 kg nettopaino | 16,9 |
| 0202 30 90 9200 (6) | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 32,3 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 10,8 |
| 1602 50 31 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg nettopaino | 61,3 |
| 1602 50 31 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg nettopaino | 54,5 |
| 1602 50 39 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg nettopaino | 61,3 |
| 1602 50 39 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg nettopaino | 54,5 |
| Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.
  Määräpaikkojen aakkosnumeeriset koodit on määritelty komission asetuksessa (EY) N:o 750/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 12).
  Muiksi määräpaikoiksi on määritelty seuraavat:







  B00 | : | Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin yhteisön ulkopuolelle) lukuun ottamatta Romaniaa ja Bulgariaa. |
| B02 | : | B04 ja määräpaikka EG. |
| B03 | : | Albania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia, Kosovo, Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, muonitus ja tarvikkeet (36 ja 45 artiklassa sekä soveltuvin osin komission asetuksen (EY) N:o 800/1999 (EYVL L 102, 17.4.1999, s. 11), sellaisena kuin se on muutettuna, 44 artiklassa tarkoitetut määräpaikat). |
| B04 | : | Turkki, Ukraina, Valko-Venäjä, Moldova, Venäjä, Georgia, Armenia, Azerbaidžan, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgisia, Marokko, Algeria, Tunisia, Libya, Libanon, Syyria, Irak, Iran, Israel, Länsiranta ja Gazan alue, Jordania, Saudi-Arabia, Kuwait, Bahrain, Qatar, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Oman, Jemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Burma), Thaimaa, Vietnam, Indonesia, Filippiinit, Kiina, Pohjois-Korea, Hongkong, Sudan, Mauritania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšad, Kap Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Liberia, Norsunluurannikko, Ghana, Togo, Benin, Nigeria, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Päiväntasaajan Guinea, São Tomé ja Príncipe, Gabon, Kongo, Kongon demokraattinen tasavalta, Ruanda, Burundi, Saint Helena ja siihen kuuluvat alueet, Angola, Etiopia, Eritrea, Djibouti, Somalia, Uganda, Tansania, Seychellit ja siihen kuuluvat alueet, brittiläinen Intian valtameren alue, Mosambik, Mauritius, Komorit, Mayotte, Sambia, Malawi, Etelä-Afrikka, Lesotho. |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tuen määrä (7)

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg Elopaino

37,0

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg Elopaino

37,0

0201 10 00 9110 (1)

B02

EUR/100 kg nettopaino

52,4

B03

EUR/100 kg nettopaino

30,8

0201 10 00 9130 (1)

B02

EUR/100 kg nettopaino

69,8

B03

EUR/100 kg nettopaino

41,1

0201 20 20 9110 (1)

B02

EUR/100 kg nettopaino

69,8

B03

EUR/100 kg nettopaino

41,1

0201 20 30 9110 (1)

B02

EUR/100 kg nettopaino

52,4

B03

EUR/100 kg nettopaino

30,8

0201 20 50 9110 (1)

B02

EUR/100 kg nettopaino

87,3

B03

EUR/100 kg nettopaino

51,4

0201 20 50 9130 (1)

B02

EUR/100 kg nettopaino

52,4

B03

EUR/100 kg nettopaino

30,8

0201 30 00 9050

US (3)

EUR/100 kg nettopaino

16,9

CA (4)

EUR/100 kg nettopaino

16,9

0201 30 00 9060 (6)

B02

EUR/100 kg nettopaino

32,3

B03

EUR/100 kg nettopaino

10,8

0201 30 00 9100 (2)
   (6)

B04

EUR/100 kg nettopaino

121,3

B03

EUR/100 kg nettopaino

71,3

EG

EUR/100 kg nettopaino

147,9

0201 30 00 9120 (2)
   (6)

B04

EUR/100 kg nettopaino

72,8

B03

EUR/100 kg nettopaino

42,8

EG

EUR/100 kg nettopaino

88,8

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg nettopaino

23,3

B03

EUR/100 kg nettopaino

7,8

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg nettopaino

23,3

B03

EUR/100 kg nettopaino

7,8

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg nettopaino

23,3

B03

EUR/100 kg nettopaino

7,8

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg nettopaino

23,3

B03

EUR/100 kg nettopaino

7,8

0202 30 90 9100

US (3)

EUR/100 kg nettopaino

16,9

CA (4)

EUR/100 kg nettopaino

16,9

0202 30 90 9200 (6)

B02

EUR/100 kg nettopaino

32,3

B03

EUR/100 kg nettopaino

10,8

1602 50 31 9125 (5)

B00

EUR/100 kg nettopaino

61,3

1602 50 31 9325 (5)

B00

EUR/100 kg nettopaino

54,5

1602 50 39 9125 (5)

B00

EUR/100 kg nettopaino

61,3

1602 50 39 9325 (5)

B00

EUR/100 kg nettopaino

54,5

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

Määräpaikkojen aakkosnumeeriset koodit on määritelty komission asetuksessa (EY) N:o 750/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 12).

Muiksi määräpaikoiksi on määritelty seuraavat:

B00

:

Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin yhteisön ulkopuolelle) lukuun ottamatta Romaniaa ja Bulgariaa.

B02

:

B04 ja määräpaikka EG.

B03

:

Albania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia, Kosovo, Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, muonitus ja tarvikkeet (36 ja 45 artiklassa sekä soveltuvin osin komission asetuksen (EY) N:o 800/1999 (EYVL L 102, 17.4.1999, s. 11), sellaisena kuin se on muutettuna, 44 artiklassa tarkoitetut määräpaikat).

B04

:

Turkki, Ukraina, Valko-Venäjä, Moldova, Venäjä, Georgia, Armenia, Azerbaidžan, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgisia, Marokko, Algeria, Tunisia, Libya, Libanon, Syyria, Irak, Iran, Israel, Länsiranta ja Gazan alue, Jordania, Saudi-Arabia, Kuwait, Bahrain, Qatar, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Oman, Jemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Burma), Thaimaa, Vietnam, Indonesia, Filippiinit, Kiina, Pohjois-Korea, Hongkong, Sudan, Mauritania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšad, Kap Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Liberia, Norsunluurannikko, Ghana, Togo, Benin, Nigeria, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Päiväntasaajan Guinea, São Tomé ja Príncipe, Gabon, Kongo, Kongon demokraattinen tasavalta, Ruanda, Burundi, Saint Helena ja siihen kuuluvat alueet, Angola, Etiopia, Eritrea, Djibouti, Somalia, Uganda, Tansania, Seychellit ja siihen kuuluvat alueet, brittiläinen Intian valtameren alue, Mosambik, Mauritius, Komorit, Mayotte, Sambia, Malawi, Etelä-Afrikka, Lesotho.

---

(1)  Tähän alanimikkeeseen luokittelu edellyttää asetuksen (ETY) N:o 32/82, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteessä olevan todistuksen esittämistä.

(2)  Vientituen myöntäminen edellyttää asetuksessa (ETY) N:o 1964/82, sellaisena kuin se on muutettuna, säädettyjen edellytysten täyttämistä.

(3)  Asetuksen (ETY) N:o 2973/79, sellaisena kuin se on muutettuna, edellytyksiä noudattaen.

(4)  Asetuksen (EY) N:o 2051/96, sellaisena kuin se on muutettuna, edellytyksiä noudattaen.

(5)  Tuen myöntäminen edellyttää asetuksessa (ETY) N:o 2388/84, sellaisena kuin se on muutettuna, säädettyjen edellytysten täyttämistä.

(6)  Vähärasvaisen naudanlihan pitoisuus, lukuun ottamatta rasvaa, määritetään komission asetuksen (ETY) N:o 2429/86 (EYVL L 210, 1.8.1986, s. 39) liitteessä kuvattua määritysmenetelmää noudattaen. Keskimääräisellä pitoisuudella tarkoitetaan näytteen määrää sellaisena kuin se on määriteltynä asetuksen (EY) N:o 765/2002 (EYVL L 117, 4.5.2002, s. 6) 2 artiklan 1 kohdassa. Näyte on otettava asianomaisen erän siitä osasta, jossa riski on suurin.

(7)  Asetuksen (EY) N:o 1254/1999, sellaisena kuin se on muutettuna, 33 artiklan 10 kohdan mukaan tukea ei myönnetä kolmansista maista tuotavia ja kolmansiin maihin jälleenvietäviä tuotteita vietäessä.

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

Määräpaikkojen aakkosnumeeriset koodit on määritelty komission asetuksessa (EY) N:o 750/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 12).

Muiksi määräpaikoiksi on määritelty seuraavat:

| B00 | : | Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin yhteisön ulkopuolelle) lukuun ottamatta Romaniaa ja Bulgariaa. |
| --- | --- | --- |
| B02 | : | B04 ja määräpaikka EG. |
| B03 | : | Albania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia, Kosovo, Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, muonitus ja tarvikkeet (36 ja 45 artiklassa sekä soveltuvin osin komission asetuksen (EY) N:o 800/1999 (EYVL L 102, 17.4.1999, s. 11), sellaisena kuin se on muutettuna, 44 artiklassa tarkoitetut määräpaikat). |
| B04 | : | Turkki, Ukraina, Valko-Venäjä, Moldova, Venäjä, Georgia, Armenia, Azerbaidžan, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgisia, Marokko, Algeria, Tunisia, Libya, Libanon, Syyria, Irak, Iran, Israel, Länsiranta ja Gazan alue, Jordania, Saudi-Arabia, Kuwait, Bahrain, Qatar, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Oman, Jemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Burma), Thaimaa, Vietnam, Indonesia, Filippiinit, Kiina, Pohjois-Korea, Hongkong, Sudan, Mauritania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšad, Kap Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Liberia, Norsunluurannikko, Ghana, Togo, Benin, Nigeria, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Päiväntasaajan Guinea, São Tomé ja Príncipe, Gabon, Kongo, Kongon demokraattinen tasavalta, Ruanda, Burundi, Saint Helena ja siihen kuuluvat alueet, Angola, Etiopia, Eritrea, Djibouti, Somalia, Uganda, Tansania, Seychellit ja siihen kuuluvat alueet, brittiläinen Intian valtameren alue, Mosambik, Mauritius, Komorit, Mayotte, Sambia, Malawi, Etelä-Afrikka, Lesotho. |

B00

:

Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin yhteisön ulkopuolelle) lukuun ottamatta Romaniaa ja Bulgariaa.

B02

:

B04 ja määräpaikka EG.

B03

:

Albania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia, Kosovo, Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, muonitus ja tarvikkeet (36 ja 45 artiklassa sekä soveltuvin osin komission asetuksen (EY) N:o 800/1999 (EYVL L 102, 17.4.1999, s. 11), sellaisena kuin se on muutettuna, 44 artiklassa tarkoitetut määräpaikat).

B04

:

Turkki, Ukraina, Valko-Venäjä, Moldova, Venäjä, Georgia, Armenia, Azerbaidžan, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgisia, Marokko, Algeria, Tunisia, Libya, Libanon, Syyria, Irak, Iran, Israel, Länsiranta ja Gazan alue, Jordania, Saudi-Arabia, Kuwait, Bahrain, Qatar, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Oman, Jemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Burma), Thaimaa, Vietnam, Indonesia, Filippiinit, Kiina, Pohjois-Korea, Hongkong, Sudan, Mauritania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšad, Kap Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Liberia, Norsunluurannikko, Ghana, Togo, Benin, Nigeria, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Päiväntasaajan Guinea, São Tomé ja Príncipe, Gabon, Kongo, Kongon demokraattinen tasavalta, Ruanda, Burundi, Saint Helena ja siihen kuuluvat alueet, Angola, Etiopia, Eritrea, Djibouti, Somalia, Uganda, Tansania, Seychellit ja siihen kuuluvat alueet, brittiläinen Intian valtameren alue, Mosambik, Mauritius, Komorit, Mayotte, Sambia, Malawi, Etelä-Afrikka, Lesotho.

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/16

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2148/2005,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2005,

yhteisön yksinomaan tuontitodistusten perusteella avaamien kiintiöiden mukaisesti maito- ja maitotuotealan tiettyjen tuotteiden vuoden 2006 ensimmäisen vuosipuoliskon aikana käytettävissä olevasta määrästä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maito- ja maitotuotealan tuontijärjestelmän ja tariffikiintiöiden avaamisen osalta 14 päivänä joulukuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2535/2001 (2) ja erityisesti sen 16 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Kun vuoden 2005 toiseksi vuosipuoliskoksi myönnettiin tuontitodistuksia tiettyjen asetuksessa (EY) N:o 2535/2001 tarkoitettujen kiintiöiden osalta, kyseisistä tuotteista esitettiin todistushakemuksia pienemmistä määristä, kuin mitä olisi ollut käytettävissä. Tämän vuoksi kunkin asianomaisen kiintiön osalta olisi määriteltävä 1 päivän tammikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2006 välisenä aikana käytettävissä oleva määrä ottaen huomioon määrät, jotka jäivät myöntämättä asetuksella (EY) N:o 2535/2001 avatuissa tiettyjen maitotuotteiden tariffikiintiöissä heinäkuussa 2005 jätettyjen tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä annetun komission asetuksen (EY) N:o 1255/2005 (3) perusteella,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteessä esitetään tiettyjen asetuksessa (EY) N:o 2535/2001 tarkoitettujen kiintiöiden käytettävissä olevat määrät tuontivuoden toisen vuosipuoliskon osalta 1 päivän tammikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2006 välisenä aikana.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 24 päivänä joulukuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 186/2004 (EUVL L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EYVL L 341, 22.12.2001, s. 29. Αsetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 810/2004 (EUVL L 149, 30.4.2004, oikaisu EUVL:ssä L 215, 16.6.2004, s. 104).

2

(3)  EUVL L 200, 30.7.2005, s. 65.

3

---

LIITE I.A

| Kiintiön numero | Määrä (t) |
| --- | --- |
| 09.4590 | 68 000,0 |
| 09.4591 | 5 300,0 |
| 09.4592 | 18 400,0 |
| 09.4593 | 5 200,0 |
| 09.4594 | 20 000,0 |
| 09.4595 | 7 500,0 |
| 09.4596 | 19 275,34 |
| 09.4599 | 8 989,084 |

Kiintiön numero

Määrä (t)

09.4590

68 000,0

09.4591

5 300,0

09.4592

18 400,0

09.4593

5 200,0

09.4594

20 000,0

09.4595

7 500,0

09.4596

19 275,34

09.4599

8 989,084

---

LIITE I.B

1.   Romaniasta peräisin olevat tuotteet

| Kiintiön numero | Määrä (t) |
| --- | --- |
| 09.4771 | 750,0 |
| 09.4772 | 1 000,0 |
| 09.4758 | 1 500,0 |

Kiintiön numero

Määrä (t)

09.4771

750,0

09.4772

1 000,0

09.4758

1 500,0

2.   Bulgariasta peräisin olevat tuotteet

| Kiintiön numero | Määrä (t) |
| --- | --- |
| 09.4773 | 3 300,0 |
| 09.4660 | 3 500,0 |
| 09.4675 | 770,0 |

Kiintiön numero

Määrä (t)

09.4773

3 300,0

09.4660

3 500,0

09.4675

770,0

---

LIITE I.F

Sveitsistä peräisin olevat tuotteet

| Kiintiön numero | Määrä (t) |
| --- | --- |
| 09.4155 | 1 000,0 |
| 09.4156 | 5 186,0 |

Kiintiön numero

Määrä (t)

09.4155

1 000,0

09.4156

5 186,0

---

LIITE I.H

Norja peräisin olevat tuottet

| Kiintiön numero | Määrä (t) |
| --- | --- |
| 09.4781 | 1 763,8 |
| 09.4782 | 266,5 |

Kiintiön numero

Määrä (t)

09.4781

1 763,8

09.4782

266,5

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/19

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2149/2005,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2005,

AKT-maista peräisin olevien banaanien tuontitodistushakemuksiin tammi- ja helmikuussa 2006 sovellettavista vähennyskertoimista

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon banaaneista kannettavista tulleista 29 päivänä marraskuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1964/2005 (1),

ottaa huomioon AKT-maista peräisin olevien banaanien tuonnista banaaneista kannettavista tulleista annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1964/2005 avatussa tariffikiintiössä vuoden 2006 tammi- ja helmikuussa 9 päivänä joulukuuta 2005 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2015/2005 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jäsenvaltioissa asetuksen (EY) N:o 2015/2005 5 artiklan mukaisesti jätetyt tuontitodistushakemukset, jotka toimitetaan komissiolle mainitun asetuksen 6 artiklan mukaisesti, koskevat suurempia määriä kuin 2 artiklassa vahvistettu käytettävissä oleva määrä, joka on mainitun asetuksen II osastossa tarkoitettujen toimijoiden osalta 135 000 tonnia ja sen III osastossa tarkoitettujen toimijoiden osalta 25 000 tonnia. |
| --- | --- |

(1)

Jäsenvaltioissa asetuksen (EY) N:o 2015/2005 5 artiklan mukaisesti jätetyt tuontitodistushakemukset, jotka toimitetaan komissiolle mainitun asetuksen 6 artiklan mukaisesti, koskevat suurempia määriä kuin 2 artiklassa vahvistettu käytettävissä oleva määrä, joka on mainitun asetuksen II osastossa tarkoitettujen toimijoiden osalta 135 000 tonnia ja sen III osastossa tarkoitettujen toimijoiden osalta 25 000 tonnia.

| (2) | Sen vuoksi on syytä vahvistaa vähennyskertoimet, joita sovelletaan kaikkiin hakemuksiin, |
| --- | --- |

(2)

Sen vuoksi on syytä vahvistaa vähennyskertoimet, joita sovelletaan kaikkiin hakemuksiin,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Sovelletaan 22,039 prosentin suuruista vähennyskerrointa kaikkiin sellaisiin tuontitodistushakemuksiin, joita asetuksen (EY) N:o 2015/2005 II osastossa tarkoitetut toimijat ovat jättäneet 135 000 tonnin suuruisessa alatariffikiintiössä.

2.   Sovelletaan 1,294 prosentin suuruista vähennyskerrointa kaikkiin sellaisiin tuontitodistushakemuksiin, joita asetuksen (EY) N:o 2015/2005 III osastossa tarkoitetut toimijat ovat jättäneet 25 000 tonnin suuruisessa alatariffikiintiössä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 316, 2.12.2005, s. 1.

1

(2)  EUVL L 324, 10.12.2005, s. 5.

2

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/20

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2150/2005,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2005,

ilmatilan joustavaa käyttöä koskevista yhteisistä säännöistä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan organisoinnista ja käytöstä 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 551/2004 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista (puiteasetus) 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (2) ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön, ICAO:n, määrittelemän ja Euroopan lennonvarmistusjärjestön, Eurocontrol, kehittämän ilmatilan joustavan käytön käsitteen mukaan ilmatilaa ei pitäisi määrittää vain joko siviili- tai sotilasilmatilaksi, vaan sitä olisi pidettävänä jatkumona, joka vastaisi mahdollisimman hyvin kaikkien ilmatilan käyttäjien tarpeisiin. |
| --- | --- |

(1)

Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön, ICAO:n, määrittelemän ja Euroopan lennonvarmistusjärjestön, Eurocontrol, kehittämän ilmatilan joustavan käytön käsitteen mukaan ilmatilaa ei pitäisi määrittää vain joko siviili- tai sotilasilmatilaksi, vaan sitä olisi pidettävänä jatkumona, joka vastaisi mahdollisimman hyvin kaikkien ilmatilan käyttäjien tarpeisiin.

| (2) | Asetuksen (EC) N:o 549/2004 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti Eurocontrolilla on valtuudet avustaa komissiota kehitettäessä joustavaa ilmatilan käyttöä koskevia täytäntöönpanosääntöjä. Tässä asetuksessa otetaan täysin huomioon Eurocontrolin valtuutuksen johdosta 30 päivänä joulukuuta 2004 julkistama toimeksiantokertomus. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EC) N:o 549/2004 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti Eurocontrolilla on valtuudet avustaa komissiota kehitettäessä joustavaa ilmatilan käyttöä koskevia täytäntöönpanosääntöjä. Tässä asetuksessa otetaan täysin huomioon Eurocontrolin valtuutuksen johdosta 30 päivänä joulukuuta 2004 julkistama toimeksiantokertomus.

| (3) | Tämä asetus ei koske asetuksen (EY) N:o 549/2004 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja sotilasoperaatioita tai –koulutusta. |
| --- | --- |

(3)

Tämä asetus ei koske asetuksen (EY) N:o 549/2004 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja sotilasoperaatioita tai –koulutusta.

| (4) | Lausumassaan yhtenäiseen eurooppalaiseen ilmatilaan liittyvistä sotilaallisista kysymyksistä (3) jäsenvaltiot sitoutuivat toimimaan yhteistyössä keskenään kansalliset sotilaalliset tarpeet huomioon ottaen, jotta kaikki ilmatilan käyttäjät soveltaisivat ilmatilan joustavan käytön täysimääräisesti ja yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(4)

Lausumassaan yhtenäiseen eurooppalaiseen ilmatilaan liittyvistä sotilaallisista kysymyksistä (3) jäsenvaltiot sitoutuivat toimimaan yhteistyössä keskenään kansalliset sotilaalliset tarpeet huomioon ottaen, jotta kaikki ilmatilan käyttäjät soveltaisivat ilmatilan joustavan käytön täysimääräisesti ja yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa.

| (5) | Eurocontrolin laadun ja tehokkuuden tarkastusyksikön ja Eurocontrol-viraston yhdessä lokakuussa 2001 julkistamassa kertomuksessa todetaan, että ilmatilan joustavan käytön soveltamisessa Euroopassa on huomattavasti parantamisen varaa. Nyt olisi hyväksyttävä yhteiset säännöt tilanteen parantamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Eurocontrolin laadun ja tehokkuuden tarkastusyksikön ja Eurocontrol-viraston yhdessä lokakuussa 2001 julkistamassa kertomuksessa todetaan, että ilmatilan joustavan käytön soveltamisessa Euroopassa on huomattavasti parantamisen varaa. Nyt olisi hyväksyttävä yhteiset säännöt tilanteen parantamiseksi.

| (6) | Joustavan ilmatilan käsite kattaa myös valtameren yläpuolella sijaitsevan ilmatilan. Käsitteen soveltamisen ei sen vuoksi pitäisi rajoittaa sellaisia jäsenvaltioiden oikeuksia ja velvollisuuksia, jotka johtuvat 7 päivänä joulukuuta 1944 tehdystä kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksesta (Chicagon yleissopimus) ja sen liitteistä tai vuonna 1982 tehdystä Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksesta. |
| --- | --- |

(6)

Joustavan ilmatilan käsite kattaa myös valtameren yläpuolella sijaitsevan ilmatilan. Käsitteen soveltamisen ei sen vuoksi pitäisi rajoittaa sellaisia jäsenvaltioiden oikeuksia ja velvollisuuksia, jotka johtuvat 7 päivänä joulukuuta 1944 tehdystä kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksesta (Chicagon yleissopimus) ja sen liitteistä tai vuonna 1982 tehdystä Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksesta.

| (7) | Jotkut toiminnot edellyttävät tietynlaajuisen ilmatilan varaamista yksinomaiseen käyttöön tai erityistarkoitukseen määrätyksi ajanjaksoksi, mikä voi johtua lennon profiilista tai näihin toimintoihin liittyvistä vaaroista sekä tarpeesta varmistaa, että tällaiset toiminnot erotetaan muusta toimintaan osallistumattomasta lentoliikenteestä tehokkaasti ja turvallisesti. |
| --- | --- |

(7)

Jotkut toiminnot edellyttävät tietynlaajuisen ilmatilan varaamista yksinomaiseen käyttöön tai erityistarkoitukseen määrätyksi ajanjaksoksi, mikä voi johtua lennon profiilista tai näihin toimintoihin liittyvistä vaaroista sekä tarpeesta varmistaa, että tällaiset toiminnot erotetaan muusta toimintaan osallistumattomasta lentoliikenteestä tehokkaasti ja turvallisesti.

| (8) | Ilmatilan joustavan käytön käsitteen tehokas ja yhdenmukainen soveltaminen koko yhteisössä edellyttää siviili- ja sotilastoiminnan yhteensovittamista koskevia selkeitä ja yhdenmukaisia sääntöjä, joissa otetaan huomioon kaikkien käyttäjien tarpeet ja heidän eri toimintojensaluonne. |
| --- | --- |

(8)

Ilmatilan joustavan käytön käsitteen tehokas ja yhdenmukainen soveltaminen koko yhteisössä edellyttää siviili- ja sotilastoiminnan yhteensovittamista koskevia selkeitä ja yhdenmukaisia sääntöjä, joissa otetaan huomioon kaikkien käyttäjien tarpeet ja heidän eri toimintojensaluonne.

| (9) | Jotta kaikki käyttäjät voisivat käyttää ilmatilaa tehokkaasti, siviili- ja sotilastoiminnan yhteensovittamista koskevien tehokkaiden menettelyjen olisi perustuttava sääntöihin ja standardeihin. |
| --- | --- |

(9)

Jotta kaikki käyttäjät voisivat käyttää ilmatilaa tehokkaasti, siviili- ja sotilastoiminnan yhteensovittamista koskevien tehokkaiden menettelyjen olisi perustuttava sääntöihin ja standardeihin.

| (10) | Ilmatilan joustavan käytön käsitettä sovellettaessa on tärkeää edistää naapurijäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja ottaa huomioon rajat ylittävä toiminta. |
| --- | --- |

(10)

Ilmatilan joustavan käytön käsitettä sovellettaessa on tärkeää edistää naapurijäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja ottaa huomioon rajat ylittävä toiminta.

| (11) | Eroavuudet siviili- ja sotilastoiminnan välisen yhteistyön organisoinnissa yhteisössä rajoittavat ilmatilan yhdenmukaista ja oikein ajoitettua hallintaa. Sen vuoksi on tärkeää yksilöidä henkilöt ja/tai organisaatiot, jotka vastaavat ilmatilan joustavan käytön käsitteen soveltamisesta kussakin jäsenvaltioissa. Tietojen olisi oltava jäsenvaltioiden käytettävissä. |
| --- | --- |

(11)

Eroavuudet siviili- ja sotilastoiminnan välisen yhteistyön organisoinnissa yhteisössä rajoittavat ilmatilan yhdenmukaista ja oikein ajoitettua hallintaa. Sen vuoksi on tärkeää yksilöidä henkilöt ja/tai organisaatiot, jotka vastaavat ilmatilan joustavan käytön käsitteen soveltamisesta kussakin jäsenvaltioissa. Tietojen olisi oltava jäsenvaltioiden käytettävissä.

| (12) | Siviili- ja sotilastoiminnan yhteensovittamista ja yhteisen ilmatilan käyttöä koskevien menettelyjen yhdenmukaisuus on olennainen edellytys luotaessa toiminnallisia ilmatilan lohkoja, jotka määritellään asetuksessa (EY) N:o 549/2004. |
| --- | --- |

(12)

Siviili- ja sotilastoiminnan yhteensovittamista ja yhteisen ilmatilan käyttöä koskevien menettelyjen yhdenmukaisuus on olennainen edellytys luotaessa toiminnallisia ilmatilan lohkoja, jotka määritellään asetuksessa (EY) N:o 549/2004.

| (13) | Ilmatilan hallinnan strateginen, esitaktinen ja taktinen taso ovat erillisiä, mutta tiiviisti yhteydessä toisiinsa olevia hallintatoimintoja, joihin sovelletaan ilmatilan joustavaa käyttöä ja joiden toteuttaminen edellyttää sen vuoksi yhteensovittamista ilmatilan tehokkaan käytön varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(13)

Ilmatilan hallinnan strateginen, esitaktinen ja taktinen taso ovat erillisiä, mutta tiiviisti yhteydessä toisiinsa olevia hallintatoimintoja, joihin sovelletaan ilmatilan joustavaa käyttöä ja joiden toteuttaminen edellyttää sen vuoksi yhteensovittamista ilmatilan tehokkaan käytön varmistamiseksi.

| (14) | Euroopan tason yhteistyössä kehitetään parhaillaan ilmaliikenteen hallinnan ohjelmia, joiden avulla olisi määrä vähitellen päästä ilmatilan hallinnan, ilmaliikennevirtojen säätelyn ja ilmaliikennepalvelujen yhdenmukaisuuteen. |
| --- | --- |

(14)

Euroopan tason yhteistyössä kehitetään parhaillaan ilmaliikenteen hallinnan ohjelmia, joiden avulla olisi määrä vähitellen päästä ilmatilan hallinnan, ilmaliikennevirtojen säätelyn ja ilmaliikennepalvelujen yhdenmukaisuuteen.

| (15) | Kun samassa ilmatilassa harjoitetaan erilaisia lentotoimintoja, joilla on eri vaatimukset, näiden toimintojen yhteensovittamisessa pitäisi suuntautua sekä lentojen turvalliseen suorittamiseen että käytettävissä olevan ilmatilan optimaaliseen käyttöön. |
| --- | --- |

(15)

Kun samassa ilmatilassa harjoitetaan erilaisia lentotoimintoja, joilla on eri vaatimukset, näiden toimintojen yhteensovittamisessa pitäisi suuntautua sekä lentojen turvalliseen suorittamiseen että käytettävissä olevan ilmatilan optimaaliseen käyttöön.

| (16) | Ilmatilaa ja erityisiä ilmaliikenneolosuhteita koskevien tietojen tarkkuudella sekä näiden tietojen oikea-aikaisella välittämisellä siviili- ja sotilasilmailun alalla toimiville lennonjohtajille on välitön vaikutus toiminnan turvallisuuteen ja tehokkuuteen. |
| --- | --- |

(16)

Ilmatilaa ja erityisiä ilmaliikenneolosuhteita koskevien tietojen tarkkuudella sekä näiden tietojen oikea-aikaisella välittämisellä siviili- ja sotilasilmailun alalla toimiville lennonjohtajille on välitön vaikutus toiminnan turvallisuuteen ja tehokkuuteen.

| (17) | Ilmatilaa koskevien ajantasaisten tietojen oikea-aikainen saatavuus on tärkeää kaikille osapuolille, jotka haluavat lentosuunnitelmaansa laatiessaan tai muuttaessaan päästä hyötymään heidän ulottuvilleen saatetuista ilmatilan rakenteista. |
| --- | --- |

(17)

Ilmatilaa koskevien ajantasaisten tietojen oikea-aikainen saatavuus on tärkeää kaikille osapuolille, jotka haluavat lentosuunnitelmaansa laatiessaan tai muuttaessaan päästä hyötymään heidän ulottuvilleen saatetuista ilmatilan rakenteista.

| (18) | Ilmatilan käytön säännöllinen arviointi on tärkeä keino lisätä siviili- ja sotilasalalla toimivien palvelujen tarjoajien ja niiden käyttäjien välistä luottamusta, ja se on myös keskeinen väline ilmatilan suunnittelun ja hallinnan parantamisessa. |
| --- | --- |

(18)

Ilmatilan käytön säännöllinen arviointi on tärkeä keino lisätä siviili- ja sotilasalalla toimivien palvelujen tarjoajien ja niiden käyttäjien välistä luottamusta, ja se on myös keskeinen väline ilmatilan suunnittelun ja hallinnan parantamisessa.

| (19) | Ilmatilan joustavan käytön käsitteen soveltamista koskevaan vuosittaiseen kertomukseen, johon viitataan asetuksen (EY) N:o 551/2004 7 artiklan 2 kohdassa, olisi sisällytettävä tarpeelliset tiedot, joilla on merkitystä alkuperäisten tavoitteiden kannalta ja joiden yksinomaisena päämääränä on tarjota aiempaa paremmat mahdollisuudet vastata käyttäjien tarpeisiin. |
| --- | --- |

(19)

Ilmatilan joustavan käytön käsitteen soveltamista koskevaan vuosittaiseen kertomukseen, johon viitataan asetuksen (EY) N:o 551/2004 7 artiklan 2 kohdassa, olisi sisällytettävä tarpeelliset tiedot, joilla on merkitystä alkuperäisten tavoitteiden kannalta ja joiden yksinomaisena päämääränä on tarjota aiempaa paremmat mahdollisuudet vastata käyttäjien tarpeisiin.

| (20) | Siirtymäajasta olisi säädettävä siviili-ilmaliikenteen palveluyksiköiden sekä sotilasilmaliikenteen palveluja tarjoavien yksiköiden ja/tai sotilaslennonjohtoyksiköiden vaatimusten yhteensovittamiseksi. |
| --- | --- |

(20)

Siirtymäajasta olisi säädettävä siviili-ilmaliikenteen palveluyksiköiden sekä sotilasilmaliikenteen palveluja tarjoavien yksiköiden ja/tai sotilaslennonjohtoyksiköiden vaatimusten yhteensovittamiseksi.

| (21) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (ETY) N:o 549/2004 5 artiklan 1 kohdalla perustetun yhtenäisen ilmatilan komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(21)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (ETY) N:o 549/2004 5 artiklan 1 kohdalla perustetun yhtenäisen ilmatilan komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde

Tällä asetuksella vahvistetaan ja yhdenmukaistetaan asetuksen (EY) N:o 549/2004 2 artiklan 22 kohdassa määritellyn ilmatilan joustavan käytön käsitteen soveltaminen yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan puitteissa ilmatilan ja ilmaliikenteen hallinnan helpottamiseksi osana yhteistä liikennepolitiikkaa.

Tällä asetuksella vahvistetaan erityisesti säännöt niiden ilmaliikenteen hallinnasta vastaavien siviili- ja sotilasyksiköiden välisen paremman yhteistyön varmistamiseksi, jotka toimivat jäsenvaltioiden vastuulla olevassa ilmatilassa.

2 artikla

Määritelmät

1.   Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksessa (EY) N:o 549/2004 vahvistettuja määritelmiä.

2.   Niiden määritelmien lisäksi, joihin 1 kohdassa viitataan, tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| a) | ’ilmatilan hallintayksiköllä’ (AMC) yksikköä, joka vastaa yhden tai useamman jäsenvaltion vastuulla olevan ilmatilan päivittäisestä hallinnasta; |
| --- | --- |

a)

’ilmatilan hallintayksiköllä’ (AMC) yksikköä, joka vastaa yhden tai useamman jäsenvaltion vastuulla olevan ilmatilan päivittäisestä hallinnasta;

| b) | ’ilmatilan varaamisella’ sitä, että laajuudeltaan määritelty ilmatila on tilapäisesti varattu ilmatilan käyttäjäryhmien yksinomaiseen tai erityiseen käyttöön; |
| --- | --- |

b)

’ilmatilan varaamisella’ sitä, että laajuudeltaan määritelty ilmatila on tilapäisesti varattu ilmatilan käyttäjäryhmien yksinomaiseen tai erityiseen käyttöön;

| c) | ’ilmatilarajoituksella’ laajuudeltaan määriteltyä ilmatilaa, jossa vaihtelevasti määräaikoina saatetaan harjoittaa ilma-alusten lentoturvallisuuden vaarantavaa toimintaa (vaara-alue); tai valtion maa-alueiden tai sen aluevesien yläpuolella oleva mitoiltaan määritelty ilmatilan osa, jossa ilma-alusten lentämistä on rajoitettu tiettyjen erityisehtojen mukaisesti (rajoitusalue); tai valtion maa-alueiden tai sen aluevesien yläpuolella oleva mitoiltaan määritelty ilmatilan osa, jossa ilma-alusten lentäminen on kielletty (kieltoalue); |
| --- | --- |

c)

’ilmatilarajoituksella’ laajuudeltaan määriteltyä ilmatilaa, jossa vaihtelevasti määräaikoina saatetaan harjoittaa ilma-alusten lentoturvallisuuden vaarantavaa toimintaa (vaara-alue); tai valtion maa-alueiden tai sen aluevesien yläpuolella oleva mitoiltaan määritelty ilmatilan osa, jossa ilma-alusten lentämistä on rajoitettu tiettyjen erityisehtojen mukaisesti (rajoitusalue); tai valtion maa-alueiden tai sen aluevesien yläpuolella oleva mitoiltaan määritelty ilmatilan osa, jossa ilma-alusten lentäminen on kielletty (kieltoalue);

| d) | ’ilmatilan rakenteella’ tietynlaajuista ilmatilaa, joka on suunniteltu ilma-alusten turvallisen ja optimaalisen toiminnan varmistamiseksi; |
| --- | --- |

d)

’ilmatilan rakenteella’ tietynlaajuista ilmatilaa, joka on suunniteltu ilma-alusten turvallisen ja optimaalisen toiminnan varmistamiseksi;

| e) | ’ilmaliikennepalveluyksiköllä’ (ns. ATS-yksikkö) siviili- tai sotilasyksikköä, joka vastaa ilmaliikennepalvelujen tarjoamisesta; |
| --- | --- |

e)

’ilmaliikennepalveluyksiköllä’ (ns. ATS-yksikkö) siviili- tai sotilasyksikköä, joka vastaa ilmaliikennepalvelujen tarjoamisesta;

| f) | ’siviili- ja sotilastoiminnan yhteensovittamisella’ päätöksentekoon ja toimintatavasta sopimiseen valtuutettujen siviili- ja sotilasalan osapuolten toimien yhteensovittamista; |
| --- | --- |

f)

’siviili- ja sotilastoiminnan yhteensovittamisella’ päätöksentekoon ja toimintatavasta sopimiseen valtuutettujen siviili- ja sotilasalan osapuolten toimien yhteensovittamista;

| g) | ’sotilaslennonjohtoyksiköllä’ kaikkia paikallaan pysyviä tai liikkuvia sotilaallisia yksiköitä, jotka hoitavat sotilasilmailuliikennettä ja/tai muuta toimintaa, joka sen erityisluonteen vuoksi edellyttää ilmatilan varaamista tai sen rajoitusta; |
| --- | --- |

g)

’sotilaslennonjohtoyksiköllä’ kaikkia paikallaan pysyviä tai liikkuvia sotilaallisia yksiköitä, jotka hoitavat sotilasilmailuliikennettä ja/tai muuta toimintaa, joka sen erityisluonteen vuoksi edellyttää ilmatilan varaamista tai sen rajoitusta;

| h) | ’rajat ylittävällä ilmatilalla’ ilmatilan rakennetta, joka ulottuu kansallisten rajojen ja/tai lentotiedotusalueiden rajojen yli; |
| --- | --- |

h)

’rajat ylittävällä ilmatilalla’ ilmatilan rakennetta, joka ulottuu kansallisten rajojen ja/tai lentotiedotusalueiden rajojen yli;

| i) | ’lentoaikeella’ lentorataa ja siihen liittyviä, milloin tahansa päivitettävissä olevia lentotietoja, joissa kuvataan määräpaikkaan johtavaa suunniteltua lentorataa; |
| --- | --- |

i)

’lentoaikeella’ lentorataa ja siihen liittyviä, milloin tahansa päivitettävissä olevia lentotietoja, joissa kuvataan määräpaikkaan johtavaa suunniteltua lentorataa;

| j) | ’lentoradalla’ ilma-aluksen rataa ilmassa määriteltynä kolmessa ulottuvuudessa; |
| --- | --- |

j)

’lentoradalla’ ilma-aluksen rataa ilmassa määriteltynä kolmessa ulottuvuudessa;

| k) | ’reaaliajalla’ tosiasiallista aikaa, jolloin prosessi tai tilanne tapahtuu; |
| --- | --- |

k)

’reaaliajalla’ tosiasiallista aikaa, jolloin prosessi tai tilanne tapahtuu;

| l) | ’porrastuksella’ etäisyyttä ilma-alusten sekä niiden lentokorkeuksien ja -suuntien välillä; |
| --- | --- |

l)

’porrastuksella’ etäisyyttä ilma-alusten sekä niiden lentokorkeuksien ja -suuntien välillä;

| m) | ’käyttäjillä’ ilmassa toimivia siviili- tai sotilasilma-aluksia sekä kaikkia muita osapuolia, jotka tarvitsevat ilmatilaa. |
| --- | --- |

m)

’käyttäjillä’ ilmassa toimivia siviili- tai sotilasilma-aluksia sekä kaikkia muita osapuolia, jotka tarvitsevat ilmatilaa.

3 artikla

Periaatteet

Ilmatilan joustavan käytön käsitteeseen sisältyvät seuraavat periaatteet:

| a) | Siviili- ja sotilasviranomaisten toiminnan yhteensovittaminen on järjestettävä ilmatilan hallinnan strategisella, esitaktisella ja taktisella tasolla sopimuksin ja menettelyin, ja sillä pyritään parantamaan turvallisuutta ja ilmatilakapasiteettia ja lisäämään ilma-alusten toiminnan tehokkuutta ja joustavuutta. |
| --- | --- |

a)

Siviili- ja sotilasviranomaisten toiminnan yhteensovittaminen on järjestettävä ilmatilan hallinnan strategisella, esitaktisella ja taktisella tasolla sopimuksin ja menettelyin, ja sillä pyritään parantamaan turvallisuutta ja ilmatilakapasiteettia ja lisäämään ilma-alusten toiminnan tehokkuutta ja joustavuutta.

| b) | Ilmatilan hallinnan, ilmaliikennevirtojen säätelyn ja ilmaliikennepalvelujen toimintojen keskinäinen yhdenmukaisuus vakiinnutetaan ja sitä pidetään yllä a alakohdassa luetellulla ilmatilan hallinnan kolmella tasolla ilmatilan suunnittelun, käyttöön antamisen ja käytön tehokkuuden varmistamiseksi kaikkien käyttäjien osalta. |
| --- | --- |

b)

Ilmatilan hallinnan, ilmaliikennevirtojen säätelyn ja ilmaliikennepalvelujen toimintojen keskinäinen yhdenmukaisuus vakiinnutetaan ja sitä pidetään yllä a alakohdassa luetellulla ilmatilan hallinnan kolmella tasolla ilmatilan suunnittelun, käyttöön antamisen ja käytön tehokkuuden varmistamiseksi kaikkien käyttäjien osalta.

| c) | Ilmatilan varaaminen käyttäjäryhmien yksinomaiseen käyttöön tai erityiskäyttöön on luonteeltaan tilapäistä ja sitä sovelletaan vain rajoitettuina ajanjaksoina, jotka perustuvat tosiasialliseen käyttöön, ja käyttö vapautetaan heti, kun varaamista edellyttänyt toiminta päättyy. |
| --- | --- |

c)

Ilmatilan varaaminen käyttäjäryhmien yksinomaiseen käyttöön tai erityiskäyttöön on luonteeltaan tilapäistä ja sitä sovelletaan vain rajoitettuina ajanjaksoina, jotka perustuvat tosiasialliseen käyttöön, ja käyttö vapautetaan heti, kun varaamista edellyttänyt toiminta päättyy.

| d) | Jäsenvaltioiden on kehitettävä yhteistyötä ilmatilan joustavan käytön käsitteen tehokkaaksi ja johdonmukaiseksi soveltamiseksi yli kansallisten ja/tai lentotiedotusalueiden rajojen, ja erityisesti tätä pyritään hyödyntämään rajat ylittävässä toiminnassa. Yhteistyöhön sisältyvät kaikki merkittävät oikeudelliset, toiminnalliset ja tekniset näkökohdat. |
| --- | --- |

d)

Jäsenvaltioiden on kehitettävä yhteistyötä ilmatilan joustavan käytön käsitteen tehokkaaksi ja johdonmukaiseksi soveltamiseksi yli kansallisten ja/tai lentotiedotusalueiden rajojen, ja erityisesti tätä pyritään hyödyntämään rajat ylittävässä toiminnassa. Yhteistyöhön sisältyvät kaikki merkittävät oikeudelliset, toiminnalliset ja tekniset näkökohdat.

| e) | Ilmaliikennepalveluyksiköt ja käyttäjät hyödyntävät käytettävissä olevan ilmatilan tehokkaimmalla mahdollisella tavalla. |
| --- | --- |

e)

Ilmaliikennepalveluyksiköt ja käyttäjät hyödyntävät käytettävissä olevan ilmatilan tehokkaimmalla mahdollisella tavalla.

4 artikla

Strateginen ilmatilan hallinta (taso 1)

1.   Jäsenvaltioiden on suoritettava seuraavat tehtävät:

| a) | varmistettava ilmatilan joustavan käytön käsitteen yleinen soveltaminen strategisella, esitaktisella ja taktisella tasolla; |
| --- | --- |

a)

varmistettava ilmatilan joustavan käytön käsitteen yleinen soveltaminen strategisella, esitaktisella ja taktisella tasolla;

| b) | tarkistettava säännöllisesti käyttäjien tarpeet; |
| --- | --- |

b)

tarkistettava säännöllisesti käyttäjien tarpeet;

| c) | hyväksyttävä toiminnat, jotka edellyttävät ilmatilan varaamista tai ilmatilarajoitusta; |
| --- | --- |

c)

hyväksyttävä toiminnat, jotka edellyttävät ilmatilan varaamista tai ilmatilarajoitusta;

| d) | määritettävä tilapäiset ilmatilan rakenteet ja menettelyt erilaisten vaihtoehtojen tarjoamiseksi reittien ja ilmatilan varaamisen osalta; |
| --- | --- |

d)

määritettävä tilapäiset ilmatilan rakenteet ja menettelyt erilaisten vaihtoehtojen tarjoamiseksi reittien ja ilmatilan varaamisen osalta;

| e) | vahvistettava perusteet ja menettelyt niiden ilmatilan mukautettavissa olevien vaaka- ja pystysuuntaisten rajojen määrittelemiseksi ja käyttämiseksi, jotka ovat tarpeellisia lentoratojen erilaisen vaihtelun ja lyhyen aikavälin lentomuutosten varalta; |
| --- | --- |

e)

vahvistettava perusteet ja menettelyt niiden ilmatilan mukautettavissa olevien vaaka- ja pystysuuntaisten rajojen määrittelemiseksi ja käyttämiseksi, jotka ovat tarpeellisia lentoratojen erilaisen vaihtelun ja lyhyen aikavälin lentomuutosten varalta;

| f) | arvioitava kansalliset ilmatilan rakenteet ja reittiverkko joustavien ilmatilan rakenteiden ja menettelyjen suunnittelemiseksi; |
| --- | --- |

f)

arvioitava kansalliset ilmatilan rakenteet ja reittiverkko joustavien ilmatilan rakenteiden ja menettelyjen suunnittelemiseksi;

| g) | määriteltävä erityisedellytykset, joiden perusteella vastuu siviili- ja sotilaslentojen porrastamisesta kuuluu ilmaliikennepalveluyksiköille tai sotilaslennonjohtoyksiköille; |
| --- | --- |

g)

määriteltävä erityisedellytykset, joiden perusteella vastuu siviili- ja sotilaslentojen porrastamisesta kuuluu ilmaliikennepalveluyksiköille tai sotilaslennonjohtoyksiköille;

| h) | kehitettävä rajat ylittävää ilmatilan käyttöä naapurijäsenvaltioiden kanssa, kun liikennevirrat ja käyttäjien toiminta sitä edellyttävät; |
| --- | --- |

h)

kehitettävä rajat ylittävää ilmatilan käyttöä naapurijäsenvaltioiden kanssa, kun liikennevirrat ja käyttäjien toiminta sitä edellyttävät;

| i) | sovitettava ilmatilanhallintapolitiikkaansa yhteen naapurijäsenvaltioiden vastaavien politiikkojen kanssa, jotta kansallisten ja/tai lentotiedotusalueiden rajojen yli tapahtuvaan ilmatilan käyttöön liittyviä kysymyksiä voitaisiin käsitellä yhteisesti; |
| --- | --- |

i)

sovitettava ilmatilanhallintapolitiikkaansa yhteen naapurijäsenvaltioiden vastaavien politiikkojen kanssa, jotta kansallisten ja/tai lentotiedotusalueiden rajojen yli tapahtuvaan ilmatilan käyttöön liittyviä kysymyksiä voitaisiin käsitellä yhteisesti;

| j) | määriteltävä ilmatilan rakenteita ja tarjottava niitä käyttäjille harjoittaen tiivistä yhteistyötä ja yhteensovittamista naapurijäsenvaltioiden kanssa silloin, kun kyseiset ilmatilan rakenteet vaikuttavat merkittävästi kansalliset rajat ja/tai lentotiedotusalueiden rajat ylittävään liikenteeseen, jotta voitaisiin varmistaa ilmatilan optimaalinen käyttö kaikkien käyttäjien osalta kaikkialla yhteisössä; |
| --- | --- |

j)

määriteltävä ilmatilan rakenteita ja tarjottava niitä käyttäjille harjoittaen tiivistä yhteistyötä ja yhteensovittamista naapurijäsenvaltioiden kanssa silloin, kun kyseiset ilmatilan rakenteet vaikuttavat merkittävästi kansalliset rajat ja/tai lentotiedotusalueiden rajat ylittävään liikenteeseen, jotta voitaisiin varmistaa ilmatilan optimaalinen käyttö kaikkien käyttäjien osalta kaikkialla yhteisössä;

| k) | määriteltävä naapurijäsenvaltioiden kanssa yksi yhteinen normisto siviili- ja sotilaslentojen porrastamiseksi rajat ylittävässä toiminnassa; |
| --- | --- |

k)

määriteltävä naapurijäsenvaltioiden kanssa yksi yhteinen normisto siviili- ja sotilaslentojen porrastamiseksi rajat ylittävässä toiminnassa;

| l) | perustettava kuulemismenettelyjä 3 kohdassa tarkoitettujen henkilöiden tai organisaatioiden välille sekä kaikkien asiaan liittyvien kumppaneiden sekä organisaatioiden kuulemiseksi, jotta voidaan varmistaa käyttäjien tarpeiden ottaminen asianmukaisesti huomioon; |
| --- | --- |

l)

perustettava kuulemismenettelyjä 3 kohdassa tarkoitettujen henkilöiden tai organisaatioiden välille sekä kaikkien asiaan liittyvien kumppaneiden sekä organisaatioiden kuulemiseksi, jotta voidaan varmistaa käyttäjien tarpeiden ottaminen asianmukaisesti huomioon;

| m) | arvioitava ja tarkasteltava ilmatilan käyttöön liittyvät menettelyt ja ilmatilan joustavan käytön toimintojen toteutuminen |
| --- | --- |

m)

arvioitava ja tarkasteltava ilmatilan käyttöön liittyvät menettelyt ja ilmatilan joustavan käytön toimintojen toteutuminen

| n) | kehitettävä mekanismeja ilmatilan rakenteita koskeviin pyyntöihin, ilmatilan rakenteiden käyttöön antamiseen ja niiden tosiasialliseen käyttöön liittyvien tietojen arkistoimiseksi tutkimus- ja suunnittelutarkoituksia varten. |
| --- | --- |

n)

kehitettävä mekanismeja ilmatilan rakenteita koskeviin pyyntöihin, ilmatilan rakenteiden käyttöön antamiseen ja niiden tosiasialliseen käyttöön liittyvien tietojen arkistoimiseksi tutkimus- ja suunnittelutarkoituksia varten.

Edellä g alakohdassa tarkoitetut edellytykset on dokumentoitava ja ne on otettava huomioon 7 artiklassa tarkoitetussa turvallisuusarviossa.

2.   Niissä jäsenvaltioissa, joissa sekä siviili- että sotilasviranomaiset ovat vastuussa ilmatilan hallinnasta tai osallistuvat siihen, edellä 1 kohdassa vahvistetut tehtävät on suoritettava siviili- ja sotilasalojen yhteisen menettelyn puitteissa.

3.   Jäsenvaltioiden on yksilöitävä ja ilmoitettava komissiolle ne henkilöt tai organisaatiot, joiden vastuulla 1 kohdassa lueteltujen tehtävien suorittaminen on. Komissio edistää jäsenvaltioiden yhteistyötä pitämällä kaikista nimetyistä henkilöistä ja organisaatioista luetteloa ja julkaisemalla luettelon.

5 artikla

Esitaktinen ilmatilan hallinta (taso 2)

1.   Jäsenvaltioiden on nimitettävä tai perustettava ilmatilan hallintayksikkö antamaan ilmatilaa käyttöön 4 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti.

Tämä yksikkö on yhdistetty siviili- ja sotilasyksikkö niissä jäsenvaltioissa, joissa sekä siviili- että sotilasviranomaiset ovat vastuussa ilmatilan hallinnasta tai osallistuvat siihen.

2.   Kaksi tai useampi jäsenvaltio voivat perustaa yhteisen ilmatilan hallintayksikön.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että käyttöön otetaan riittävät tukijärjestelmät, joiden ansiosta ilmatilan hallintayksikön on mahdollista hallinnoida ilmatilan antamista käyttöön ja ilmoittaa hyvissä ajoin ilmatilan käytettävyydestä kaikille asianomaisille käyttäjille, ilmatilan hallintayksiköille, ilmaliikennepalvelujen tarjoajille sekä kaikille osallisina oleville kumppaneille ja organisaatioille.

6 artikla

Taktinen ilmatilan hallinta (taso 3)

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että otetaan käyttöön siviili- ja sotilastoiminnan yhteensovittamista koskevia menettelyjä sekä viestintäkeinoja asianomaisten ilmaliikennepalveluyksiköiden ja sotilaslennonjohtoyksiköiden välille, jotta voidaan mahdollistaa ilmatilatietojen keskinäinen toimittaminen esitaktisella tasolla käyttöön annetun ilmatilan reaaliaikaiseksi aktivoimiseksi, aktivoinnin peruuttamiseksi ja kyseisen ilmatilan antamiseksi uudelleen käyttöön.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että asianomaiset sotilaslennonjohtoyksiköt ja ilmaliikennepalveluyksiköt ilmoittavat toisilleen kaikista muutoksista kyseisen ilmatilan suunnitellussa aktivoinnissa oikea-aikaisesti ja tehokkaasti sekä ilmoittavat kaikille asiaan liittyville käyttäjille ilmatilan ajankohtaisesta tilanteesta.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ilmaliikennepalveluyksiköiden ja sotilaslennonjohtoyksiköiden välille luodaan yhteensovittamismenetelmät ja tukipalvelut, millä varmistetaan turvallisuus hallinnoitaessa siviili- ja sotilaslentojen keskinäistä liikennöintiä

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että siviili- ja sotilasilmaliikenteen palveluyksiköiden välillä otetaan käyttöön yhteensovittamismenettelyjä asiaa koskevien tietojen suoran välittämisen mahdollistamiseksi, jotta voitaisiin ratkaista erityisiä liikennetilanteita siviili- ja sotilaslennonjohtajien tarjotessa palveluja samassa ilmatilassa. Erityisesti turvallisuusnäkökohtien sitä edellyttäessä nämä asiaa koskevat tiedot on saatettava siviili- ja sotilasilmailun alalla toimivien lennonjohtajien sekä sotilaslennonjohtoyksiköiden käyttöön oikea-aikaisina lentotietoina, jotka sisältävät myös ilma-alusten aseman ja lentoaikeet.

5.   Jos harjoitetaan rajat ylittävää toimintaa, jäsenvaltioiden on varmistettava, että siviili-ilmaliikenteen palveluyksiköt ja sotilasilmaliikenteen palveluja tarjoavat yksiköt ja/tai kyseiseen toimintaan liittyvät sotilaslennonjohtoyksiköt sopivat keskenään yhteisistä menettelytavoista erityisten liikennetilanteiden käsittelemiseksi ja ilmatilan reaaliaikaisen hallinnan tehostamiseksi.

7 artikla

Turvallisuusarviointi

Jäsenvaltioiden on vallitsevan turvallisuustasonsa säilyttämiseksi ja parantamiseksi varmistettava, että niiden turvallisuudenhallintaprosessiin sisältyvä turvallisuusarviointi, johon kuuluu vaaratekijöiden tunnistaminen, riskinarviointi ja riskien vähentäminen, suoritetaan ennen kuin ilmatilan joustavaan käyttöön tehdään mitään muutoksia.

8 artikla

Kertomukset

Kun jäsenvaltiot esittävät vuosittaisen kertomuksensa ilmatilan joustavan käytön käsitteen soveltamisesta asetuksen (EY) N:o 551/2004 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti, niiden on ilmoitettava tämän asetuksen liitteessä eritellyt seikat.

9 artikla

Vaatimustenmukaisuuden valvonta

Jäsenvaltioiden on valvottava tämän asetuksen noudattamista toteuttamalla tarkastuksia, kyselyjä ja turvallisuuskatselmuksia.

10 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Asetuksen 6 artiklaa sovelletaan kahdentoista kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

Jacques BARROT

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 20.

1

(2)  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1.

2

(3)  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 9.

3

---

LIITE

LUETTELO SEIKOISTA, JOTKA ON SISÄLLYTETTÄVÄ ILMATILAN JOUSTAVAN KÄYTÖN KÄSITTEEN SOVELTAMISTA KOSKEVAAN VUOSIKERTOMUKSEEN

| — | Yleinen kuvaus kansallisesta järjestelystä ja vastuunjaosta ilmatilan joustavan käytön käsitteen tasoilla 1, 2 ja 3. |
| --- | --- |

—

Yleinen kuvaus kansallisesta järjestelystä ja vastuunjaosta ilmatilan joustavan käytön käsitteen tasoilla 1, 2 ja 3.

| — | Ilmatilan hallinnan strategisen, esitaktisen ja taktisen tason sopimusten, menettelyjen sekä tukijärjestelmien toimivuuden arviointi. Tässä arvioinnissa on otettava huomioon turvallisuus, ilmatilan kapasiteetti ja ilma-alusten toiminnan tehokkuus ja joustavuus kaikkien käyttäjien osalta. |
| --- | --- |

—

Ilmatilan hallinnan strategisen, esitaktisen ja taktisen tason sopimusten, menettelyjen sekä tukijärjestelmien toimivuuden arviointi. Tässä arvioinnissa on otettava huomioon turvallisuus, ilmatilan kapasiteetti ja ilma-alusten toiminnan tehokkuus ja joustavuus kaikkien käyttäjien osalta.

| — | Ongelmat, jotka ovat liittyneet tämän asetuksen täytäntöönpanoon, sekä suoritetut toimet ja muutostarpeet. |
| --- | --- |

—

Ongelmat, jotka ovat liittyneet tämän asetuksen täytäntöönpanoon, sekä suoritetut toimet ja muutostarpeet.

| — | Kansallisten tarkastusten, kyselyjen ja turvallisuuskatselmusten tulokset. |
| --- | --- |

—

Kansallisten tarkastusten, kyselyjen ja turvallisuuskatselmusten tulokset.

| — | Jäsenvaltioiden välinen yhteistyö ilmatilan hallinnan alalla ja erityisesti rajat ylittävän ilmatilan sekä rajat ylittävän toiminnan perustamisessa ja hallinnassa. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden välinen yhteistyö ilmatilan hallinnan alalla ja erityisesti rajat ylittävän ilmatilan sekä rajat ylittävän toiminnan perustamisessa ja hallinnassa.

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/26

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2151/2005,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2005,

entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta peräisin olevien sokerialan tuotteiden Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välisessä vakautus- ja assosiaatiosopimuksessa määrätyn tariffikiintiön avaamista ja hallinnointia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen muuttamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä tariffikiintiön vahvistamiseksi entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta peräisin olevien sokerin ja sokerialan tuotteiden tuonnille yhteisöön 21 päivänä marraskuuta 2005 tehdyn neuvoston päätöksen 2005/914/EY (1) ja erityisesti sen 3 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen (2), jäljempänä ’VAS-sopimus’, 27 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa määrätään, että yhteisö soveltaa tullittomuutta yhteisöön suuntautuvaan tuontiin entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta peräisin olevien yhdistetyn nimikkeistön nimikkeisiin 1701 ja 1702 kuuluvien tuotteiden osalta 7 000 tonnin (nettopaino) vuotuisen tariffikiintiön rajoissa. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen (2), jäljempänä ’VAS-sopimus’, 27 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa määrätään, että yhteisö soveltaa tullittomuutta yhteisöön suuntautuvaan tuontiin entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta peräisin olevien yhdistetyn nimikkeistön nimikkeisiin 1701 ja 1702 kuuluvien tuotteiden osalta 7 000 tonnin (nettopaino) vuotuisen tariffikiintiön rajoissa.

| (2) | VAS-sopimus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2006, minkä vuoksi kiintiö olisi avattava 1 päivästä tammikuuta 2006, ja sen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen olisi tultava voimaan samana päivänä. |
| --- | --- |

(2)

VAS-sopimus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2006, minkä vuoksi kiintiö olisi avattava 1 päivästä tammikuuta 2006, ja sen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen olisi tultava voimaan samana päivänä.

| (3) | Vuotuisen tariffikiintiön 7 000 tonnin määrän noudattamisen varmistamiseksi olisi vältettävä tuotujen määrien sallitun poikkeaman mukaista ylittymistä ja säädettävä, että tuontitodistuksista johtuvia oikeuksia ei voi siirtää. Tämän vuoksi on tarpeen poiketa eräistä maataloustuotteiden tuonti-, vienti- ja ennakkovahvistustodistusmenettelyn soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 9 päivänä kesäkuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1291/2000 (3) säännöksistä. |
| --- | --- |

(3)

Vuotuisen tariffikiintiön 7 000 tonnin määrän noudattamisen varmistamiseksi olisi vältettävä tuotujen määrien sallitun poikkeaman mukaista ylittymistä ja säädettävä, että tuontitodistuksista johtuvia oikeuksia ei voi siirtää. Tämän vuoksi on tarpeen poiketa eräistä maataloustuotteiden tuonti-, vienti- ja ennakkovahvistustodistusmenettelyn soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 9 päivänä kesäkuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1291/2000 (3) säännöksistä.

| (4) | Jotta vuotuisessa tariffikiintiössä tapahtuvan tuonnin hallinnointi olisi tehokasta, on tarpeen säätää toimenpiteistä, joiden avulla jäsenvaltiot voivat pitää kirjaa tällaiseen tuontiin liittyvistä tiedoista ja toimittaa ne komissiolle. |
| --- | --- |

(4)

Jotta vuotuisessa tariffikiintiössä tapahtuvan tuonnin hallinnointi olisi tehokasta, on tarpeen säätää toimenpiteistä, joiden avulla jäsenvaltiot voivat pitää kirjaa tällaiseen tuontiin liittyvistä tiedoista ja toimittaa ne komissiolle.

| (5) | Valvonnan tehostamiseksi vuotuisessa tariffikiintiössä tuotavien tuotteiden tuontia olisi valvottava tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (4) 308 d artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Valvonnan tehostamiseksi vuotuisessa tariffikiintiössä tuotavien tuotteiden tuontia olisi valvottava tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (4) 308 d artiklan mukaisesti.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta peräisin olevien, yhdistetyn nimikkeistön nimikkeisiin 1701 ja 1702 kuuluvien sokerialan tuotteiden Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen, jäljempänä ’VAS-sopimus’ 27 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetussa vuotuisessa tullittomassa 7 000 tonnin (nettopaino) tariffikiintiössä tapahtuvan yhteisöön tuonnin täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu kiintiö avataan 1 päivästä tammikuuta 2006.

2 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuonti edellyttää tuontitodistusta, jossa on oltava kiintiön järjestysnumero 09.4327.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tuontitodistukset on myönnettävä asetuksen (EY) N:o 1291/2000 ja komission asetuksen (EY) N:o 1464/95 (5) mukaisesti, jollei tässä asetuksessa toisin säädetä.

3 artikla

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| a) | ’tuontikaudella’ yhden vuoden jaksoa 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta; |
| --- | --- |

a)

’tuontikaudella’ yhden vuoden jaksoa 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta;

| b) | ’työpäivällä’ työpäivää komission Brysselin toimitiloissa. |
| --- | --- |

b)

’työpäivällä’ työpäivää komission Brysselin toimitiloissa.

4 artikla

1.   Tuontitodistushakemukset on jätettävä jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille.

2.   Tuontitodistushakemuksiin on liitettävä todiste siitä, että hakija on asettanut vakuuden, jonka määrä on 2 euroa 100 kilogrammalta.

5 artikla

Tuontitodistushakemuksissa ja tuontitodistuksissa on oltava seuraavat merkinnät:

| a) | 8 kohdassa ”entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia” ja ”kyllä”-kohdassa rasti, |
| --- | --- |

a)

8 kohdassa ”entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia” ja ”kyllä”-kohdassa rasti,

| b) | 20 kohdassa jokin liitteessä olevista maininnoista. |
| --- | --- |

b)

20 kohdassa jokin liitteessä olevista maininnoista.

Tuontitodistukset koskevat ainoastaan entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta peräisin olevia tuotteita.

6 artikla

1.   Tuontitodistushakemuksia voidaan jättää viikoittain maanantaista perjantaihin. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään seuraavan viikon ensimmäisenä työpäivänä niiden sokerialan tuotteiden kahdeksannumeroisten CN-koodien mukaan eritellyt määrät, joista on edellisen viikon aikana jätetty tuontitodistushakemuksia.

2.   Komissio kirjaa viikoittain kokonaismäärät, joille tuontitodistuksia on haettu.

3.   Jos VAS-sopimuksen 27 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua tariffikiintiötä koskevat todistushakemukset ylittävät kyseisen kiintiön määrän, komissio keskeyttää uusien hakemusten vastaanottamisen kyseiselle kiintiölle kuluvalla tuontikaudella, vahvistaa sovellettavan yhtenäisen vähennyskertoimen ja ilmoittaa jäsenvaltioille, että kyseinen raja on saavutettu.

4.   Jos 3 kohdan mukaisesti vahvistettuja toimenpiteitä sovellettaessa määrä, jolle todistus myönnetään, on haettua määrää pienempi, todistushakemus voidaan perua kolmen työpäivän kuluessa toimenpiteiden vahvistamisesta. Kun kyseessä on tällainen peruutus, vakuus vapautetaan välittömästi.

5.   Todistukset myönnetään 1 kohdassa tarkoitettua tiedonantoa seuraavana kolmantena työpäivänä, jollei komissio toteuta 3 kohdan mukaisia toimenpiteitä.

6.   Jos 3 kohdan mukaisesti vahvistettuja toimenpiteitä sovellettaessa määrä, jolle tuontitodistus myönnetään, on haettua määrää pienempi, vakuuden määrää alennetaan vastaavasti.

7.   Jäsenvaltioiden on 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen lisäksi ilmoitettava komissiolle sokerimäärät, joille on myönnetty tuontitodistuksia 5 kohdan mukaisesti tai joita koskevat todistushakemukset on peruttu 4 kohdan mukaisesti, sekä sokerimäärät, joita koskevat tuontitodistukset on palautettu käyttämättöminä tai osittain käytettyinä. Näiden tiedoantojen on koskettava edellisen viikon maanantain ja perjantain välisenä aikana saatuja tietoja.

8.   Edellä 1 ja 7 kohdassa tarkoitetut tiedonannot on tehtävä sähköisesti lomakkeella, jonka komissio toimittaa jäsenvaltioille tähän tarkoitukseen.

7 artikla

Tuontitodistukset ovat voimassa niiden tosiasiallista myöntämispäivää seuraavaan 31 päivään joulukuuta.

8 artikla

1.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1291/2000 8 artiklan 4 kohdassa säädetään, vapaaseen liikkeeseen luovutettu määrä ei saa olla suurempi kuin tuontitodistuksen 17 ja 18 kohdassa mainittu määrä. Tätä varten merkitään luku ”0” mainitun todistuksen 19 kohtaan.

2.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1291/2000 9 artiklan 1 kohdassa säädetään, tuontitodistuksista johtuvia oikeuksia ei voi siirtää.

9 artikla

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle sen pyynnöstä tiedot vuotuisessa tariffikiintiössä komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 308 d artiklan mukaisesti määrittämien kuukausien aikana vapaaseen liikkeeseen luovutettujen tuotteiden määristä.

10 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 333, 20.12.2005, s. 44.

1

(2)  EUVL L 84, 20.3.2004, s. 13.

2

(3)  EYVL L 152, 24.6.2000, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1856/2005 (EUVL L 297, 15.11.2005, s. 7).

3

(4)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 883/2005 (EUVL L 148, 11.6.2005, s. 5).

4

(5)  EYVL L 144, 28.6.1995, s. 14. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 96/2004 (EUVL L 15, 22.1.2004, s. 3).

5

---

LIITE

Asetuksen 5 artiklan b alakohdassa tarkoitetut maininnat:

| — | : | espanjaksi | : | Exención de derechos de importación [SAA, artículo 27(2)], número de orden 09.4327 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | tšekiksi | : | Osvobozeno od dovozního cla (SAA, čl. 27(2)), pořadové číslo 09.4327 |
| — | : | tanskaksi | : | Fritages for importtold (artikel 27(2) SAA), løbenummer 09.4327 |
| — | : | saksaksi | : | Frei von Einfuhrabgaben (SAA, Artikel 27(2)), laufende Nummer 09.4327 |
| — | : | viroksi | : | Impordimaksust vabastatud (SAA, artikkel 27(2)), järjekorranumber 09.4327 |
| — | : | kreikaksi | : | Δασμολογική απαλλαγή [SAA, άρθρο 27(2)], αύξων αριθμός 09.4327 |
| — | : | englanniksi | : | Free from import duty (SAA, Article 27(2)), order number 09.4327 |
| — | : | ranskaksi | : | Exemption du droit d'importation [SAA, article 27(2)], numéro d'ordre 09.4327 |
| — | : | italiaksi | : | Esenzione dal dazio all'importazione [SAA, articolo 27(2)], numero d'ordine 09.4327 |
| — | : | latviaksi | : | Atbrīvots no importa nodokļa (SAA, 27(2). pants), kārtas numurs 09.4327 |
| — | : | liettuaksi | : | Atleista nuo importo muito (SAA, 27(2) straipsnis), kvotos numeris 09.4327 |
| — | : | unkariksi | : | Mentes a behozatali vám alól (SAA, 27(2) cikk), rendelésszám 09.4327 |
| — | : | maltaksi | : | Eżenzjoni minn dazju fuq l-importazzjoni (SAA, Artikolu 27(2)), numru tas-serje 09.4327 |
| — | : | hollanniksi | : | Vrij van invoerrechten (SAA, artikel 27(2)), volgnummer 09.4327 |
| — | : | puolaksi | : | Wolne od przywozowych opłat celnych (SAA, art. 27(2)), numer kontyngentu 09.4327 |
| — | : | portugaliksi | : | Isenção de direitos de importação [SAA, artigo 27(2)], número de ordem 09.4327 |
| — | : | slovakiksi | : | Oslobodený od dovozného cla [SAA, čl 27(2)], poradové číslo 09.4327 |
| — | : | sloveeniksi | : | Brez uvozne carine (SAA, člen 27(2)), „številka kvote“ 09.4327 |
| — | : | suomeksi | : | Vapaa tuontitulleista (SAA, 27(2) artikla), järjestysnumero 09.4327 |
| — | : | ruotsiksi | : | Importtullfri (SAA, artikel 27(2)), löpnummer 09.4327 |

—

:

espanjaksi

:

Exención de derechos de importación [SAA, artículo 27(2)], número de orden 09.4327

—

:

tšekiksi

:

Osvobozeno od dovozního cla (SAA, čl. 27(2)), pořadové číslo 09.4327

—

:

tanskaksi

:

Fritages for importtold (artikel 27(2) SAA), løbenummer 09.4327

—

:

saksaksi

:

Frei von Einfuhrabgaben (SAA, Artikel 27(2)), laufende Nummer 09.4327

—

:

viroksi

:

Impordimaksust vabastatud (SAA, artikkel 27(2)), järjekorranumber 09.4327

—

:

kreikaksi

:

Δασμολογική απαλλαγή [SAA, άρθρο 27(2)], αύξων αριθμός 09.4327

—

:

englanniksi

:

Free from import duty (SAA, Article 27(2)), order number 09.4327

—

:

ranskaksi

:

Exemption du droit d'importation [SAA, article 27(2)], numéro d'ordre 09.4327

—

:

italiaksi

:

Esenzione dal dazio all'importazione [SAA, articolo 27(2)], numero d'ordine 09.4327

—

:

latviaksi

:

Atbrīvots no importa nodokļa (SAA, 27(2). pants), kārtas numurs 09.4327

—

:

liettuaksi

:

Atleista nuo importo muito (SAA, 27(2) straipsnis), kvotos numeris 09.4327

—

:

unkariksi

:

Mentes a behozatali vám alól (SAA, 27(2) cikk), rendelésszám 09.4327

—

:

maltaksi

:

Eżenzjoni minn dazju fuq l-importazzjoni (SAA, Artikolu 27(2)), numru tas-serje 09.4327

—

:

hollanniksi

:

Vrij van invoerrechten (SAA, artikel 27(2)), volgnummer 09.4327

—

:

puolaksi

:

Wolne od przywozowych opłat celnych (SAA, art. 27(2)), numer kontyngentu 09.4327

—

:

portugaliksi

:

Isenção de direitos de importação [SAA, artigo 27(2)], número de ordem 09.4327

—

:

slovakiksi

:

Oslobodený od dovozného cla [SAA, čl 27(2)], poradové číslo 09.4327

—

:

sloveeniksi

:

Brez uvozne carine (SAA, člen 27(2)), „številka kvote“ 09.4327

—

:

suomeksi

:

Vapaa tuontitulleista (SAA, 27(2) artikla), järjestysnumero 09.4327

—

:

ruotsiksi

:

Importtullfri (SAA, artikel 27(2)), löpnummer 09.4327

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/30

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2152/2005,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2005,

riisin ja rikotun riisin tuontia koskevien tiettyjen tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EY) N:o 327/98 ja neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1785/2003 poikkeamisesta riisin tuontijärjestelmän osalta ja Basmati-riisin tuontiin sovellettavien erityisten siirtymäkauden sääntöjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1549/2004 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon riisin yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1785/2003 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan ja 11 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Thaimaan välisen sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan nojalla GATT 1994 -sopimuksen liitteenä olevassa EY:n luettelossa CXL mainittujen riisiä koskevien myönnytysten muuttamiseksi 20 päivänä joulukuuta 2005 tehdyn neuvoston päätöksen (2) ja erityisesti sen 2 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | 20 päivänä joulukuuta 2005 tehdyssä päätöksessä säädetään CN-koodiin 1006 30 kuuluvan osittain tai kokonaan hiotun riisin uudesta vuotuisesta 13 500 tonnin tullittomasta kokonaistuontikiintiöstä sekä rikotun riisin tuontia koskevien tiettyjen tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista 10 päivänä helmikuuta 1998 annetun komission asetuksen (EY) N:o 327/98 (3) 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun CN-koodiin 1006 40 00 kuuluvien rikkoutuneiden riisinjyvien vuotuisen kokonaistuontikiintiön nostamisesta 100 000 tonniin. |
| --- | --- |

(1)

20 päivänä joulukuuta 2005 tehdyssä päätöksessä säädetään CN-koodiin 1006 30 kuuluvan osittain tai kokonaan hiotun riisin uudesta vuotuisesta 13 500 tonnin tullittomasta kokonaistuontikiintiöstä sekä rikotun riisin tuontia koskevien tiettyjen tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista 10 päivänä helmikuuta 1998 annetun komission asetuksen (EY) N:o 327/98 (3) 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun CN-koodiin 1006 40 00 kuuluvien rikkoutuneiden riisinjyvien vuotuisen kokonaistuontikiintiön nostamisesta 100 000 tonniin.

| (2) | Komission asetuksessa (EY) N:o 1549/2004 (4) säädetään neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1785/2003 poikkeamisesta riisin tuontijärjestelmän osalta ja vahvistetaan Basmati-riisin tuontiin sovellettavat erityiset siirtymäkauden säännöt. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksessa (EY) N:o 1549/2004 (4) säädetään neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1785/2003 poikkeamisesta riisin tuontijärjestelmän osalta ja vahvistetaan Basmati-riisin tuontiin sovellettavat erityiset siirtymäkauden säännöt.

| (3) | Jotta asetuksella (EY) N:o 327/98 säädettyjä kiintiöitä voitaisiin hallinnoida paremmin, niille olisi annettava erilliset järjestysnumerot. |
| --- | --- |

(3)

Jotta asetuksella (EY) N:o 327/98 säädettyjä kiintiöitä voitaisiin hallinnoida paremmin, niille olisi annettava erilliset järjestysnumerot.

| (4) | 20 päivänä joulukuuta 2005 tehdyssä päätöksessä säädetään CN-koodiin 1006 30 kuuluvan osittain tai kokonaan hiotun riisin yhteisöön tuontiin 1 päivän syyskuuta 2005 ja 30 päivän kesäkuuta 2006 välisenä aikana sovellettavan tullin laskentaa koskevista erityisistä yksityiskohtaisista säännöistä. Sen vuoksi olisi toteutettava tarpeelliset toimenpiteet, jotka koskevat CN-koodiin 1006 30 kuuluvasta osittain tai kokonaan hiotusta riisistä kannettavia tuontitulleja säädetyllä siirtymäkaudella. |
| --- | --- |

(4)

20 päivänä joulukuuta 2005 tehdyssä päätöksessä säädetään CN-koodiin 1006 30 kuuluvan osittain tai kokonaan hiotun riisin yhteisöön tuontiin 1 päivän syyskuuta 2005 ja 30 päivän kesäkuuta 2006 välisenä aikana sovellettavan tullin laskentaa koskevista erityisistä yksityiskohtaisista säännöistä. Sen vuoksi olisi toteutettava tarpeelliset toimenpiteet, jotka koskevat CN-koodiin 1006 30 kuuluvasta osittain tai kokonaan hiotusta riisistä kannettavia tuontitulleja säädetyllä siirtymäkaudella.

| (5) | 20 päivänä joulukuuta 2005 tehdyssä päätöksessä säädetään lisäksi, että CN-koodiin 1006 40 00 kuuluvien rikkoutuneiden riisinjyvien tuonnissa kannettava tulli on 65 euroa tonnilta. |
| --- | --- |

(5)

20 päivänä joulukuuta 2005 tehdyssä päätöksessä säädetään lisäksi, että CN-koodiin 1006 40 00 kuuluvien rikkoutuneiden riisinjyvien tuonnissa kannettava tulli on 65 euroa tonnilta.

| (6) | Koska 20 päivänä joulukuuta 2005 tehdyllä päätöksellä hyväksyttyä sopimusta sovelletaan 1 päivästä syyskuuta 2005, olisi säädettävä, että osittain tai kokonaan hiotun riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien tuonnissa kannettavia tulleja koskevia tämän asetuksen säännöksiä sovelletaan samasta päivästä. Samoin on aiheellista säätää, että Thaimaan kanssa tehdyssä sopimuksessa määrättyjä uusia kiintiömääriä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2006 ja että osittain tai kokonaan hiotun riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien uuden kokonaiskiintiön määriä lisätään suhteellisesti, jotta otetaan huomioon 1 päivän syyskuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisen jakson vastaavat määrät. |
| --- | --- |

(6)

Koska 20 päivänä joulukuuta 2005 tehdyllä päätöksellä hyväksyttyä sopimusta sovelletaan 1 päivästä syyskuuta 2005, olisi säädettävä, että osittain tai kokonaan hiotun riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien tuonnissa kannettavia tulleja koskevia tämän asetuksen säännöksiä sovelletaan samasta päivästä. Samoin on aiheellista säätää, että Thaimaan kanssa tehdyssä sopimuksessa määrättyjä uusia kiintiömääriä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2006 ja että osittain tai kokonaan hiotun riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien uuden kokonaiskiintiön määriä lisätään suhteellisesti, jotta otetaan huomioon 1 päivän syyskuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisen jakson vastaavat määrät.

| (7) | Sen vuoksi olisi muutettava asetukset (EY) N:o 327/98 ja (EY) N:o 1549/2004. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi olisi muutettava asetukset (EY) N:o 327/98 ja (EY) N:o 1549/2004.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 327/98 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artikla seuraavasti:
  ”1 artikla
  1.   Avataan kunkin vuoden 1 päivänä tammikuuta seuraavat vuotuiset kokonaistuontitariffikiintiöt jaettuna alkuperämaittain ja jaksottaisin osuuksin liitteen IX mukaisesti seuraavasti:






  a) | 63 000 tonnia CN-koodiin 1006 30 kuuluvaa kokonaan tai osittain hiottua riisiä tullitta; |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

1.   Avataan kunkin vuoden 1 päivänä tammikuuta seuraavat vuotuiset kokonaistuontitariffikiintiöt jaettuna alkuperämaittain ja jaksottaisin osuuksin liitteen IX mukaisesti seuraavasti:

a)

63 000 tonnia CN-koodiin 1006 30 kuuluvaa kokonaan tai osittain hiottua riisiä tullitta;

| b) | 20 000 tonnia CN-koodiin 1006 20 kuuluvaa esikuorittua riisiä, jolloin tulli on 88 euroa tonnilta; |
| --- | --- |

b)

20 000 tonnia CN-koodiin 1006 20 kuuluvaa esikuorittua riisiä, jolloin tulli on 88 euroa tonnilta;

| c) | 100 000 tonnia CN-koodiin 1006 40 00 kuuluvia rikkoutuneita riisinjyviä, jolloin komission asetuksen (EY) N:o 1549/2004 (5) 1 d artiklassa vahvistettua tullia alennetaan 30,77 prosenttia; |
| --- | --- |

c)

100 000 tonnia CN-koodiin 1006 40 00 kuuluvia rikkoutuneita riisinjyviä, jolloin komission asetuksen (EY) N:o 1549/2004 (5) 1 d artiklassa vahvistettua tullia alennetaan 30,77 prosenttia;

| d) | 13 500 tonnia CN-koodiin 1006 30 kuuluvaa kokonaan tai osittain hiottua riisiä tullitta. |
| --- | --- |

d)

13 500 tonnia CN-koodiin 1006 30 kuuluvaa kokonaan tai osittain hiottua riisiä tullitta.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut vuotta 2006 koskevat kiintiöt sekä niitä koskevat jaksottaiset osuudet vahvistetaan liitteen X mukaisesti.

| 2) | Muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | Poistetaan 1, 2 ja 2 a kohta. |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

Poistetaan 1, 2 ja 2 a kohta.

| b) | Korvataan 3 kohdan toisessa alakohdassa ilmaisu ”1 kohdan c alakohdassa” ilmaisulla ”1 artiklan 1 kohdan c ja d alakohdassa”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohdan toisessa alakohdassa ilmaisu ”1 kohdan c alakohdassa” ilmaisulla ”1 artiklan 1 kohdan c ja d alakohdassa”.

| 3) | Muutetaan 3 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan ensimmäisessä alakohdassa ilmaisu ”2 artiklassa” ilmaisulla ”1 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa”. |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 3 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan ensimmäisessä alakohdassa ilmaisu ”2 artiklassa” ilmaisulla ”1 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa”.

| b) | Korvataan kolmannessa alakohdassa ilmaisu ”2 artiklassa” ilmaisulla ”1 ja 2 artiklassa”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan kolmannessa alakohdassa ilmaisu ”2 artiklassa” ilmaisulla ”1 ja 2 artiklassa”.

| 4) | Muutetaan 4 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 2 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa ilmaisu ”1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa” ilmaisulla ”1 artiklan 1 kohdan a ja d alakohdassa”. |
| --- | --- | --- |

4)

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa ilmaisu ”1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa” ilmaisulla ”1 artiklan 1 kohdan a ja d alakohdassa”.

| b) | Lisätään 4 kohtaan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | edellä 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun kiintiön osalta jokin liitteessä VIII luetelluista maininnoista.” |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään 4 kohtaan d alakohta seuraavasti:

”d)

edellä 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun kiintiön osalta jokin liitteessä VIII luetelluista maininnoista.”

| 5) | Korvataan 5 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”Jäsenvaltioiden on annettava kahden työpäivän kuluessa tuontitodistushakemusten viimeisestä jättöpäivästä sähköisessä muodossa ja liitteen III mukaisesti komissiolle tiedoksi kahdeksannumeroinen CN-koodi, kiintiön järjestysnumero ja alkuperämaan mukaan jaotellut määrät, joista on jätetty tuontitodistushakemus, sekä haetun todistuksen numero, hakijan nimi ja osoite. Jos vientitodistusta edellytetään, on ilmoitettava myös kyseisen todistuksen numero.” |
| --- | --- |

5)

Korvataan 5 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Jäsenvaltioiden on annettava kahden työpäivän kuluessa tuontitodistushakemusten viimeisestä jättöpäivästä sähköisessä muodossa ja liitteen III mukaisesti komissiolle tiedoksi kahdeksannumeroinen CN-koodi, kiintiön järjestysnumero ja alkuperämaan mukaan jaotellut määrät, joista on jätetty tuontitodistushakemus, sekä haetun todistuksen numero, hakijan nimi ja osoite. Jos vientitodistusta edellytetään, on ilmoitettava myös kyseisen todistuksen numero.”

| 6) | Korvataan 8 artiklan ensimmäisen alakohdan johdantolause seuraavasti:
  ”Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava komissiolle sähköisessä muodossa ja liitteen III mukaisesti seuraavat tiedot:” |
| --- | --- |

6)

Korvataan 8 artiklan ensimmäisen alakohdan johdantolause seuraavasti:

”Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava komissiolle sähköisessä muodossa ja liitteen III mukaisesti seuraavat tiedot:”

| 7) | Korvataan liite III tämän asetuksen liitteellä I. |
| --- | --- |

7)

Korvataan liite III tämän asetuksen liitteellä I.

| 8) | Korvataan liite V tämän asetuksen liitteellä II. |
| --- | --- |

8)

Korvataan liite V tämän asetuksen liitteellä II.

| 9) | Korvataan liite VII tämän asetuksen liitteellä III. |
| --- | --- |

9)

Korvataan liite VII tämän asetuksen liitteellä III.

| 10) | Lisätään tämän asetuksen liite IV liitteiksi VIII, IX ja X. |
| --- | --- |

10)

Lisätään tämän asetuksen liite IV liitteiksi VIII, IX ja X.

2 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 1549/2004 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 a artiklassa ilmaisut ”esikuoritun riisin” ilmaisulla ”esikuoritun, osittain ja kokonaan hiotun riisin”. |
| --- | --- |

1)

Korvataan 1 a artiklassa ilmaisut ”esikuoritun riisin” ilmaisulla ”esikuoritun, osittain ja kokonaan hiotun riisin”.

| 2) | Korvataan 1 b artikla seuraavasti:
  ”1 b artikla
  1.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1785/2003 11 artiklan 2 kohdassa säädetään, komissio vahvistaa CN-koodiin 1006 30 kuuluvan osittain tai kokonaan hiotun riisin tuontitullin 10 päivän kuluessa kyseisen viitejakson päättymisestä






  a) | 175 euroon tonnilta jossakin seuraavista tapauksista:






  — | kun todetaan, että juuri päättyneen markkinointivuoden aikana tuodun osittain tai kokonaan hiotun riisin määrät ylittävät 387 743 tonnia, |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Korvataan 1 b artikla seuraavasti:

”1 b artikla

1.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1785/2003 11 artiklan 2 kohdassa säädetään, komissio vahvistaa CN-koodiin 1006 30 kuuluvan osittain tai kokonaan hiotun riisin tuontitullin 10 päivän kuluessa kyseisen viitejakson päättymisestä

a)

175 euroon tonnilta jossakin seuraavista tapauksista:

—

kun todetaan, että juuri päättyneen markkinointivuoden aikana tuodun osittain tai kokonaan hiotun riisin määrät ylittävät 387 743 tonnia,

| — | kun todetaan, että markkinointivuoden kuuden ensimmäisen kuukauden aikana tuodun osittain tai kokonaan hiotun riisin määrät ylittävät 182 239 tonnia; |
| --- | --- |

—

kun todetaan, että markkinointivuoden kuuden ensimmäisen kuukauden aikana tuodun osittain tai kokonaan hiotun riisin määrät ylittävät 182 239 tonnia;

| b) | 145 euroon tonnilta jossakin seuraavista tapauksista:






  — | kun todetaan, että juuri päättyneen markkinointivuoden aikana tuodun osittain tai kokonaan hiotun riisin määrät eivät ylitä 387 743 tonnia, |
| --- | --- | --- |

b)

145 euroon tonnilta jossakin seuraavista tapauksista:

—

kun todetaan, että juuri päättyneen markkinointivuoden aikana tuodun osittain tai kokonaan hiotun riisin määrät eivät ylitä 387 743 tonnia,

| — | kun todetaan, että markkinointivuoden kuuden ensimmäisen kuukauden aikana tuodun osittain tai kokonaan hiotun riisin määrät eivät ylitä 182 239 tonnia. |
| --- | --- |

—

kun todetaan, että markkinointivuoden kuuden ensimmäisen kuukauden aikana tuodun osittain tai kokonaan hiotun riisin määrät eivät ylitä 182 239 tonnia.

Komissio vahvistaa sovellettavan tullin vain, jos tämän kohdan mukaisesti tehdyt laskelmat johtavat tullin muuttamiseen. Nyt vahvistettua tullia sovelletaan uuden sovellettavan tullin vahvistamiseen asti.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuontimäärien laskemiseksi otetaan huomioon määrät, joille on myönnetty CN-koodiin 1006 30 kuuluvan osittain tai kokonaan hiotun riisin tuontitodistuksia asetuksen (EY) N:o 1785/2003 10 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti vastaavalla viitejaksolla.”

| 3) | Lisätään 1 d artikla seuraavasti:
  ”1 d artikla
  Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1785/2003 11 artiklan 1 kohdassa säädetään, CN-koodiin 1006 40 00 kuuluvien rikkoutuneiden riisinjyvien tuontitulli on 65 euroa tonnilta.” |
| --- | --- |

3)

Lisätään 1 d artikla seuraavasti:

”1 d artikla

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1785/2003 11 artiklan 1 kohdassa säädetään, CN-koodiin 1006 40 00 kuuluvien rikkoutuneiden riisinjyvien tuontitulli on 65 euroa tonnilta.”

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Asetuksen 1 artiklaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2006.

Asetuksen 2 artiklan 2 ja 3 kohtaa sovelletaan 1 päivästä syyskuuta 2005. Tullit vahvistetaan ensimmäistä kertaa asetuksen (EY) N:o 1549/2004 1 b artiklan, sellaisena kuin se on tämän asetuksen 2 artiklan 2 kohdalla muutettuna, mukaisesti kuitenkin kolmen päivän kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 96.

1

(2)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä (KOM(2005) 601).

2

(3)  EYVL L 37, 11.2.1998, s. 5. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1950/2005 (EUVL L 312, 29.11.2005, s. 18).

3

(4)  EUVL L 280, 31.8.2004, s. 13. Asetus sellaisena kuin se muutettuna asetuksella (EY) N:o 1006/2005 (EUVL L 170, 1.7.2005, s. 26).

4

(5)  EUVL L 280, 31.8.2004, s. 13.”

5

---

LIITE I

”LIITE III

RIISI – asetus (EY) N:o 327/98

| | Tuontitodistushakemus (1) |
| --- | --- |

Tuontitodistushakemus (1)

| | Tuontitodistushakemuksen myöntäminen (1) |
| --- | --- |

Tuontitodistushakemuksen myöntäminen (1)

| | Luovutus vapaaseen liikkeeseen (1) |
| --- | --- |

Luovutus vapaaseen liikkeeseen (1)

| | Vastaanottaja: DG AGRI D-2 |
| --- | --- |

Vastaanottaja: DG AGRI D-2

| | Sähköpostiosoite: AGRI-IMP-TRQ-RICE-CER@cec.eu.int |
| --- | --- |

Sähköpostiosoite: AGRI-IMP-TRQ-RICE-CER@cec.eu.int

| | Lähettäjä: |
| --- | --- |

Lähettäjä:

| Päivämäärä | Vientitodistuksen numero | Tuontitodistuksen numero | Kiintiön järjestysnumero | CN-koodi | Määrä
  (tonnia) | Alkuperämaa | Hakijan/haltijan nimi ja osoite | Pakkaus ≤ 5 kg (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

Päivämäärä

Vientitodistuksen numero

Tuontitodistuksen numero

Kiintiön järjestysnumero

CN-koodi

Määrä

(tonnia)

Alkuperämaa

Hakijan/haltijan nimi ja osoite

Pakkaus ≤ 5 kg (2)

---

(1)  Tarpeeton viivataan yli.

1

(2)  Täytetään vain, jos sovellettavissa.”

2

---

LIITE II

”LIITE V

Asetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetut maininnat

| — | : | espanjaksi | : | Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento (CE) no 327/98, artículo 1, apartado 1, letra a)] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | tšekiksi | : | Osvobození od cla až do množství uvedeného v kolonkách 17 a 18 této licence (nařízení (ES) č. 327/98, čl. 1 odst. 1 písm. a)) |
| — | : | tanskaksi | : | Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (forordning (EF) nr. 327/98, artikel 1, stk. 1, litra a)) |
| — | : | saksaksi | : | Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Verordnung (EG) Nr. 327/98, Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe a) |
| — | : | viroksi | : | Tollimaksuvabastus kuni käeoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punkt a) |
| — | : | kreikaksi | : | Απαλλαγή από τον τελωνειακό δασμό έως την ποσότητα που αναγράφεται στα τετραγωνίδια 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 327/98 άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο α)] |
| — | : | englanniksi | : | Exemption from customs duty up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Regulation (EC) No 327/98, Article 1(1)(a)) |
| — | : | ranskaksi | : | Exemption du droit de douane jusqu'à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement (CE) no 327/98, article 1er, paragraphe 1, point a)] |
| — | : | italiaksi | : | Esenzione dal dazio doganale fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento (CE) n. 327/98, articolo 1, paragrafo 1, lettera a)] |
| — | : | latviaksi | : | Atbrīvojumi no muitas nodokļa līdz šīs atļaujas 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta a) apakšpunkts) |
| — | : | liettuaksi | : | Atleidimas nuo muito mokesčio neviršijant šios licencijos 17 ir 18 langeliuose nurodyto kiekio (Reglamento (EB) Nr. 327/98 1 straipsnio 1 dalies a punktas) |
| — | : | unkariksi | : | Vámmentes az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (327/98/EK rendelet 1. cikk (1) bekezdés a) pont) |
| — | : | maltaksi | : | Eżenzjoni tad-dazju tad-dwana sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 taċ-ċertifikat preżenti (Regolament (KE) Nru 327/98, Artikolu 1, paragrafu 1, punt a)) |
| — | : | hollanniksi | : | Vrijstelling van douanerecht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Verordening (EG) nr. 327/98, artikel 1, lid 1, onder a)) |
| — | : | puolaksi | : | Zwolnienie z cła ilości do wysokości wskazanej w sekcjach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (WE) nr 327/98, art. 1 ust. 1 lit. a)) |
| — | : | portugaliksi | : | Isenção do direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento (CE) n.o 327/98, alínea a) do n.o 1 do artigo 1.o] |
| — | : | slovakiksi | : | Oslobodenie od cla až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie [článok 1 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 327/98] |
| — | : | sloveeniksi | : | Oprostitev uvozne dajatve do količine, navedene v poljih 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (ES) št. 327/98, člen 1(1)(a)) |
| — | : | suomeksi | : | Tullivapaa tämän todistuksen 17 ja 18 artiklassa ilmoitettuun määrään asti (asetuksen (EY) N:o 327/98 1 artiklan 1 kohdan a alakohta) |
| — | : | ruotsiksi | : | Tullfri upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (Förordning (EG) nr 327/98, artikel 1.1 a)” |

—

:

espanjaksi

:

Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento (CE) no 327/98, artículo 1, apartado 1, letra a)]

—

:

tšekiksi

:

Osvobození od cla až do množství uvedeného v kolonkách 17 a 18 této licence (nařízení (ES) č. 327/98, čl. 1 odst. 1 písm. a))

—

:

tanskaksi

:

Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (forordning (EF) nr. 327/98, artikel 1, stk. 1, litra a))

—

:

saksaksi

:

Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Verordnung (EG) Nr. 327/98, Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe a)

—

:

viroksi

:

Tollimaksuvabastus kuni käeoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punkt a)

—

:

kreikaksi

:

Απαλλαγή από τον τελωνειακό δασμό έως την ποσότητα που αναγράφεται στα τετραγωνίδια 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 327/98 άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο α)]

—

:

englanniksi

:

Exemption from customs duty up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Regulation (EC) No 327/98, Article 1(1)(a))

—

:

ranskaksi

:

Exemption du droit de douane jusqu'à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement (CE) no 327/98, article 1er, paragraphe 1, point a)]

—

:

italiaksi

:

Esenzione dal dazio doganale fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento (CE) n. 327/98, articolo 1, paragrafo 1, lettera a)]

—

:

latviaksi

:

Atbrīvojumi no muitas nodokļa līdz šīs atļaujas 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta a) apakšpunkts)

—

:

liettuaksi

:

Atleidimas nuo muito mokesčio neviršijant šios licencijos 17 ir 18 langeliuose nurodyto kiekio (Reglamento (EB) Nr. 327/98 1 straipsnio 1 dalies a punktas)

—

:

unkariksi

:

Vámmentes az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (327/98/EK rendelet 1. cikk (1) bekezdés a) pont)

—

:

maltaksi

:

Eżenzjoni tad-dazju tad-dwana sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 taċ-ċertifikat preżenti (Regolament (KE) Nru 327/98, Artikolu 1, paragrafu 1, punt a))

—

:

hollanniksi

:

Vrijstelling van douanerecht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Verordening (EG) nr. 327/98, artikel 1, lid 1, onder a))

—

:

puolaksi

:

Zwolnienie z cła ilości do wysokości wskazanej w sekcjach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (WE) nr 327/98, art. 1 ust. 1 lit. a))

—

:

portugaliksi

:

Isenção do direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento (CE) n.o 327/98, alínea a) do n.o 1 do artigo 1.o]

—

:

slovakiksi

:

Oslobodenie od cla až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie [článok 1 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 327/98]

—

:

sloveeniksi

:

Oprostitev uvozne dajatve do količine, navedene v poljih 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (ES) št. 327/98, člen 1(1)(a))

—

:

suomeksi

:

Tullivapaa tämän todistuksen 17 ja 18 artiklassa ilmoitettuun määrään asti (asetuksen (EY) N:o 327/98 1 artiklan 1 kohdan a alakohta)

—

:

ruotsiksi

:

Tullfri upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (Förordning (EG) nr 327/98, artikel 1.1 a)”

---

LIITE III

”LIITE VII

Asetuksen 4 artiklan 4 kohdan c alakohdassa tarkoitetut maininnat

| — | : | espanjaksi | : | Derecho reducido un 30,77 % con respecto al derecho fijado en la nomenclatura combinada hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento (CE) no 327/98] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | tšekiksi | : | Snížení cla o 30,77 % cla stanoveného v kombinované nomenklatuře až do množství stanoveného v kolonkách 17 a 18 této licence (nařízení (ES) č. 327/98) |
| — | : | tanskaksi | : | Nedsættelse på 30,77 % af tolden i den kombinerede nomenklatur op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (forordning (EF) nr. 327/98) |
| — | : | saksaksi | : | Zollsatz, um 30,77 % des in der Kombinierten Nomenklatur festgesetzten Zollsatzes bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge ermäßigt (Verordnung (EG) Nr. 327/98) |
| — | : | viroksi | : | Kombineeritud nomenklatuuris sätestatud tollimaksust 30,77 % võrra madalam tollimaks kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määrus (EÜ) nr 327/98) |
| — | : | kreikaksi | : | Δασμός μειωμένος κατά 30,77 % του δασμού που καθορίζεται στη συνδυασμένη ονοματολογία έως την ποσότητα που αναγράφεται στα τετραγωνίδια 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 327/98] |
| — | : | englanniksi | : | Duty fixed in the Combined Nomenclature reduced by 30,77 % up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Regulation (EC) No 327/98) |
| — | : | ranskaksi | : | Droit réduit de 30,77 % du droit fixé dans la nomenclature combinée jusqu'à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement (CE) no 327/98] |
| — | : | italiaksi | : | Dazio ridotto in ragione del 30,77 % del dazio fissato nella nomenclatura combinata fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento (CE) n. 327/98] |
| — | : | latviaksi | : | Muitas nodoklis samazināts par 30,77 %, salīdzinot ar nodokli, kas noteikts kombinētajā nomenklatūrā, līdz šīs atļaujas 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Regula (EK) Nr. 327/98) |
| — | : | liettuaksi | : | Muito mokestis, 30,77 % mažesnis už Kombinuotoje nomenklatūroje nustatytą, neviršijant šios licencijos 17 ir 18 langeliuose nurodyto kiekio (Reglamentas (EB) Nr. 327/98) |
| — | : | unkariksi | : | A kombinált nómenklatúrában meghatározottnál 30,77 %-kal csökkentett vámtétel az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (327/98/EK rendelet) |
| — | : | maltaksi | : | Dazju imnaqqas ta’ 30,77 % tad-dazju ffissat fin-nomenklatura magħquda sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 ta-ċertifikat preżenti (Regolament (KE) Nru 327/98) |
| — | : | hollanniksi | : | Verlaging met 30,77 % van het in de GN vastgestelde recht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Verordening (EG) nr. 327/98) |
| — | : | puolaksi | : | Stawka celna obniżona o 30,77 % wobec ustalonej w nomenklaturze scalonej do wysokości wskazanej w sekcjach 17 i 18 niniejszego pozwolenia na przywóz (rozporządzenie (WE) nr 327/98) |
| — | : | portugaliksi | : | Direito reduzido de 30,77 % do direito fixado na Nomenclatura Combinada até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento (CE) n.o 327/98] |
| — | : | slovakiksi | : | Clo znížené o 30,77 % z cla stanoveného v kombinovanej nomenklatúre až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie [nariadenie (ES) č. 327/98] |
| — | : | sloveeniksi | : | Znižanje uvozne dajatve za 30,77 % dajatve, določene v kombinirani nomenklaturi, do količine, navedene v poljih 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (ES) št. 327/98) |
| — | : | suomeksi | : | Yhdistetyssä nimikkeistössä vahvistetun tullin alennus 30,77 prosentilla tämän todistuksen 17 ja 18 kohdassa ilmoitettuun määrään asti (asetus (EY) N:o 327/98) |
| — | : | ruotsiksi | : | Nedsättning med 30,77 % av den tull som fastställs i Kombinerade nomenklaturen upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (förordning (EG) nr 327/98)” |

—

:

espanjaksi

:

Derecho reducido un 30,77 % con respecto al derecho fijado en la nomenclatura combinada hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento (CE) no 327/98]

—

:

tšekiksi

:

Snížení cla o 30,77 % cla stanoveného v kombinované nomenklatuře až do množství stanoveného v kolonkách 17 a 18 této licence (nařízení (ES) č. 327/98)

—

:

tanskaksi

:

Nedsættelse på 30,77 % af tolden i den kombinerede nomenklatur op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (forordning (EF) nr. 327/98)

—

:

saksaksi

:

Zollsatz, um 30,77 % des in der Kombinierten Nomenklatur festgesetzten Zollsatzes bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge ermäßigt (Verordnung (EG) Nr. 327/98)

—

:

viroksi

:

Kombineeritud nomenklatuuris sätestatud tollimaksust 30,77 % võrra madalam tollimaks kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määrus (EÜ) nr 327/98)

—

:

kreikaksi

:

Δασμός μειωμένος κατά 30,77 % του δασμού που καθορίζεται στη συνδυασμένη ονοματολογία έως την ποσότητα που αναγράφεται στα τετραγωνίδια 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 327/98]

—

:

englanniksi

:

Duty fixed in the Combined Nomenclature reduced by 30,77 % up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Regulation (EC) No 327/98)

—

:

ranskaksi

:

Droit réduit de 30,77 % du droit fixé dans la nomenclature combinée jusqu'à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement (CE) no 327/98]

—

:

italiaksi

:

Dazio ridotto in ragione del 30,77 % del dazio fissato nella nomenclatura combinata fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento (CE) n. 327/98]

—

:

latviaksi

:

Muitas nodoklis samazināts par 30,77 %, salīdzinot ar nodokli, kas noteikts kombinētajā nomenklatūrā, līdz šīs atļaujas 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Regula (EK) Nr. 327/98)

—

:

liettuaksi

:

Muito mokestis, 30,77 % mažesnis už Kombinuotoje nomenklatūroje nustatytą, neviršijant šios licencijos 17 ir 18 langeliuose nurodyto kiekio (Reglamentas (EB) Nr. 327/98)

—

:

unkariksi

:

A kombinált nómenklatúrában meghatározottnál 30,77 %-kal csökkentett vámtétel az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (327/98/EK rendelet)

—

:

maltaksi

:

Dazju imnaqqas ta’ 30,77 % tad-dazju ffissat fin-nomenklatura magħquda sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 ta-ċertifikat preżenti (Regolament (KE) Nru 327/98)

—

:

hollanniksi

:

Verlaging met 30,77 % van het in de GN vastgestelde recht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Verordening (EG) nr. 327/98)

—

:

puolaksi

:

Stawka celna obniżona o 30,77 % wobec ustalonej w nomenklaturze scalonej do wysokości wskazanej w sekcjach 17 i 18 niniejszego pozwolenia na przywóz (rozporządzenie (WE) nr 327/98)

—

:

portugaliksi

:

Direito reduzido de 30,77 % do direito fixado na Nomenclatura Combinada até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento (CE) n.o 327/98]

—

:

slovakiksi

:

Clo znížené o 30,77 % z cla stanoveného v kombinovanej nomenklatúre až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie [nariadenie (ES) č. 327/98]

—

:

sloveeniksi

:

Znižanje uvozne dajatve za 30,77 % dajatve, določene v kombinirani nomenklaturi, do količine, navedene v poljih 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (ES) št. 327/98)

—

:

suomeksi

:

Yhdistetyssä nimikkeistössä vahvistetun tullin alennus 30,77 prosentilla tämän todistuksen 17 ja 18 kohdassa ilmoitettuun määrään asti (asetus (EY) N:o 327/98)

—

:

ruotsiksi

:

Nedsättning med 30,77 % av den tull som fastställs i Kombinerade nomenklaturen upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (förordning (EG) nr 327/98)”

---

LIITE IV

LIITE VIII

Asetuksen 4 artiklan 4 kohdan d alakohdassa tarkoitetut maininnat

| — | : | espanjaksi | : | Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento (CE) no 327/98, artículo 1, apartado 1, letra d)] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | tšekiksi | : | Osvobození od cla až do množství stanoveného v kolonkách 17 a 18 této licence (nařízení (ES) č. 327/98, čl. 1 odst. 1 písm. d)) |
| — | : | tanskaksi | : | Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (forordning (EF) nr. 327/98, artikel 1, stk. 1, litra d)) |
| — | : | saksaksi | : | Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Verordnung (EG) Nr. 327/98, Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe d) |
| — | : | viroksi | : | Tollimaksuvabastus kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punkt d) |
| — | : | kreikaksi | : | Απαλλαγή από τον τελωνειακό δασμό έως την ποσότητα που αναγράφεται στα τετραγωνίδια 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 327/98 άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο δ)] |
| — | : | englanniksi | : | Exemption from customs duty up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Regulation (EC) No 327/98, Article 1(1)(d)) |
| — | : | ranskaksi | : | Exemption du droit de douane jusqu'à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement (CE) no 327/98, article 1er, paragraphe 1, point d)] |
| — | : | italiaksi | : | Esenzione dal dazio doganale fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento (CE) n. 327/98, articolo 1, paragrafo 1, lettera d)] |
| — | : | latviaksi | : | Atbrīvojumi no muitas nodokļa līdz šīs atļaujas 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta d) apakšpunkts) |
| — | : | liettuaksi | : | Atleidimas nuo muito mokesčio neviršijant šios licencijos 17 ir 18 langeliuose nurodyto kiekio (Reglamento (EB) Nr. 327/98 1 straipsnio 1 dalies d punktas) |
| — | : | unkariksi | : | Vámmentes az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (327/98/EK rendelet 1. cikk (1) bekezdés d) pont) |
| — | : | maltaksi | : | Eżenzjoni tad-dazju tad-dwana sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 taċ-ċertifikat preżenti [Regolament (KE) Nru 327/98, Artikolu 1, paragrafu 1, punt d)] |
| — | : | hollanniksi | : | Vrijstelling van douanerecht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Verordening (EG) nr. 327/98, artikel 1, lid 1, onder d)) |
| — | : | puolaksi | : | Zwolnienie z cła ilości do wysokości wskazanej w sekcjach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (WE) nr 327/98, art. 1 ust. 1 lit. d)) |
| — | : | portugaliksi | : | Isenção do direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento (CE) n.o 327/98, alínea d) do n.o 1 do artigo 1.o] |
| — | : | slovakiksi | : | Oslobodenie od cla až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie [článok 1 ods. 1 písm. d) nariadenia (ES) č. 327/98] |
| — | : | sloveeniksi | : | Oprostitev uvozne dajatve do količine, navedene v poljih 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (ES) št. 327/98, člen 1(1)(d)) |
| — | : | suomeksi | : | Tullivapaa tämän todistuksen 17 ja 18 artiklassa ilmoitettuun määrään asti (asetuksen (EY) N:o 327/98 1 artiklan 1 kohdan d alakohta) |
| — | : | ruotsiksi | : | Tullfri upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (Förordning (EG) nr 327/98, artikel 1.1 d) |

—

:

espanjaksi

:

Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento (CE) no 327/98, artículo 1, apartado 1, letra d)]

—

:

tšekiksi

:

Osvobození od cla až do množství stanoveného v kolonkách 17 a 18 této licence (nařízení (ES) č. 327/98, čl. 1 odst. 1 písm. d))

—

:

tanskaksi

:

Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (forordning (EF) nr. 327/98, artikel 1, stk. 1, litra d))

—

:

saksaksi

:

Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Verordnung (EG) Nr. 327/98, Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe d)

—

:

viroksi

:

Tollimaksuvabastus kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punkt d)

—

:

kreikaksi

:

Απαλλαγή από τον τελωνειακό δασμό έως την ποσότητα που αναγράφεται στα τετραγωνίδια 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 327/98 άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο δ)]

—

:

englanniksi

:

Exemption from customs duty up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Regulation (EC) No 327/98, Article 1(1)(d))

—

:

ranskaksi

:

Exemption du droit de douane jusqu'à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement (CE) no 327/98, article 1er, paragraphe 1, point d)]

—

:

italiaksi

:

Esenzione dal dazio doganale fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento (CE) n. 327/98, articolo 1, paragrafo 1, lettera d)]

—

:

latviaksi

:

Atbrīvojumi no muitas nodokļa līdz šīs atļaujas 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta d) apakšpunkts)

—

:

liettuaksi

:

Atleidimas nuo muito mokesčio neviršijant šios licencijos 17 ir 18 langeliuose nurodyto kiekio (Reglamento (EB) Nr. 327/98 1 straipsnio 1 dalies d punktas)

—

:

unkariksi

:

Vámmentes az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (327/98/EK rendelet 1. cikk (1) bekezdés d) pont)

—

:

maltaksi

:

Eżenzjoni tad-dazju tad-dwana sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 taċ-ċertifikat preżenti [Regolament (KE) Nru 327/98, Artikolu 1, paragrafu 1, punt d)]

—

:

hollanniksi

:

Vrijstelling van douanerecht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Verordening (EG) nr. 327/98, artikel 1, lid 1, onder d))

—

:

puolaksi

:

Zwolnienie z cła ilości do wysokości wskazanej w sekcjach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (WE) nr 327/98, art. 1 ust. 1 lit. d))

—

:

portugaliksi

:

Isenção do direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento (CE) n.o 327/98, alínea d) do n.o 1 do artigo 1.o]

—

:

slovakiksi

:

Oslobodenie od cla až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie [článok 1 ods. 1 písm. d) nariadenia (ES) č. 327/98]

—

:

sloveeniksi

:

Oprostitev uvozne dajatve do količine, navedene v poljih 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (ES) št. 327/98, člen 1(1)(d))

—

:

suomeksi

:

Tullivapaa tämän todistuksen 17 ja 18 artiklassa ilmoitettuun määrään asti (asetuksen (EY) N:o 327/98 1 artiklan 1 kohdan d alakohta)

—

:

ruotsiksi

:

Tullfri upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (Förordning (EG) nr 327/98, artikel 1.1 d)

LIITE IX

Kiintiöt ja osuudet vuodesta 2007 alkaen

| a) | Asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetty osittain tai kokonaan hiotun riisin 63 000 tonnin kiintiö:












  Alkuperämaa | Määrä | Järjestysnumero | Osuudet (määrät tonneina) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tammikuu | Huhtikuu | Heinäkuu | Syyskuu | Lokakuu |
| Amerikan yhdysvallat | 38 721 | 09.4127 | 9 681 | 19 360 | 9 680 | — | |
| Thaimaa | 21 455 | 09.4128 | 10 727 | 5 364 | 5 364 | — | |
| Australia | 1 019 | 09.4129 | — | 1 019 | — | — | |
| Muut alkuperät | 1 805 | 09.4130 | — | 1 805 | — | — | |
| Kaikki maat | | 09.4138 | | | | | (1) |
| Yhteensä | 63 000 | | 20 408 | 27 548 | 15 044 | — | |

a)

Asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetty osittain tai kokonaan hiotun riisin 63 000 tonnin kiintiö:

Alkuperämaa

Määrä

Järjestysnumero

Osuudet (määrät tonneina)

Tammikuu

Huhtikuu

Heinäkuu

Syyskuu

Lokakuu

Amerikan yhdysvallat

38 721

09.4127

9 681

19 360

9 680

—

Thaimaa

21 455

09.4128

10 727

5 364

5 364

—

Australia

1 019

09.4129

—

1 019

—

—

Muut alkuperät

1 805

09.4130

—

1 805

—

—

Kaikki maat

09.4138

(1)

Yhteensä

63 000

20 408

27 548

15 044

—

| b) | Asetuksen 1 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetty esikuoritun riisin 20 000 tonnin kiintiö:












  Alkuperämaa | Määrä tonneina | Järjestysnumero | Osuudet (määrät tonneina) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tammikuu | Huhtikuu | Heinäkuu | Syyskuu | Lokakuu |
| Australia | 10 429 | 09.4139 | 2 608 | 5 214 | 2 607 | — | |
| Amerikan yhdysvallat | 7 642 | 09.4140 | 1 911 | 3 821 | 1 910 | — | |
| Thaimaa | 1 812 | 09.4144 | — | 1 812 | — | — | |
| Muut alkuperät | 117 | 09.4145 | — | 117 | — | — | |
| Kaikki maat | | 09.4148 | | | | | (2) |
| Yhteensä | 20 000 | | 4 519 | 10 964 | 4 517 | — | |

b)

Asetuksen 1 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetty esikuoritun riisin 20 000 tonnin kiintiö:

Alkuperämaa

Määrä tonneina

Järjestysnumero

Osuudet (määrät tonneina)

Tammikuu

Huhtikuu

Heinäkuu

Syyskuu

Lokakuu

Australia

10 429

09.4139

2 608

5 214

2 607

—

Amerikan yhdysvallat

7 642

09.4140

1 911

3 821

1 910

—

Thaimaa

1 812

09.4144

—

1 812

—

—

Muut alkuperät

117

09.4145

—

117

—

—

Kaikki maat

09.4148

(2)

Yhteensä

20 000

4 519

10 964

4 517

—

| c) | Asetuksen 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetty rikkoutuneiden riisinjyvien 100 000 tonnin kiintiö:









  Alkuperämaa | Määrä tonneina | Järjestysnumero | Osuudet (määrät tonneina) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tammikuu | Heinäkuu |
| Thaimaa | 52 000 | 09.4149 | 36 400 | 15 600 |
| Australia | 16 000 | 09.4150 | 8 000 | 8 000 |
| Guyana | 11 000 | 09.4152 | 5 500 | 5 500 |
| Amerikan yhdysvallat | 9 000 | 09.4153 | 4 500 | 4 500 |
| Muut alkuperät | 12 000 | 09.4154 | 6 000 | 6 000 |
| Yhteensä | 100 000 | | 60 400 | 39 600 |

c)

Asetuksen 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetty rikkoutuneiden riisinjyvien 100 000 tonnin kiintiö:

Alkuperämaa

Määrä tonneina

Järjestysnumero

Osuudet (määrät tonneina)

Tammikuu

Heinäkuu

Thaimaa

52 000

09.4149

36 400

15 600

Australia

16 000

09.4150

8 000

8 000

Guyana

11 000

09.4152

5 500

5 500

Amerikan yhdysvallat

9 000

09.4153

4 500

4 500

Muut alkuperät

12 000

09.4154

6 000

6 000

Yhteensä

100 000

60 400

39 600

| d) | Asetuksen 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa säädetty osittain tai kokonaan hiotun riisin 13 500 tonnin kiintiö:









  Alkuperämaa | Määrä tonneina | Järjestysnumero | Osuudet (määrät tonneina) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tammikuu | Heinäkuu |
| Thaimaa | 4 313 | 09.4112 | 4 313 | — |
| Amerikan yhdysvallat | 2 388 | 09.4116 | 2 388 | — |
| Intia | 1 769 | 09.4117 | 1 769 | — |
| Pakistan | 1 596 | 09.4118 | 1 595 | — |
| Muut alkuperät | 3 435 | 09.4119 | 3 435 | — |
| Yhteensä | 13 500 | | 13 500 | — |

d)

Asetuksen 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa säädetty osittain tai kokonaan hiotun riisin 13 500 tonnin kiintiö:

Alkuperämaa

Määrä tonneina

Järjestysnumero

Osuudet (määrät tonneina)

Tammikuu

Heinäkuu

Thaimaa

4 313

09.4112

4 313

—

Amerikan yhdysvallat

2 388

09.4116

2 388

—

Intia

1 769

09.4117

1 769

—

Pakistan

1 596

09.4118

1 595

—

Muut alkuperät

3 435

09.4119

3 435

—

Yhteensä

13 500

13 500

—

LIITE X

Kiintiöt ja osuudet vuodeksi 2006

| a) | Asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetty osittain tai kokonaan hiotun riisin 63 000 tonnin kiintiö:












  Alkuperämaa | Määrä tonneina | Järjestysnumero | Osuudet (määrät tonneina) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tammikuu | Huhtikuu | Heinäkuu | Syyskuu | Lokakuu |
| Amerikan yhdysvallat | 38 721 | 09.4127 | 9 681 | 19 360 | 9 680 | — | |
| Thaimaa | 21 455 | 09.4128 | 10 727 | 5 364 | 5 364 | — | |
| Australia | 1 019 | 09.4129 | — | 1 019 | — | — | |
| Muut alkuperät | 1 805 | 09.4130 | — | 1 805 | — | — | |
| Kaikki maat | | 09.4138 | | | | | (3) |
| Yhteensä | 63 000 | | 20 408 | 27 548 | 15 044 | — | |

a)

Asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetty osittain tai kokonaan hiotun riisin 63 000 tonnin kiintiö:

Alkuperämaa

Määrä tonneina

Järjestysnumero

Osuudet (määrät tonneina)

Tammikuu

Huhtikuu

Heinäkuu

Syyskuu

Lokakuu

Amerikan yhdysvallat

38 721

09.4127

9 681

19 360

9 680

—

Thaimaa

21 455

09.4128

10 727

5 364

5 364

—

Australia

1 019

09.4129

—

1 019

—

—

Muut alkuperät

1 805

09.4130

—

1 805

—

—

Kaikki maat

09.4138

(3)

Yhteensä

63 000

20 408

27 548

15 044

—

| b) | Asetuksen 1 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetty esikuoritun riisin 20 000 tonnin kiintiö:












  Alkuperämaa | Määrä tonneina | Järjestysnumero | Osuudet (määrät tonneina) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tammikuu | Huhtikuu | Heinäkuu | Syyskuu | Lokakuu |
| Australia | 10 429 | 09.4139 | 2 608 | 5 214 | 2 607 | — | |
| Amerikan yhdysvallat | 7 642 | 09.4140 | 1 911 | 3 821 | 1 910 | — | |
| Thaimaa | 1 812 | 09.4144 | — | 1 812 | — | — | |
| Muut alkuperät | 117 | 09.4145 | — | 117 | — | — | |
| Kaikki maat | | 09.4148 | | | | | (4) |
| Yhteensä | 20 000 | | 4 519 | 10 964 | 4 517 | — | |

b)

Asetuksen 1 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetty esikuoritun riisin 20 000 tonnin kiintiö:

Alkuperämaa

Määrä tonneina

Järjestysnumero

Osuudet (määrät tonneina)

Tammikuu

Huhtikuu

Heinäkuu

Syyskuu

Lokakuu

Australia

10 429

09.4139

2 608

5 214

2 607

—

Amerikan yhdysvallat

7 642

09.4140

1 911

3 821

1 910

—

Thaimaa

1 812

09.4144

—

1 812

—

—

Muut alkuperät

117

09.4145

—

117

—

—

Kaikki maat

09.4148

(4)

Yhteensä

20 000

4 519

10 964

4 517

—

| c) | Asetuksen 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetty rikkoutuneiden riisinjyvien 106 667 tonnin kiintiö:









  Alkuperämaa | Määrä tonneina | Järjestysnumero | Osuudet (määrät tonneina) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tammikuu | Heinäkuu |
| Thaimaa | 55 467 | 09.4149 | 38 827 | 16 640 |
| Australia | 17 067 | 09.4150 | 8 533 | 8 534 |
| Guyana | 11 733 | 09.4152 | 5 866 | 5 867 |
| Amerikan yhdysvallat | 9 600 | 09.4153 | 4 800 | 4 800 |
| Muut alkuperät | 12 800 | 09.4154 | 6 400 | 6 400 |
| Yhteensä | 106 667 | | 64 426 | 42 241 |

c)

Asetuksen 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetty rikkoutuneiden riisinjyvien 106 667 tonnin kiintiö:

Alkuperämaa

Määrä tonneina

Järjestysnumero

Osuudet (määrät tonneina)

Tammikuu

Heinäkuu

Thaimaa

55 467

09.4149

38 827

16 640

Australia

17 067

09.4150

8 533

8 534

Guyana

11 733

09.4152

5 866

5 867

Amerikan yhdysvallat

9 600

09.4153

4 800

4 800

Muut alkuperät

12 800

09.4154

6 400

6 400

Yhteensä

106 667

64 426

42 241

| d) | Asetuksen 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa säädetty osittain tai kokonaan hiotun riisin 18 000 tonnin kiintiö:









  Alkuperämaa | Määrä tonneina | Järjestysnumero | Osuudet (määrät tonneina) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tammikuu | Heinäkuu |
| Thaimaa | 5 750 | 09.4112 | 5 750 | — |
| Amerikan yhdysvallat | 3 184 | 09.4116 | 3 184 | — |
| Intia | 2 358 | 09.4117 | 2 358 | — |
| Pakistan | 2 128 | 09.4118 | 2 128 | — |
| Muut alkuperät | 4 580 | 09.4119 | 4 580 | — |
| Yhteensä | 18 000 | | 18 000 | — |

d)

Asetuksen 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa säädetty osittain tai kokonaan hiotun riisin 18 000 tonnin kiintiö:

Alkuperämaa

Määrä tonneina

Järjestysnumero

Osuudet (määrät tonneina)

Tammikuu

Heinäkuu

Thaimaa

5 750

09.4112

5 750

—

Amerikan yhdysvallat

3 184

09.4116

3 184

—

Intia

2 358

09.4117

2 358

—

Pakistan

2 128

09.4118

2 128

—

Muut alkuperät

4 580

09.4119

4 580

—

Yhteensä

18 000

18 000

—

---

(1)  Edellisistä osuuksista käyttämättä jääneet määrät, jotka on julkaistu komission asetuksessa.

1

(2)  Edellisistä osuuksista käyttämättä jääneet määrät, jotka on julkaistu komission asetuksessa.

2

(3)  Edellisistä osuuksista käyttämättä jääneet määrät, jotka on julkaistu komission asetuksessa.

3

(4)  Edellisistä osuuksista käyttämättä jääneet määrät, jotka on julkaistu komission asetuksessa.

4

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/39

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2153/2005,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2005,

oliiviöljyn yksityisen varastoinnin tukijärjestelmästä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien yhteisestä markkinajärjestelystä ja asetuksen (ETY) N:o 827/68 muuttamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 865/2004 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 865/2004 6 artiklassa säädetään mahdollisuudesta ottaa käyttöön oliiviöljyn yksityisen varastoinnin tukijärjestelmä siinä tapauksessa, että yhteisön joidenkin alueiden markkinoilla esiintyy vakavia häiriöitä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 865/2004 6 artiklassa säädetään mahdollisuudesta ottaa käyttöön oliiviöljyn yksityisen varastoinnin tukijärjestelmä siinä tapauksessa, että yhteisön joidenkin alueiden markkinoilla esiintyy vakavia häiriöitä.

| (2) | Jotta järjestelmä voidaan tarvittaessa ottaa käyttöön nopeasti, olisi säädettävä mainitun järjestelmän soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Kyseisen yksityisen varastoinnin järjestelmän olisi perustuttava sellaisten toimijoiden kanssa tehtyihin sopimuksiin, jotka voivat antaa riittävät takeet ja jotka jäsenvaltiot ovat hyväksyneet tiettyjen vahvistettujen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Jotta järjestelmä voidaan tarvittaessa ottaa käyttöön nopeasti, olisi säädettävä mainitun järjestelmän soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Kyseisen yksityisen varastoinnin järjestelmän olisi perustuttava sellaisten toimijoiden kanssa tehtyihin sopimuksiin, jotka voivat antaa riittävät takeet ja jotka jäsenvaltiot ovat hyväksyneet tiettyjen vahvistettujen edellytysten mukaisesti.

| (3) | Tuki olisi keskitettävä neitsytoliiviöljyn varastointiin irtotavarana, jotta järjestelmän vaikutukset markkinoihin tuottajien osalta korostuisivat ja sen valvonta helpottuisi. |
| --- | --- |

(3)

Tuki olisi keskitettävä neitsytoliiviöljyn varastointiin irtotavarana, jotta järjestelmän vaikutukset markkinoihin tuottajien osalta korostuisivat ja sen valvonta helpottuisi.

| (4) | Olisi säädettävä oliiviöljyn hintojen ja tuotannon kehittymistä koskevien tietojen saatavuudesta. Tiedot ovat tarpeen oliiviöljymarkkinoiden jatkuvaa seurantaa varten, jotta voidaan arvioida, onko markkinoiden tilanne vakavasti häiriintynyt. |
| --- | --- |

(4)

Olisi säädettävä oliiviöljyn hintojen ja tuotannon kehittymistä koskevien tietojen saatavuudesta. Tiedot ovat tarpeen oliiviöljymarkkinoiden jatkuvaa seurantaa varten, jotta voidaan arvioida, onko markkinoiden tilanne vakavasti häiriintynyt.

| (5) | Jotta tuen määrä kuvastaisi paremmin markkinoiden tilannetta, se olisi vahvistettava niille markkinoiden aloille, joiden osalta se on tarpeen. Öljyn laatuluokat ovat asetuksen (EY) N:o 865/2004 liitteen I osassa 1 tarkoitetut laatuluokat. |
| --- | --- |

(5)

Jotta tuen määrä kuvastaisi paremmin markkinoiden tilannetta, se olisi vahvistettava niille markkinoiden aloille, joiden osalta se on tarpeen. Öljyn laatuluokat ovat asetuksen (EY) N:o 865/2004 liitteen I osassa 1 tarkoitetut laatuluokat.

| (6) | Olisi täsmennettävä tiedot, jotka tarjouksissa on oltava, ja edellytykset, joissa tarjoukset jätetään ja niitä tarkastellaan, jotta kunkin tarjouksen osalta olisi käytettävissä täydelliset tiedot. |
| --- | --- |

(6)

Olisi täsmennettävä tiedot, jotka tarjouksissa on oltava, ja edellytykset, joissa tarjoukset jätetään ja niitä tarkastellaan, jotta kunkin tarjouksen osalta olisi käytettävissä täydelliset tiedot.

| (7) | On soveltuvaa avata tarjouskilpailut tiettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Sääntöjen on koskettava erityisesti kunkin tarjouksen jättämisen määräaikoja ja vähimmäismäärää. Tarjousten on erityisesti koskettava pitkää varastointiaikaa ja alan todellista tilannetta vastaavaa vähimmäismäärää, jotta varastoinnilla olisi vaikutusta markkinatilanteeseen. |
| --- | --- |

(7)

On soveltuvaa avata tarjouskilpailut tiettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Sääntöjen on koskettava erityisesti kunkin tarjouksen jättämisen määräaikoja ja vähimmäismäärää. Tarjousten on erityisesti koskettava pitkää varastointiaikaa ja alan todellista tilannetta vastaavaa vähimmäismäärää, jotta varastoinnilla olisi vaikutusta markkinatilanteeseen.

| (8) | Tarjouksen toteutuminen on varmistettava antamalla maataloustuotteiden vakuusjärjestelmän soveltamista koskevien yhteisten yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1985 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 2220/85 (2) säädetyin edellytyksin vakuus, jonka määrä ja kesto riippuvat markkinoiden hinnanmuutosten riskeistä ja tukeen oikeuttavien varastointipäivien todellisesta lukumäärästä. |
| --- | --- |

(8)

Tarjouksen toteutuminen on varmistettava antamalla maataloustuotteiden vakuusjärjestelmän soveltamista koskevien yhteisten yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1985 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 2220/85 (2) säädetyin edellytyksin vakuus, jonka määrä ja kesto riippuvat markkinoiden hinnanmuutosten riskeistä ja tukeen oikeuttavien varastointipäivien todellisesta lukumäärästä.

| (9) | Tarjouksista otetaan huomioon ne, joissa tarjottu määrä on enintään oliiviöljyn markkinatilanteen mukaan erikseen vahvistettavan varastointipäiväkohtaisen tuen enimmäismäärän suuruinen. Kunkin määritellyn laatuluokan tai alueen osalta on turvattava tarjousten edustavuus ja tarjouskilpailussa vahvistettujen enimmäismäärien noudattaminen. |
| --- | --- |

(9)

Tarjouksista otetaan huomioon ne, joissa tarjottu määrä on enintään oliiviöljyn markkinatilanteen mukaan erikseen vahvistettavan varastointipäiväkohtaisen tuen enimmäismäärän suuruinen. Kunkin määritellyn laatuluokan tai alueen osalta on turvattava tarjousten edustavuus ja tarjouskilpailussa vahvistettujen enimmäismäärien noudattaminen.

| (10) | Olisi täsmennettävä tärkeimmät kohdat, jotka sopimuksen on sisällettävä. Markkinoiden toiminnan häiriintymisen välttämiseksi komission olisi voitava tarkistaa sopimuksen kestoa erityisesti sopimuksen tekovuotta seuraavan markkinointivuoden satoennusteiden mukaan. |
| --- | --- |

(10)

Olisi täsmennettävä tärkeimmät kohdat, jotka sopimuksen on sisällettävä. Markkinoiden toiminnan häiriintymisen välttämiseksi komission olisi voitava tarkistaa sopimuksen kestoa erityisesti sopimuksen tekovuotta seuraavan markkinointivuoden satoennusteiden mukaan.

| (11) | Järjestelmän riittävän hallinnon turvaamiseksi on tarpeen säätää edellytyksistä, joilla tuesta voidaan myöntää ennakkoa, sekä tukioikeuden noudattamista koskevista välttämättömistä tarkastuksista, eräistä tuen laskentaa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja tiedoista, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle. |
| --- | --- |

(11)

Järjestelmän riittävän hallinnon turvaamiseksi on tarpeen säätää edellytyksistä, joilla tuesta voidaan myöntää ennakkoa, sekä tukioikeuden noudattamista koskevista välttämättömistä tarkastuksista, eräistä tuen laskentaa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja tiedoista, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle.

| (12) | Selvyyden ja avoimuuden vuoksi olisi kumottava oliiviöljyn yksityisen varastoinnin tukijärjestelmästä 21 päivänä joulukuuta 1998 annettu komission asetus (EY) N:o 2768/98 (3) ja korvattava se uudella asetuksella. |
| --- | --- |

(12)

Selvyyden ja avoimuuden vuoksi olisi kumottava oliiviöljyn yksityisen varastoinnin tukijärjestelmästä 21 päivänä joulukuuta 1998 annettu komission asetus (EY) N:o 2768/98 (3) ja korvattava se uudella asetuksella.

| (13) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat oliiviöljyn ja syötäviksi tarkoitettujen oliivien hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(13)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat oliiviöljyn ja syötäviksi tarkoitettujen oliivien hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Tuottajajäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä irtotavarana olevan neitsytoliiviöljyn yksityistä varastointia koskevat sopimukset tässä asetuksessa säädetyillä edellytyksillä.

2.   Irtotavarana olevan neitsytoliiviöljyn yksityistä varastointia koskevien sopimusten toteuttamiseen myönnettävien tukien määrittelemiseksi komissio voi avata kestoltaan rajoitettuja tarjouskilpailuja asetuksen (EY) N:o 865/2004 18 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Yhden kestoltaan rajoitetun tarjouskilpailun aikana toteutetaan osittaisia tarjouskilpailuja.

2 artikla

1.   Kestoltaan rajoitettu tarjouskilpailu voidaan avata, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | tietyillä yhteisön alueilla esiintyy vakavia markkinoiden häiriöitä, joita voidaan vähentää tai jotka voidaan poistaa irtotavarana olevan neitsytoliiviöljyn yksityiseen varastointiin liittyvillä toimenpiteillä; |
| --- | --- |

a)

tietyillä yhteisön alueilla esiintyy vakavia markkinoiden häiriöitä, joita voidaan vähentää tai jotka voidaan poistaa irtotavarana olevan neitsytoliiviöljyn yksityiseen varastointiin liittyvillä toimenpiteillä;

| b) | yhden tai useamman seuraavan tuotteen vähintään 2 viikon ajanjaksolla todettu keskimääräinen markkinahinta on pienempi kuin:






  — | ekstra-neitsytoliiviöljy: 1 779 euroa tonnilta, |
| --- | --- | --- |

b)

yhden tai useamman seuraavan tuotteen vähintään 2 viikon ajanjaksolla todettu keskimääräinen markkinahinta on pienempi kuin:

—

ekstra-neitsytoliiviöljy: 1 779 euroa tonnilta,

| — | neitsytoliiviöljy: 1 710 euroa tonnilta, |
| --- | --- |

—

neitsytoliiviöljy: 1 710 euroa tonnilta,

| — | 1 524 euroa tonnilta, kun kyseessä on oliivilamppuöljy, jonka vapaiden happojen aste on 2; määrästä vähennetään 36,70 euroa tonnilta kutakin vapaiden happojen lisäastetta kohden. |
| --- | --- |

—

1 524 euroa tonnilta, kun kyseessä on oliivilamppuöljy, jonka vapaiden happojen aste on 2; määrästä vähennetään 36,70 euroa tonnilta kutakin vapaiden happojen lisäastetta kohden.

2.   Kestoltaan rajoitetussa tarjouskilpailussa määritellään koko tarjouskilpailua varten enimmäismäärä ja voidaan määritellä enimmäismäärät kutakin seuraavista varten:

| — | asetuksen (EY) N:o 865/2004 liitteessä I osassa 1 tarkoitetut neitsytoliiviöljyn laatuluokat, |
| --- | --- |

—

asetuksen (EY) N:o 865/2004 liitteessä I osassa 1 tarkoitetut neitsytoliiviöljyn laatuluokat,

| — | yhteisön alue tai jäsenvaltio. |
| --- | --- |

—

yhteisön alue tai jäsenvaltio.

Kestoltaan rajoitettu tarjouskilpailu voi koskea ainoastaan tiettyjä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja neitsytoliiviöljyn laatuluokkia, ryhmiä tai alueita.

Kestoltaan rajoitettu tarjouskilpailu voidaan sulkea ennen määräaikaa asetuksen (EY) N:o 865/2004 18 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.

3 artikla

Osittaisiin tarjouskilpailuihin voivat jättää tarjouksia ainoastaan kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen kyseistä tarkoitusta varten hyväksymät oliiviöljyalan toimijat.

Jäsenvaltioiden on vahvistettava hyväksymisperusteet ja -menettelyt toimijoille, joiden on kuuluttava johonkin seuraavista ryhmistä:

| a) | oliiviöljyn tuottajaorganisaatio, joka koostuu vähintään 700 oliivinviljelijästä, kun on kyse organisaatiosta, joka toimii sekä oliivien ja oliiviöljyn tuotannon että hyödyntämisen alalla; |
| --- | --- |

a)

oliiviöljyn tuottajaorganisaatio, joka koostuu vähintään 700 oliivinviljelijästä, kun on kyse organisaatiosta, joka toimii sekä oliivien ja oliiviöljyn tuotannon että hyödyntämisen alalla;

| b) | tuottajaorganisaatio, joka edustaa vähintään 25:tä prosenttia sijaintialueensa oliivinviljelijöistä tai oliivintuotannosta; |
| --- | --- |

b)

tuottajaorganisaatio, joka edustaa vähintään 25:tä prosenttia sijaintialueensa oliivinviljelijöistä tai oliivintuotannosta;

| c) | useilta talousalueilta peräisin olevien tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymät, jotka koostuvat vähintään kymmenestä a ja b alakohdassa tarkoitetusta tuottajaorganisaatiosta tai tuottajaorganisaatioiden määrästä, joka edustaa vähintään viittä prosenttia kyseisen jäsenvaltion oliiviöljyn tuotannosta; |
| --- | --- |

c)

useilta talousalueilta peräisin olevien tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymät, jotka koostuvat vähintään kymmenestä a ja b alakohdassa tarkoitetusta tuottajaorganisaatiosta tai tuottajaorganisaatioiden määrästä, joka edustaa vähintään viittä prosenttia kyseisen jäsenvaltion oliiviöljyn tuotannosta;

| d) | puristamo, jonka laitteilla voidaan uuttaa vähintään kaksi tonnia öljyä kahdeksan tunnin työpäivän aikana ja joka on kahden edellisen markkinointivuoden kuluessa tuottanut yhteensä vähintään 500 tonnia neitsytoliiviöljyä; |
| --- | --- |

d)

puristamo, jonka laitteilla voidaan uuttaa vähintään kaksi tonnia öljyä kahdeksan tunnin työpäivän aikana ja joka on kahden edellisen markkinointivuoden kuluessa tuottanut yhteensä vähintään 500 tonnia neitsytoliiviöljyä;

| e) | pakkausyritys, jonka kapasiteetti riittää pakkaamaan yhden jäsenvaltion alueella vähintään kuusi tonnia öljyä kahdeksan tunnin työpäivän aikana ja joka on kahden edellisen markkinointivuoden kuluessa pakannut yhteensä vähintään 500 tonnia oliiviöljyä. |
| --- | --- |

e)

pakkausyritys, jonka kapasiteetti riittää pakkaamaan yhden jäsenvaltion alueella vähintään kuusi tonnia öljyä kahdeksan tunnin työpäivän aikana ja joka on kahden edellisen markkinointivuoden kuluessa pakannut yhteensä vähintään 500 tonnia oliiviöljyä.

Jos yksi tai useampi oliivien ja oliiviöljyn tuotannon tai hyödyntämisen alalla toimiva tuottajaorganisaatio on toisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetun organisaation jäsen, kyseisellä tavoin ryhmittyneet oliivinviljelijät otetaan huomioon yksittäin 700 oliivinviljelijän vähimmäismäärän laskentaa varten.

4 artikla

Edellä 3 artiklassa tarkoitetun hyväksynnän saadakseen toimijoiden on sitouduttava:

| a) | hyväksymään, että jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen sinetöi varastointisopimukseen kuuluvaa neitsytoliiviöljyä sisältävät säiliöt; |
| --- | --- |

a)

hyväksymään, että jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen sinetöi varastointisopimukseen kuuluvaa neitsytoliiviöljyä sisältävät säiliöt;

| b) | pitämään hallussaan olevasta öljystä ja mahdollisista oliiveista varastokirjanpitoa; |
| --- | --- |

b)

pitämään hallussaan olevasta öljystä ja mahdollisista oliiveista varastokirjanpitoa;

| c) | suostumaan kaikkiin tämän yksityisten varastointisopimusten tukijärjestelmän mukaisiin tarkastuksiin. |
| --- | --- |

c)

suostumaan kaikkiin tämän yksityisten varastointisopimusten tukijärjestelmän mukaisiin tarkastuksiin.

Asianomaisten toimijoiden on ilmoitettava varastojensa kapasiteetti ja sijainti ja toimitettava todisteet 3 artiklassa tarkoitetuista edellytyksistä.

5 artikla

1.   Edellä 3 ja 4 artiklassa tarkoitetut edellytykset täyttävät toimijat hyväksytään, ja he saavat hyväksyntänumeron kahden kuukauden kuluessa siitä, kun hyväksymistä koskeva täydellinen hakemus on jätetty.

2.   Rajoittamatta 17 artiklan 3 kohdan soveltamista:

| a) | oliivialan tuottajaorganisaatiot ja niiden liitot sekä puristamot ja pakkausyritykset, jotka jäsenvaltio on hyväksynyt harjoittamaan yksityistä varastointitoimintaa markkinointivuosina 1998/1999–2004/2005, katsotaan hyväksytyiksi tämän asetuksen mukaisesti, jos ne täyttävät 3 ja 4 artiklassa tarkoitetut perusteet; |
| --- | --- |

a)

oliivialan tuottajaorganisaatiot ja niiden liitot sekä puristamot ja pakkausyritykset, jotka jäsenvaltio on hyväksynyt harjoittamaan yksityistä varastointitoimintaa markkinointivuosina 1998/1999–2004/2005, katsotaan hyväksytyiksi tämän asetuksen mukaisesti, jos ne täyttävät 3 ja 4 artiklassa tarkoitetut perusteet;

| b) | hyväksyntää ei myönnetä tai se peruutetaan viipymättä toimijalta, jota koskee jokin seuraavista edellytyksistä:






  i) | toimija ei täytä hyväksynnän edellytyksiä; |
| --- | --- | --- |

b)

hyväksyntää ei myönnetä tai se peruutetaan viipymättä toimijalta, jota koskee jokin seuraavista edellytyksistä:

i)

toimija ei täytä hyväksynnän edellytyksiä;

| ii) | toimivaltaiset viranomaiset ovat nostaneet toimijaa vastaan syytteen asetuksen (EY) N:o 865/2004 mukaisista sääntöjenvastaisuuksista; |
| --- | --- |

ii)

toimivaltaiset viranomaiset ovat nostaneet toimijaa vastaan syytteen asetuksen (EY) N:o 865/2004 mukaisista sääntöjenvastaisuuksista;

| iii) | toimijalle on langetettu seuraamus neuvoston asetuksessa 136/66/ETY (4) säädetyn tukijärjestelmän rikkomisesta markkinointivuosina 2002/2003, 2003/2004 ja 2004/2005; |
| --- | --- |

iii)

toimijalle on langetettu seuraamus neuvoston asetuksessa 136/66/ETY (4) säädetyn tukijärjestelmän rikkomisesta markkinointivuosina 2002/2003, 2003/2004 ja 2004/2005;

| iv) | toimijalle on langetettu seuraamus neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1638/98 (5) säädetyn oliivialan toimijoiden organisaatioiden toimintaohjelmien rahoitusjärjestelmän rikkomisesta markkinointivuosina 2002/2003, 2003/2004 ja 2004/2005. |
| --- | --- |

iv)

toimijalle on langetettu seuraamus neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1638/98 (5) säädetyn oliivialan toimijoiden organisaatioiden toimintaohjelmien rahoitusjärjestelmän rikkomisesta markkinointivuosina 2002/2003, 2003/2004 ja 2004/2005.

6 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään joka keskiviikko asetuksen (EY) N:o 865/2004 liitteessä I tarkoitettujen öljyjen eri laatuluokkien osalta edellisellä viikolla todetut keskimääräiset hinnat niiden alueella sijaitsevilla edustavilla pääasiallisilla markkinoilla.

Hinnat on ilmoitettava sähköpostitse, ja niiden mukana on oltava tiedot toimien määrästä ja edustavuudesta.

2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ennen kunkin kuukauden kymmenettä päivää arvio oliiviöljyn ja syötäviksi tarkoitettujen oliivien kokonaistuotannosta kuluvana markkinointivuonna.

3.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kunkin markkinointivuoden syyskuusta toukokuuhun viimeistään kunkin kuukauden viidentenätoista päivänä arvio kyseisen markkinointivuoden alusta tuotetun oliiviöljyn ja tuotettujen syötäviksi tarkoitettujen oliivien määristä.

Jäsenvaltiot voivat käyttää tietojen saamiseksi eri tietolähteitä, kuten puristamoiden ja syötäviksi tarkoitettujen oliivien jalostusyritysten toimittamia tietoja, oliivialan toimijoille tehtyjä kyselyjä tai tilastotoimistojen arvioita.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ennen kyseisen markkinointivuoden loppua oliiviöljyn ja syötäviksi tarkoitettujen oliivien arvioidut kokonaistuotantomäärät.

4.   Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön soveltuvimmaksi katsomansa tietojenkeruujärjestelmä 2 ja 3 kohdassa säädettyjen tietojen saamiseksi ja käsittelemiseksi ja vahvistettava tarvittaessa kyseisiä oliivialan toimijoita koskevat tietojen toimittamisvelvollisuudet.

5.   Edellä 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut arviot oliiviöljyn ja syötäviksi tarkoitettujen oliivien määristä on lähetettävä sähköpostitse komission toimittamalla lomakkeella.

6.   Komissio voi käyttää myös muita tietolähteitä.

7 artikla

Osittaisten tarjouskilpailujen tarjousten jättöajat ovat seuraavat:

| a) | marraskuun, tammikuun, helmikuun, maaliskuun, huhtikuun, toukokuun, kesäkuun, heinäkuun, syyskuun ja lokakuun osalta 4 päivästä 8 päivään kello 12.00 ja 18 päivästä 22 päivään kello 12.00; |
| --- | --- |

a)

marraskuun, tammikuun, helmikuun, maaliskuun, huhtikuun, toukokuun, kesäkuun, heinäkuun, syyskuun ja lokakuun osalta 4 päivästä 8 päivään kello 12.00 ja 18 päivästä 22 päivään kello 12.00;

| b) | elokuun osalta 18 päivästä 23 päivään kello 12.00; |
| --- | --- |

b)

elokuun osalta 18 päivästä 23 päivään kello 12.00;

| c) | joulukuun osalta 9 päivästä 14 päivään kello 12.00. |
| --- | --- |

c)

joulukuun osalta 9 päivästä 14 päivään kello 12.00.

Määräaika on Brysselin paikallista aikaa. Jos jossakin jäsenvaltiossa määräajan viimeinen päivä on tarjoukset vastaanottavan viranomaisen vapaapäivä, määräaika päättyy viimeisenä sitä edeltävänä työpäivänä kello 12.00.

8 artikla

1.   Vähintään 50 tonnin määrältä tehtyjen tarjousten on koskettava päivittäisen tuen määrää yhteen asetuksen (EY) N:o 865/2004 liitteen I osassa 1 tarkoitetusta kolmesta laatuluokasta kuuluvan, irtotavarana olevan neitsytoliiviöljyn yksityiseltä varastoinnilta 365 päivän ajan sinetöidyissä säiliöissä ja tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 15 artiklan soveltamista.

2.   Hyväksytyt toimijat osallistuvat osittaiseen tarjouskilpailuun joko jättämällä jonkin jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle tarjouksen kirjallisena, jolloin ne saavat vastaanottotodistuksen, tai tälle viranomaiselle osoitetulla sähköisellä viestillä.

Jos toimijan osittaisessa tarjouskilpailussa jättämä tarjous koskee useita laatuluokkia tai eri osoitteissa sijaitsevia säiliöitä, hänen on tehtävä kustakin tapauksesta erillinen tarjous.

Tarjous on voimassa ainoastaan yhdessä osittaisessa tarjouskilpailussa. Jätettyä tarjousta ei voi perua eikä muuttaa sen jättämiselle asetetun määräajan päätyttyä.

9 artikla

1.   Edellä 8 artiklassa tarkoitetuissa tarjouksissa on oltava:

| a) | viittaus tähän asetukseen ja siihen osittaiseen tarjouskilpailuun, jota tarjous koskee; |
| --- | --- |

a)

viittaus tähän asetukseen ja siihen osittaiseen tarjouskilpailuun, jota tarjous koskee;

| b) | tarjouksen tekijän nimi ja osoite; |
| --- | --- |

b)

tarjouksen tekijän nimi ja osoite;

| c) | hyväksytyn toimijan ryhmä 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti sekä hyväksyntänumero; |
| --- | --- |

c)

hyväksytyn toimijan ryhmä 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti sekä hyväksyntänumero;

| d) | tarjouksen kohteena olevan neitsytoliiviöljyn määrä ja laatuluokka; |
| --- | --- |

d)

tarjouksen kohteena olevan neitsytoliiviöljyn määrä ja laatuluokka;

| e) | varastointisäiliöiden sijaintipaikan tarkka osoite ja tarvittavat tiedot niiden säiliöiden tunnistamiseksi, joita tarjoukset koskevat; |
| --- | --- |

e)

varastointisäiliöiden sijaintipaikan tarkka osoite ja tarvittavat tiedot niiden säiliöiden tunnistamiseksi, joita tarjoukset koskevat;

| f) | tuen määrä päivää ja yksityisesti varastoitua neitsytoliiviöljytonnia kohti euroina kahden desimaalin tarkkuudella; |
| --- | --- |

f)

tuen määrä päivää ja yksityisesti varastoitua neitsytoliiviöljytonnia kohti euroina kahden desimaalin tarkkuudella;

| g) | 10 artiklan mukaisesti annettavan vakuuden määrä sen jäsenvaltion valuuttana, jossa tarjous tehdään. |
| --- | --- |

g)

10 artiklan mukaisesti annettavan vakuuden määrä sen jäsenvaltion valuuttana, jossa tarjous tehdään.

2.   Jotta tarjous olisi hyväksyttävissä:

| a) | se on laadittava tarjouksen vastaanottavan toimivaltaisen elimen jäsenvaltion virallisella kielellä tai yhdellä sen virallisista kielistä; sama koskee kaikkia liiteasiakirjoja; |
| --- | --- |

a)

se on laadittava tarjouksen vastaanottavan toimivaltaisen elimen jäsenvaltion virallisella kielellä tai yhdellä sen virallisista kielistä; sama koskee kaikkia liiteasiakirjoja;

| b) | se on jätettävä tämän asetuksen säännösten mukaisesti ja siihen on erityisesti sisällyttävä kaikki 1 kohdassa tarkoitetut tiedot; |
| --- | --- |

b)

se on jätettävä tämän asetuksen säännösten mukaisesti ja siihen on erityisesti sisällyttävä kaikki 1 kohdassa tarkoitetut tiedot;

| c) | siihen ei saa sisältyä edellytyksiä, joista ei säädetä tässä asetuksessa; |
| --- | --- |

c)

siihen ei saa sisältyä edellytyksiä, joista ei säädetä tässä asetuksessa;

| d) | sen tekijän on oltava tarjouksen vastaanottavan jäsenvaltion hyväksymä toimija, ja tarjouksessa mainittujen varastointisäiliöiden on sijaittava kyseisessä jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

d)

sen tekijän on oltava tarjouksen vastaanottavan jäsenvaltion hyväksymä toimija, ja tarjouksessa mainittujen varastointisäiliöiden on sijaittava kyseisessä jäsenvaltiossa;

| e) | sen tueksi on ennen tarjousten esittämisen määräajan päättymistä annettava todiste siitä, että tarjouksen tekijä on antanut tarjouksessa ilmoitetun vakuuden. |
| --- | --- |

e)

sen tueksi on ennen tarjousten esittämisen määräajan päättymistä annettava todiste siitä, että tarjouksen tekijä on antanut tarjouksessa ilmoitetun vakuuden.

10 artikla

1.   Tarjouksen tekijän on annettava vakuus, jonka määrä on 50 euroa tonnilta tarjouksessa mainittua oliiviöljyä.

2.   Jos tarjousta ei hyväksytä, 1 kohdassa tarkoitettu vakuus on vapautettava heti, kun kyseistä osittaista tarjouskilpailua koskeva tuen enimmäismäärä on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3.   Tuen määrää koskevaan tarjouskilpailuun hyväksyttyjen tarjousten 1 kohdassa tarkoitettua vakuutta täydennetään viimeistään 13 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun sopimuksen alkamispäivänä vakuudella, joka on 200 euroa tonnilta asianomaista oliiviöljyä.

4.   Edellä 1 ja 3 kohdassa tarkoitettujen vakuuksien vapauttamisen osalta asetuksen (ETY) N:o 2220/85 20 artiklan mukainen ensisijainen vaatimus on tarjouksessa tarkoitetun varastoinnin toteutuminen kuuden kuukauden ajan tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin.

Jos sopimuksen kestoa kuitenkin lyhennetään 15 artiklan perusteella alle kuuteen kuukauteen, ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu varastointiaika päättyy sopimuksen päättyessä.

11 artikla

1.   Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen käsittelee tarjoukset; käsittelytilaisuus ei ole julkinen. Jollei 2 kohdan säännöksistä muuta johdu, tarjousten käsittelyyn osallistuvat henkilöt ovat vaitiolovelvollisia.

2.   Hyväksyttävät tarjoukset ilmoitetaan komissiolle nimettöminä ja määrien mukaisessa kasvavassa järjestyksessä sähköisesti viimeistään 48 tunnin kuluttua tarjousten jättämiselle asetetun määräajan päättymisestä.

Jos määräaika päättyy perjantaina, tarjoukset on ilmoitettava viimeistään seuraavana maanantaina kello 12.00 Brysselin aikaa.

3.   Kunkin ilmoitetun tarjouksen osalta on mainittava 9 artiklan 1 kohdan d ja f alakohdassa tarkoitettu öljyn määrä ja laatuluokka. Jos tarjouskilpailuun sisältyy aluekohtaisia enimmäismääriä, kunkin tarjouksen osalta on lisäksi ilmoitettava kyseiset luokat tai alueet.

12 artikla

1.   Tarjousten perusteella vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 865/2004 18 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen viimeistään yhdeksäntenä työpäivänä kunkin osittaisessa tarjouskilpailussa vahvistetun tarjousten jättöajan päättymisestä tuen enimmäismäärä yksityistä varastointia koskevaa päivää kohden.

2.   Tuen enimmäismäärän vahvistamisessa otetaan huomioon oliiviöljyn markkinatilanne ja sen oletettu kehitys sekä mahdollisuudet vaikuttaa kyseisen toimenpiteen kautta merkittävällä tavalla markkinoiden vakauteen.

Lisäksi otetaan huomioon ne määrät, joista on jo tehty yksityistä varastointia koskeva sopimus, sekä tarjousten suuruus.

3.   Tuen enimmäismäärän vahvistamisen yhteydessä ja samaa menettelyä noudattaen voidaan yhden laatuluokan tai alueen osalta hylätä seuraavissa tapauksissa kaikki sellaiset tarjoukset, joille on 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti vahvistettu enimmäismäärä, jos kyseisen laatuluokan tai alueen osalta:

| — | tarjoukset eivät ole edustavia, tai |
| --- | --- |

—

tarjoukset eivät ole edustavia, tai

| — | vahvistettu enimmäismäärä voi johtaa asianomaisen enimmäismäärän ylittymiseen. |
| --- | --- |

—

vahvistettu enimmäismäärä voi johtaa asianomaisen enimmäismäärän ylittymiseen.

13 artikla

1.   Tarjouskilpailu ratkaistaan sen tarjouksen tekijän tai niiden tarjouksen tekijöiden hyväksi, joiden tarjouksesta on ilmoitettu 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja joiden tarjous on siinä ilmoitetun määrän osalta enintään yksityistä varastointia koskevaa päivää kohden vahvistetun tuen enimmäismäärän suuruinen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 artiklan 3 kohdan soveltamista.

Tarjouskilpailun voittajan oikeuksia ja velvollisuuksia ei voi luovuttaa muille.

2.   Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen ilmoittaa tarjouskilpailun tuloksesta kaikille tarjouksen tekijöille kirjallisesti viimeistään sitä päivää seuraavana toisena työpäivänä, jona tuen enimmäismäärä julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3.   Sopimuksen tekopäivä on päivä, jona tarjouksen hyväksymistä koskeva ilmoitus lähetetään tarjouksen tekijälle.

Sopimuksen alkamispäivä on – jos 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu vakuus on annettu – sitä päivää seuraava päivä, jona sopimus tehdään, ja sopimuksen kohteena olevan öljyn on oltava sopimuksessa määrättyjen edellytysten mukaista.

Sopimusta ei voida kuitenkaan panna täytäntöön, jos säiliöitä ei ole sinetöity näytteidenoton jälkeen 4 kohdan c ja d alakohdan mukaisesti.

4.   Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on 30 päivän kuluessa sopimuksen tekemisestä:

| a) | yksilöitävä asianomaista oliiviöljyä sisältävät säiliöt; |
| --- | --- |

a)

yksilöitävä asianomaista oliiviöljyä sisältävät säiliöt;

| b) | kirjattava öljyn nettopaino; |
| --- | --- |

b)

kirjattava öljyn nettopaino;

| c) | otettava tarjouksesta edustava näyte; |
| --- | --- |

c)

otettava tarjouksesta edustava näyte;

| d) | sinetöitävä säiliöt. |
| --- | --- |

d)

sinetöitävä säiliöt.

Ensimmäisessä alakohdassa säädettyä 30 päivän määräaikaa voidaan jäsenvaltion asianmukaisesti perustelemista syistä pidentää 15 päivällä.

5.   Edellä 4 kohdan c alakohdassa tarkoitettu näyte on analysoitava mahdollisimman pian menetelmällä, jolla varmistetaan, että neitsytöljy on tarjouksen mukaista laatua.

Jos analyysin tulos ei vastaa öljyä, jolle tarjous on tehty, koko tarjouksessa oleva määrä hylätään ja 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu vakuus pidätetään.

14 artikla

1.   Sopimus laaditaan kahtena kappaleena, ja siihen on sisällyttävä vähintään seuraavat tiedot:

| a) | jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen nimi ja osoite; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen nimi ja osoite;

| b) | sopimuksen tekijän täydellinen postiosoite, hyväksyntänumero ja 3 artiklan mukainen ryhmä; |
| --- | --- |

b)

sopimuksen tekijän täydellinen postiosoite, hyväksyntänumero ja 3 artiklan mukainen ryhmä;

| c) | varastointipaikan tarkka osoite ja kyseisten säiliöiden sijainti; |
| --- | --- |

c)

varastointipaikan tarkka osoite ja kyseisten säiliöiden sijainti;

| d) | sopimuksen tekopäivä; |
| --- | --- |

d)

sopimuksen tekopäivä;

| e) | sopimuksen alkamis- ja päättymispäivä, jollei 15 artiklan säännöksistä muuta johdu; |
| --- | --- |

e)

sopimuksen alkamis- ja päättymispäivä, jollei 15 artiklan säännöksistä muuta johdu;

| f) | viittaus tähän asetukseen ja siihen osittaiseen tarjouskilpailuun, jota tarjous koskee. |
| --- | --- |

f)

viittaus tähän asetukseen ja siihen osittaiseen tarjouskilpailuun, jota tarjous koskee.

2.   Sopimuksessa on jokaisen siihen sisältyvän erän osalta ilmoitettava:

| a) | neitsytoliiviöljyn laatuluokka ja nettopaino; |
| --- | --- |

a)

neitsytoliiviöljyn laatuluokka ja nettopaino;

| b) | kyseisten öljysäiliöiden tunnistustiedot ja sijainti. |
| --- | --- |

b)

kyseisten öljysäiliöiden tunnistustiedot ja sijainti.

3.   Sopimuksessa määrätään seuraavista sopimuksen tekijää koskevista velvoitteista:

| a) | tämän on pidettävä sopimukseen sisältyvä määrä tuotetta varastossa sovitun ajan omaan lukuunsa ja omalla riskillään; |
| --- | --- |

a)

tämän on pidettävä sopimukseen sisältyvä määrä tuotetta varastossa sovitun ajan omaan lukuunsa ja omalla riskillään;

| b) | eri laatuluokkiin kuuluvat öljyt on varastoitava erillisissä säiliöissä, joiden tunnistustiedot ilmoitetaan sopimuksessa ja jotka jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen sinetöi; |
| --- | --- |

b)

eri laatuluokkiin kuuluvat öljyt on varastoitava erillisissä säiliöissä, joiden tunnistustiedot ilmoitetaan sopimuksessa ja jotka jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen sinetöi;

| c) | jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on saatava milloin tahansa tarkastaa sopimuksessa määrättyjen velvoitteiden noudattaminen. |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on saatava milloin tahansa tarkastaa sopimuksessa määrättyjen velvoitteiden noudattaminen.

Ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettujen säiliöiden vaihtamisiin on oltava mainitun viranomaisen lupa ja ne on tehtävä kyseisen viranomaisen läsnäollessa, ja kyseisistä säiliöistä on otettava edustava näyte ja ne on sinetöitävä uudelleen 13 artiklan 4 kohdan c ja d alakohdan mukaisesti.

4.   Jos sopimuksen tekijä purkaa sopimuksen ennen sen voimassaolon päättymistä, hän menettää oikeutensa tukeen koko sopimuskaudelta ja sopimuksen kohteena olevalta määrältä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 15 artiklan säännösten soveltamista.

15 artikla

1.   Komissio voi oliiviöljyn markkinatilanteen ja sen oletetun kehityksen perusteella ja asetuksen (EY) N:o 865/2004 18 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää voimassa olevien sopimusten keston lyhentämisestä.

Sopimusten muuttamisesta voidaan päättää ainoastaan 1 päivän syyskuuta ja 31 päivän joulukuuta välisenä aikana, ja muutos voi tulla voimaan vasta päätöksentekokuukautta seuraavan kuukauden lopussa.

2.   Jos sopimusta muutetaan 1 kohdan nojalla, komissio vahvistaa vähennysprosentin, jota sovelletaan määrätyn päivän jälkeen seuraavien sopimuksen toteutumispäivien lukumäärään kaikkien mainittuna päivänä voimassa olevien sopimusten osalta.

16 artikla

1.   Edellä 13 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetusta sopimuksen täytäntöönpanopäivästä alkaen voidaan maksaa ennakkoa, joka vastaa sille jaksolle säädettyä tukea, joka alkaa sopimuksen täytäntöönpanosta ja päättyy seuraavana 31 päivänä elokuuta, vakuutta vastaan, jonka määrä on 120 prosenttia ennakon määrästä.

Voimassa olevien sopimusten osalta voidaan 1 päivästä tammikuuta maksaa 1 päivänä syyskuuta alkavalle ja kyseisten sopimusten päättymispäivänä päättyvälle ajalle uusi ennakko ensimmäisessä alakohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu vakuus vapautetaan viipymättä, kun tuen jäännös on maksettu 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

17 artikla

1.   Ennen tuen lopullista maksamista jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen:

| a) | kerää ja tarkastaa todisteet tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten noudattamisesta; |
| --- | --- |

a)

kerää ja tarkastaa todisteet tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten noudattamisesta;

| b) | tekee tarvittavat tarkastukset varmistuakseen siitä, että kyseinen oliiviöljy on ollut varastossa koko sopimuksen mukaisen varastointiajan; |
| --- | --- |

b)

tekee tarvittavat tarkastukset varmistuakseen siitä, että kyseinen oliiviöljy on ollut varastossa koko sopimuksen mukaisen varastointiajan;

| c) | toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että sopimuksesta seuraavia velvoitteita on noudatettu. |
| --- | --- |

c)

toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että sopimuksesta seuraavia velvoitteita on noudatettu.

2.   Tarkastuksiin on sisällyttävä sekä varastoitujen tavaroiden fyysiset tarkastukset että kirjanpidon tarkastus.

Fyysisillä tarkastuksilla valvotaan erityisesti, että sopimuksen kohteena olevat varastot vastaavat mainitussa sopimuksessa ilmoitettuja öljyn laatuluokkia ja että sinetit ovat ehjiä ja määrät vastaavat sopimuksessa sovittuja määriä.

3.   Jos sopimuksen velvoitteita ei ole noudatettu, kyseisen sopimuksen nojalla ei myönnetä tukea ja toimijan hyväksyntä peruutetaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden mahdollisten seuraamusten soveltamista. Lisäksi 10 ja 16 artiklassa tarkoitetut vakuudet pidätetään asetuksessa (ETY) N:o 2220/85 säädetyin edellytyksin.

18 artikla

1.   Tuen määrä lasketaan 13 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti todetun nettopainon perusteella.

Yksityisen varastoinnin tuen määrä muunnetaan kansalliseksi valuutaksi 13 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuna sopimuksen alkamispäivänä voimassa olevalla maatalouden muuntokurssilla.

2.   Tarjouksissa esitettyihin määriin ja sopimuksiin liittyviä velvoitteita pidetään täytettyinä, jos ne on todellisuudessa täytetty 98 prosentin osalta.

Jos 13 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun analyysin perusteella ei voida varmistua siitä, että öljy on tarjouksen mukaista laatua, tarjouksessa esitettyä koko määrää on pidettävä määräysten vastaisena.

3.   Tuki tai siinä tapauksessa, että siitä on myönnetty 16 artiklan nojalla ennakko, tuen jäännös maksetaan vasta kun kaikki sopimuksen velvoitteet on täytetty. Tuki tai sen jäännös maksetaan sopimuksen päättymistä seuraavien kuudenkymmenen päivän kuluessa sen jälkeen, kun mainittujen velvoitteiden noudattaminen on tarkistettu.

19 artikla

1.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi tämän asetuksen soveltamiseksi toteutetut kansalliset toimenpiteet ja sopimuksen malli.

2.   Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle sähköisesti tiedoksi oliiviöljyn määrät, joiden osalta tuki on tarjouskilpailutettu, ja tarvittaessa määrä, joiden osalta ei ole:

| — | tehty sopimusta, |
| --- | --- |

—

tehty sopimusta,

| — | noudatettu sopimusta tai toteutettu sitä kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

—

noudatettu sopimusta tai toteutettu sitä kokonaisuudessaan.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuissa tiedonannoissa on ilmoitettava, mikä osittainen tarjouskilpailu on kyseessä ja tarvittaessa täsmennettävä oliiviöljyn laatuluokat, toimijoiden ryhmät tai asianomaiset alueet. Tiedonannot on tehtävä mahdollisimman pian ja viimeistään seuraavan kuukauden 10 päivänä.

20 artikla

Kumotaan asetus (EY) N:o 2768/98.

21 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä marraskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 206, 9.6.2004, s. 37.

1

(2)  EYVL L 205, 3.8.1985, s. 5. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 673/2004 (EUVL L 105, 14.4.2004, s. 17).

2

(3)  EYVL L 346, 22.12.1998, s. 14. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1432/2004 (EUVL L 264, 11.8.2004, s. 6).

3

(4)  EYVL 172, 30.9.1966, s. 3025/66.

4

(5)  EYVL L 210, 28.7.1998, s. 32.

5

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/47 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/47

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2154/2005,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2005,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin annetun asetuksen (EY) N:o 2400/96 liitteen täydentämisestä (Sidra de Asturias tai Sidra d’Asturies) (SAN)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 14 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 3 ja 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sidra de Asturias tai Sidra d’Asturies -nimityksen rekisteröintiä koskeva Espanjan hakemus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (ETY) N:o 2081/92 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Sidra de Asturias tai Sidra d’Asturies -nimityksen rekisteröintiä koskeva Espanjan hakemus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (ETY) N:o 2081/92 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Koska asetuksen (ETY) N:o 2081/92 7 artiklassa tarkoitettuja vastaväitteitä ei ole toimitettu komissiolle, kyseinen nimitys on lisättävä suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin, |
| --- | --- |

(2)

Koska asetuksen (ETY) N:o 2081/92 7 artiklassa tarkoitettuja vastaväitteitä ei ole toimitettu komissiolle, kyseinen nimitys on lisättävä suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täydennetään komission asetuksen (EY) N:o 2400/96 (3) liite tämän asetuksen liitteessä olevalla nimityksellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 208, 24.7.1992, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EUVL C 98, 22.4.2005, s. 3.

2

(3)  EYVL L 327, 18.12.1996, s. 11.

3

---

LIITE

Perustamissopimuksen liitteen I ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet

Muut liitteen I tuotteet (mausteet jne.)

ESPANJA

Sidra de Asturias tai Sidra d’Asturies (SAN)

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/49 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/49

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2155/2005,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2005,

asetuksen (EY) N:o 1107/96 liitteessä olevan alkuperänimityksen eritelmän muuttamisesta (Miel de sapin des Vosges – Vogeesien kuusihunaja) [SAN]

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 14 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan kolmannen alakohdan sekä 6 artiklan 3 kohdan ja 4 kohdan toisen luetelmakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ranska on pyytänyt asetuksen (ETY) N:o 2081/92 9 artiklan ensimmäisen alakohdan mukaisesti komission asetuksella (EY) N:o 1107/96 (2) rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Miel de sapin des Vosges” eritelmän muuttamista. |
| --- | --- |

(1)

Ranska on pyytänyt asetuksen (ETY) N:o 2081/92 9 artiklan ensimmäisen alakohdan mukaisesti komission asetuksella (EY) N:o 1107/96 (2) rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Miel de sapin des Vosges” eritelmän muuttamista.

| (2) | Haetulla muutoksella pyritään muuttamaan hunajan värin arviointimenetelmää, joka perustuu nykyisellään intensiteetin mittaamiseen Pfundin asteikolla. |
| --- | --- |

(2)

Haetulla muutoksella pyritään muuttamaan hunajan värin arviointimenetelmää, joka perustuu nykyisellään intensiteetin mittaamiseen Pfundin asteikolla.

| (3) | Muutoksen jälkeen hunajan värin arviointi tapahtuu aistinvaraisesti vertaamalla hunajaa väriltään tyypilliseen vertailunäytteeseen. Menetelmää pidetään luotettavampana. |
| --- | --- |

(3)

Muutoksen jälkeen hunajan värin arviointi tapahtuu aistinvaraisesti vertaamalla hunajaa väriltään tyypilliseen vertailunäytteeseen. Menetelmää pidetään luotettavampana.

| (4) | Kyseistä muutospyyntöä voidaan sen tutkinnan perusteella pitää pienenä muutoksena. Päätelmä perustuu siihen, että muutos ei muuta suojatun alkuperänimityksen ominaisuuksia, sillä väriominaisuutta koskevat vaatimukset pysyvät ennallaan. Ainoastaan arviointimenetelmä muuttuu. |
| --- | --- |

(4)

Kyseistä muutospyyntöä voidaan sen tutkinnan perusteella pitää pienenä muutoksena. Päätelmä perustuu siihen, että muutos ei muuta suojatun alkuperänimityksen ominaisuuksia, sillä väriominaisuutta koskevat vaatimukset pysyvät ennallaan. Ainoastaan arviointimenetelmä muuttuu.

| (5) | Sen vuoksi suojatun alkuperänimityksen ”Miel de sapin des Vosges” asetuksen (ETY) N:o 2081/92 2 kohdan b alakohdassa säädettyä eritelmän kohtaa ”kuvaus” olisi muutettava siten, että maininta intensiteetistä Pfundin asteikolla poistetaan. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi suojatun alkuperänimityksen ”Miel de sapin des Vosges” asetuksen (ETY) N:o 2081/92 2 kohdan b alakohdassa säädettyä eritelmän kohtaa ”kuvaus” olisi muutettava siten, että maininta intensiteetistä Pfundin asteikolla poistetaan.

| (6) | Komissio julkaisee tiivistelmän komission asetuksen (EY) N:o 383/2004 (3) 4 artiklan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio julkaisee tiivistelmän komission asetuksen (EY) N:o 383/2004 (3) 4 artiklan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (7) | Muutosta voidaan myös pitää asetuksen (ETY) N:o 2081/92 mukaisena muutoksena. Sen vuoksi suojatun alkuperänimityksen ”Miel de sapin des Vosges” tuotekuvauksen muutos olisi kirjattava ja julkaistava. Sen vuoksi tiivistelmään olisi lisättävä eritelmään sisältyvät täsmennykset, jotka koskevat kyseessä olevan hunajan väriä. |
| --- | --- |

(7)

Muutosta voidaan myös pitää asetuksen (ETY) N:o 2081/92 mukaisena muutoksena. Sen vuoksi suojatun alkuperänimityksen ”Miel de sapin des Vosges” tuotekuvauksen muutos olisi kirjattava ja julkaistava. Sen vuoksi tiivistelmään olisi lisättävä eritelmään sisältyvät täsmennykset, jotka koskevat kyseessä olevan hunajan väriä.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maantieteellisiä merkintöjä ja alkuperänimityksiä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maantieteellisiä merkintöjä ja alkuperänimityksiä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (ETY) N:o 2081/92 6 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyä menettelyä ei sovelleta 2 artiklassa tarkoitettuihin muutoksiin.

2 artikla

Muutetaan alkuperänimityksen ”Miel de sapin des Vosges” eritelmä tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.

3 artikla

Tiivistelmälomake, joka sisältää eritelmän tärkeimmät kohdat, on tämän asetuksen liitteessä II.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 208, 24.7.1992, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EYVL L 148, 21.6.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 704/2005 (EUVL L 118, 5.5.2005, s. 14).

2

(3)  EUVL L 64, 2.3.2004, s. 16.

3

---

LIITE I

Korvataan suojatun alkuperänimityksen ”Miel de sapin des Vosges” (Ranska) eritelmän kohta ”4.2. Kuvaus” seuraavasti:

”4.2.   Kuvaus: Mehiläisten Vogeesien mustista kuusista keräämästä mesikasteesta saatu juokseva hunaja, jonka aromi on balsamimainen ja maku mallasmainen, ilman katkeruutta ja vieraita makuja. Sen väri on tummanruskea vihertävin heijastuksin.”

---

LIITE II

TIIVISTELMÄLOMAKE

Neuvoston asetus (ETY) N:o 2081/92

”MIEL DE SAPIN DES VOSGES” (VOGEESIEN KUUSIHUNAJA)

EY-nro: FR/00204/11.7.2004

SAN (X)  SMM ( )

Tämä tiivistelmä on laadittu ainoastaan tiedotustarkoituksiin. Erityisesti asianomaisen SAN:n tai SMM:n tuottajia kehotetaan yksityiskohtaisten tietojen saamiseksi tutustumaan eritelmän täydelliseen toisintoon, joka on saatavissa tuottajaryhmittymältä, kansallisilta viranomaisilta tai Euroopan komission toimivaltaisista yksiköistä (1).

1.

| Nimi | : | Institut national des appellations d'origine |
| --- | --- | --- |
| Osoite | : | 51, rue d'Anjou, F-75008 Paris |
| Puhelin | : | (33) 153 89 80 00 |
| Faksi | : | (33) 142 25 57 97 |

Nimi

:

Institut national des appellations d'origine

Osoite

:

51, rue d'Anjou, F-75008 Paris

Puhelin

:

(33) 153 89 80 00

Faksi

:

(33) 142 25 57 97

2.

| 2.1 | : | Nimi | : | Syndicat de défense du miel de sapin des Vosges |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2 | : | Osoite | : | 2, chemin du Cant, F-88700 Roville-aux-Chênes |
| 2.3 | : | Kokoonpano | : | tuottaja/jalostaja (x) muu ( ) |

2.1

:

Nimi

:

Syndicat de défense du miel de sapin des Vosges

2.2

:

Osoite

:

2, chemin du Cant, F-88700 Roville-aux-Chênes

2.3

:

Kokoonpano

:

tuottaja/jalostaja (x) muu ( )

3.

4.

4.1   Nimi ”Miel du Sapin des Vosges” (Vogeesien kuusihunaja)

4.2   Kuvaus Mehiläisten Vogeesien mustista kuusista keräämästä mesikasteesta saatu juokseva hunaja, jonka aromi on balsamimainen ja maku mallasmainen, ilman katkeruutta ja vieraita makuja. Sen väri on tummanruskea vihertävin heijastuksin.

4.3   Maantieteellinen alue Vogeesien kuusihunaja tuotetaan Vogeesien Lorrainen puoleisella vuorenrinteellä, johon kuuluu Vogeesien departementin lisäksi tiettyjä kuntia Meurthe-et-Mosellen, Mosellen ja Haute-Saônen departementeista sekä Belfortin alueelta.

4.4   Alkuperätodisteet Hunaja on kerättävä (keräämisellä tarkoitetaan mehiläisten suorittaman työn lisäksi myös kennojen irrottamista ja hunajan erottamista kennoista), siivilöitävä ja hyväksyttävä kyseisen suojatun nimityksen määritellyllä maantieteellisellä alueella.

Hyväksymismenettelyyn sisälty:

mehiläispesien paikalleen asettamista koskeva ilmoitus, jossa on ilmoitettava jokaisen tilan osalta pesien paikalleen asettamispäivä, pesien lukumäärä ja tarkka sijaintipaikka,

tuottajan vuosittain laatima sadonkorjuuilmoitus, jossa ilmoitetaan pesien lukumäärä, tilan kokonaishunajantuotanto ja tilan sellaisen hunajan kokonaistuotanto, josta voidaan käyttää suojattua alkuperänimitystä.

Lisäksi kunkin tuottajan on laadittava vuosittain varastoilmoitus.

Rekisterinpidon avulla voidaan seurata hunajan alkuperää ja määräpaikkaa sekä saatuja ja liikkeeseen laskettuja määriä.

Menetelmää täydennetään analyyttisella ja aistinvaraisella tarkastuksella, jonka avulla voidaan varmistaa, että tuotteiden laatu ja ominaispiirteet ovat vaatimusten mukaiset.

Hunajaa voidaan pitää kaupan valvotulla alkuperänimityksellä ”Miel de sapin des Vosges” ainoastaan, jos alkuperänimitysten keskusvirasto (Institut national des appellations d'origine) on myöntänyt sille hyväksyntätodistuksen alkuperänimitystä koskevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

Tuotteen alkuperätakuun täydentää jokaiseen pakkaukseen kiinnitettävä tunniste, joka murtuu, kun purkki avataan. Tunnisteet annetaan hyväksyntätodistusten perusteella.

4.5   Tuotantomenetelmä Hunaja saadaan mehiläisten Vogeesien kuusista (Abies Pectinata) keräämästä mesikasteesta. Lehtikirvat tuottavat tätä mesikastetta kuusten mahlasta, ja mehiläiset keräävät sen. Hunaja erotetaan kylmälinkouksella, ja se on ehdottomasti suodatettava ja sen on annettava seestyä vähintään kaksi viikkoa. Hunajaa ei saa pastöroida. Hunaja on juoksevaa. Vogeesien kuusihunajan tuotanto vaihtelee huomattavasti vuodesta toiseen mesikasteen määrästä riippuen.

4.6   Yhteys maantieteelliseen alkuperään Vogeesien kuusihunaja on tuote, jonka yhteys maantieteelliseen alkuperään on hyvin vahva: sen tuotanto muodostaa katkeamattoman ketjun, jonka lähtökohtana on Vogeesien vuoriston ylivoimaisesti laajimmalle levinnyt kuusilajike, joka elää symbioosissa graniitista ja hiekkakivestä koostuvan happaman maaperän kanssa. Juuri tämän lajikkeen mahlaa kirvat imevät ja muuttavat mesikasteeksi, jonka mehiläiset keräävät ja josta ne valmistavat erittäin omaleimaista hunajaa.

Tuotanto liittyy siis hyvin vahvoin sitein Vogeesien alueelle tyypillisiin kuusimetsiin, joiden erityispiirteet mehiläishoitajat ovat osanneet hyödyntää ja säilyttää.

4.7   Valvontaelin

| Nimi | : | I.N.A.O. |
| --- | --- | --- |
| Osoite | : | 51, rue d'Anjou, F-75008 Paris |
| Nimi | : | D.G.C.C.R.F. |
| Osoite | : | 59, Boulevard Vincent-Auriol, F-75703 Paris Cedex 13 |

Nimi

:

I.N.A.O.

Osoite

:

51, rue d'Anjou, F-75008 Paris

Nimi

:

D.G.C.C.R.F.

Osoite

:

59, Boulevard Vincent-Auriol, F-75703 Paris Cedex 13

4.8   Merkinnät Suojatun alkuperänimityksen saaneen Vogeesien kuusihunajan päällysmerkinnässä on oltava maininnat ”Miel de Sapin des Vosges” ja ”Appellation d’origine contrôlée” tai ”AOC”. Maininnan ”Appellation d’origine contrôlée” on oltava välittömästi nimityksen alapuolella kirjaimin, jotka ovat kooltaan vähintään puolet nimityksen kirjasinkoosta. Maininnat on koottava samaan kenttään.

4.9   Kansalliset vaatimukset Nimitystä ”Miel de sapin des Vosges” koskeva asetus.

---

(1)  Euroopan komissio, Maatalouden pääosasto, Maataloustuotteiden laatupolitiikan yksikkö, B-1049 Bryssel.

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/54

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2156/2005,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2005,

asetuksen (EY) N:o 1107/96 liitteessä olevan alkuperänimityksen eritelmän muuttamisesta (Siurana) [SAN]

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 14 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 (1) ja erityisesti 6 artiklan 3 kohdan ja 4 kohdan toisen luetelmakohdan sekä sen 9 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Espanjan hakemus komission asetuksella (EY) N:o 1107/96 rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Siurana” eritelmän muuttamiseksi on julkaistu asetuksen (ETY) N:o 2081/92 (2) 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). |
| --- | --- |

(1)

Espanjan hakemus komission asetuksella (EY) N:o 1107/96 rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Siurana” eritelmän muuttamiseksi on julkaistu asetuksen (ETY) N:o 2081/92 (2) 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3).

| (2) | Koska komissiolle ei ole esitetty asetuksen (ETY) N:o 2081/92 7 artiklassa tarkoitettuja väitteitä, kyseiset muutokset on syytä rekisteröidä ja julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole esitetty asetuksen (ETY) N:o 2081/92 7 artiklassa tarkoitettuja väitteitä, kyseiset muutokset on syytä rekisteröidä ja julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan alkuperänimityksen ”Siurana” eritelmä tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.

2 artikla

Tiivistelmälomake, joka sisältää eritelmän tärkeimmät kohdat, on tämän asetuksen liitteessä II.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 208, 24.7.1992, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EYVL L 148, 21.6.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 708/2005 (EUVL L 119, 11.5.2005, s. 3).

2

(3)  EUVL C 162, 11.7.2003, s. 8 (”Siurana”).

3

---

LIITE I

ESPANJA

”Siurana”

Muutos/muutokset:

| — | Eritelmän kohta:






   | Nimi |
| --- | --- | --- |
|  | Kuvaus |
| | Maantieteellinen alue |
|  | Alkuperätodisteet |
|  | Tuotantomenetelmä |
|  | Yhteys maantieteelliseen alkuperään |
|  | Merkinnät |
|  | Kansalliset vaatimukset |

—

Eritelmän kohta:



Nimi



Kuvaus

Image

Maantieteellinen alue



Alkuperätodisteet



Tuotantomenetelmä



Yhteys maantieteelliseen alkuperään



Merkinnät



Kansalliset vaatimukset

| — | Muutos:
  Kyseessä on nimityksen maantieteellisen alueen laajentaminen seuraaviin kuntiin:






  Alue | Kunta |
| --- | --- | --- |
| Alt Camp | Aiguamúrcia; Alió; Bràfim; Cabra del Camp; Els Garidells; Figuerola del Camp; Masó, el; Milà, el; Montferri; Nulles; Pla de Santa Maria, el; Pont d'Armentera, el; Puigpelat; Querol; Riba, la; Rodonyà; Rourell, el; Vallmoll; Vilabella; Vilarodona |
| Baix Camp | Arbolí; Colldejou; Vilaplana |
| Baix Penedès | Albinyana; Arboç, l'; Banyeres del Penedès; Bellvei; Bisbal del Penedès, la; Bonastre; Calafell; Cunit; Llorenç del Penedès; Masllorenç; Montmell, el; Sant Jaume dels Domenys; Santa Oliva; Vendrell, el |
| Conca de Barberà | Barberà de la Conca; Blancafort; Espluga de Francolí, l'; Montblanc; Pira; Sarral; Senan; Solivella; Vallclara; Vilanova de Prades; Vilaverd; Vimbodí |
| Ribera d’Ebre | Garcia (1) |
| Tarragonès | Altafulla; Catllar, el; Creixell; Morell, el; Nou de Gaià, la; Pallaresos, els; Perafort; Pobla de Mafumet, la; Pobla de Montornès, la; Renau; Riera de Gaià, la; Roda de Barà; Salomó: Salou; Secuita, la; Tarragona; Torredembarra; Vespella de Gaià; Vilallonga del Camp |

—

Muutos:

Kyseessä on nimityksen maantieteellisen alueen laajentaminen seuraaviin kuntiin:

Alue

Kunta

Alt Camp

Aiguamúrcia; Alió; Bràfim; Cabra del Camp; Els Garidells; Figuerola del Camp; Masó, el; Milà, el; Montferri; Nulles; Pla de Santa Maria, el; Pont d'Armentera, el; Puigpelat; Querol; Riba, la; Rodonyà; Rourell, el; Vallmoll; Vilabella; Vilarodona

Baix Camp

Arbolí; Colldejou; Vilaplana

Baix Penedès

Albinyana; Arboç, l'; Banyeres del Penedès; Bellvei; Bisbal del Penedès, la; Bonastre; Calafell; Cunit; Llorenç del Penedès; Masllorenç; Montmell, el; Sant Jaume dels Domenys; Santa Oliva; Vendrell, el

Conca de Barberà

Barberà de la Conca; Blancafort; Espluga de Francolí, l'; Montblanc; Pira; Sarral; Senan; Solivella; Vallclara; Vilanova de Prades; Vilaverd; Vimbodí

Ribera d’Ebre

Garcia (1)

Tarragonès

Altafulla; Catllar, el; Creixell; Morell, el; Nou de Gaià, la; Pallaresos, els; Perafort; Pobla de Mafumet, la; Pobla de Montornès, la; Renau; Riera de Gaià, la; Roda de Barà; Salomó: Salou; Secuita, la; Tarragona; Torredembarra; Vespella de Gaià; Vilallonga del Camp

Laajennusalue on miljöönsä (historia, maaperä, pinnanmuodostus ja ilmasto) osalta yhtä yhtenäinen ja tasalaatuinen kuin laajentamista edeltänytkin alue (alkuperäinen SAN), ja se vastaa kaikilta olennaisilta osin yhteisön rekisteriin kirjatun suojatun alkuperänimityksen eritelmää. Sillä tuotetulla ekstra-neitsytoliiviöljyllä on samat ominaisuudet kuin suojatulla öljylläkin.

---

(1)  Garcia: polygonit 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 22 ja 23.

---

LIITE II

NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 2081/92

”SIURANA”

(EY N:O: ES/0072/24.1.1994)

SAN (X)   SMM ( )

Tämä tiivistelmä on laadittu ainoastaan tiedotustarkoituksiin. Erityisesti asianomaisen SAN:n tai SMM:n tuottajia kehotetaan yksityiskohtaisten tietojen saamiseksi tutustumaan eritelmän täydelliseen toisintoon, joka on saatavissa tuottajaryhmittymältä, kansallisilta viranomaisilta tai Euroopan komission toimivaltaisista yksiköistä (1).

1.

| Nimi: | Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada. Dirección General de Alimentación. Secretaría General de Agricultura, Pesca y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación. |
| --- | --- |
| Osoite: | Paseo Infanta Isabel, 1 – E-28071 MADRID |
| Puhelin | (34) 913 47 53 94 |
| Faksi | (34) 913 47 54 10 |

Nimi:

Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada. Dirección General de Alimentación. Secretaría General de Agricultura, Pesca y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación.

Osoite:

Paseo Infanta Isabel, 1 – E-28071 MADRID

Puhelin

(34) 913 47 53 94

Faksi

(34) 913 47 54 10

2.

| 2.1 | Nimi | : | CONSEJO REGULADOR DE LA D.O.P. ”SIURANA” |
| --- | --- | --- | --- |

2.1

Nimi

:

CONSEJO REGULADOR DE LA D.O.P. ”SIURANA”

| 2.2 | Osoite: | Antoni Gaudí, 66 D-1 B (43203) Reus |
| --- | --- | --- |
| Puhelin | (34) 977 33 19 37 |
| Faksi | (34) 977 33 19 37 |

2.2

Osoite:

Antoni Gaudí, 66 D-1 B (43203) Reus

Puhelin

(34) 977 33 19 37

Faksi

(34) 977 33 19 37

| 2.3 | Kokoonpano | : | tuottaja/jalostaja (X) muu ( ) |
| --- | --- | --- | --- |

2.3

Kokoonpano

:

tuottaja/jalostaja (X) muu ( )

3.

4.

4.1   Nimi: ”Siurana”

4.2   Kuvaus: Neitsytoliiviöljy, jonka valmistuksessa käytetään Arbequina-, Royal- ja Morrut-lajikkeiden oliiveja ja jonka happopitoisuus on enintään 0,5, peroksidiarvo enintään 12, kosteus ja epäpuhtaudet enintään 0,1, väri vihertävä ja keltainen sekä maku hedelmäinen ja makea.

4.3   Maantieteellinen alue: Koostuu Tarragonan provinssissa sijaitsevasta alueesta, joka ulottuu Léridasta Välimeren rannikolle. Alueeseen kuuluvat seuraavat kunnat:

4.4   Alkuperätodisteet: Tuotantoalueella sijaitsevat ja sääntelyneuvoston rekistereihin merkityt oliiviviljelmät tuottavat oliiveita, joista öljy puristetaan rekisteröidyissä öljynpuristamoissa. Öljy pullotetaan rekisteröidyissä laitoksissa, ja se etiketöidään ja varustetaan sääntelyneuvoston myöntämällä numeroidulla vastaetiketillä.

4.5   Tuotantomenetelmä: Öljy valmistetaan oliiveista, jotka ovat suoraan puusta poimittuja, terveitä ja puhtaita ja jotka puserretaan käyttäen asianmukaisia valmistustekniikoita, jotka eivät muuta tuotteen ominaisuuksia.

4.6   Yhteys maantieteelliseen alkuperään: Välimeren ilmasto, vuotuinen sademäärä keskimäärin 380–550 mm ja vuotuinen lämpötila keskimäärin 14,5–16 °C sekä erot tuotantoalueen kahden osan välillä (toinen alueista sijaitsee epätasaisella maaperällä ja toinen on pinnanmuodostukseltaan tasainen ja koostuu hyvin muodostuneista palstoista) muodostavat otolliset olosuhteet oliivinviljelyn kehittymiselle. Viljely, sadonkorjuu ja käsittely tapahtuvat asianmukaisella tavalla, ja niitä valvotaan.

4.7   Valvontaelin:

| Nimi: | CONSEJO REGULADOR DE LA D.O.P. ”SIURANA” |
| --- | --- |
| Osoite: | Antoni Gaudí, 66 D-1 B (43203) Reus |
| Puhelin | (34) 977 33 19 37 |
| Faksi | (34) 977 33 19 37 |

Nimi:

CONSEJO REGULADOR DE LA D.O.P. ”SIURANA”

Osoite:

Antoni Gaudí, 66 D-1 B (43203) Reus

Puhelin

(34) 977 33 19 37

Faksi

(34) 977 33 19 37

Alkuperänimityksen ”Siurana” sääntelyneuvosto on standardin EN 45011 mukainen.

4.8   Merkinnät: Tuotteessa on oltava selvästi näkyvä merkintä ”Denominación de Origen ’Siurana’ aceite virgen”. Merkintöjen on oltava sääntelyneuvoston hyväksymiä. Vastaetikettien on oltava sääntelyneuvoston numeroimia ja antamia.

4.9   Kansalliset vaatimukset: Joulukuun 2 päivänä 1970 annettu laki nro 25/1970. Marraskuun 19 päivänä 1979 annettu määräys, joka koskee neitsytoliiviöljyn ”Siurana” alkuperänimitystä ja sen sääntelyneuvostoa.

---

(1)  Euroopan komissio – Maatalouden pääosasto – Maataloustuotteiden laatupolitiikan yksikkö – B-1049 Bryssel.

(2)  Vyöhykkeet: Flix, 13, 18, 19, 20 ja 21; Garcia: 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 22 ja 23; Tivissa: 2, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 21, 22 ja 23 (La Serra d'Almòsin piirikunta); Torre de l’Espanyol: 1 ja 2; Vinebre: 8 ja 9

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/59 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/59

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2157/2005,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2005,

Grönlannin vesillä kalastaviin yhteisön aluksiin vuonna 2006 sovellettavista lisenssimaksuista

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välisessä sopimuksessa määrätyistä kalastusta koskevista edellytyksistä tehtyä neljättä pöytäkirjaa muuttavan pöytäkirjan tekemisestä 28 päivänä kesäkuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1245/2004 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan toisen kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1245/2004 säädetään, että yhteisön aluksen omistajan, jolle myönnetään lisenssi Grönlannin talousvyöhykkeeseen kuuluvilla vesillä kalastamiseen, on maksettava lisenssimaksu neljännen pöytäkirjan 11 artiklan 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1245/2004 säädetään, että yhteisön aluksen omistajan, jolle myönnetään lisenssi Grönlannin talousvyöhykkeeseen kuuluvilla vesillä kalastamiseen, on maksettava lisenssimaksu neljännen pöytäkirjan 11 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1245/2004 muuttamisesta kalastuslisenssihakemusten osalta Grönlannin talousvyöhykkeeseen kuuluvilla vesillä 15 päivänä joulukuuta 2004 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 2140/2004 (2) pannaan täytäntöön neljännen pöytäkirjan 11 artiklan 5 kohdassa määrätty kalastuslisenssejä koskeva hallinnollinen järjestely. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1245/2004 muuttamisesta kalastuslisenssihakemusten osalta Grönlannin talousvyöhykkeeseen kuuluvilla vesillä 15 päivänä joulukuuta 2004 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 2140/2004 (2) pannaan täytäntöön neljännen pöytäkirjan 11 artiklan 5 kohdassa määrätty kalastuslisenssejä koskeva hallinnollinen järjestely.

| (3) | Hallinnollista järjestelyä koskevan sopimuksen B osan 4 kohdassa täsmennetään, että vuoden 2006 lisenssimaksut vahvistetaan kyseisen järjestelyn liitteellä, ja maksun perusteena on 3 prosenttia lajin hinnasta tonnilta. |
| --- | --- |

(3)

Hallinnollista järjestelyä koskevan sopimuksen B osan 4 kohdassa täsmennetään, että vuoden 2006 lisenssimaksut vahvistetaan kyseisen järjestelyn liitteellä, ja maksun perusteena on 3 prosenttia lajin hinnasta tonnilta.

| (4) | Tässä asetuksessa on aiheellista vahvistaa vuoden 2006 lisenssimaksut, joista yhteisö ja Grönlanti sopivat 12 päivänä joulukuuta 2005 hallinnollisen järjestelyn liitteessä. |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa on aiheellista vahvistaa vuoden 2006 lisenssimaksut, joista yhteisö ja Grönlanti sopivat 12 päivänä joulukuuta 2005 hallinnollisen järjestelyn liitteessä.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Grönlannin talousvyöhykkeen vesillä kalastamaan oikeutettujen yhteisön alusten vuoden 2006 lisenssimaksut vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 2140/2004 tarkoitetun hallinnollisen järjestelyn liitteessä.

Hallinnollisen järjestelyn liite on tämän asetuksen liitteenä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

Joe BORG

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 237, 8.7.2004, s. 1.

1

(2)  EUVL L 369, 16.12.2004, s. 49.

2

---

LIITE

Vuoden 2006 lisenssimaksut ovat seuraavat:

| Laji | Euroa tonnilta |
| --- | --- |
| Punasimppu | 42 |
| Grönlanninpallas | 77 |
| Katkarapu | 64 |
| Ruijanpallas | 85 |
| Villakuore | 3 |
| Lestikala | 19 |
| Arktinen taskurapu | 122 |

Laji

Euroa tonnilta

Punasimppu

42

Grönlanninpallas

77

Katkarapu

64

Ruijanpallas

85

Villakuore

3

Lestikala

19

Arktinen taskurapu

122

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/61

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2158/2005,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2005,

neuvoston asetuksen (EY) N:o 32/2000 muuttamisesta juutista ja kookoskuiduista valmistettuja tuotteita koskevien yhteisön tariffikiintiöiden voimassaoloajan jatkamisen osalta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon GATTiin sidottujen ja tiettyjen muiden yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hoidosta, mainittujen kiintiöiden muuttamista tai mukauttamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sekä asetuksen (EY) N:o 1808/95 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 32/2000 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan toisen luetelmakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssissa (Unctad) tekemänsä tarjouksen ja yleisen tullietuusjärjestelmänsä mukaisesti yhteisö myönsi vuonna 1971 tietyistä kehitysmaista peräisin oleville juutista ja kookoskuiduista valmistetuille tuotteille tullietuuskohtelun, jossa yhteisen tullitariffin tulleja alennetaan asteittain, ja kokonaan tullit suspendoitiin vuodesta 1978 31 päivään joulukuuta 1994 asti. |
| --- | --- |

(1)

Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssissa (Unctad) tekemänsä tarjouksen ja yleisen tullietuusjärjestelmänsä mukaisesti yhteisö myönsi vuonna 1971 tietyistä kehitysmaista peräisin oleville juutista ja kookoskuiduista valmistetuille tuotteille tullietuuskohtelun, jossa yhteisen tullitariffin tulleja alennetaan asteittain, ja kokonaan tullit suspendoitiin vuodesta 1978 31 päivään joulukuuta 1994 asti.

| (2) | Yleisen tullietuusjärjestelmän tultua voimaan vuonna 1995 yhteisö avasi yksipuolisesti GATTin yhteydessä yhteisön tullittomat tariffikiintiöt juutista ja kookoskuiduista valmistetuille tuotteille tiettyihin vahvistettuihin määriin asti. Näille tuotteille asetuksella (EY) N:o 32/2000 avattujen tariffikiintiöiden voimassaoloaikaa jatkettiin 31 päivään joulukuuta 2005 asti komission asetuksella (EY) N:o 25/2005 (2). |
| --- | --- |

(2)

Yleisen tullietuusjärjestelmän tultua voimaan vuonna 1995 yhteisö avasi yksipuolisesti GATTin yhteydessä yhteisön tullittomat tariffikiintiöt juutista ja kookoskuiduista valmistetuille tuotteille tiettyihin vahvistettuihin määriin asti. Näille tuotteille asetuksella (EY) N:o 32/2000 avattujen tariffikiintiöiden voimassaoloaikaa jatkettiin 31 päivään joulukuuta 2005 asti komission asetuksella (EY) N:o 25/2005 (2).

| (3) | Koska yleisen tullietuusjärjestelmän voimassaoloaikaa jatkettiin 31 päivään joulukuuta 2008 yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 27 päivänä kesäkuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 980/2005 (3), olisi myös juutista ja kookoskuiduista valmistettujen tuotteiden tariffikiintiöjärjestelyn voimassaoloa jatkettava 31 päivään joulukuuta 2008. |
| --- | --- |

(3)

Koska yleisen tullietuusjärjestelmän voimassaoloaikaa jatkettiin 31 päivään joulukuuta 2008 yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 27 päivänä kesäkuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 980/2005 (3), olisi myös juutista ja kookoskuiduista valmistettujen tuotteiden tariffikiintiöjärjestelyn voimassaoloa jatkettava 31 päivään joulukuuta 2008.

| (4) | Tästä syystä asetus (EY) N:o 32/2000 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Tästä syystä asetus (EY) N:o 32/2000 olisi muutettava.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 32/2000 liitteen III viidennessä sarakkeessa (”Kiintiökausi”) oleva järjestysnumeroita 09.0107, 09.0109 ja 09.0111 koskeva ilmaisu ”1.1.2005–31.12.2005” korvataan ilmaisuilla ”1.1.2006–31.12.2006, 1.1.2007–31.12.2007 ja 1.1.2008–31.12.2008”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

László KOVÁCS

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 5, 8.1.2000, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1102/2005 (EUVL L 183, 14.7.2005, s. 65).

1

(2)  EUVL L 6, 8.1.2005, s. 4.

2

(3)  EUVL L 169, 30.6.2005, s. 1.

3

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/62 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/62

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2159/2005,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2005,

1 päivästä tammikuuta 2006 sovellettavien tuontitullien vahvistamisesta vilja-alalla

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 28 päivänä kesäkuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1249/96 (2) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklassa säädetään, että tuotaessa mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettuja tuotteita kannetaan yhteisen tullitariffin mukaiset tullit. Kyseisen artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden osalta tuontitulli on kuitenkin yhtä suuri kuin näiden tuotteiden interventiohinta tuonnin tapahtuessa korotettuna 55 prosentilla, josta on vähennetty kyseessä olevaan toimitukseen sovellettava cif-tuotantohinta. Tuontitulli ei saa kuitenkaan ylittää yhteisen tullitariffin mukaista tullimaksua. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklassa säädetään, että tuotaessa mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettuja tuotteita kannetaan yhteisen tullitariffin mukaiset tullit. Kyseisen artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden osalta tuontitulli on kuitenkin yhtä suuri kuin näiden tuotteiden interventiohinta tuonnin tapahtuessa korotettuna 55 prosentilla, josta on vähennetty kyseessä olevaan toimitukseen sovellettava cif-tuotantohinta. Tuontitulli ei saa kuitenkaan ylittää yhteisen tullitariffin mukaista tullimaksua.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklan 3 kohdan mukaan cif-tuontihinnat lasketaan kyseessä olevan tuotteen edustavien maailmanmarkkinahintojen perusteella. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklan 3 kohdan mukaan cif-tuontihinnat lasketaan kyseessä olevan tuotteen edustavien maailmanmarkkinahintojen perusteella.

| (3) | Asetuksessa (EY) N:o 1249/96 vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1784/2003 soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt vilja-alan tuontitullien osalta. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksessa (EY) N:o 1249/96 vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1784/2003 soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt vilja-alan tuontitullien osalta.

| (4) | Tuontitulleja sovelletaan uusien tullien vahvistamisen voimaantuloon asti. |
| --- | --- |

(4)

Tuontitulleja sovelletaan uusien tullien vahvistamisen voimaantuloon asti.

| (5) | Tuontitullijärjestelmän moitteettoman toiminnan vuoksi olisi tullien laskemisessa käytettävä kelluvien valuuttojen osalta viiteajanjakson aikana edustavia markkinakursseja. |
| --- | --- |

(5)

Tuontitullijärjestelmän moitteettoman toiminnan vuoksi olisi tullien laskemisessa käytettävä kelluvien valuuttojen osalta viiteajanjakson aikana edustavia markkinakursseja.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 soveltamisesta seuraa, että tuontitullit vahvistetaan tämän asetuksen liitteen I mukaisesti, |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 soveltamisesta seuraa, että tuontitullit vahvistetaan tämän asetuksen liitteen I mukaisesti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tuontitullit vilja-alalla vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä I liitteessä II annettujen tekijöiden perusteella.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EYVL L 161, 29.6.1996, s. 125. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1110/2003 (EUVL L 158, 27.6.2003, s. 12).

2

---

LIITE I

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden 1 päivänä tammikuuta 2006 sovellettavat tuontitullit

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Tuontitulli (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumvehnä korkealaatuinen | 0,00 |
| keskilaatuinen | 0,00 |
| heikkolaatuinen | 0,00 |
| 1001 90 91 | Tavallinen vehnä, siemenvilja | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Tavallinen vehnä, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja | 0,00 |
| 1002 00 00 | Ruis | 41,20 |
| 1005 10 90 | Maissi, siemenvilja, muu kuin hybridimaissi | 53,35 |
| 1005 90 00 | Maissi, muu kuin siemenvilja (2) | 53,35 |
| 1007 00 90 | Durra, muut kuin kylvämiseen tarkoitetut hybridit | 41,20 |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Tuontitulli (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durumvehnä korkealaatuinen

0,00

keskilaatuinen

0,00

heikkolaatuinen

0,00

1001 90 91

Tavallinen vehnä, siemenvilja

0,00

ex 1001 90 99

Tavallinen vehnä, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja

0,00

1002 00 00

Ruis

41,20

1005 10 90

Maissi, siemenvilja, muu kuin hybridimaissi

53,35

1005 90 00

Maissi, muu kuin siemenvilja (2)

53,35

1007 00 90

Durra, muut kuin kylvämiseen tarkoitetut hybridit

41,20

---

(1)  Atlantin valtameren tai Suezin kanavan kautta yhteisöön tulevien tavaroiden osalta (asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 4 kohta) tuoja voi päästä osalliseksi tullinalennuksesta, joka on:

| — | 3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä, tai |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä, tai

| — | 2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Irlannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Tanskassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa tai Iberian niemimaan Atlantin valtameren puoleisella rannikolla. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Irlannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Tanskassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa tai Iberian niemimaan Atlantin valtameren puoleisella rannikolla.

(2)  Tuoja voi päästä osalliseksi kiinteämääräisestä alennuksesta, jonka määrä on 24 EUR/t, jos asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

---

LIITE II

Tullien laskentatekijät

15.12.2005–22.12.2005 välisenä aikana

| 1) | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitekauden keskiarvot:











  Pörssinoteeraukset | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuote (valkuais-%, kun kosteus on 12 %) | HRS2 | YC3 | HAD2 | keskilaatuinen (1) | heikkolaatuinen (2) | US barley 2 |
| Noteeraus (EUR/t) | 130,01 (3) | 68,92 | 180,01 | 170,01 | 150,01 | 92,73 |
| Lisä/Meksikonlahti (EUR/t) | — | 19,03 | — | | | — |
| Lisä/Suuret järvet (EUR/t) | 30,34 | — | — | | | — |

1)

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitekauden keskiarvot:

Pörssinoteeraukset

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Tuote (valkuais-%, kun kosteus on 12 %)

HRS2

YC3

HAD2

keskilaatuinen (1)

heikkolaatuinen (2)

US barley 2

Noteeraus (EUR/t)

130,01 (3)

68,92

180,01

170,01

150,01

92,73

Lisä/Meksikonlahti (EUR/t)

—

19,03

—

—

Lisä/Suuret järvet (EUR/t)

30,34

—

—

—

| 2) | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitekauden keskiarvot:
  Maksut: Meksikonlahti–Rotterdam: 17,87 EUR/t; Suuret järvet–Rotterdam: 25,24 EUR/t. |
| --- | --- |

2)

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitekauden keskiarvot:

Maksut: Meksikonlahti–Rotterdam: 17,87 EUR/t; Suuret järvet–Rotterdam: 25,24 EUR/t.

| 3) | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetut tukipalkkiot: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3)

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetut tukipalkkiot:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Vähennys 10 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

(2)  Vähennys 30 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

(3)  Lisäys 14 EUR/t mukaan lukien (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/65

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2160/2005,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2005,

asetuksessa (EY) N:o 1918/2005 vahvistettujen sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1) ja erityisesti sen 27 artiklan 5 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientiin sovellettavat tuet vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 2131/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

Sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientiin sovellettavat tuet vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 2131/2005 (2).

| (2) | Koska komission käytössä tällä hetkellä olevat tiedot eroavat asetuksen (EY) N:o 2131/2005 antohetken tiedoista, kyseiset tuet olisi muutettava, |
| --- | --- |

(2)

Koska komission käytössä tällä hetkellä olevat tiedot eroavat asetuksen (EY) N:o 2131/2005 antohetken tiedoista, kyseiset tuet olisi muutettava,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1260/2001 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien ja denaturoimattomien, asetuksen (EY) N:o 2131/2005 liitteessä vahvistettujen tuotteiden vientituet ja esitetään ne tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 24 päivänä joulukuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EUVL L 340, 23.12.2005, s. 45.

2

---

LIITE

24 PÄIVÄSTÄ JOULUKUUTA 2005 SOVELLETTAVAT SELLAISENAAN VIETÄVIEN VALKOISEN SOKERIN JA RAAKASOKERIN VIENTITUKIEN MUUTETUT MÄÄRÄT (1)

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tukimäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 32,19 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 30,92 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 32,19 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 30,92 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino) | 0,3500 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 35,00 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,62 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 33,62 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino) | 0,3500 |
| Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Määräpaikkojen numerokoodit määritellään komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Muiksi määräpaikoiksi määritellään seuraavat:







  S00 | : | Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin yhteisön ulkopuolelle) lukuun ottamatta Albaniaa, Kroatiaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Serbia ja Montenegroa (mukaan luettuna Kosovo, sellaisena kuin se on määriteltynä 10 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa nro 1244) sekä entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa, paitsi muihin neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin sisältyvä sokeri (EYVL L 297, 21.11.1996, s. 29). |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tukimäärä

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

32,19 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

30,92 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

32,19 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

30,92 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino)

0,3500

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

35,00

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

33,62

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

33,62

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino)

0,3500

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1).

Määräpaikkojen numerokoodit määritellään komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).

Muiksi määräpaikoiksi määritellään seuraavat:

S00

:

Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin yhteisön ulkopuolelle) lukuun ottamatta Albaniaa, Kroatiaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Serbia ja Montenegroa (mukaan luettuna Kosovo, sellaisena kuin se on määriteltynä 10 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa nro 1244) sekä entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa, paitsi muihin neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin sisältyvä sokeri (EYVL L 297, 21.11.1996, s. 29).

---

(1)  Tässä liitteessä vahvistettuja määriä ei sovelleta 1 päivästä helmikuuta 2005 alkaen Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen tekemisestä 22 päivänä heinäkuuta 1972 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen muuttamiseksi jalostettuihin maataloustuotteisiin sovellettavien säännösten osalta ja tämän sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta 22 päivänä joulukuuta 2004 tehdyn neuvoston päätöksen 2005/45/EY (EUVL L 23, 26.1.2005, s. 17) mukaisesti.

(2)  Tätä määrää sovelletaan raakasokeriin, jonka tuottoaste on 92 prosenttia. Jos viedyn raakasokerin tuottoaste poikkeaa 92 prosentista, vientituen määrä lasketaan asetuksen (EY) N:o 1260/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/67 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/67

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2161/2005,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2005,

asetuksessa (EY) N:o 1011/2005 markkinointivuodeksi 2005/2006 vahvistettujen tiettyjen sokerialan tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien määrien muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1),

ottaa huomioon muiden sokerialan tuotteiden kuin melassin tuonnissa sovellettavista yksityiskohtaisista säännöistä 23 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1423/95 (2) ja erityisesti sen 1 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen ja 3 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin, raakasokerin ja tiettyjen siirappien edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2005/2006 vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 1011/2005 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EY) N:o 2101/2005 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja tiettyjen siirappien edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2005/2006 vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 1011/2005 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EY) N:o 2101/2005 (4).

| (2) | Tällä hetkellä komission käytettävissä olevien tietojen perusteella mainittuja määriä on muutettava asetuksessa (EY) N:o 1423/95 säädettyjen sääntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

(2)

Tällä hetkellä komission käytettävissä olevien tietojen perusteella mainittuja määriä on muutettava asetuksessa (EY) N:o 1423/95 säädettyjen sääntöjen mukaisesti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1423/95 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden edustavat hinnat ja niiden tuonnissa sovellettavat lisätullit, jotka on vahvistettu markkinointivuodeksi 2005/2006 asetuksessa (EY) N:o 1011/2005, muutetaan tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 24 päivänä joulukuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EYVL L 141, 24.6.1995, s. 16. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 624/98 (EYVL L 85, 20.3.1998, s. 5).

2

(3)  EUVL L 170, 1.7.2005, s. 35.

3

(4)  EUVL L 335, 21.12.2005, s. 36.

4

---

LIITE

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodiin 1702 90 99 kuuluvien tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muutetut määrät, joita sovelletaan 24 päivästä joulukuuta 2005 alkaen

| (EUR) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 kilogrammalta kyseistä tuotetta | Lisätulli 100 kilogrammalta kyseistä tuotetta |
| 1701 11 10 (1) | 30,08 | 2,26 |
| 1701 11 90 (1) | 30,08 | 6,49 |
| 1701 12 10 (1) | 30,08 | 2,13 |
| 1701 12 90 (1) | 30,08 | 6,06 |
| 1701 91 00 (2) | 28,38 | 11,04 |
| 1701 99 10 (2) | 28,38 | 6,52 |
| 1701 99 90 (2) | 28,38 | 6,52 |
| 1702 90 99 (3) | 0,28 | 0,37 |

(EUR)

CN-koodi

Edustava hinta 100 kilogrammalta kyseistä tuotetta

Lisätulli 100 kilogrammalta kyseistä tuotetta

1701 11 10 (1)

30,08

2,26

1701 11 90 (1)

30,08

6,49

1701 12 10 (1)

30,08

2,13

1701 12 90 (1)

30,08

6,06

1701 91 00 (2)

28,38

11,04

1701 99 10 (2)

28,38

6,52

1701 99 90 (2)

28,38

6,52

1702 90 99 (3)

0,28

0,37

---

(1)  Vahvistetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1) liitteessä I olevassa II kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1260/2001 liitteessä I olevassa I kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(3)  Vahvistetaan 1 prosentin sakkaroosipitoisuutta kohden.

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/69 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/69

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2162/2005,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2005,

puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinnan vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Kreikan liittymisasiakirjaan liitetyn puuvillaa koskevan pöytäkirjan nro 4, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1050/2001 (1),

ottaa huomioon puuvillan tuotantotuesta 22 päivänä toukokuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1051/2001 (2) ja erityisesti sen 4 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1051/2001 4 artiklan mukaisesti puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta määritellään säännöllisin väliajoin siemenistä puhdistetun puuvillan osalta todetun maailmanmarkkinahinnan perusteella ottamalla huomioon siemenistä puhdistetulle puuvillalle määritellyn hinnan ja puuvillalle, josta siemeniä ei ole poistettu, lasketun hinnan välinen suhde pitkällä aikavälillä. Tämä suhde vahvistetaan puuvillan tukijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 2 päivänä elokuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1591/2001 (3) 2 artiklan 2 kohdassa. Jos maailmanmarkkinahintaa ei voi määritellä tällä tavoin, hinta lasketaan viimeksi määritellyn hinnan perusteella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1051/2001 4 artiklan mukaisesti puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta määritellään säännöllisin väliajoin siemenistä puhdistetun puuvillan osalta todetun maailmanmarkkinahinnan perusteella ottamalla huomioon siemenistä puhdistetulle puuvillalle määritellyn hinnan ja puuvillalle, josta siemeniä ei ole poistettu, lasketun hinnan välinen suhde pitkällä aikavälillä. Tämä suhde vahvistetaan puuvillan tukijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 2 päivänä elokuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1591/2001 (3) 2 artiklan 2 kohdassa. Jos maailmanmarkkinahintaa ei voi määritellä tällä tavoin, hinta lasketaan viimeksi määritellyn hinnan perusteella.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1051/2001 5 artiklan mukaisesti puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta määritellään tuotteelle, joka vastaa tiettyjä ominaisuuksia ja ottaen huomioon markkinoiden todellista suuntausta edustavina pidetyt edullisimmat tarjoukset ja hinnat. Määrittelyä varten otetaan huomioon tarjousten ja yhden tai useamman edustavan eurooppalaisen pörssin noteeraamien hintojen keskiarvo yhteisön satamaan cif-toimituksena kuljetetuista tuotteista, jotka tulevat kansainvälisen kaupan kannalta edustavimpina pidetyistä eri toimittajamaista. Puuvillan, josta siemenet on poistettu, maailmanmarkkinahinnan määrittelyä koskeviin perusteisiin tehdään kuitenkin mukautuksia, joiden tavoitteena on ottaa huomioon toimitetun tuotteen laadun tai tarjousten ja hintojen luonteen vuoksi perustellut erot. Nämä mukautukset vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1591/2001 3 artiklan 2 kohdassa. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1051/2001 5 artiklan mukaisesti puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta määritellään tuotteelle, joka vastaa tiettyjä ominaisuuksia ja ottaen huomioon markkinoiden todellista suuntausta edustavina pidetyt edullisimmat tarjoukset ja hinnat. Määrittelyä varten otetaan huomioon tarjousten ja yhden tai useamman edustavan eurooppalaisen pörssin noteeraamien hintojen keskiarvo yhteisön satamaan cif-toimituksena kuljetetuista tuotteista, jotka tulevat kansainvälisen kaupan kannalta edustavimpina pidetyistä eri toimittajamaista. Puuvillan, josta siemenet on poistettu, maailmanmarkkinahinnan määrittelyä koskeviin perusteisiin tehdään kuitenkin mukautuksia, joiden tavoitteena on ottaa huomioon toimitetun tuotteen laadun tai tarjousten ja hintojen luonteen vuoksi perustellut erot. Nämä mukautukset vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1591/2001 3 artiklan 2 kohdassa.

| (3) | Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisen johdosta puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta vahvistetaan jäljempänä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(3)

Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisen johdosta puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta vahvistetaan jäljempänä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1051/2001 4 artiklassa tarkoitetuksi puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinnaksi vahvistetaan 22,051 EUR/100 kg.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 24 päivänä joulukuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 148, 1.6.2001, s. 1.

1

(2)  EYVL L 148, 1.6.2001, s. 3.

2

(3)  EYVL L 210, 3.8.2001, s. 10. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1486/2002 (EYVL L 223, 20.8.2002, s. 3).

3

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/70 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/70

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2163/2005,

annettu 22 päivänä joulukuuta 2005,

naudanliha-alan tuotteiden vientitodistushakemusten hylkäämisestä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999 (1),

ottaa huomioon naudanliha-alan tuonti- ja vientitodistusjärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sekä asetuksen (ETY) N:o 2377/80 kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1445/95 (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohdan sekä 2 a kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio ilmoitti 20 päivänä joulukuuta 2005 poliittisesta aikomuksestaan muuttaa naudanlihan vientitukien vahvistamisesta 7 päivänä joulukuuta 2005 annettua asetusta (EY) N:o 2000/2005 (3) siten, että vientitodistuksia ei enää myönnetä Egyptiin ja Libanoniin tarkoitettujen suurten urospuolisten teurasnautojen vientiä varten. |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti 20 päivänä joulukuuta 2005 poliittisesta aikomuksestaan muuttaa naudanlihan vientitukien vahvistamisesta 7 päivänä joulukuuta 2005 annettua asetusta (EY) N:o 2000/2005 (3) siten, että vientitodistuksia ei enää myönnetä Egyptiin ja Libanoniin tarkoitettujen suurten urospuolisten teurasnautojen vientiä varten.

| (2) | Kyseistä ilmoitusta seuraavina päivinä edellä mainittuihin määräpaikkoihin tarkoitettuja suuria urospuolisia teurasnautoja koskevien vientitodistushakemusten sisältämien määrien havaittiin olevan tavanomaista menekkiä suuremmat. Kyseisiä hakemuksia on sen vuoksi pidettävä keinottelutarkoituksessa jätettyinä ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 2000/2005 muuttaminen. |
| --- | --- |

(2)

Kyseistä ilmoitusta seuraavina päivinä edellä mainittuihin määräpaikkoihin tarkoitettuja suuria urospuolisia teurasnautoja koskevien vientitodistushakemusten sisältämien määrien havaittiin olevan tavanomaista menekkiä suuremmat. Kyseisiä hakemuksia on sen vuoksi pidettävä keinottelutarkoituksessa jätettyinä ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 2000/2005 muuttaminen.

| (3) | Vielä hyväksymättömät vientitodistushakemukset on syytä hylätä ja keskeyttää vientitodistushakemusten jättäminen viiden työpäivän ajaksi tämän asetuksen voimaantulosta, |
| --- | --- |

(3)

Vielä hyväksymättömät vientitodistushakemukset on syytä hylätä ja keskeyttää vientitodistushakemusten jättäminen viiden työpäivän ajaksi tämän asetuksen voimaantulosta,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hylätään tämän asetuksen voimaantuloa edeltäneiden neljän työpäivän kuluessa jätetyt vientituen ennakkovahvistuksen sisältävät vientitodistushakemukset, jotka koskevat Egyptiin ja Libanoniin tarkoitettuja suuria urospuolisia teurasnautoja (CN-koodi 0102 90 71 9000).

Keskeytetään kyseisiä eläimiä koskevien vientitodistushakemusten jättäminen viiden työpäivän ajaksi tämän asetuksen voimaantulosta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1913/2005 (EUVL L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EYVL L 143, 27.6.1995, s. 35. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1118/2004 (EUVL L 217, 17.6.2004, s. 10).

2

(3)  EUVL L 320, 8.12.2005, s. 46

3

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/71

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2164/2005,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2005,

Espanjan lipun alla purjehtivien alusten grönlanninpallaksen kalastuksen aloittamisesta uudelleen NAFO-alueella 3LMNO

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) ja erityisesti sen 26 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (2) ja erityisesti sen 21 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2005 22 päivänä joulukuuta 2004 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 27/2005 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2005. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2005 22 päivänä joulukuuta 2004 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 27/2005 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2005.

| (2) | Espanja ilmoitti komissiolle 24 päivänä elokuuta 2005 asetuksen (ETY) N:o 2847/93 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti lopettavansa väliaikaisesti lippunsa alla purjehtivien alusten grönlanninpallaksen kalastamisen NAFO-alueen 3LMNO vesillä 1 päivästä syyskuuta 2005. |
| --- | --- |

(2)

Espanja ilmoitti komissiolle 24 päivänä elokuuta 2005 asetuksen (ETY) N:o 2847/93 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti lopettavansa väliaikaisesti lippunsa alla purjehtivien alusten grönlanninpallaksen kalastamisen NAFO-alueen 3LMNO vesillä 1 päivästä syyskuuta 2005.

| (3) | Komissio antoi 14 päivänä syyskuuta 2005 asetuksen (ETY) N:o 2847/93 21 artiklan 3 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 2371/2002 26 artiklan 4 kohdan mukaisesti asetuksen (EY) N:o 1486/2005 (4), jolla kielletään Espanjan lipun alla purjehtivilta tai Espanjassa rekisteröidyiltä aluksilta grönlanninpallaksen kalastus NAFO-alueen 3LMNO vesillä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio antoi 14 päivänä syyskuuta 2005 asetuksen (ETY) N:o 2847/93 21 artiklan 3 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 2371/2002 26 artiklan 4 kohdan mukaisesti asetuksen (EY) N:o 1486/2005 (4), jolla kielletään Espanjan lipun alla purjehtivilta tai Espanjassa rekisteröidyiltä aluksilta grönlanninpallaksen kalastus NAFO-alueen 3LMNO vesillä.

| (4) | Komission Espanjan viranomaisilta saamien uusien tietojen mukaan tietty määrä grönlanninpallasta on edelleen käytettävissä Espanjan kiintiössä NAFO-alueella 3LMNO. Sen vuoksi olisi sallittava Espanjan lipun alla purjehtivien tai Espanjassa rekisteröityjen alusten grönlanninpallaksen kalastus kyseisillä vesillä. |
| --- | --- |

(4)

Komission Espanjan viranomaisilta saamien uusien tietojen mukaan tietty määrä grönlanninpallasta on edelleen käytettävissä Espanjan kiintiössä NAFO-alueella 3LMNO. Sen vuoksi olisi sallittava Espanjan lipun alla purjehtivien tai Espanjassa rekisteröityjen alusten grönlanninpallaksen kalastus kyseisillä vesillä.

| (5) | Jotta kyseinen määrä grönlanninpallasta voitaisiin pyytää ennen vuoden loppua, luvan olisi tultava voimaan 10 päivänä joulukuuta 2005. |
| --- | --- |

(5)

Jotta kyseinen määrä grönlanninpallasta voitaisiin pyytää ennen vuoden loppua, luvan olisi tultava voimaan 10 päivänä joulukuuta 2005.

| (6) | Sen vuoksi olisi kumottava komission asetus (EY) N:o 1486/2005 10 päivästä joulukuuta 2005, |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi olisi kumottava komission asetus (EY) N:o 1486/2005 10 päivästä joulukuuta 2005,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetus (EY) N:o 1486/2005.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 10 päivästä joulukuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2005

Komission puolesta

Jörgen HOLMQUIST

Kalastus- ja meriasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 768/2005 (EUVL L 128, 21.5.2005, s. 1).

2

(3)  EUVL L 12, 14.1.2005, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1300/2005 (EUVL L 207, 10.8.2005, s. 1).

3

(4)  EUVL L 238, 14.9.2005 s. 5.

4

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/72 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/72

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 1 päivänä lokakuuta 2003,

valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt yritykselle Jahnke Stahlbau GmbH, Halle

(tiedoksiannettu numerolla K(2003) 3375)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/940/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Saksa ilmoitti 30 päivänä joulukuuta 1999 päivätyllä kirjeellä komissiolle tukitoimenpiteistä yrityksen Jahnke Stahlbau GmbH, Halle hyväksi (jäljempänä ’Jahnke’). Asia kirjattiin numerolla NN 9/2000. |
| --- | --- |

(1)

Saksa ilmoitti 30 päivänä joulukuuta 1999 päivätyllä kirjeellä komissiolle tukitoimenpiteistä yrityksen Jahnke Stahlbau GmbH, Halle hyväksi (jäljempänä ’Jahnke’). Asia kirjattiin numerolla NN 9/2000.

| (2) | Komissio ilmoitti Saksalle 2 päivänä maaliskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely tästä tuesta ja ilmoitetusta omaisuuserien myynnistä. Komission päätös julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Saksalle 2 päivänä maaliskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely tästä tuesta ja ilmoitetusta omaisuuserien myynnistä. Komission päätös julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta.

| (3) | Komissio pyysi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 10 artiklan 3 kohdan nojalla Saksaa esittämään kaikki tarvittavat tiedot sen tutkimiseksi, myönnettiinkö Sachsen-Anhaltin osavaltion vakauttamislaina hyväksytyn tukiohjelman mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Komissio pyysi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 10 artiklan 3 kohdan nojalla Saksaa esittämään kaikki tarvittavat tiedot sen tutkimiseksi, myönnettiinkö Sachsen-Anhaltin osavaltion vakauttamislaina hyväksytyn tukiohjelman mukaisesti.

| (4) | Komissio ei saanut huomautuksia muilta asianomaisilta. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ei saanut huomautuksia muilta asianomaisilta.

| (5) | Saksa esitti 17 päivänä toukokuuta 2001, 22 päivänä marraskuuta 2002 ja 17 päivänä tammikuuta 2003 päivätyillä kirjeillä huomautuksensa menettelyn aloittamisesta. |
| --- | --- |

(5)

Saksa esitti 17 päivänä toukokuuta 2001, 22 päivänä marraskuuta 2002 ja 17 päivänä tammikuuta 2003 päivätyillä kirjeillä huomautuksensa menettelyn aloittamisesta.

| (6) | Saksa ilmoitti komissiolle 17 päivänä tammikuuta 2003, että Jahnke oli hakenut maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamista; Saksa ilmoitti 31 päivänä heinäkuuta 2003, että maksukyvyttömyysmenettely oli aloitettu helmikuussa 2003. |
| --- | --- |

(6)

Saksa ilmoitti komissiolle 17 päivänä tammikuuta 2003, että Jahnke oli hakenut maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamista; Saksa ilmoitti 31 päivänä heinäkuuta 2003, että maksukyvyttömyysmenettely oli aloitettu helmikuussa 2003.

II   KUVAUS

| (7) | Teräsrakenneteollisuuden alalla toimiva Jahnke sijaitsee Hallessa (Sachsen-Anhalt), joka on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue. |
| --- | --- |

(7)

Teräsrakenneteollisuuden alalla toimiva Jahnke sijaitsee Hallessa (Sachsen-Anhalt), joka on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue.

1.   Tausta

| (8) | Jahnken perusti 12 päivänä marraskuuta 1999 teräsrakenneteollisuuden alalla toimivan yrityksen Jahnke Stahlbau GmbH Lenzen (jäljempänä ’Jahnke Lenzen’) toimitusjohtaja Bernd Jahnke tarkoituksenaan hankkia toukokuussa 1999 konkurssiin ilmoitetun HAMESTA Steel GmbH:n (jäljempänä ’HAMESTA’) omaisuuserät. HAMESTA oli vuonna 1998 konkurssin tehneen Hallische Metall- und Stahlbau GmbH i.Gv:n seuraaja. Treuhandanstalt yksityisti Hallische Metall- und Stahlbau GmbH:n vuonna 1995 myymällä sen Thuringia AG:lle. Yksityistämisen yhteydessä myönnettiin sääntöjenmukaista tukea noin 37 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(8)

Jahnken perusti 12 päivänä marraskuuta 1999 teräsrakenneteollisuuden alalla toimivan yrityksen Jahnke Stahlbau GmbH Lenzen (jäljempänä ’Jahnke Lenzen’) toimitusjohtaja Bernd Jahnke tarkoituksenaan hankkia toukokuussa 1999 konkurssiin ilmoitetun HAMESTA Steel GmbH:n (jäljempänä ’HAMESTA’) omaisuuserät. HAMESTA oli vuonna 1998 konkurssin tehneen Hallische Metall- und Stahlbau GmbH i.Gv:n seuraaja. Treuhandanstalt yksityisti Hallische Metall- und Stahlbau GmbH:n vuonna 1995 myymällä sen Thuringia AG:lle. Yksityistämisen yhteydessä myönnettiin sääntöjenmukaista tukea noin 37 miljoonaa euroa.

| (9) | Marraskuussa 1999 HAMESTAn konkurssipesän hoitaja ilmoitti Bernd Jahnkelle, että HAMESTAn omaisuuserät voitaisiin myydä ainoastaan velkojainkokouksen suostumuksella. Myöhempää myyntiä ajatellen hän esitti mahdollisuuden, että Jahnke voisi käyttää omaisuuseriä 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen perittävää noin 13 000 euron kuukausimaksua vastaan. |
| --- | --- |

(9)

Marraskuussa 1999 HAMESTAn konkurssipesän hoitaja ilmoitti Bernd Jahnkelle, että HAMESTAn omaisuuserät voitaisiin myydä ainoastaan velkojainkokouksen suostumuksella. Myöhempää myyntiä ajatellen hän esitti mahdollisuuden, että Jahnke voisi käyttää omaisuuseriä 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen perittävää noin 13 000 euron kuukausimaksua vastaan.

| (10) | Konkurssipesän hoitaja ja Bernd Jahnke laativat 3 päivänä helmikuuta 2001 luonnoksen kauppasopimuksesta, jonka mukaan sijoittaja ostaa omaisuuserät noin 2,5 miljoonan euron suunnitellulla kauppahinnalla. Velkojainkokous kuitenkin päätti olla panematta kauppasopimusta täytäntöön ja myydä omaisuuserät sen sijaan huutokaupalla. Sen vuoksi kauppasopimusta ei vahvistettu eikä se ole pätevä. |
| --- | --- |

(10)

Konkurssipesän hoitaja ja Bernd Jahnke laativat 3 päivänä helmikuuta 2001 luonnoksen kauppasopimuksesta, jonka mukaan sijoittaja ostaa omaisuuserät noin 2,5 miljoonan euron suunnitellulla kauppahinnalla. Velkojainkokous kuitenkin päätti olla panematta kauppasopimusta täytäntöön ja myydä omaisuuserät sen sijaan huutokaupalla. Sen vuoksi kauppasopimusta ei vahvistettu eikä se ole pätevä.

| (11) | Konkurssipesän hoitaja ja Bernd Jahnke allekirjoittivat toukokuussa 2000 määräämättömäksi ajaksi uuden vuokrasopimuksen, jonka mukaan kuukausivuokra oli noin 11 300 euroa ja joka oli mahdollista irtisanoa kuuden kuukauden irtisanomisajalla vuoden lopussa. |
| --- | --- |

(11)

Konkurssipesän hoitaja ja Bernd Jahnke allekirjoittivat toukokuussa 2000 määräämättömäksi ajaksi uuden vuokrasopimuksen, jonka mukaan kuukausivuokra oli noin 11 300 euroa ja joka oli mahdollista irtisanoa kuuden kuukauden irtisanomisajalla vuoden lopussa.

| (12) | Saksa ilmoitti komissiolle marraskuussa 2002, että omaisuuserien saamiseksi Jahnke aikoi nyt ensin hankkia kahden HAMESTAn velkojan panttioikeudet varmistaakseen asemansa ostajana. Hän teki kyseisten velkojien kanssa sopimukset panttioikeuksien ostamisesta 1,54 miljoonan euron hintaan. |
| --- | --- |

(12)

Saksa ilmoitti komissiolle marraskuussa 2002, että omaisuuserien saamiseksi Jahnke aikoi nyt ensin hankkia kahden HAMESTAn velkojan panttioikeudet varmistaakseen asemansa ostajana. Hän teki kyseisten velkojien kanssa sopimukset panttioikeuksien ostamisesta 1,54 miljoonan euron hintaan.

| (13) | Saksan mukaan HAMESTAn omaisuuseristä ei ole järjestetty huutokauppaa. Jahnke on edelleen maksukyvyttömyysmenettelyn kohteena. HAMESTAn omaisuuserien julkinen huutokauppa oli alun perin tarkoitus järjestää vuonna 2002, mutta sitä siirrettiin vuoden 2003 loppuun. Jahnkea koskevaa maksukyvyttömyysmenettelyä ei saada päätökseen ennen vuoden 2004 puoliväliä. |
| --- | --- |

(13)

Saksan mukaan HAMESTAn omaisuuseristä ei ole järjestetty huutokauppaa. Jahnke on edelleen maksukyvyttömyysmenettelyn kohteena. HAMESTAn omaisuuserien julkinen huutokauppa oli alun perin tarkoitus järjestää vuonna 2002, mutta sitä siirrettiin vuoden 2003 loppuun. Jahnkea koskevaa maksukyvyttömyysmenettelyä ei saada päätökseen ennen vuoden 2004 puoliväliä.

| (14) | Maaliskuussa 2001 Jahnken palveluksessa oli noin 80 työntekijää, sen liikevaihto oli noin 5 miljoonaa euroa (vuonna 2000 noin 2 miljoonaa euroa) ja liiketulos noin 18 000 euroa (vuonna 2000 noin 100 000 euroa). Jahnke Lenzenin liikevaihto vuonna 2001 oli 3,3 miljoonaa euroa (vuonna 2000 noin 4,4 miljoonaa euroa) ja liiketulos noin 21 000 euroa (vuonna 2000 noin 71 000 euroa). Sen palveluksessa on noin 40 työntekijää. |
| --- | --- |

(14)

Maaliskuussa 2001 Jahnken palveluksessa oli noin 80 työntekijää, sen liikevaihto oli noin 5 miljoonaa euroa (vuonna 2000 noin 2 miljoonaa euroa) ja liiketulos noin 18 000 euroa (vuonna 2000 noin 100 000 euroa). Jahnke Lenzenin liikevaihto vuonna 2001 oli 3,3 miljoonaa euroa (vuonna 2000 noin 4,4 miljoonaa euroa) ja liiketulos noin 21 000 euroa (vuonna 2000 noin 71 000 euroa). Sen palveluksessa on noin 40 työntekijää.

2.   Tukitoimenpiteet

| (15) | Arvioidut rakenneuudistuskustannukset ja rahoitusosuudet ovat muuttuneet huomattavasti siitä, mitä komissiolle ilmoitettiin alun perin vuosina 1999 ja 2000. Rahoitustarve ilmoitettiin 4 päivänä syyskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä seuraavanlaiseksi:









  Rahoitustarve (euroa) | Rahoituslähde (euroa, luvut pyöristettyjä) |
| --- | --- | --- |
| | Sijoittajan omat varat | Sparkasse Halle | Sachsen-Anhaltin osavaltio | Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS) |
| Kauppahinta:
  Enintään 2,5 milj. | | 20 % 2,5 miljoonasta
  500 000 | 80-prosenttinen takaus 2 miljoonan lainalle | |
| Omaisuuserät/luotollinen sekkitili:
  410 000 | Osakepääoma:
  260 000 | | | 150 000 |
| Tilausten rahoitus ja käynnistyskustannukset:
  670 000 | | | Vakauttamislaina
  260 000 | 410 000 |
| Yhteensä:
  3,58 milj. | 260 000 | 500 000 | 2,26 milj. | 560 000 |

(15)

Arvioidut rakenneuudistuskustannukset ja rahoitusosuudet ovat muuttuneet huomattavasti siitä, mitä komissiolle ilmoitettiin alun perin vuosina 1999 ja 2000. Rahoitustarve ilmoitettiin 4 päivänä syyskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä seuraavanlaiseksi:

Rahoitustarve (euroa)

Rahoituslähde (euroa, luvut pyöristettyjä)

Sijoittajan omat varat

Sparkasse Halle

Sachsen-Anhaltin osavaltio

Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS)

Kauppahinta:

Enintään 2,5 milj.

20 % 2,5 miljoonasta

500 000

80-prosenttinen takaus 2 miljoonan lainalle

Omaisuuserät/luotollinen sekkitili:

410 000

Osakepääoma:

260 000

150 000

Tilausten rahoitus ja käynnistyskustannukset:

670 000

Vakauttamislaina

260 000

410 000

Yhteensä:

3,58 milj.

260 000

500 000

2,26 milj.

560 000

| (16) | Omaisuuserien kauppahinta oli tarkoitus rahoittaa 2,5 miljoonan euron pankkilainalla, josta 80 prosenttia taataan Sachsen-Anhaltin osavaltion myöntämällä takauksella. Loput 20 prosenttia oli tarkoitus taata kiinnityksillä ja omaisuudella. |
| --- | --- |

(16)

Omaisuuserien kauppahinta oli tarkoitus rahoittaa 2,5 miljoonan euron pankkilainalla, josta 80 prosenttia taataan Sachsen-Anhaltin osavaltion myöntämällä takauksella. Loput 20 prosenttia oli tarkoitus taata kiinnityksillä ja omaisuudella.

| (17) | Sachsen-Anhaltin osavaltion takaus oli tarkoitus myöntää hyväksytyn takausohjelman (4) nojalla. Takausohjelmassa edellytetään muun muassa, että valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (5) kriteerejä noudatetaan. |
| --- | --- |

(17)

Sachsen-Anhaltin osavaltion takaus oli tarkoitus myöntää hyväksytyn takausohjelman (4) nojalla. Takausohjelmassa edellytetään muun muassa, että valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (5) kriteerejä noudatetaan.

| (18) | Saksan mukaan omaisuuserien ostamiseen ei myönnetty kyseistä pankkilainaa eikä takausta. |
| --- | --- |

(18)

Saksan mukaan omaisuuserien ostamiseen ei myönnetty kyseistä pankkilainaa eikä takausta.

| (19) | Käynnistyskustannusten kattamiseksi Jahnke tarvitsi käyttöpääomaa 1,08 miljoonaa euroa pääasiassa tilausten rahoittamiseksi ja luotollista sekkitiliä varten. Tätä varten sijoittaja antoi 260 000 euroa, Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (jäljempänä ’BvS’) kaksi yhteensä 560 000 euron lainaa ja Sachsen-Anhaltin osavaltio 260 000 euron lainan (6). |
| --- | --- |

(19)

Käynnistyskustannusten kattamiseksi Jahnke tarvitsi käyttöpääomaa 1,08 miljoonaa euroa pääasiassa tilausten rahoittamiseksi ja luotollista sekkitiliä varten. Tätä varten sijoittaja antoi 260 000 euroa, Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (jäljempänä ’BvS’) kaksi yhteensä 560 000 euron lainaa ja Sachsen-Anhaltin osavaltio 260 000 euron lainan (6).

| (20) | BvS:n lainat on tarkoitus muuttaa avustuksiksi, jos komissio hyväksyy tämän. |
| --- | --- |

(20)

BvS:n lainat on tarkoitus muuttaa avustuksiksi, jos komissio hyväksyy tämän.

| (21) | Käyttöpääomaa tarvittiin koneiden huoltoon, maksamattomien saatavien välirahoitukseen ja tilausten rahoitukseen. Saksan viranomaisten mukaan teräsrakenneteollisuudessa on yleistä, että pankki takaa alussa noin 10 prosenttia tilauksen arvosta. Kun tuote on valmistettu ja toimitettu asiakkaalle, asiakkaalla on 5 prosentin takuu kahdesta viiteen vuotta. |
| --- | --- |

(21)

Käyttöpääomaa tarvittiin koneiden huoltoon, maksamattomien saatavien välirahoitukseen ja tilausten rahoitukseen. Saksan viranomaisten mukaan teräsrakenneteollisuudessa on yleistä, että pankki takaa alussa noin 10 prosenttia tilauksen arvosta. Kun tuote on valmistettu ja toimitettu asiakkaalle, asiakkaalla on 5 prosentin takuu kahdesta viiteen vuotta.

3.   Rakenneuudistussuunnitelma

| (22) | Saksan mukaan sijoittajan rakenneuudistussuunnitelma perustuu ennen kaikkea sijoittajan taitotietoon, liikkeenjohdon tehokkaan valvontajärjestelmän käyttöönottoon ja liikkeenjohdon tiukentamiseen, hallinnointitoimien vähentämiseen, liiketoiminta-alojen rakenneuudistukseen ja Jahnke Lenzenin myyntiverkoston lisääntyvään käyttämiseen. Rakenneuudistus ilmoitettiin toteutettavan ajanjaksolla 1.12.1999–30.11.2002. |
| --- | --- |

(22)

Saksan mukaan sijoittajan rakenneuudistussuunnitelma perustuu ennen kaikkea sijoittajan taitotietoon, liikkeenjohdon tehokkaan valvontajärjestelmän käyttöönottoon ja liikkeenjohdon tiukentamiseen, hallinnointitoimien vähentämiseen, liiketoiminta-alojen rakenneuudistukseen ja Jahnke Lenzenin myyntiverkoston lisääntyvään käyttämiseen. Rakenneuudistus ilmoitettiin toteutettavan ajanjaksolla 1.12.1999–30.11.2002.

| (23) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaan liikevaihto on vuonna 2000 noin 8 miljoonaa euroa, vuonna 2001 noin 9 miljoonaa euroa ja vuonna 2002 noin 10 miljoonaa euroa ja liiketulos puolestaan 250 000 euroa vuonna 2000, 600 000 euroa vuonna 2001 ja 600 000 euroa vuonna 2002. Vuonna 2000 liikevaihto oli 2 miljoonaa euroa ja liiketulos 100 000 euroa ja vuonna 2001 liikevaihto oli 5 miljoonaa euroa ja liiketulos 15 000 euroa. |
| --- | --- |

(23)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaan liikevaihto on vuonna 2000 noin 8 miljoonaa euroa, vuonna 2001 noin 9 miljoonaa euroa ja vuonna 2002 noin 10 miljoonaa euroa ja liiketulos puolestaan 250 000 euroa vuonna 2000, 600 000 euroa vuonna 2001 ja 600 000 euroa vuonna 2002. Vuonna 2000 liikevaihto oli 2 miljoonaa euroa ja liiketulos 100 000 euroa ja vuonna 2001 liikevaihto oli 5 miljoonaa euroa ja liiketulos 15 000 euroa.

| (24) | Saksan mukaan rakenneuudistussuunnitelma muodostui jäljempänä kuvailluista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(24)

Saksan mukaan rakenneuudistussuunnitelma muodostui jäljempänä kuvailluista toimenpiteistä.

| (25) | Saksan mukaan puutteellinen liikkeenjohto oli yksi syistä, jotka lopulta johtivat HAMESTAn maksukyvyttömyyteen. HAMESTAlla oli liian paljon henkilökuntaa liikkeenjohdon ja hallinnon alalla, mikä johti suuriin kustannuksiin ja tehottomaan liikkeenjohtoon. |
| --- | --- |

(25)

Saksan mukaan puutteellinen liikkeenjohto oli yksi syistä, jotka lopulta johtivat HAMESTAn maksukyvyttömyyteen. HAMESTAlla oli liian paljon henkilökuntaa liikkeenjohdon ja hallinnon alalla, mikä johti suuriin kustannuksiin ja tehottomaan liikkeenjohtoon.

| (26) | Työntekijöiden lukumäärä supistettiin 80 työntekijään, joista 45 työskenteli tuotannossa. Erityisesti vähennettiin liikkeenjohtohenkilöstöä. Vakituisen henkilöstön lisäksi tarkoituksena oli, että kaksi ulkoista neuvonantajaa, lakimies ja yritysneuvoja, ottavat hoitaakseen joitakin aikaisemmin yrityksen sisällä hoidetuista tehtävistä. |
| --- | --- |

(26)

Työntekijöiden lukumäärä supistettiin 80 työntekijään, joista 45 työskenteli tuotannossa. Erityisesti vähennettiin liikkeenjohtohenkilöstöä. Vakituisen henkilöstön lisäksi tarkoituksena oli, että kaksi ulkoista neuvonantajaa, lakimies ja yritysneuvoja, ottavat hoitaakseen joitakin aikaisemmin yrityksen sisällä hoidetuista tehtävistä.

| (27) | Saksan mukaan HAMESTA ei ollut hoitanut tilauksia kovinkaan ammattimaisesti. Sopimusten yhteydessä tehdyistä ylimääräisistä töistä ei pidetty kirjaa, minkä vuoksi niitä ei laskutettu asiakkailta. Tämä puolestaan johti tilausten virheelliseen kustannuslaskentaan. |
| --- | --- |

(27)

Saksan mukaan HAMESTA ei ollut hoitanut tilauksia kovinkaan ammattimaisesti. Sopimusten yhteydessä tehdyistä ylimääräisistä töistä ei pidetty kirjaa, minkä vuoksi niitä ei laskutettu asiakkailta. Tämä puolestaan johti tilausten virheelliseen kustannuslaskentaan.

| (28) | Joulukuussa 1999 otettiin osana rakenneuudistusta käyttöön liikkeenjohtosuunnitelma, johon sisältyi liiketoimintatavoitteiden laatimista, kohdistamista ja täyttämistä koskevat ohjeet. Liikkeenjohtosuunnitelma perustui uudenaikaisten laskentatoimen ja yrityssuunnittelun ohjelmistojen käyttöön. Tämä mahdollistaa kulloinkin työn alla olevien tilausten ajantasaisen kustannuslaskennan. |
| --- | --- |

(28)

Joulukuussa 1999 otettiin osana rakenneuudistusta käyttöön liikkeenjohtosuunnitelma, johon sisältyi liiketoimintatavoitteiden laatimista, kohdistamista ja täyttämistä koskevat ohjeet. Liikkeenjohtosuunnitelma perustui uudenaikaisten laskentatoimen ja yrityssuunnittelun ohjelmistojen käyttöön. Tämä mahdollistaa kulloinkin työn alla olevien tilausten ajantasaisen kustannuslaskennan.

| (29) | Tarkoituksena oli ottaa käyttöön varastonhallintajärjestelmä olemassa olevien varastojen luetteloimiseksi tarkkaan ja niiden hallinnoimiseksi. Leikkuujätteiden välttämiseksi Jahnken oli tarkoitus hankkia tarvittava teräs suoraan terästehtaalta. Suunnitelman mukaan raaka-aine leikattaisiin jo terästehtaalla kunkin tilauksen edellyttämiin mittoihin ja toimitettaisiin yksityistä raideyhtymää pitkin suoraan Jahnkelle. |
| --- | --- |

(29)

Tarkoituksena oli ottaa käyttöön varastonhallintajärjestelmä olemassa olevien varastojen luetteloimiseksi tarkkaan ja niiden hallinnoimiseksi. Leikkuujätteiden välttämiseksi Jahnken oli tarkoitus hankkia tarvittava teräs suoraan terästehtaalta. Suunnitelman mukaan raaka-aine leikattaisiin jo terästehtaalla kunkin tilauksen edellyttämiin mittoihin ja toimitettaisiin yksityistä raideyhtymää pitkin suoraan Jahnkelle.

| (30) | Asiakaskuntaa oli tarkoitus laajentaa siirtymällä uusille, kannattavammille toiminta-aloille. Kun HAMESTAn liiketoimintastrategiana oli käsitellä mahdollisimman suuria määriä terästä lyhyessä ajassa, Jahnken tavoitteena on tuottaa vaativia, mutkikkaita teräsrakenteita. |
| --- | --- |

(30)

Asiakaskuntaa oli tarkoitus laajentaa siirtymällä uusille, kannattavammille toiminta-aloille. Kun HAMESTAn liiketoimintastrategiana oli käsitellä mahdollisimman suuria määriä terästä lyhyessä ajassa, Jahnken tavoitteena on tuottaa vaativia, mutkikkaita teräsrakenteita.

| (31) | HAMESTA ei erikoistunut yhteenkään teräsrakenneteollisuuden alaan, kun taas Jahnke Halle on kehittänyt korkealaatuisten tuotteiden valikoiman. Yhteistyössä erään arkkitehdin kanssa liikkeenjohto on kehittänyt laajan valikoiman hallirakenteita, joissa teräsrakenteisiin yhdistetään lasi- ja puuosia. Jotta voitaisiin tarjota halleja avaimet käteen -periaatteella omasta takaa, Jahnke Lenzenin kanssa perustettiin vuonna 1998 yritys Jahnke Bau GmbH, jolle oli tarkoitus siirtää töitä, kuten erään teräshallin betoniperustan tekeminen. |
| --- | --- |

(31)

HAMESTA ei erikoistunut yhteenkään teräsrakenneteollisuuden alaan, kun taas Jahnke Halle on kehittänyt korkealaatuisten tuotteiden valikoiman. Yhteistyössä erään arkkitehdin kanssa liikkeenjohto on kehittänyt laajan valikoiman hallirakenteita, joissa teräsrakenteisiin yhdistetään lasi- ja puuosia. Jotta voitaisiin tarjota halleja avaimet käteen -periaatteella omasta takaa, Jahnke Lenzenin kanssa perustettiin vuonna 1998 yritys Jahnke Bau GmbH, jolle oli tarkoitus siirtää töitä, kuten erään teräshallin betoniperustan tekeminen.

| (32) | Tarkoituksena oli ottaa Jahnke mukaan Jahnke Lenzenin myyntiorganisaatioon ja tutkia markkinat järjestelmällisesti. Saksan mukaan Jahnkella on jo vakiintunut asiakaskunta, johon sisältyy tunnettuja yrityksiä, jotka pitävät Jahnkea laadukkaana ja luotettavana toimittajana ja ovat kiinnostuneita vahvistamaan liikesuhteita entisestään. |
| --- | --- |

(32)

Tarkoituksena oli ottaa Jahnke mukaan Jahnke Lenzenin myyntiorganisaatioon ja tutkia markkinat järjestelmällisesti. Saksan mukaan Jahnkella on jo vakiintunut asiakaskunta, johon sisältyy tunnettuja yrityksiä, jotka pitävät Jahnkea laadukkaana ja luotettavana toimittajana ja ovat kiinnostuneita vahvistamaan liikesuhteita entisestään.

4.   Markkina-analyysi

| (33) | Jahnke toimii teräsrakenneteollisuuden alalla (Nace-luokka 1 28.1). |
| --- | --- |

(33)

Jahnke toimii teräsrakenneteollisuuden alalla (Nace-luokka 1 28.1).

| (34) | Tärkeimmän maantieteellisen markkina-alueen muodostaa Saksa, jossa Jahnkella on noin 0,3 prosentin markkinaosuus. Sen osuus Euroopan markkinoista on alle 0,01 prosenttia. Saksan viranomaisten mukaan Jahnkella on tähän mennessä ollut ainoastaan yksi 154 000 euron tilaus Euroopan markkinoilta. |
| --- | --- |

(34)

Tärkeimmän maantieteellisen markkina-alueen muodostaa Saksa, jossa Jahnkella on noin 0,3 prosentin markkinaosuus. Sen osuus Euroopan markkinoista on alle 0,01 prosenttia. Saksan viranomaisten mukaan Jahnkella on tähän mennessä ollut ainoastaan yksi 154 000 euron tilaus Euroopan markkinoilta.

| (35) | Saksan mukaan ylituotantokapasiteettia ei ole Saksan markkinoilla (kapasiteetin käyttöaste Länsi-Saksassa noin 80 prosenttia ja Itä-Saksassa noin 90 prosenttia) eikä yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(35)

Saksan mukaan ylituotantokapasiteettia ei ole Saksan markkinoilla (kapasiteetin käyttöaste Länsi-Saksassa noin 80 prosenttia ja Itä-Saksassa noin 90 prosenttia) eikä yhteisön markkinoilla.

| (36) | Jahnke on vuodesta 1990 jatkuvasti supistanut kapasiteettiaan ja luopunut useista liiketoiminta-aloista parantaakseen kustannusrakennettaan. Lisäksi se vähensi vuonna 1991 työntekijöitään 650:stä nykyiseen 80 työntekijään. Tuen tarkoituksena ei ole antaa tuensaajalle mahdollisuutta lisätä tuotantokapasiteettiaan, vaan tarjota mahdollisuus käynnistyskustannusten rahoittamiseen. |
| --- | --- |

(36)

Jahnke on vuodesta 1990 jatkuvasti supistanut kapasiteettiaan ja luopunut useista liiketoiminta-aloista parantaakseen kustannusrakennettaan. Lisäksi se vähensi vuonna 1991 työntekijöitään 650:stä nykyiseen 80 työntekijään. Tuen tarkoituksena ei ole antaa tuensaajalle mahdollisuutta lisätä tuotantokapasiteettiaan, vaan tarjota mahdollisuus käynnistyskustannusten rahoittamiseen.

5.   Tutkintamenettelyn aloittaminen

| (37) | Komissio ilmoitti 28 päivänä helmikuuta 2001 päivätyllä kirjeellä Saksalle päätöksestään aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely seuraavien selvittämättömien kysymysten vuoksi:






  a) | Voidaanko Jahnkelle, joka on vasta perustettu yritys, myöntää rakenneuudistustukea suuntaviivojen mukaisesti? |
| --- | --- | --- |

(37)

Komissio ilmoitti 28 päivänä helmikuuta 2001 päivätyllä kirjeellä Saksalle päätöksestään aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely seuraavien selvittämättömien kysymysten vuoksi:

a)

Voidaanko Jahnkelle, joka on vasta perustettu yritys, myöntää rakenneuudistustukea suuntaviivojen mukaisesti?

| b) | Täyttääkö esitetty rakenneuudistussuunnitelma suuntaviivojen sisältämät elinkelpoisuutta koskevat kriteerit? |
| --- | --- |

b)

Täyttääkö esitetty rakenneuudistussuunnitelma suuntaviivojen sisältämät elinkelpoisuutta koskevat kriteerit?

| c) | Vääristävätkö tuet kohtuuttomasti kilpailua? |
| --- | --- |

c)

Vääristävätkö tuet kohtuuttomasti kilpailua?

| d) | Myönnetäänkö suunniteltu Sachsen-Anhaltin osavaltion takaus sovellettavan tukiohjelman kriteereiden mukaisesti? Komissio on tämän vuoksi luokitellut tämän takauksen tapauskohtaiseksi tueksi. |
| --- | --- |

d)

Myönnetäänkö suunniteltu Sachsen-Anhaltin osavaltion takaus sovellettavan tukiohjelman kriteereiden mukaisesti? Komissio on tämän vuoksi luokitellut tämän takauksen tapauskohtaiseksi tueksi.

| (38) | Komissio pyysi Saksan viranomaisia asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti toimittamaan tarvittavat tiedot sen tutkimiseksi, onko Sachsen-Anhaltin osavaltion vakauttamislaina myönnetty sovellettavan tukiohjelman kriteereiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(38)

Komissio pyysi Saksan viranomaisia asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti toimittamaan tarvittavat tiedot sen tutkimiseksi, onko Sachsen-Anhaltin osavaltion vakauttamislaina myönnetty sovellettavan tukiohjelman kriteereiden mukaisesti.

III   SAKSAN HUOMAUTUKSET

| (39) | Tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa Saksa totesi, että 30 päivänä marraskuuta 1999 päivättyä HAMESTAn konkurssipesän hoitajan kirjettä Bernd Jahnkelle olisi pidettävä kauppasopimuksena. Jahnkeen sovelletaan tämän vuoksi poikkeusta vasta perustetuille yrityksille myönnettävää rakenneuudistustukea koskevasta yleisestä kiellosta suuntaviivojen alaviitteen 10 mukaisesti. Saksan viranomaiset viittasivat myös siihen, että Jahnke oli jo vuosina 2000–2002 hankkinut HAMESTAn varastoja ja tehnyt korjausinvestointeja 237 000 euron edestä. |
| --- | --- |

(39)

Tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa Saksa totesi, että 30 päivänä marraskuuta 1999 päivättyä HAMESTAn konkurssipesän hoitajan kirjettä Bernd Jahnkelle olisi pidettävä kauppasopimuksena. Jahnkeen sovelletaan tämän vuoksi poikkeusta vasta perustetuille yrityksille myönnettävää rakenneuudistustukea koskevasta yleisestä kiellosta suuntaviivojen alaviitteen 10 mukaisesti. Saksan viranomaiset viittasivat myös siihen, että Jahnke oli jo vuosina 2000–2002 hankkinut HAMESTAn varastoja ja tehnyt korjausinvestointeja 237 000 euron edestä.

| (40) | Saksan mukaan rakenneuudistussuunnitelma oli omiaan palauttamaan Jahnken pitkän aikavälin elinkelpoisuuden vääristämättä kohtuuttomasti kilpailua. |
| --- | --- |

(40)

Saksan mukaan rakenneuudistussuunnitelma oli omiaan palauttamaan Jahnken pitkän aikavälin elinkelpoisuuden vääristämättä kohtuuttomasti kilpailua.

| (41) | Saksan viranomaiset esittivät lisätietoja sen tukiohjelman soveltamisesta, jonka nojalla Sachsen-Anhaltin osavaltio oli myöntänyt vakauttamislainan. Niiden mukaan laina myönnettiin kyseisen tukiohjelman kaikkien edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(41)

Saksan viranomaiset esittivät lisätietoja sen tukiohjelman soveltamisesta, jonka nojalla Sachsen-Anhaltin osavaltio oli myöntänyt vakauttamislainan. Niiden mukaan laina myönnettiin kyseisen tukiohjelman kaikkien edellytysten mukaisesti.

| (42) | Saksan viranomaiset muistuttivat komissiota siitä, että rakenneuudistustukia on aikaisemmin hyväksytty vasta perustetuille yrityksille, ja ne viittasivat tässä yhteydessä 2 päivänä elokuuta 2000 tehtyyn komission päätökseen, joka koski tukia Homatec Industrietechnik GmbH:lle (”HOMATEC”) ja Ambau Stahl- und Anlagenbau GmbH:lle (”AMBAU”) (7). |
| --- | --- |

(42)

Saksan viranomaiset muistuttivat komissiota siitä, että rakenneuudistustukia on aikaisemmin hyväksytty vasta perustetuille yrityksille, ja ne viittasivat tässä yhteydessä 2 päivänä elokuuta 2000 tehtyyn komission päätökseen, joka koski tukia Homatec Industrietechnik GmbH:lle (”HOMATEC”) ja Ambau Stahl- und Anlagenbau GmbH:lle (”AMBAU”) (7).

| (43) | Tammikuussa ja heinäkuussa 2003 Saksa ilmoitti komissiolle, että Jahnke oli pyytänyt maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamista. Tämä menettely kestäisi vähintään vuoden 2004 puoliväliin. |
| --- | --- |

(43)

Tammikuussa ja heinäkuussa 2003 Saksa ilmoitti komissiolle, että Jahnke oli pyytänyt maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamista. Tämä menettely kestäisi vähintään vuoden 2004 puoliväliin.

IV   TUEN ARVIOINTI

1.   EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

| (44) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille. Euroopan yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytännön mukaan kauppaan kohdistuvan vaikutuksen kriteeri täyttyy, kun tuensaajayritys harjoittaa taloudellista toimintaa, johon liittyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa. |
| --- | --- |

(44)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille. Euroopan yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytännön mukaan kauppaan kohdistuvan vaikutuksen kriteeri täyttyy, kun tuensaajayritys harjoittaa taloudellista toimintaa, johon liittyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa.

| (45) | Jahnke on saanut BvS:ltä kaksi yhteensä 560 000 euron suuruista lainaa ja Sachsen-Anhaltin osavaltiolta 260 000 euron suuruisen vakauttamislainan. Osavaltio oli valmis myöntämään lisäksi takauksen pankkilainalle, joka oli tarkoitus myöntää omaisuuserien kauppahinnan rahoittamiseen. Näillä toimenpiteillä Jahnkelle myönnetään etuja, joita vastaavissa taloudellisissa vaikeuksissa oleva yritys ei olisi voinut saada rahoitusmarkkinoilta. |
| --- | --- |

(45)

Jahnke on saanut BvS:ltä kaksi yhteensä 560 000 euron suuruista lainaa ja Sachsen-Anhaltin osavaltiolta 260 000 euron suuruisen vakauttamislainan. Osavaltio oli valmis myöntämään lisäksi takauksen pankkilainalle, joka oli tarkoitus myöntää omaisuuserien kauppahinnan rahoittamiseen. Näillä toimenpiteillä Jahnkelle myönnetään etuja, joita vastaavissa taloudellisissa vaikeuksissa oleva yritys ei olisi voinut saada rahoitusmarkkinoilta.

| (46) | Sachsen-Anhaltin osavaltio on paikallisviranomainen ja myös BvS on julkinen laitos, jonka toiminta rahoitetaan valtion varoin. BvS toimii julkisoikeudellisena laitoksena, jonka sääntömääräisenä velvollisuutena on yksityistää hoitamansa yritykset valtion viranomaisten puolesta yleisen edun vuoksi. Tästä syystä sen toteuttamat toimenpiteet on katsottava valtion toimenpiteiksi. |
| --- | --- |

(46)

Sachsen-Anhaltin osavaltio on paikallisviranomainen ja myös BvS on julkinen laitos, jonka toiminta rahoitetaan valtion varoin. BvS toimii julkisoikeudellisena laitoksena, jonka sääntömääräisenä velvollisuutena on yksityistää hoitamansa yritykset valtion viranomaisten puolesta yleisen edun vuoksi. Tästä syystä sen toteuttamat toimenpiteet on katsottava valtion toimenpiteiksi.

| (47) | Kyseessä olevat tuet myönnetään yritykselle valtion varoista ja siten pienennetään kustannuksia, jotka sen normaalisti olisi katettava rakenneuudistuksensa toteuttamiseksi. Tuensaajayritys Jahnke toimii teräsrakenneteollisuuden alalla ja valmistaa tuotteita, joilla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Koska tuki uhkaa vääristää kilpailua, se kuuluu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(47)

Kyseessä olevat tuet myönnetään yritykselle valtion varoista ja siten pienennetään kustannuksia, jotka sen normaalisti olisi katettava rakenneuudistuksensa toteuttamiseksi. Tuensaajayritys Jahnke toimii teräsrakenneteollisuuden alalla ja valmistaa tuotteita, joilla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Koska tuki uhkaa vääristää kilpailua, se kuuluu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

| (48) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan kiellosta voidaan myöntää poikkeus kyseisen artiklan 2 tai 3 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(48)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan kiellosta voidaan myöntää poikkeus kyseisen artiklan 2 tai 3 kohdan nojalla.

| (49) | Saksa ei ole väittänyt, että tuki olisi hyväksyttävä 87 artiklan 2 kohdan nojalla. Tätä määräystä ei selvästikään voida soveltaa. |
| --- | --- |

(49)

Saksa ei ole väittänyt, että tuki olisi hyväksyttävä 87 artiklan 2 kohdan nojalla. Tätä määräystä ei selvästikään voida soveltaa.

| (50) | Kyseeseen tulee perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohta, jonka nojalla komissio voi hyväksyä valtiontukia tietyissä olosuhteissa. Tässä tapauksessa ei ole vedottu kyseisen kohdan b, d ja e alakohdan poikkeusmääräyksiin eikä niillä olekaan merkitystä asian kannalta. Komissio voi a alakohdan nojalla hyväksyä valtiontuet taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso ja työllisyysaste ovat poikkeuksellisen alhaiset. Sachsen-Anhaltin osavaltio on tällainen alue. Tässä tapauksessa tuen päätavoitteena on kuitenkin tietyn taloudellisen toiminnan edistäminen eikä talousalueen kehityksen edistäminen. Sen vuoksi tukea tämän yrityksen rakenneuudistukseen esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti on arvioitava perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan eikä a alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(50)

Kyseeseen tulee perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohta, jonka nojalla komissio voi hyväksyä valtiontukia tietyissä olosuhteissa. Tässä tapauksessa ei ole vedottu kyseisen kohdan b, d ja e alakohdan poikkeusmääräyksiin eikä niillä olekaan merkitystä asian kannalta. Komissio voi a alakohdan nojalla hyväksyä valtiontuet taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso ja työllisyysaste ovat poikkeuksellisen alhaiset. Sachsen-Anhaltin osavaltio on tällainen alue. Tässä tapauksessa tuen päätavoitteena on kuitenkin tietyn taloudellisen toiminnan edistäminen eikä talousalueen kehityksen edistäminen. Sen vuoksi tukea tämän yrityksen rakenneuudistukseen esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti on arvioitava perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan eikä a alakohdan nojalla.

| (51) | Jahnke on pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetussa komission suosituksessa 96/280/EY (8) tarkoitettu pk-yritys. |
| --- | --- |

(51)

Jahnke on pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetussa komission suosituksessa 96/280/EY (8) tarkoitettu pk-yritys.

2.   Tuen myöntäminen hyväksytyn tukiohjelman nojalla

| (52) | Tutkintamenettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio totesi, että Sachsen-Anhaltin osavaltio aikoi myöntää lainatakauksen Sachsen-Anhaltin osavaltion takaussääntöjen (9) nojalla, jotka komissio on hyväksynyt tukiohjelmana numerolla N 413/91 (jäljempänä ’takausohjelma’). Suuruudeltaan 2 miljoonan euron takauksella oli tarkoitus kattaa 80 prosenttia 2,5 miljoonan euron lainasta. |
| --- | --- |

(52)

Tutkintamenettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio totesi, että Sachsen-Anhaltin osavaltio aikoi myöntää lainatakauksen Sachsen-Anhaltin osavaltion takaussääntöjen (9) nojalla, jotka komissio on hyväksynyt tukiohjelmana numerolla N 413/91 (jäljempänä ’takausohjelma’). Suuruudeltaan 2 miljoonan euron takauksella oli tarkoitus kattaa 80 prosenttia 2,5 miljoonan euron lainasta.

| (53) | Lisäksi Sachsen-Anhaltin osavaltio myönsi 260 000 euron vakauttamislainan. Saksan mukaan kyseinen laina myönnettiin vakauttamislainojen myöntämistä keskisuurille yrityksille Sachsen-Anhaltin osavaltiossa koskevien sääntöjen mukaisesti. Komissio on hyväksynyt myös nämä säännöt numerolla N 452/97 (jäljempänä ’toinen tukiohjelma’). |
| --- | --- |

(53)

Lisäksi Sachsen-Anhaltin osavaltio myönsi 260 000 euron vakauttamislainan. Saksan mukaan kyseinen laina myönnettiin vakauttamislainojen myöntämistä keskisuurille yrityksille Sachsen-Anhaltin osavaltiossa koskevien sääntöjen mukaisesti. Komissio on hyväksynyt myös nämä säännöt numerolla N 452/97 (jäljempänä ’toinen tukiohjelma’).

| (54) | Molempien tukiohjelmien mukaan tiettyjen edellytysten on täytyttävä, jotta tuki voidaan myöntää: Kun on kyse rakenneuudistuksesta, tukea voidaan myöntää ainoastaan rakenneuudistussuunnitelmille, joiden avulla tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuus voidaan palauttaa. Lisäksi tuensaajan oman rahoitusosuuden on oltava merkittävä ja tukea saa myöntää ainoastaan välttämättömän vähimmäismäärän tuensaajan kilpailukyvyn palauttamiseksi. Molemmissa ohjelmissa kielletään investointituet vasta perustetuille yrityksille. |
| --- | --- |

(54)

Molempien tukiohjelmien mukaan tiettyjen edellytysten on täytyttävä, jotta tuki voidaan myöntää: Kun on kyse rakenneuudistuksesta, tukea voidaan myöntää ainoastaan rakenneuudistussuunnitelmille, joiden avulla tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuus voidaan palauttaa. Lisäksi tuensaajan oman rahoitusosuuden on oltava merkittävä ja tukea saa myöntää ainoastaan välttämättömän vähimmäismäärän tuensaajan kilpailukyvyn palauttamiseksi. Molemmissa ohjelmissa kielletään investointituet vasta perustetuille yrityksille.

| (55) | Sachsen-Anhaltin myöntämän vakauttamislainan osalta komissio lähetti asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 3 kohdan mukaisen tietopyynnön selvittääkseen, täytetäänkö kaikki toisen tukiohjelman edellytykset. |
| --- | --- |

(55)

Sachsen-Anhaltin myöntämän vakauttamislainan osalta komissio lähetti asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 3 kohdan mukaisen tietopyynnön selvittääkseen, täytetäänkö kaikki toisen tukiohjelman edellytykset.

| (56) | Suunnitellun takauksen osalta komissio epäili, täyttyvätkö kaikki takausohjelman edellytykset (pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen, ei tukea vasta perustetun yrityksen alkuinvestointeihin). Komissio on tämän vuoksi luokitellut suunnitellun takauksen tapauskohtaiseksi tueksi. |
| --- | --- |

(56)

Suunnitellun takauksen osalta komissio epäili, täyttyvätkö kaikki takausohjelman edellytykset (pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen, ei tukea vasta perustetun yrityksen alkuinvestointeihin). Komissio on tämän vuoksi luokitellut suunnitellun takauksen tapauskohtaiseksi tueksi.

| (57) | Vastauksessaan tietopyyntöön ja muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Saksa totesi, että molemmat toimenpiteet toteutettiin/toteutettaisiin sovellettavan tukiohjelman edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(57)

Vastauksessaan tietopyyntöön ja muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Saksa totesi, että molemmat toimenpiteet toteutettiin/toteutettaisiin sovellettavan tukiohjelman edellytysten mukaisesti.

| (58) | Komissio katsoo 3. jaksossa esitettyjen perustelujen osalta, että esitetty rakenneuudistussuunnitelma ei täytä suuntaviivojen elinkelpoisuuskriteeriä. Komission mielestä Jahnke ei myöskään ole oikeutettu rakenneuudistustukeen. Tämän vuoksi lainaa ja Sachsen-Anhaltin osavaltion takausta ei myönnetty/myönnettäisi sovellettavan tukiohjelman kaikkien edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(58)

Komissio katsoo 3. jaksossa esitettyjen perustelujen osalta, että esitetty rakenneuudistussuunnitelma ei täytä suuntaviivojen elinkelpoisuuskriteeriä. Komission mielestä Jahnke ei myöskään ole oikeutettu rakenneuudistustukeen. Tämän vuoksi lainaa ja Sachsen-Anhaltin osavaltion takausta ei myönnetty/myönnettäisi sovellettavan tukiohjelman kaikkien edellytysten mukaisesti.

| (59) | Koska toimenpiteet eivät täytä sovellettavan tukiohjelman edellytyksiä, ne on luokiteltava tapauskohtaisiksi tuiksi. |
| --- | --- |

(59)

Koska toimenpiteet eivät täytä sovellettavan tukiohjelman edellytyksiä, ne on luokiteltava tapauskohtaisiksi tuiksi.

| (60) | Tässä päätöksessä arvioitavien perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tapauskohtaisten tukien kokonaismäärä on 2,82 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(60)

Tässä päätöksessä arvioitavien perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tapauskohtaisten tukien kokonaismäärä on 2,82 miljoonaa euroa.

3.   Rakenneuudistustuki Jahnkelle

| (61) | Komissio on vahvistanut rakenneuudistustukien yksityiskohtaiset arviointiperusteet valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa (10). |
| --- | --- |

(61)

Komissio on vahvistanut rakenneuudistustukien yksityiskohtaiset arviointiperusteet valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa (10).

| (62) | Suuntaviivojen 3.2.2 kohdan mukaan vasta perustetulle yritykselle ei voida myöntää pelastamis- tai rakenneuudistustukea, vaikka sen taloudellinen tilanne olisi alussa epävarma. Näin on esimerkiksi silloin, kun uusi yritys syntyy edeltäjäyrityksen selvitystilasta tai pelkästään hankkii omistukseensa sen omaisuuserät. Ainoan poikkeuksen tästä säännöstä muodostavat tapaukset, joita BvS hoitaa yksityistämistehtävänsä puitteissa, tai vastaavat uusia osavaltioita koskevat tapaukset, joissa yritys on syntynyt selvitystilan seurauksena tai omaisuuserät on hankittu 31 päivään joulukuuta 1999 mennessä. |
| --- | --- |

(62)

Suuntaviivojen 3.2.2 kohdan mukaan vasta perustetulle yritykselle ei voida myöntää pelastamis- tai rakenneuudistustukea, vaikka sen taloudellinen tilanne olisi alussa epävarma. Näin on esimerkiksi silloin, kun uusi yritys syntyy edeltäjäyrityksen selvitystilasta tai pelkästään hankkii omistukseensa sen omaisuuserät. Ainoan poikkeuksen tästä säännöstä muodostavat tapaukset, joita BvS hoitaa yksityistämistehtävänsä puitteissa, tai vastaavat uusia osavaltioita koskevat tapaukset, joissa yritys on syntynyt selvitystilan seurauksena tai omaisuuserät on hankittu 31 päivään joulukuuta 1999 mennessä.

| (63) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio totesi, että marraskuussa 1999 rekisteröity Jahnke oli vasta perustettu yritys. Se epäili, voidaanko Jahnkeen soveltaa poikkeusta yleisestä kiellosta, joka koskee rakenneuudistustukien myöntämistä vasta perustetulle yritykselle, koska HAMESTAn omaisuuseriä ei asetettu selvitystilaan ja koska Jahnken ei varsinaisesti voida katsoa ottaneen omaisuuseriä haltuunsa, sillä velkojainkokous oli päättänyt, ettei omaisuuseriä myydä Jahnke Hallelle vaan niistä järjestetään julkinen huutokauppa. |
| --- | --- |

(63)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio totesi, että marraskuussa 1999 rekisteröity Jahnke oli vasta perustettu yritys. Se epäili, voidaanko Jahnkeen soveltaa poikkeusta yleisestä kiellosta, joka koskee rakenneuudistustukien myöntämistä vasta perustetulle yritykselle, koska HAMESTAn omaisuuseriä ei asetettu selvitystilaan ja koska Jahnken ei varsinaisesti voida katsoa ottaneen omaisuuseriä haltuunsa, sillä velkojainkokous oli päättänyt, ettei omaisuuseriä myydä Jahnke Hallelle vaan niistä järjestetään julkinen huutokauppa.

| (64) | Saksa väittää huomautuksissaan, että konkurssipesän hoitajan 30 päivänä marraskuuta 1999 päivättyä kirjettä Bernd Jahnkelle olisi pidettävä kauppasopimuksena. Tässä kirjeessä konkurssipesän hoitaja esitti, että Jahnke voisi käyttää omaisuuseriä niiden myyntiin asti. Lisäksi Saksan viranomaiset viittasivat siihen, että Jahnke oli hoitanut HAMESTAn liiketoimintaa joulukuusta 1999 alkaen ja että Bernd Jahnke ja hänen omistamansa yritys Jahnke Lenzen olivat tehneet sitoumuksia. |
| --- | --- |

(64)

Saksa väittää huomautuksissaan, että konkurssipesän hoitajan 30 päivänä marraskuuta 1999 päivättyä kirjettä Bernd Jahnkelle olisi pidettävä kauppasopimuksena. Tässä kirjeessä konkurssipesän hoitaja esitti, että Jahnke voisi käyttää omaisuuseriä niiden myyntiin asti. Lisäksi Saksan viranomaiset viittasivat siihen, että Jahnke oli hoitanut HAMESTAn liiketoimintaa joulukuusta 1999 alkaen ja että Bernd Jahnke ja hänen omistamansa yritys Jahnke Lenzen olivat tehneet sitoumuksia.

| (65) | Saksa väitti myös, että komissio oli jo useissa tapauksissa hyväksynyt tukia vasta perustetuille yrityksille. Se viittasi erityisesti asioihin HOMATEC ja AMBAU. |
| --- | --- |

(65)

Saksa väitti myös, että komissio oli jo useissa tapauksissa hyväksynyt tukia vasta perustetuille yrityksille. Se viittasi erityisesti asioihin HOMATEC ja AMBAU.

| (66) | Saksan viranomaisten mukaan HAMESTAn omaisuuserien siirtyminen Jahnkelle tapahtui seuraavasti: |
| --- | --- |

(66)

Saksan viranomaisten mukaan HAMESTAn omaisuuserien siirtyminen Jahnkelle tapahtui seuraavasti:

| (67) | Konkurssipesän hoitaja ilmoitti 30 päivänä marraskuuta 1999 Bernd Jahnkelle aikovansa myydä omaisuuserät Jahnkelle, jos velkojainkokous hyväksyy kaupan. Sitä ennen Jahnke voisi omaisuuserien toisen vuokraajan suostumuksella käyttää omaisuuseriä 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen maksettavaa noin 13 000 euron hintaa vastaan. |
| --- | --- |

(67)

Konkurssipesän hoitaja ilmoitti 30 päivänä marraskuuta 1999 Bernd Jahnkelle aikovansa myydä omaisuuserät Jahnkelle, jos velkojainkokous hyväksyy kaupan. Sitä ennen Jahnke voisi omaisuuserien toisen vuokraajan suostumuksella käyttää omaisuuseriä 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen maksettavaa noin 13 000 euron hintaa vastaan.

| (68) | Kauppasopimuksen luonnos laadittiin helmikuussa 2000. Kun ilmeni, että HAMESTAn velkojainkokous ei hyväksyisi tätä kauppasopimusta vaan myisi omaisuuserät mieluummin julkisella huutokaupalla, allekirjoitettiin toukokuussa 2000 uusi vuokrasopimus määräämättömäksi ajaksi. |
| --- | --- |

(68)

Kauppasopimuksen luonnos laadittiin helmikuussa 2000. Kun ilmeni, että HAMESTAn velkojainkokous ei hyväksyisi tätä kauppasopimusta vaan myisi omaisuuserät mieluummin julkisella huutokaupalla, allekirjoitettiin toukokuussa 2000 uusi vuokrasopimus määräämättömäksi ajaksi.

| (69) | Saksa aikoi ensin järjestää huutokaupan vuonna 2002 ja sitten vuonna 2003. Sen varmistamiseksi, että Jahnke pystyisi ostamaan omaisuuserät tässä huutokaupassa, sen oli tarkoitus hankkia ensin HAMESTAn velkojien kiinnitykset ja sen jälkeen omaisuuserät. |
| --- | --- |

(69)

Saksa aikoi ensin järjestää huutokaupan vuonna 2002 ja sitten vuonna 2003. Sen varmistamiseksi, että Jahnke pystyisi ostamaan omaisuuserät tässä huutokaupassa, sen oli tarkoitus hankkia ensin HAMESTAn velkojien kiinnitykset ja sen jälkeen omaisuuserät.

| (70) | Jahnke otti haltuunsa HAMESTAn varastot 76 694 euron kauppahintaan ja investoi vuosina 2000–2002 noin 237 000 euroa omaisuuserien korjaamiseen. |
| --- | --- |

(70)

Jahnke otti haltuunsa HAMESTAn varastot 76 694 euron kauppahintaan ja investoi vuosina 2000–2002 noin 237 000 euroa omaisuuserien korjaamiseen.

| (71) | HAMESTAn konkurssipesän hoitaja ilmoitti Bernd Jahnkelle 30 päivänä marraskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä aikomuksestaan myydä tälle HAMESTAn omaisuuserät 2,5 miljoonan euron hintaan, jos velkojainkokous hyväksyy kaupan. Omaisuuserät oli kyseisenä ajankohtana vuokrattu toiselle enintään 31 päivään maaliskuuta 2000 asti. Lisäksi konkurssipesän hoitaja tarjosi Jahnkelle mahdollisuutta käyttää omaisuuseriä 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen maksettavaa 13 000 euron hintaa vastaan vuokraajan suostuessa siihen. |
| --- | --- |

(71)

HAMESTAn konkurssipesän hoitaja ilmoitti Bernd Jahnkelle 30 päivänä marraskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä aikomuksestaan myydä tälle HAMESTAn omaisuuserät 2,5 miljoonan euron hintaan, jos velkojainkokous hyväksyy kaupan. Omaisuuserät oli kyseisenä ajankohtana vuokrattu toiselle enintään 31 päivään maaliskuuta 2000 asti. Lisäksi konkurssipesän hoitaja tarjosi Jahnkelle mahdollisuutta käyttää omaisuuseriä 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen maksettavaa 13 000 euron hintaa vastaan vuokraajan suostuessa siihen.

| (72) | Konkurssipesän hoitajan ja Jahnken helmikuussa 2000 tekemä kauppasopimus ei tullut koskaan voimaan, koska HAMESTAn velkojainkokouksen mielestä oli parempi myydä omaisuuserät julkisella huutokaupalla. |
| --- | --- |

(72)

Konkurssipesän hoitajan ja Jahnken helmikuussa 2000 tekemä kauppasopimus ei tullut koskaan voimaan, koska HAMESTAn velkojainkokouksen mielestä oli parempi myydä omaisuuserät julkisella huutokaupalla.

| (73) | Konkurssipesän hoitaja ja Jahnke tekivät toukokuussa 2000 uuden vuokrasopimuksen, joka oli mahdollista irtisanoa kuuden kuukauden irtisanomisajalla vuoden lopussa. Sopimuksen voimassaolo päättyisi HAMESTAn konkurssimenettelyn päättyessä. |
| --- | --- |

(73)

Konkurssipesän hoitaja ja Jahnke tekivät toukokuussa 2000 uuden vuokrasopimuksen, joka oli mahdollista irtisanoa kuuden kuukauden irtisanomisajalla vuoden lopussa. Sopimuksen voimassaolo päättyisi HAMESTAn konkurssimenettelyn päättyessä.

| (74) | Komissio katsoo, että 30 päivänä marraskuuta 1999 päivätty kirje ei osoita selvästi, että konkurssipesän hoitaja sitoutui omaisuuserien lopulliseen myyntiin Jahnkelle. Hän pelkästään tarjosi Bernd Jahnkelle mahdollisuuden käyttää omaisuuseriä määrittelemättömän ajanjakson ajan vuokraajan suostuessa siihen. Jahnke voisi käyttää omaisuuseriä siihen asti kunnes konkurssipesän hoitaja irtisanoo sopimuksen säädetyssä määräajassa. |
| --- | --- |

(74)

Komissio katsoo, että 30 päivänä marraskuuta 1999 päivätty kirje ei osoita selvästi, että konkurssipesän hoitaja sitoutui omaisuuserien lopulliseen myyntiin Jahnkelle. Hän pelkästään tarjosi Bernd Jahnkelle mahdollisuuden käyttää omaisuuseriä määrittelemättömän ajanjakson ajan vuokraajan suostuessa siihen. Jahnke voisi käyttää omaisuuseriä siihen asti kunnes konkurssipesän hoitaja irtisanoo sopimuksen säädetyssä määräajassa.

| (75) | On selvää, että konkurssipesän hoitaja ei marraskuussa 1999 pystynyt antamaan pitkäaikaista sitoumusta omaisuuserien myynnistä, koska hän ei ollut saanut velkojainkokouksen hyväksyntää. Helmikuussa 2000 kävi ilmi, että velkojainkokous ei kannattanut omaisuuserien suoraa myyntiä Jahnkelle vaan piti parempana myydä ne julkisella huutokaupalla. |
| --- | --- |

(75)

On selvää, että konkurssipesän hoitaja ei marraskuussa 1999 pystynyt antamaan pitkäaikaista sitoumusta omaisuuserien myynnistä, koska hän ei ollut saanut velkojainkokouksen hyväksyntää. Helmikuussa 2000 kävi ilmi, että velkojainkokous ei kannattanut omaisuuserien suoraa myyntiä Jahnkelle vaan piti parempana myydä ne julkisella huutokaupalla.

| (76) | Suunniteltua HAMESTAn omaisuuserien huutokauppaa ei tähän mennessä ole toteutettu. Saksan viranomaisten mukaan omaisuuserien arvo on määritettävä uudelleen huutokauppaa varten, joka nyt on tarkoitus järjestää vuoden 2003 lopussa. Sen vuoksi komissio ei voi olettaa, että Jahnke pystyy ostamaan omaisuuserät tai käyttämään niitä pysyvästi. |
| --- | --- |

(76)

Suunniteltua HAMESTAn omaisuuserien huutokauppaa ei tähän mennessä ole toteutettu. Saksan viranomaisten mukaan omaisuuserien arvo on määritettävä uudelleen huutokauppaa varten, joka nyt on tarkoitus järjestää vuoden 2003 lopussa. Sen vuoksi komissio ei voi olettaa, että Jahnke pystyy ostamaan omaisuuserät tai käyttämään niitä pysyvästi.

| (77) | Nyt käsiteltävänä oleva asia eroaa asioista HOMATEC ja AMBAU, jotka molemmat kuuluivat vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävän valtiontuen arvioinnista vuonna 1994 annettujen suuntaviivojen (11) soveltamisalaan. Uusien osavaltioiden poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi komissio hyväksyi vuoden 1994 suuntaviivojen nojalla rakenneuudistustuet myös vasta perustetuille ”Auffanglösung”-yrityksille (12). Koska HOMATEC ja AMBAU olivat Auffanglösung-yrityksiä, jotka täyttivät kaikki vuoden 1994 suuntaviivoissa vahvistetut arviointiperusteet, komissio pystyi tuolloin hyväksymään rakenneuudistustuet näille yrityksille. |
| --- | --- |

(77)

Nyt käsiteltävänä oleva asia eroaa asioista HOMATEC ja AMBAU, jotka molemmat kuuluivat vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävän valtiontuen arvioinnista vuonna 1994 annettujen suuntaviivojen (11) soveltamisalaan. Uusien osavaltioiden poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi komissio hyväksyi vuoden 1994 suuntaviivojen nojalla rakenneuudistustuet myös vasta perustetuille ”Auffanglösung”-yrityksille (12). Koska HOMATEC ja AMBAU olivat Auffanglösung-yrityksiä, jotka täyttivät kaikki vuoden 1994 suuntaviivoissa vahvistetut arviointiperusteet, komissio pystyi tuolloin hyväksymään rakenneuudistustuet näille yrityksille.

| (78) | Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa on kuitenkin kyse vuoden 1999 suuntaviivojen soveltamisesta, joissa Auffanglösung-käsite rajoitetaan tapauksiin, jotka käsiteltiin ennen 31 päivää joulukuuta 1999. Lisäksi nyt käsiteltävänä olevassa asiassa tosiseikat ovat erilaiset, sillä HAMESTAn liiketoiminta ei siirtynyt pitkäaikaisesti Jahnkelle, vaan konkurssipesän hoitaja ainoastaan tarjosi mahdollisuuden käyttää omaisuuseriä konkurssimenettelyn päättymiseen asti. Tämän vuoksi nyt käsiteltävänä oleva asia eroaa mainituista aiemmista asioista. Koska asia on arvioitava uusien, tiukempien suuntaviivojen nojalla, komission on sovellettava toisia arviointiperusteita kuin HOMATECia tai AMBAUta koskeneissa asioissa. |
| --- | --- |

(78)

Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa on kuitenkin kyse vuoden 1999 suuntaviivojen soveltamisesta, joissa Auffanglösung-käsite rajoitetaan tapauksiin, jotka käsiteltiin ennen 31 päivää joulukuuta 1999. Lisäksi nyt käsiteltävänä olevassa asiassa tosiseikat ovat erilaiset, sillä HAMESTAn liiketoiminta ei siirtynyt pitkäaikaisesti Jahnkelle, vaan konkurssipesän hoitaja ainoastaan tarjosi mahdollisuuden käyttää omaisuuseriä konkurssimenettelyn päättymiseen asti. Tämän vuoksi nyt käsiteltävänä oleva asia eroaa mainituista aiemmista asioista. Koska asia on arvioitava uusien, tiukempien suuntaviivojen nojalla, komission on sovellettava toisia arviointiperusteita kuin HOMATECia tai AMBAUta koskeneissa asioissa.

| (79) | Jo selvitetyistä syistä komissio ei voi olettaa, että Jahnke täyttäisi edellytykset, joiden perusteella se voitaisiin vapauttaa rakenneuudistustukien myöntämistä vasta perustetulle yritykselle koskevasta yleisestä kiellosta. |
| --- | --- |

(79)

Jo selvitetyistä syistä komissio ei voi olettaa, että Jahnke täyttäisi edellytykset, joiden perusteella se voitaisiin vapauttaa rakenneuudistustukien myöntämistä vasta perustetulle yritykselle koskevasta yleisestä kiellosta.

| (80) | Komissio on sitä mieltä, että nämä rakenneuudistustukien kieltoa koskevat johtopäätökset tukevat sitä päätelmää, että tuet eivät täytä edellytyksiä 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamiseksi. Selvittääkseen, täyttävätkö toimenpiteet muut hyväksyttyjen tukiohjelmien mukaiset kriteerit, komissio on tutkinut suuntaviivojen muut sovellettavat kriteerit. |
| --- | --- |

(80)

Komissio on sitä mieltä, että nämä rakenneuudistustukien kieltoa koskevat johtopäätökset tukevat sitä päätelmää, että tuet eivät täytä edellytyksiä 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamiseksi. Selvittääkseen, täyttävätkö toimenpiteet muut hyväksyttyjen tukiohjelmien mukaiset kriteerit, komissio on tutkinut suuntaviivojen muut sovellettavat kriteerit.

| (81) | Suuntaviivojen mukaan rakenneuudistussuunnitelman on johdettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden ja terveyden palautumiseen kohtuullisessa ajassa ja perustuttava yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskeviin realistisiin oletuksiin. Elinkelpoisuuskriteerin täyttämiseksi rakenneuudistussuunnitelmassa on esitettävä yrityksen muuttamista siten, että se voi vastata itse kaikista kustannuksistaan, mukaan lukien kuoletuskustannukset ja rahoituskulut, ja että sen oman pääoman tuotto on niin korkea, että se ei rakenneuudistuksen jälkeen tarvitse enää muuta tukea ja pystyy kilpailemaan markkinoilla omin voimin. |
| --- | --- |

(81)

Suuntaviivojen mukaan rakenneuudistussuunnitelman on johdettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden ja terveyden palautumiseen kohtuullisessa ajassa ja perustuttava yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskeviin realistisiin oletuksiin. Elinkelpoisuuskriteerin täyttämiseksi rakenneuudistussuunnitelmassa on esitettävä yrityksen muuttamista siten, että se voi vastata itse kaikista kustannuksistaan, mukaan lukien kuoletuskustannukset ja rahoituskulut, ja että sen oman pääoman tuotto on niin korkea, että se ei rakenneuudistuksen jälkeen tarvitse enää muuta tukea ja pystyy kilpailemaan markkinoilla omin voimin.

| (82) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio totesi, että rakenneuudistussuunnitelma perustuu pääasiassa yhteistyöhön Jahnke Lenzenin kanssa. Komissio totesi tältä osin, ettei se voisi hyväksyä rakenneuudistussuunnitelmaa, jollei tuensaaja pystyisi joka tapauksessa itse toteuttamaan rakenneuudistustoimenpiteitä. Lisäksi se epäili, olisiko sijoittajalla tarvittavat varat omaisuuserien ostamiseen. Koska rakenneuudistusvaiheen oli määrä päättyä marraskuussa 2002 mutta julkinen huutokauppa järjestettäisiin vasta vuoden 2002 maalis- ja syyskuun välillä, komissio epäili, voitiinko rakenneuudistussuunnitelmalla palauttaa Jahnken pitkän aikavälin elinkelpoisuus suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(82)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio totesi, että rakenneuudistussuunnitelma perustuu pääasiassa yhteistyöhön Jahnke Lenzenin kanssa. Komissio totesi tältä osin, ettei se voisi hyväksyä rakenneuudistussuunnitelmaa, jollei tuensaaja pystyisi joka tapauksessa itse toteuttamaan rakenneuudistustoimenpiteitä. Lisäksi se epäili, olisiko sijoittajalla tarvittavat varat omaisuuserien ostamiseen. Koska rakenneuudistusvaiheen oli määrä päättyä marraskuussa 2002 mutta julkinen huutokauppa järjestettäisiin vasta vuoden 2002 maalis- ja syyskuun välillä, komissio epäili, voitiinko rakenneuudistussuunnitelmalla palauttaa Jahnken pitkän aikavälin elinkelpoisuus suuntaviivojen mukaisesti.

| (83) | Edellä esitetyistä tiedoista ilmenee, että Jahnke ei tähän mennessä ole pystynyt hankkimaan lopullisesti omistukseensa HAMESTAn omaisuuseriä, mikä jo sinällään vahvistaa, että yritys ei ole elinkelpoinen. Seuraavista syistä ei näytä todennäköiseltä, että Jahnke pystyisi lähitulevaisuudessa hankkimaan omaisuuserät:






  a) | omaisuuserien kauppahinnan rahoittamiseksi välttämätöntä 2,5 miljoonan euron pankkilainaa ei myönnetty; |
| --- | --- | --- |

(83)

Edellä esitetyistä tiedoista ilmenee, että Jahnke ei tähän mennessä ole pystynyt hankkimaan lopullisesti omistukseensa HAMESTAn omaisuuseriä, mikä jo sinällään vahvistaa, että yritys ei ole elinkelpoinen. Seuraavista syistä ei näytä todennäköiseltä, että Jahnke pystyisi lähitulevaisuudessa hankkimaan omaisuuserät:

a)

omaisuuserien kauppahinnan rahoittamiseksi välttämätöntä 2,5 miljoonan euron pankkilainaa ei myönnetty;

| b) | sijoittajalla on varoja vain rajoitetusti; ja |
| --- | --- |

b)

sijoittajalla on varoja vain rajoitetusti; ja

| c) | Jahnke jätti konkurssihakemuksen vuonna 2002. |
| --- | --- |

c)

Jahnke jätti konkurssihakemuksen vuonna 2002.

| (84) | Rakenneuudistussuunnitelman heikkous on siinä, että sen täytäntöönpanon edellytyksenä oleva omaisuuserien haltuunotto ei ollut missään vaiheessa taloudellisesti turvattu. Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen jälkeen toimitettujen tietojen perusteella ei voida päätellä, että rahoittajapankki olisi missään vaiheessa sitoutunut rahoitukseen. Tiedot eivät myöskään osoita, että sijoittaja olisi pystynyt itse kattamaan puuttuvan rahoituksen omilla varoillaan, sillä ne oli jo käytetty käynnistyskustannusten rahoittamiseen, tai yrityksen odotetuilla voitoilla, sillä ne eivät olisi riittäneet. |
| --- | --- |

(84)

Rakenneuudistussuunnitelman heikkous on siinä, että sen täytäntöönpanon edellytyksenä oleva omaisuuserien haltuunotto ei ollut missään vaiheessa taloudellisesti turvattu. Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen jälkeen toimitettujen tietojen perusteella ei voida päätellä, että rahoittajapankki olisi missään vaiheessa sitoutunut rahoitukseen. Tiedot eivät myöskään osoita, että sijoittaja olisi pystynyt itse kattamaan puuttuvan rahoituksen omilla varoillaan, sillä ne oli jo käytetty käynnistyskustannusten rahoittamiseen, tai yrityksen odotetuilla voitoilla, sillä ne eivät olisi riittäneet.

| (85) | Lisäksi voidaan todeta, että komission epäilyjä vahvisti se, että Jahnken todelliset tulokset ovat olleet odotuksia huonommat. Rakenneuudistussuunnitelmassa oletettiin liiketuloksen olevan 250 000 euroa vuonna 2000 ja 600 000 euroa vuonna 2001, mutta todellisuudessa tulos oli 100 000 euroa vuonna 2000 ja 15 000 euroa vuonna 2001. |
| --- | --- |

(85)

Lisäksi voidaan todeta, että komission epäilyjä vahvisti se, että Jahnken todelliset tulokset ovat olleet odotuksia huonommat. Rakenneuudistussuunnitelmassa oletettiin liiketuloksen olevan 250 000 euroa vuonna 2000 ja 600 000 euroa vuonna 2001, mutta todellisuudessa tulos oli 100 000 euroa vuonna 2000 ja 15 000 euroa vuonna 2001.

| (86) | Komissio ei voi katsoa, että rakenneuudistussuunnitelma perustui realistisiin oletuksiin ja että Jahnken pitkän aikavälin elinkelpoisuus voitaisiin palauttaa kohtuullisessa ajassa. |
| --- | --- |

(86)

Komissio ei voi katsoa, että rakenneuudistussuunnitelma perustui realistisiin oletuksiin ja että Jahnken pitkän aikavälin elinkelpoisuus voitaisiin palauttaa kohtuullisessa ajassa.

| (87) | Rakenneuudistussuunnitelman on sisällettävä toimenpiteitä, joilla poistetaan kilpailijoihin mahdollisesti kohdistuvat haitalliset vaikutukset, koska muutoin myönnetty tuki olisi ristiriidassa yhteisen edun kanssa eikä sitä voitaisi hyväksyä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(87)

Rakenneuudistussuunnitelman on sisällettävä toimenpiteitä, joilla poistetaan kilpailijoihin mahdollisesti kohdistuvat haitalliset vaikutukset, koska muutoin myönnetty tuki olisi ristiriidassa yhteisen edun kanssa eikä sitä voitaisi hyväksyä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

| (88) | Jos kyseessä oleva yritys toimii sellaisilla yhteisön markkinoilla, joilla tarjonnan ja kysynnän objektiivisen arvioinnin perusteella on rakenteellista ylituotantokapasiteettia, tämä edellyttää sitä, että rakenneuudistussuunnitelmalla edistetään tuntuvasti ja oikeassa suhteessa saadun tuen määrään alan rakenneuudistusta merkityksellisillä markkinoilla yhteisössä supistamalla tai sulkemalla peruuttamattomasti kapasiteettia. Jos rakenteellista ylikapasiteettia ei ole, komissio ei yleensä vaadi kapasiteetin supistamista tuen vastapainoksi. |
| --- | --- |

(88)

Jos kyseessä oleva yritys toimii sellaisilla yhteisön markkinoilla, joilla tarjonnan ja kysynnän objektiivisen arvioinnin perusteella on rakenteellista ylituotantokapasiteettia, tämä edellyttää sitä, että rakenneuudistussuunnitelmalla edistetään tuntuvasti ja oikeassa suhteessa saadun tuen määrään alan rakenneuudistusta merkityksellisillä markkinoilla yhteisössä supistamalla tai sulkemalla peruuttamattomasti kapasiteettia. Jos rakenteellista ylikapasiteettia ei ole, komissio ei yleensä vaadi kapasiteetin supistamista tuen vastapainoksi.

| (89) | Saksa on esittänyt komissiolle yksityiskohtaisia tietoja teräsrakennemarkkinoiden tilanteesta ja osoittanut siten, että Saksan markkinoilla, joilla Jahnke pääasiassa toimii ja joilla sen markkinaosuus on alle 1 prosenttia, ei ole rakenteellista ylituotantokapasiteettia kuten ei myöskään Euroopan markkinoilla, joilla Jahnken markkinaosuus on alle 0,001 prosenttia. |
| --- | --- |

(89)

Saksa on esittänyt komissiolle yksityiskohtaisia tietoja teräsrakennemarkkinoiden tilanteesta ja osoittanut siten, että Saksan markkinoilla, joilla Jahnke pääasiassa toimii ja joilla sen markkinaosuus on alle 1 prosenttia, ei ole rakenteellista ylituotantokapasiteettia kuten ei myöskään Euroopan markkinoilla, joilla Jahnken markkinaosuus on alle 0,001 prosenttia.

| (90) | Koska Jahnke on pk-yritys eikä rakenneuudistussuunnitelmaan sisälly tuotantokapasiteetin laajentamista, komissio katsoo tämän suuntaviivojen kriteerin täyttyvän. |
| --- | --- |

(90)

Koska Jahnke on pk-yritys eikä rakenneuudistussuunnitelmaan sisälly tuotantokapasiteetin laajentamista, komissio katsoo tämän suuntaviivojen kriteerin täyttyvän.

| (91) | Tuen määrä ja intensiteetti on rajoitettava rakenneuudistuksen toteuttamiseksi tarvittavaan vähimmäismäärään ja sen on komission kannalta tarkasteltuna oltava oikeassa suhteessa odotettavissa oleviin hyötyihin. Sen vuoksi sijoittajan on osallistuttava rakenneuudistuskustannusten rahoittamiseen merkittävällä määrällä omia varojaan. |
| --- | --- |

(91)

Tuen määrä ja intensiteetti on rajoitettava rakenneuudistuksen toteuttamiseksi tarvittavaan vähimmäismäärään ja sen on komission kannalta tarkasteltuna oltava oikeassa suhteessa odotettavissa oleviin hyötyihin. Sen vuoksi sijoittajan on osallistuttava rakenneuudistuskustannusten rahoittamiseen merkittävällä määrällä omia varojaan.

| (92) | Saksan esittämien tietojen mukaan sijoittajan suunniteltu rahoitusosuus on noin 21 prosenttia kokonaiskustannuksista. Koska Jahnke on keskisuuri yritys, komissio voi arvioida tukea lievemmin. Sen vuoksi komissio katsoo, että sijoittajan rahoitusosuus on kohtuullinen. |
| --- | --- |

(92)

Saksan esittämien tietojen mukaan sijoittajan suunniteltu rahoitusosuus on noin 21 prosenttia kokonaiskustannuksista. Koska Jahnke on keskisuuri yritys, komissio voi arvioida tukea lievemmin. Sen vuoksi komissio katsoo, että sijoittajan rahoitusosuus on kohtuullinen.

V.   PÄÄTELMÄ

| (93) | Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että kohtuutonta kilpailun vääristymistä ja tuen suhteellisuutta koskevien epäilyjen poistumisesta huolimatta yrityksen tukikelpoisuutta ja elinkelpoisuutta koskevat suuntaviivojen kriteerit eivät täyty. Sen vuoksi tuki on katsottava yhteismarkkinoille soveltumattomaksi. |
| --- | --- |

(93)

Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että kohtuutonta kilpailun vääristymistä ja tuen suhteellisuutta koskevien epäilyjen poistumisesta huolimatta yrityksen tukikelpoisuutta ja elinkelpoisuutta koskevat suuntaviivojen kriteerit eivät täyty. Sen vuoksi tuki on katsottava yhteismarkkinoille soveltumattomaksi.

| (94) | Komissio toteaa, että Saksan liittotasavalta on myöntänyt tukea noin 820 000 euroa perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti. |
| --- | --- |

(94)

Komissio toteaa, että Saksan liittotasavalta on myöntänyt tukea noin 820 000 euroa perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti.

| (95) | Sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet, jotka muodostuvat kahdesta BvS:n myöntämästä lainasta, joiden yhteismäärä on 560 000 euroa, ja Sachsen-Anhaltin osavaltion myöntämästä 260 000 euron suuruisesta lainasta, on perittävä takaisin tuensaajalta, jollei niin ole jo tehty, |
| --- | --- |

(95)

Sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet, jotka muodostuvat kahdesta BvS:n myöntämästä lainasta, joiden yhteismäärä on 560 000 euroa, ja Sachsen-Anhaltin osavaltion myöntämästä 260 000 euron suuruisesta lainasta, on perittävä takaisin tuensaajalta, jollei niin ole jo tehty,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tuet, jotka Saksa on myöntänyt Jahnke Stahlbau GmbH:lle kahden BvS:n myöntämän lainan, joiden yhteismäärä on 560 000 euroa, ja Sachsen-Anhaltin osavaltion myöntämän 260 000 euron suuruisen lainan muodossa, eivät sovellu yhteismarkkinoille.

2 artikla

Tuki, jonka Saksa on myöntänyt Jahnke Stahlbau GmbH:lle Sachsen-Anhaltin osavaltion myöntämän 2 000 000 euron suuruisen takauksen muodossa, ei sovellu yhteismarkkinoille.

3 artikla

1.   Saksan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitettujen ja tuensaajalle sääntöjenvastaisesti maksettujen tukien perimiseksi takaisin.

2.   Tuet on maksettava takaisin viipymättä kansallisen oikeuden mukaisten menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon.

4 artikla

Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2003.

Komission puolesta

Mario MONTI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL C 160, 2.6.2001, s. 2.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

3

(4)  Sachsen-Anhaltin osavaltion takaussäännöt, kiertokirje 4. huhtikuuta 2000 (”Bürgschaftsrichtlinie des Landes Sachsen-Anhalt RdErl vom 4.4.2000”), N 413/91; E 5/94; E 8/01.

4

(5)  EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2.

5

(6)  Vakauttamislainojen myöntämistä pienille ja keskisuurille yrityksille Sachsen-Anhaltissa koskevien suuntaviivojen mukaisesti. Komissio on hyväksynyt kyseisen tukiohjelman numerolla N 452/97.

6

(7)  HOMATEC: Päätös tehty 12. heinäkuuta 2002 (EYVL C 310, 13.12.2002, s. 22); AMBAU: Komission päätös 2003/261/EY (EUVL L 103, 24.4.2003, s. 51).

7

(8)  EYVL L 107, 30.4.1996, s. 4. Ks. myös liitteen 11 artiklan 1 ja 6 kohta.

8

(9)  Mukautettu suuntaviivoihin 4. huhtikuuta 2000 ja 3. maaliskuuta 2001 päivätyllä valtiovarainministeriön kiertokirjeellä.

9

(10)  EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2. Näitä suuntaviivoja voidaan soveltaa, koska osa tuista myönnettiin niiden julkaisemisen jälkeen (ks. suuntaviivojen 101 kohta).

10

(11)  EYVL C 386, 23.12.1994, s. 12.

11

(12)  Konkurssimenettelystä syntynyt uusi yritys, joka jatkaa konkurssin tehneen yrityksen toimintaa.

12

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/81 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/81

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 1 päivänä joulukuuta 2004,

valtiontuesta, jonka Ranska aikoo myöntää Bull-yrityksen hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 4514)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/941/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Komissio saattoi 13 päivänä marraskuuta 2002 päätökseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn, joka koski Ranskan valtion Bull-yritykselle myöntämää 450 miljoonan euroa käteisennakkoa, ja teki tätä koskevan myönteisen päätöksen 2003/599/EY (2). Myönteisen päätöksen ehdoksi asetettiin, että tuki maksetaan takaisin viimeistään 17 päivänä kesäkuuta 2003. Komissio saattoi asian yhteisöjen tuomioistuimen käsittelyyn 26 päivänä marraskuuta 2003, koska Ranska ei ollut noudattanut päätöstä (3). Vuoden 2003 lopussa ja vuoden 2004 alussa pidettiin useita kokouksia, joiden kuluessa Ranskan viranomaiset ja Bull-yritys selittivät Bullin rakenneuudistussuunnitelman sisältöä, varsinkin sen kolmatta vaihetta eli pääomakorotusta. Ranska ilmoitti tämän päätöksen kohteena olevasta suunnitellusta tuesta 20 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio saattoi 13 päivänä marraskuuta 2002 päätökseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn, joka koski Ranskan valtion Bull-yritykselle myöntämää 450 miljoonan euroa käteisennakkoa, ja teki tätä koskevan myönteisen päätöksen 2003/599/EY (2). Myönteisen päätöksen ehdoksi asetettiin, että tuki maksetaan takaisin viimeistään 17 päivänä kesäkuuta 2003. Komissio saattoi asian yhteisöjen tuomioistuimen käsittelyyn 26 päivänä marraskuuta 2003, koska Ranska ei ollut noudattanut päätöstä (3). Vuoden 2003 lopussa ja vuoden 2004 alussa pidettiin useita kokouksia, joiden kuluessa Ranskan viranomaiset ja Bull-yritys selittivät Bullin rakenneuudistussuunnitelman sisältöä, varsinkin sen kolmatta vaihetta eli pääomakorotusta. Ranska ilmoitti tämän päätöksen kohteena olevasta suunnitellusta tuesta 20 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä.

| (2) | Komissio on ilmoittanut Ranskalle 16 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee tätä tukea. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on ilmoittanut Ranskalle 16 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee tätä tukea.

| (3) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta.

| (4) | Komissio on saanut asiasta huomautuksia Bull-yrityksen työntekijöiden edustajilta. Näiden edustajien valtuuskunnan ja komission välillä pidettiin 8 päivänä kesäkuuta 2004 kokous, jonka jälkeen edustajat lähettivät komissiolle lisätietoja. Komissio lähetti tiedot Ranskalle sen huomautusten saamiseksi ja esitti samalla kysymyksiä useista asiaan liittyvistä näkökohdista. Komissio sai Ranskan huomautukset ja vastaukset kirjallisesti 28 päivänä toukokuuta 2004 ja 29 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyillä kirjeillä. Komission, Ranskan viranomaisten ja Bullin välillä pidettiin kokous 10 päivänä syyskuuta 2004. |
| --- | --- |

(4)

Komissio on saanut asiasta huomautuksia Bull-yrityksen työntekijöiden edustajilta. Näiden edustajien valtuuskunnan ja komission välillä pidettiin 8 päivänä kesäkuuta 2004 kokous, jonka jälkeen edustajat lähettivät komissiolle lisätietoja. Komissio lähetti tiedot Ranskalle sen huomautusten saamiseksi ja esitti samalla kysymyksiä useista asiaan liittyvistä näkökohdista. Komissio sai Ranskan huomautukset ja vastaukset kirjallisesti 28 päivänä toukokuuta 2004 ja 29 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyillä kirjeillä. Komission, Ranskan viranomaisten ja Bullin välillä pidettiin kokous 10 päivänä syyskuuta 2004.

II   KUVAUS

1.   Tuensaaja

| (5) | Bull on kansainvälinen atk-alan konserni, jonka päätoimipaikka on Euroopassa ja joka harjoittaa liiketoimintaa yli sadassa maassa (5). Bull-konserni toimii pääasiassa kahdella alalla:






  — | Huippuluokan tietokonepalvelimet ammattimaiseen käyttöön: Bull suunnittelee ja tarjoaa ammattimaiseen käyttöön suuria tietokonepalvelimia sekä palvelimiin suoraan liittyviä huoltopalveluja. Bullin markkinaosuus yhteisössä, sellaisena kuin se oli 30 päivänä huhtikuuta 2004 (jäljempänä ’15 jäsenvaltion yhteisö’), on noin 3 prosenttia (noin 5 prosenttia keski- ja huippuluokan palvelimista). Bullin tärkeimmät kilpailijat ovat IBM (markkinaosuus 34,3 %), Hewlett Packard (HP), joka osti Compaqin vuonna 2001 (29,4 %), Sun (12,6 %) ja Fujitsu/Siemens (8,9 %). |
| --- | --- | --- |

(5)

Bull on kansainvälinen atk-alan konserni, jonka päätoimipaikka on Euroopassa ja joka harjoittaa liiketoimintaa yli sadassa maassa (5). Bull-konserni toimii pääasiassa kahdella alalla:

—

Huippuluokan tietokonepalvelimet ammattimaiseen käyttöön: Bull suunnittelee ja tarjoaa ammattimaiseen käyttöön suuria tietokonepalvelimia sekä palvelimiin suoraan liittyviä huoltopalveluja. Bullin markkinaosuus yhteisössä, sellaisena kuin se oli 30 päivänä huhtikuuta 2004 (jäljempänä ’15 jäsenvaltion yhteisö’), on noin 3 prosenttia (noin 5 prosenttia keski- ja huippuluokan palvelimista). Bullin tärkeimmät kilpailijat ovat IBM (markkinaosuus 34,3 %), Hewlett Packard (HP), joka osti Compaqin vuonna 2001 (29,4 %), Sun (12,6 %) ja Fujitsu/Siemens (8,9 %).

| — | Tietotekniikkapalvelut: Bull muun muassa kehittää ja integroi erilaisia sovellutuksia sekä rakentaa ohjelmistoarkkitehtuuria. Bullin myytyä Integris-jaostonsa Sterialle sen toiminta kyseisillä markkinoilla on keskittynyt ennen kaikkea Ranskaan ja Italiaan. Bullin tärkeimmät kilpailijat kyseisellä alalla ovat IBM ja HP. Bullin markkinaosuus 15 jäsenvaltion yhteisössä on alle 1 prosentin. |
| --- | --- |

—

Tietotekniikkapalvelut: Bull muun muassa kehittää ja integroi erilaisia sovellutuksia sekä rakentaa ohjelmistoarkkitehtuuria. Bullin myytyä Integris-jaostonsa Sterialle sen toiminta kyseisillä markkinoilla on keskittynyt ennen kaikkea Ranskaan ja Italiaan. Bullin tärkeimmät kilpailijat kyseisellä alalla ovat IBM ja HP. Bullin markkinaosuus 15 jäsenvaltion yhteisössä on alle 1 prosentin.

| (6) | Bullin liikevaihto vuonna 2003 oli 1 265 miljoonaa euroa, joka jakautui seuraavasti: tuotteet 46 prosenttia, tuotteisiin liittyvät huoltotoimet 27 prosenttia ja palvelut 27 prosenttia. |
| --- | --- |

(6)

Bullin liikevaihto vuonna 2003 oli 1 265 miljoonaa euroa, joka jakautui seuraavasti: tuotteet 46 prosenttia, tuotteisiin liittyvät huoltotoimet 27 prosenttia ja palvelut 27 prosenttia.

| (7) | Bull on Ranskan lainsäädännön mukainen osakeyhtiö. Sen osakkaita ovat heinäkuun 2004 pääomakorotuksen ja joukkovelkakirjojen haltijoille suunnatun optiotodistusmerkinnän jälkeen France Télécom ja NEC, molemmat 10,1 prosentin osuudella, Axa Private Equity ja Artemis 8,6 prosentin osuudella, Bullin johtajat 5,1 prosentin osuudella, Motorola 3,0 prosentin osuudella ja Debeka 2,9 prosentin osuudella. Ranskan valtiolla on enää 2,9 prosentin osuus. Loput 57,3 prosenttia ovat vaihtuvien osakkeenomistajien hallussa. |
| --- | --- |

(7)

Bull on Ranskan lainsäädännön mukainen osakeyhtiö. Sen osakkaita ovat heinäkuun 2004 pääomakorotuksen ja joukkovelkakirjojen haltijoille suunnatun optiotodistusmerkinnän jälkeen France Télécom ja NEC, molemmat 10,1 prosentin osuudella, Axa Private Equity ja Artemis 8,6 prosentin osuudella, Bullin johtajat 5,1 prosentin osuudella, Motorola 3,0 prosentin osuudella ja Debeka 2,9 prosentin osuudella. Ranskan valtiolla on enää 2,9 prosentin osuus. Loput 57,3 prosenttia ovat vaihtuvien osakkeenomistajien hallussa.

| (8) | Bull on 1990-alussa kohtaamiensa vaikeuksien voittamiseksi toteuttanut vuodesta 1994 lähtien edellisessä rakenneuudistussuunnitelmassa määriteltyjä toimenpiteitä Ranskan antamien sitoumusten mukaisesti. Komissio ottaa huomioon nämä sitoumukset 12 päivänä lokakuuta 1994 tekemässään päätöksessä 94/1073/EY Ranskan Bull-konsernille pääomakorotuksena myöntämästä ilmoittamattomasta valtiontuesta (6). Erityisesti Zenith Data Systems myytiin ja OSS-liiketoimintayksikkö (avoimet järjestelmät ja ohjelmisto) suljettiin. Lisäksi Ranska yksityisti Bullin myymällä sen osakkuuksia. Vuonna 1999 Bulliin kohdistui uusia paineita, minkä vuoksi sen oli myytävä omaisuuttaan ja irtisanottava henkilökuntaansa. Vuonna 2000 esitettiin suunnitelma strategisesta uudelleenkeskittämisestä, vähemmän tärkeän omaisuuden myynnistä ja kustannusten supistamisesta. Bull työllisti vuoden 2001 lopussa Euroopassa yhteensä enää noin 9 500 henkeä (11 500 vuonna 1999). |
| --- | --- |

(8)

Bull on 1990-alussa kohtaamiensa vaikeuksien voittamiseksi toteuttanut vuodesta 1994 lähtien edellisessä rakenneuudistussuunnitelmassa määriteltyjä toimenpiteitä Ranskan antamien sitoumusten mukaisesti. Komissio ottaa huomioon nämä sitoumukset 12 päivänä lokakuuta 1994 tekemässään päätöksessä 94/1073/EY Ranskan Bull-konsernille pääomakorotuksena myöntämästä ilmoittamattomasta valtiontuesta (6). Erityisesti Zenith Data Systems myytiin ja OSS-liiketoimintayksikkö (avoimet järjestelmät ja ohjelmisto) suljettiin. Lisäksi Ranska yksityisti Bullin myymällä sen osakkuuksia. Vuonna 1999 Bulliin kohdistui uusia paineita, minkä vuoksi sen oli myytävä omaisuuttaan ja irtisanottava henkilökuntaansa. Vuonna 2000 esitettiin suunnitelma strategisesta uudelleenkeskittämisestä, vähemmän tärkeän omaisuuden myynnistä ja kustannusten supistamisesta. Bull työllisti vuoden 2001 lopussa Euroopassa yhteensä enää noin 9 500 henkeä (11 500 vuonna 1999).

2.   Bullin vaikeudet ennen tämän päätöksen kohteena olevaa rakenneuudistussuunnitelmaa

| (9) | Johdanto-osan 8 kappaleessa esitetyistä toimenpiteistä huolimatta suunnitelma epäonnistui vuonna 2001. Yhtäältä teknologiaosakkeiden arvon huomattava lasku pörssissä esti Bullia myymästä huomattavan tappiollista Integris-jaostoaan ulkopuolisille. Toisaalta Internet-alan kriisi heikensi huomattavasti Internet-pohjaisiin tekniikoihin liittyvän toiminnan kannattavuutta. Televiestintämarkkinoiden romahtaminen, Internet-kuplan puhkeaminen, yritysten voittomarginaalien merkittävä kaventuminen ja kansainväliset paineet supistivat kysyntää. Yritykset käyttivät vuonna 2002 huomattavasti aiempaa vähemmän rahaa tietokoneisiin (– 25 % keski- ja huippuluokan palvelimiin). Palvelumarkkinat kaventuivat huomattavasti verrattuna aiempaan noususuuntaukseen, jonka taustalla olivat vuosituhannen vaihtumisen aiheuttamat ongelmat ja siirtyminen euroon. Taloudellisen tilanteen huononeminen 11 päivän syyskuuta 2001 tapahtumien jälkeen heikensi Bullin tilannetta entisestään. |
| --- | --- |

(9)

Johdanto-osan 8 kappaleessa esitetyistä toimenpiteistä huolimatta suunnitelma epäonnistui vuonna 2001. Yhtäältä teknologiaosakkeiden arvon huomattava lasku pörssissä esti Bullia myymästä huomattavan tappiollista Integris-jaostoaan ulkopuolisille. Toisaalta Internet-alan kriisi heikensi huomattavasti Internet-pohjaisiin tekniikoihin liittyvän toiminnan kannattavuutta. Televiestintämarkkinoiden romahtaminen, Internet-kuplan puhkeaminen, yritysten voittomarginaalien merkittävä kaventuminen ja kansainväliset paineet supistivat kysyntää. Yritykset käyttivät vuonna 2002 huomattavasti aiempaa vähemmän rahaa tietokoneisiin (– 25 % keski- ja huippuluokan palvelimiin). Palvelumarkkinat kaventuivat huomattavasti verrattuna aiempaan noususuuntaukseen, jonka taustalla olivat vuosituhannen vaihtumisen aiheuttamat ongelmat ja siirtyminen euroon. Taloudellisen tilanteen huononeminen 11 päivän syyskuuta 2001 tapahtumien jälkeen heikensi Bullin tilannetta entisestään.

| (10) | Bull oli investoinut monien vuosien ajan huomattavasti Internet-teknologiaan ja keskittänyt tarjontansa sähköisiin palveluihin ja verkon perusrakenteisiin. Internet-alan kriisi osoitti, että Bull oli tehnyt huonoja teknologisia valintoja ja keskittynyt markkinoihin, joilla se ei menestynyt. Lisäksi kohdemarkkinoita ja tarjottuja tuotteita koskevat Bullin tavoitteet eivät vastanneet riittävällä tavalla sen investointeja teknologiseen kehitykseen ja sille aiheutuneita kaupallisia ja hallinnollisia kustannuksia. |
| --- | --- |

(10)

Bull oli investoinut monien vuosien ajan huomattavasti Internet-teknologiaan ja keskittänyt tarjontansa sähköisiin palveluihin ja verkon perusrakenteisiin. Internet-alan kriisi osoitti, että Bull oli tehnyt huonoja teknologisia valintoja ja keskittynyt markkinoihin, joilla se ei menestynyt. Lisäksi kohdemarkkinoita ja tarjottuja tuotteita koskevat Bullin tavoitteet eivät vastanneet riittävällä tavalla sen investointeja teknologiseen kehitykseen ja sille aiheutuneita kaupallisia ja hallinnollisia kustannuksia.

| (11) | Konsernille on myös aiheutunut tappiota sen Yhdysvaltoihin sijoittuneiden työntekijöiden eläkejärjestelmistä aiheutuneista erittäin kalliista kustannuksista. Yhdysvaltain vaatimusten mukaisesti konsernitaseen vastaavaa-puoleen sisältyi tulevista eläkkeistä aiheutuvat kustannukset eli määrä, joka jäi puuttumaan, kun verrattiin ennakoiduista eläkeoikeuksista aiheutuvia diskontattuja vastuita eläkerahastoissa olevien varojen arvoon (nykyiseen markkina-arvoon). Vuonna 2002 Bull päätti siirtää kaikki eläkkeisiin liittyvät velvoitteensa vakuutusyhtiöille. Pörssikurssien laskettua kyseinen päätös merkitsi 87 miljoonan euron taloudellista menetystä vuosina 2002 ja 2003. |
| --- | --- |

(11)

Konsernille on myös aiheutunut tappiota sen Yhdysvaltoihin sijoittuneiden työntekijöiden eläkejärjestelmistä aiheutuneista erittäin kalliista kustannuksista. Yhdysvaltain vaatimusten mukaisesti konsernitaseen vastaavaa-puoleen sisältyi tulevista eläkkeistä aiheutuvat kustannukset eli määrä, joka jäi puuttumaan, kun verrattiin ennakoiduista eläkeoikeuksista aiheutuvia diskontattuja vastuita eläkerahastoissa olevien varojen arvoon (nykyiseen markkina-arvoon). Vuonna 2002 Bull päätti siirtää kaikki eläkkeisiin liittyvät velvoitteensa vakuutusyhtiöille. Pörssikurssien laskettua kyseinen päätös merkitsi 87 miljoonan euron taloudellista menetystä vuosina 2002 ja 2003.

| (12) | Epävarmuus yrityksen taloudellisesta kapasiteetista sai asiakkaat epäröimään suurten hankkeiden toteuttamista, koska asiakkaat eivät enää luottaneet siihen, että yritys pystyisi täyttämään velvollisuutensa tulevaisuudessa. Toimittajat edellyttivät tiukempia maksuehtoja, vaikka Bullin oli vaikea saada pankkitakauksia. |
| --- | --- |

(12)

Epävarmuus yrityksen taloudellisesta kapasiteetista sai asiakkaat epäröimään suurten hankkeiden toteuttamista, koska asiakkaat eivät enää luottaneet siihen, että yritys pystyisi täyttämään velvollisuutensa tulevaisuudessa. Toimittajat edellyttivät tiukempia maksuehtoja, vaikka Bullin oli vaikea saada pankkitakauksia.

3.   Rakenneuudistussuunnitelma

| (13) | Joulukuun 2 päivänä 2001 Bullin johtoon nimettiin uusi pääjohtaja. Bullin hallitus hyväksyi maaliskuussa 2002 uuden rakenneuudistussuunnitelman, johon sisältyi juoksevien kulujen ja henkilöstön huomattava karsiminen sekä keskittyminen yrityksen vahvuuksiin myymällä teollisuusomaisuutta huomattavissa määrin. Bullin kasvustrategia perustui kolmeen seuraavaan painopisteeseen:






  — | yrityksille tarkoitettujen suurten palvelinten valikoiman parantaminen varmistamalla samalla asiakkaiden käyttämien ratkaisujen jatkuvuus yhdessä kilpailukykyisen teknologian kehittämisen kanssa, |
| --- | --- | --- |

(13)

Joulukuun 2 päivänä 2001 Bullin johtoon nimettiin uusi pääjohtaja. Bullin hallitus hyväksyi maaliskuussa 2002 uuden rakenneuudistussuunnitelman, johon sisältyi juoksevien kulujen ja henkilöstön huomattava karsiminen sekä keskittyminen yrityksen vahvuuksiin myymällä teollisuusomaisuutta huomattavissa määrin. Bullin kasvustrategia perustui kolmeen seuraavaan painopisteeseen:

—

yrityksille tarkoitettujen suurten palvelinten valikoiman parantaminen varmistamalla samalla asiakkaiden käyttämien ratkaisujen jatkuvuus yhdessä kilpailukykyisen teknologian kehittämisen kanssa,

| — | johtoaseman saavuttaminen Euroopassa Intelin 64-bittiseen teknologiaan perustuvien ratkaisujen ja avoimen lähdekoodin ohjelmistojen alalla kohdemarkkinoilla, |
| --- | --- |

—

johtoaseman saavuttaminen Euroopassa Intelin 64-bittiseen teknologiaan perustuvien ratkaisujen ja avoimen lähdekoodin ohjelmistojen alalla kohdemarkkinoilla,

| — | palvelutoimintojen kehittämisen jatkaminen aloilla, joihin Bull on erikoistunut, erityisesti kaikenkattavien ratkaisujen toimittamisen alalla (laitteet + välitysohjelmistot + sovellukset) kohdennettuna painopistealoihin, kuten julkiseen sektoriin (vero- ja tullihallinto, sosiaalipalvelut, sähköinen hallinto), puolustus- ja turvallisuusalaan sekä televiestintäalan toimijoihin (7). |
| --- | --- |

—

palvelutoimintojen kehittämisen jatkaminen aloilla, joihin Bull on erikoistunut, erityisesti kaikenkattavien ratkaisujen toimittamisen alalla (laitteet + välitysohjelmistot + sovellukset) kohdennettuna painopistealoihin, kuten julkiseen sektoriin (vero- ja tullihallinto, sosiaalipalvelut, sähköinen hallinto), puolustus- ja turvallisuusalaan sekä televiestintäalan toimijoihin (7).

| (14) | Rahoitusta koskevaan osuuteen sisältyy kaksi perusperiaatetta:






  — | vaihtovelkakirjalainojen haltijoilta otetun 204 miljoonan euron velan vähentäminen 90 prosentilla yhdistettynä tarjoukseen muuttaa kyseiset arvopaperit osakkeiksi tai osakkeiksi, joihin liittyy optio-oikeus. Käytännössä tämä tarkoittaa vaihtovelkakirjalainojen voimassaolon päättymisen lykkäämistä, vuotuisen osingon alentamista sekä lunastuspalkkion poistamista. Tarjousehtojen mukaisesti joukkovelkakirjojen haltijat saavat ensisijaisesti 20 uutta osaketta yhdestä joukkovelkakirjasta tai toissijaisesti 16 osaketta ja sen lisäksi 16 optio-todistusta, jotka on merkittävä viimeistään 15 päivänä joulukuuta 2004. Koska valtaosa on valinnut toissijaisen tarjouksen ja jos oletetaan, että he käyttävät järjestelmällisesti merkintäoikeuttaan, vaihtovelkakirjalainojen haltijat tuovat tällä tavoin 17,2 miljoonaa euroa; |
| --- | --- | --- |

(14)

Rahoitusta koskevaan osuuteen sisältyy kaksi perusperiaatetta:

—

vaihtovelkakirjalainojen haltijoilta otetun 204 miljoonan euron velan vähentäminen 90 prosentilla yhdistettynä tarjoukseen muuttaa kyseiset arvopaperit osakkeiksi tai osakkeiksi, joihin liittyy optio-oikeus. Käytännössä tämä tarkoittaa vaihtovelkakirjalainojen voimassaolon päättymisen lykkäämistä, vuotuisen osingon alentamista sekä lunastuspalkkion poistamista. Tarjousehtojen mukaisesti joukkovelkakirjojen haltijat saavat ensisijaisesti 20 uutta osaketta yhdestä joukkovelkakirjasta tai toissijaisesti 16 osaketta ja sen lisäksi 16 optio-todistusta, jotka on merkittävä viimeistään 15 päivänä joulukuuta 2004. Koska valtaosa on valinnut toissijaisen tarjouksen ja jos oletetaan, että he käyttävät järjestelmällisesti merkintäoikeuttaan, vaihtovelkakirjalainojen haltijat tuovat tällä tavoin 17,2 miljoonaa euroa;

| — | markkinoilla toteutettu pääomakorotus ja erään sijoittajaryhmän antama 33 miljoonan euron takaus: NEC ja France Télécom (Bullin perinteiset osakkaat), molemmat 7,5 miljoonan euron osuudella, Debeka (saksalainen vakuutusyhtiö ja Bullin tärkeä asiakas) 3 miljoonalla eurolla, sijoitusrahastot Axa Private Equity ja Artemis 7 miljoonan euron ja 2 miljoonan euron osuuksilla ja 350 Bull-konsernin johtajaa 6 miljoonan euron osuudella. Vähittäissijoittajat toivat itse asiassa 13,8 miljoonaa euroa, joten sijoittajien osuudet ovat vain noin 90 prosenttia taatuista määristä. Korotuksen kokonaissuuruus on 44,2 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

—

markkinoilla toteutettu pääomakorotus ja erään sijoittajaryhmän antama 33 miljoonan euron takaus: NEC ja France Télécom (Bullin perinteiset osakkaat), molemmat 7,5 miljoonan euron osuudella, Debeka (saksalainen vakuutusyhtiö ja Bullin tärkeä asiakas) 3 miljoonalla eurolla, sijoitusrahastot Axa Private Equity ja Artemis 7 miljoonan euron ja 2 miljoonan euron osuuksilla ja 350 Bull-konsernin johtajaa 6 miljoonan euron osuudella. Vähittäissijoittajat toivat itse asiassa 13,8 miljoonaa euroa, joten sijoittajien osuudet ovat vain noin 90 prosenttia taatuista määristä. Korotuksen kokonaissuuruus on 44,2 miljoonaa euroa;

| — | 4 jaksossa kuvattu 517 miljoonan euron suuruinen tuki, johon on yhdistetty voitollisen tuloksen saavuttamista koskeva ehto. |
| --- | --- |

—

4 jaksossa kuvattu 517 miljoonan euron suuruinen tuki, johon on yhdistetty voitollisen tuloksen saavuttamista koskeva ehto.

| (15) | Kaikkien toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen Bull-konsernin oman pääoman pitäisi yltää 59,2 miljoonaan euroon. Taulukossa esitetään suunnitelmaan liittyvät rahoitusennusteet.
  Taulukko









  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| Liikevaihto | [...] (8) | [...]* | [...]* | [...]* |
| Voitto ennen korkoja ja veroja | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Nettotulos | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(15)

Kaikkien toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen Bull-konsernin oman pääoman pitäisi yltää 59,2 miljoonaan euroon. Taulukossa esitetään suunnitelmaan liittyvät rahoitusennusteet.

Taulukko

(miljoonaa euroa)

2004

2005

2006

2007

Liikevaihto

[...] (8)

[...]*

[...]*

[...]*

Voitto ennen korkoja ja veroja

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Nettotulos

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

4.   Tuen kuvaus

| (16) | Ilmoitettu tuki koostuu Ranskan valtion maksamasta 517 miljoonan euron summasta, joka suoritetaan aikaisintaan 31 päivänä joulukuuta 2004. Määrä vastaa päätöksellä 2003/599/EY hyväksyttyä pelastamistukea, mukaan luettuina korot, jotka ovat kertyneet sen jälkeen, kun pelastamistuki maksettiin joulukuussa 2001 ja kesäkuussa 2002. Uusi tuki maksetaan vasta Bullin maksettua takaisin kyseisen pelastamistuen. Valtio asettaa Bullille voitollisen tuloksen saavuttamista koskevan ehdon siten, että Bull maksaa valtiolle 23,5 prosenttia konsolidoidusta liikevoitostaan ennen veroja 8 vuoden ajan 31 päivänä joulukuuta 2005 päättyvästä tilikaudesta lähtien. |
| --- | --- |

(16)

Ilmoitettu tuki koostuu Ranskan valtion maksamasta 517 miljoonan euron summasta, joka suoritetaan aikaisintaan 31 päivänä joulukuuta 2004. Määrä vastaa päätöksellä 2003/599/EY hyväksyttyä pelastamistukea, mukaan luettuina korot, jotka ovat kertyneet sen jälkeen, kun pelastamistuki maksettiin joulukuussa 2001 ja kesäkuussa 2002. Uusi tuki maksetaan vasta Bullin maksettua takaisin kyseisen pelastamistuen. Valtio asettaa Bullille voitollisen tuloksen saavuttamista koskevan ehdon siten, että Bull maksaa valtiolle 23,5 prosenttia konsolidoidusta liikevoitostaan ennen veroja 8 vuoden ajan 31 päivänä joulukuuta 2005 päättyvästä tilikaudesta lähtien.

| (17) | Ranskan viranomaisten mukaan ehdon tämänhetkinen arvo on 50–60 miljoonaa euroa. Täten tuen enimmäismäärä olisi 467 miljoonaa euroa eli noin 90 prosenttia saatavista. Tällä tavalla Ranskan viranomaiset pyrkivät varmistamaan, että kohtelu vastaa vaihtovelkakirjalainojen haltijoiden kohtelua, sillä hekin luopuvat noin 90 prosentista saataviaan. |
| --- | --- |

(17)

Ranskan viranomaisten mukaan ehdon tämänhetkinen arvo on 50–60 miljoonaa euroa. Täten tuen enimmäismäärä olisi 467 miljoonaa euroa eli noin 90 prosenttia saatavista. Tällä tavalla Ranskan viranomaiset pyrkivät varmistamaan, että kohtelu vastaa vaihtovelkakirjalainojen haltijoiden kohtelua, sillä hekin luopuvat noin 90 prosentista saataviaan.

III   SYYT PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOHDAN MUKAISEN MENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (18) | Päätökseen aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely sisältyi tukitoimenpiteen alustava arvio, joka perustui erityisesti valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettuihin suuntaviivoihin (9) (jäljempänä ’suuntaviivat’). Kyseisessä päätöksessä komissio suhtautui epäilevästi siihen, takaako suunnitelma yrityksen kannattavuuden palautumisen. Viimeisimmät taloudellista tilannetta koskevat luvut viittasivat siihen, että kannattavuus palautuisi taseen tervehtyessä, mutta komissio arveli vuoden olevan liian lyhyt aika osoittamaan kannattavuuden palautuminen. Merkityksellisiä markkinoita koskevat ennusteet eivät olleet kovin yksityiskohtaisia, ne vaikuttivat epäsuhteisilta ja näytti siltä, että useimmat markkinat pysyisivät varsinkin lyhyellä aikavälillä ongelmallisina. Vielä olennaisempaa on, ettei Ranskan viranomaisten toimittamien tietojen tarkastelun perusteella ollut mahdollista arvioida, kykenikö Bull hyötymään markkinoiden mahdollisesta kasvusta, kun konsernin jäljelle jäävät teolliset toiminnot perustuivat suuressa määrin sellaisten järjestelmien valmistamiseen, joiden kilpailutilanne oli kireä. Lisäksi pääomankorotusta koskeva suunnitelma ei sisältänyt uusia yhteistyökumppaneita jo aiempien eli France Télécomin ja NECin lisäksi. |
| --- | --- |

(18)

Päätökseen aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely sisältyi tukitoimenpiteen alustava arvio, joka perustui erityisesti valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettuihin suuntaviivoihin (9) (jäljempänä ’suuntaviivat’). Kyseisessä päätöksessä komissio suhtautui epäilevästi siihen, takaako suunnitelma yrityksen kannattavuuden palautumisen. Viimeisimmät taloudellista tilannetta koskevat luvut viittasivat siihen, että kannattavuus palautuisi taseen tervehtyessä, mutta komissio arveli vuoden olevan liian lyhyt aika osoittamaan kannattavuuden palautuminen. Merkityksellisiä markkinoita koskevat ennusteet eivät olleet kovin yksityiskohtaisia, ne vaikuttivat epäsuhteisilta ja näytti siltä, että useimmat markkinat pysyisivät varsinkin lyhyellä aikavälillä ongelmallisina. Vielä olennaisempaa on, ettei Ranskan viranomaisten toimittamien tietojen tarkastelun perusteella ollut mahdollista arvioida, kykenikö Bull hyötymään markkinoiden mahdollisesta kasvusta, kun konsernin jäljelle jäävät teolliset toiminnot perustuivat suuressa määrin sellaisten järjestelmien valmistamiseen, joiden kilpailutilanne oli kireä. Lisäksi pääomankorotusta koskeva suunnitelma ei sisältänyt uusia yhteistyökumppaneita jo aiempien eli France Télécomin ja NECin lisäksi.

| (19) | Komissio myös epäili kilpailun vääristyvän kohtuuttomasti tuen suuren määrän vuoksi. Samoin se epäili, ettei tukea ollut rajattu vähäisimpään tarvittavaan määrään ja että yritys saisi liiallisia rahavaroja, joita se voisi käyttää aggressiiviseen markkinoita vääristävään, rakenneuudistukseen kuulumattomaan toimintaan. Ei esimerkiksi ollut selvää, millaisiksi vakavaraisuus- ja maksuvalmiussuhdeluvut muotoutuisivat tuen maksun jälkeen ja miten ne vertautuvat merkityksellisillä markkinoilla toimivien kilpailijoiden vastaaviin lukuihin. |
| --- | --- |

(19)

Komissio myös epäili kilpailun vääristyvän kohtuuttomasti tuen suuren määrän vuoksi. Samoin se epäili, ettei tukea ollut rajattu vähäisimpään tarvittavaan määrään ja että yritys saisi liiallisia rahavaroja, joita se voisi käyttää aggressiiviseen markkinoita vääristävään, rakenneuudistukseen kuulumattomaan toimintaan. Ei esimerkiksi ollut selvää, millaisiksi vakavaraisuus- ja maksuvalmiussuhdeluvut muotoutuisivat tuen maksun jälkeen ja miten ne vertautuvat merkityksellisillä markkinoilla toimivien kilpailijoiden vastaaviin lukuihin.

IV   KOLMANSIEN JA RANSKAN HUOMAUTUKSET

| (20) | Ranska on toimittanut merkityksellisiä markkinoita koskevat tarkistetut ennusteet, täsmentänyt tärkeimpiä kilpailijoita koskevia tietoja ja rahoitustietoja sekä toimittanut tietoja viimeisimpien kuukausien kehityksestä, erityisesti pääomakorotuksen onnistumisesta. |
| --- | --- |

(20)

Ranska on toimittanut merkityksellisiä markkinoita koskevat tarkistetut ennusteet, täsmentänyt tärkeimpiä kilpailijoita koskevia tietoja ja rahoitustietoja sekä toimittanut tietoja viimeisimpien kuukausien kehityksestä, erityisesti pääomakorotuksen onnistumisesta.

| (21) | Ranska korostaa, että tukeen liittyy tiettyjen osakkeenomistajien sekä yksityisten velkojien tekemiä huomattavia rahoitussitoumuksia. Kilpailunäkökannalta Bullin toiminnan jatkuminen vaikuttaa paremminkin edistävän kuin haittaavan kilpailua Euroopan markkinoilla. Bullin markkinaosuus ei anna sille mahdollisuutta toimia hintajohtajana, vaan yrityksellä on pikemminkin ulkopuolinen, kilpailua piristävä rooli. Itaniumiin ja avoimiin lähdekoodeihin perustuva strategia vahvistaa Bullin asemaa tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(21)

Ranska korostaa, että tukeen liittyy tiettyjen osakkeenomistajien sekä yksityisten velkojien tekemiä huomattavia rahoitussitoumuksia. Kilpailunäkökannalta Bullin toiminnan jatkuminen vaikuttaa paremminkin edistävän kuin haittaavan kilpailua Euroopan markkinoilla. Bullin markkinaosuus ei anna sille mahdollisuutta toimia hintajohtajana, vaan yrityksellä on pikemminkin ulkopuolinen, kilpailua piristävä rooli. Itaniumiin ja avoimiin lähdekoodeihin perustuva strategia vahvistaa Bullin asemaa tulevaisuudessa.

| (22) | Ranska huomauttaa, että yrityksen tulosten paraneminen on ollut nähtävissä koko vuoden 2003 ajan, vaikka suhdannetilanne on huonontunut. Vaikka vuoden 2004 ennusteet pohjaavat vaikeana pysyttelevään suhdannetilanteeseen, ne viittaavat vuoden 2003 kaltaiseen liiketoiminnan tulokseen: voitto ennen korkoja ja veroja lienee 17 miljoonaa euroa ja nettotulos 2 miljoonaa euroa vuoden 2004 alkupuoliskolla. Tämä osoittaa yrityksen kannattavuuden parantuneen selkeästi. Liikevaihdon ennakoidaan kasvavan ensi vuoden alusta, sillä markkinoiden odotetaan toipuvan vuonna 2005, Bullin uuden tarjontavalikoiman myynnin käynnistyvän hyvin ja rahoitustilanteen vakautuvan. Tästä voitaneen johdonmukaisesti päätellä kannattavuuden paranevan jatkossakin. Vuosien 2004–2007 liiketoimintasuunnitelma osoittanee samoin, että yrityksen kannattavuuden palautuminen on pysyvää. |
| --- | --- |

(22)

Ranska huomauttaa, että yrityksen tulosten paraneminen on ollut nähtävissä koko vuoden 2003 ajan, vaikka suhdannetilanne on huonontunut. Vaikka vuoden 2004 ennusteet pohjaavat vaikeana pysyttelevään suhdannetilanteeseen, ne viittaavat vuoden 2003 kaltaiseen liiketoiminnan tulokseen: voitto ennen korkoja ja veroja lienee 17 miljoonaa euroa ja nettotulos 2 miljoonaa euroa vuoden 2004 alkupuoliskolla. Tämä osoittaa yrityksen kannattavuuden parantuneen selkeästi. Liikevaihdon ennakoidaan kasvavan ensi vuoden alusta, sillä markkinoiden odotetaan toipuvan vuonna 2005, Bullin uuden tarjontavalikoiman myynnin käynnistyvän hyvin ja rahoitustilanteen vakautuvan. Tästä voitaneen johdonmukaisesti päätellä kannattavuuden paranevan jatkossakin. Vuosien 2004–2007 liiketoimintasuunnitelma osoittanee samoin, että yrityksen kannattavuuden palautuminen on pysyvää.

| (23) | Toimintansa kehittämisessä Bull on pyrkinyt keskittymään Intelin 64-bittiseen teknologiaan perustuviin palvelimiin, joten se on tehnyt asiakkaiden tarpeita pitkälle tulevaisuuteen vastaavia teknologisia valintoja. Lisäksi kyseisen teknologian käyttö Bullin palvelimilla avaa uusia kasvumahdollisuuksia erityisesti tieteellisen laskennan alalla. |
| --- | --- |

(23)

Toimintansa kehittämisessä Bull on pyrkinyt keskittymään Intelin 64-bittiseen teknologiaan perustuviin palvelimiin, joten se on tehnyt asiakkaiden tarpeita pitkälle tulevaisuuteen vastaavia teknologisia valintoja. Lisäksi kyseisen teknologian käyttö Bullin palvelimilla avaa uusia kasvumahdollisuuksia erityisesti tieteellisen laskennan alalla.

| (24) | Palvelujen alalla Bullin strategiassa yhdistyy kolme erillistä asiantuntemuksen ydinaluetta ja kolme painopistealaa. Asiantuntemuksen ydinalueet ovat seuraavat: 1) avoimen infrastruktuurin integroiminen ja käyttö; 2) tietojärjestelmien turvallisuus; ja 3) toimitettujen järjestelmien tietohallinta. Painopistealoille kuuluvat Bullin kaikkein uskollisimmat asiakkaat eli viranomaiset, televiestintäalan toimijat ja julkiset palvelut (yleishyödylliset palvelut). |
| --- | --- |

(24)

Palvelujen alalla Bullin strategiassa yhdistyy kolme erillistä asiantuntemuksen ydinaluetta ja kolme painopistealaa. Asiantuntemuksen ydinalueet ovat seuraavat: 1) avoimen infrastruktuurin integroiminen ja käyttö; 2) tietojärjestelmien turvallisuus; ja 3) toimitettujen järjestelmien tietohallinta. Painopistealoille kuuluvat Bullin kaikkein uskollisimmat asiakkaat eli viranomaiset, televiestintäalan toimijat ja julkiset palvelut (yleishyödylliset palvelut).

| (25) | Nämä asiantuntemuksen ydinalueet ja valitut alat sopivat täydellisesti yhteen asiantuntija-analyyseistä esille tulevien, markkinoilla vallitsevien suuntausten kanssa. Näitä ovat infrastruktuurikustannusten optimointi ja alentaminen (mikä johtaa avoimien infrastruktuureiden käyttötarpeeseen), tietojärjestelmien kartoitus niiden järkeistämiseksi, modularisoimiseksi ja reaktivoimiseksi sekä järjestelmien vakauttaminen (Bullin erityiset osaamisalat), hallinnointi ja turvaaminen (tällä alalla Bull toteuttaa erilaisia toimia, eli se toimii salaustekniikan laitevalmistajana, ohjelmistoyrityksenä ja integraattorina). Bull on myös hyvin nopeasti sijoittautunut tietyille uusille markkinoille (mobiilialustat, sähköinen hallinto, sähköisen henkilöllisyyden ja allekirjoituksen yleistyminen). |
| --- | --- |

(25)

Nämä asiantuntemuksen ydinalueet ja valitut alat sopivat täydellisesti yhteen asiantuntija-analyyseistä esille tulevien, markkinoilla vallitsevien suuntausten kanssa. Näitä ovat infrastruktuurikustannusten optimointi ja alentaminen (mikä johtaa avoimien infrastruktuureiden käyttötarpeeseen), tietojärjestelmien kartoitus niiden järkeistämiseksi, modularisoimiseksi ja reaktivoimiseksi sekä järjestelmien vakauttaminen (Bullin erityiset osaamisalat), hallinnointi ja turvaaminen (tällä alalla Bull toteuttaa erilaisia toimia, eli se toimii salaustekniikan laitevalmistajana, ohjelmistoyrityksenä ja integraattorina). Bull on myös hyvin nopeasti sijoittautunut tietyille uusille markkinoille (mobiilialustat, sähköinen hallinto, sähköisen henkilöllisyyden ja allekirjoituksen yleistyminen).

| (26) | Koska Bullin painoarvo on varsin suhteellinen ja merkitykselliset markkinat ovat hyvin keskittyneet, Bullille myönnettävä tuki ei Ranskan viranomaisten mukaan vääristä kilpailua kohtuuttomasti. Tietyillä erityismarkkinoilla Bullin tarjontavalikoima lienee ainoa realistinen vaihtoehto IBM:lle. Lisäksi Bullin avoimiin lähtökoodeihin suuntautuva strategia vilkastuttanee kilpailua palvelimien markkinoilla tulevina vuosina. |
| --- | --- |

(26)

Koska Bullin painoarvo on varsin suhteellinen ja merkitykselliset markkinat ovat hyvin keskittyneet, Bullille myönnettävä tuki ei Ranskan viranomaisten mukaan vääristä kilpailua kohtuuttomasti. Tietyillä erityismarkkinoilla Bullin tarjontavalikoima lienee ainoa realistinen vaihtoehto IBM:lle. Lisäksi Bullin avoimiin lähtökoodeihin suuntautuva strategia vilkastuttanee kilpailua palvelimien markkinoilla tulevina vuosina.

| (27) | Tuki on Ranskan viranomaisten mukaan rajattu välttämättömään. Yrityksen kannattavuus saadaan palautettua nimenomaan oman pääoman uudelleenmuodostuksella, jonka olennaisia osia ovat tuen myöntäminen ja velkaantuneisuuden vähentäminen. Sijoittajat eivät olisi ryhtyneet investointeihin, jos osa yrityksen kannattavuuden palauttamiseen tarvittavasta rahoituksesta oli pitänyt hankkia lainavaroin. |
| --- | --- |

(27)

Tuki on Ranskan viranomaisten mukaan rajattu välttämättömään. Yrityksen kannattavuus saadaan palautettua nimenomaan oman pääoman uudelleenmuodostuksella, jonka olennaisia osia ovat tuen myöntäminen ja velkaantuneisuuden vähentäminen. Sijoittajat eivät olisi ryhtyneet investointeihin, jos osa yrityksen kannattavuuden palauttamiseen tarvittavasta rahoituksesta oli pitänyt hankkia lainavaroin.

| (28) | Tuen ei pitäisi tuoda Bullille liiallisia rahavaroja. Näin oma pääoma saadaan viranomaisten mukaan vakautettua tarkoituksenmukaiselle, muttei liialliselle tasolle, sillä velan suhde omiin varoihin ja vaihto-omaisuudesta suoritettavien lyhytaikaisten velkojen kattamissuhde vastannevat tärkeimpien kilpailijoiden vastaavia suhdelukuja. |
| --- | --- |

(28)

Tuen ei pitäisi tuoda Bullille liiallisia rahavaroja. Näin oma pääoma saadaan viranomaisten mukaan vakautettua tarkoituksenmukaiselle, muttei liialliselle tasolle, sillä velan suhde omiin varoihin ja vaihto-omaisuudesta suoritettavien lyhytaikaisten velkojen kattamissuhde vastannevat tärkeimpien kilpailijoiden vastaavia suhdelukuja.

| (29) | Yksityissektorin osallistumisessa rakenneuudistukseen yhdistyy kolme osatekijää eli yrityksen omat toimet vuosina 2002–2003, pääomakorotus ja vaihtovelkakirjalainojen haltijoiden osallistuminen. |
| --- | --- |

(29)

Yksityissektorin osallistumisessa rakenneuudistukseen yhdistyy kolme osatekijää eli yrityksen omat toimet vuosina 2002–2003, pääomakorotus ja vaihtovelkakirjalainojen haltijoiden osallistuminen.

| (30) | Ranska muistuttaa, että pelastamistuen myöntämisen Bullille hyväksyvän päätöksen 2003/599/EY johdanto-osan 60 ja 70 kappaleessa komissio nimenomaisesti toteaa, että Ranska ei voi myöntää tukea Bullin rakenteiden uudistamiseen ennen 31 päivää joulukuuta 2004. |
| --- | --- |

(30)

Ranska muistuttaa, että pelastamistuen myöntämisen Bullille hyväksyvän päätöksen 2003/599/EY johdanto-osan 60 ja 70 kappaleessa komissio nimenomaisesti toteaa, että Ranska ei voi myöntää tukea Bullin rakenteiden uudistamiseen ennen 31 päivää joulukuuta 2004.

| (31) | Bullin työntekijöiden edustajat tukevat rakenneuudistussuunnitelmaa ja korostavat tuen merkitystä yrityksen toiminnan jatkumiselle ja työpaikkojen säilymiselle. He tukevat Ranskan viranomaisten esille tuomia näkökohtia ja ovat toimittaneet lisätietoja ja -viitteitä erityisesti yrityksen kannattavuudesta ja kilpailutilanteesta. Heidän huomautuksensa on toimitettu Ranskan viranomaisille, jotka ovat ilmoittaneet olevansa asiasta samaa mieltä. |
| --- | --- |

(31)

Bullin työntekijöiden edustajat tukevat rakenneuudistussuunnitelmaa ja korostavat tuen merkitystä yrityksen toiminnan jatkumiselle ja työpaikkojen säilymiselle. He tukevat Ranskan viranomaisten esille tuomia näkökohtia ja ovat toimittaneet lisätietoja ja -viitteitä erityisesti yrityksen kannattavuudesta ja kilpailutilanteesta. Heidän huomautuksensa on toimitettu Ranskan viranomaisille, jotka ovat ilmoittaneet olevansa asiasta samaa mieltä.

V   TUEN ARVIOINTI

1.   Tuen olemassaolo

| (32) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(32)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (33) | Ranskan ilmoittama toimenpide on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Valtion myöntämä tuki rahoitetaan valtion varoilla ja myönnetään tietyn yrityksen eli Bullin hyväksi. Tuki ei ole markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukainen. Erityisesti ei voida puoltaa sitä, että valtio toimii asiassa samalla tavoin ja samoin edellytyksin kuin vaihtovelkakirjalainojen haltijat, sillä Ranskalla oleva saatava on yrityksen pelastamiseksi myönnettyä valtiontukea, jonka takaisinmaksulle asetettu määräaika on umpeutunut, ja jos tällainen saatava jätetään perimättä tai uutta tukea myönnetään sama määrä kuin aiempaa tukea, joka pitäisi maksaa takaisin, toimintaa ei voida katsoa sijoitustoiminnaksi ja markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaiseksi. Lisäksi ilmoitettu toimenpide eroaa muodoltaan ja ehdoiltaan osakkeenomistajien ja vaihtovelkakirjalainojen haltijoiden toteuttamista rahoitustoimenpiteistä. Joka tapauksessa ilmoitettuun toimenpiteeseen ei liity muiden osakkeenomistajien rahoitussitoumuksiin verrattavissa olevia sitoumuksia. Tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, ja se vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua, koska Bull on kansainvälinen yritys, jonka tuotteilla käydään kansainvälistä kauppaa. Lisäksi Bullilla on yhteismarkkinoilla kilpailijoita, kuten IBM, Fujitsu/Siemens, Sun ja HP. Ranskan viranomaiset eivät kiistä tätä arviointia. |
| --- | --- |

(33)

Ranskan ilmoittama toimenpide on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Valtion myöntämä tuki rahoitetaan valtion varoilla ja myönnetään tietyn yrityksen eli Bullin hyväksi. Tuki ei ole markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukainen. Erityisesti ei voida puoltaa sitä, että valtio toimii asiassa samalla tavoin ja samoin edellytyksin kuin vaihtovelkakirjalainojen haltijat, sillä Ranskalla oleva saatava on yrityksen pelastamiseksi myönnettyä valtiontukea, jonka takaisinmaksulle asetettu määräaika on umpeutunut, ja jos tällainen saatava jätetään perimättä tai uutta tukea myönnetään sama määrä kuin aiempaa tukea, joka pitäisi maksaa takaisin, toimintaa ei voida katsoa sijoitustoiminnaksi ja markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaiseksi. Lisäksi ilmoitettu toimenpide eroaa muodoltaan ja ehdoiltaan osakkeenomistajien ja vaihtovelkakirjalainojen haltijoiden toteuttamista rahoitustoimenpiteistä. Joka tapauksessa ilmoitettuun toimenpiteeseen ei liity muiden osakkeenomistajien rahoitussitoumuksiin verrattavissa olevia sitoumuksia. Tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, ja se vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua, koska Bull on kansainvälinen yritys, jonka tuotteilla käydään kansainvälistä kauppaa. Lisäksi Bullilla on yhteismarkkinoilla kilpailijoita, kuten IBM, Fujitsu/Siemens, Sun ja HP. Ranskan viranomaiset eivät kiistä tätä arviointia.

2.   Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (34) | Ilmoitettavaa toimenpidettä on arvioitava tapauskohtaisena tukena. Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa mainitaan poikkeukset, joita kyseisen artiklan 1 kohdassa määrätystä yleisestä valtiontukikiellosta voidaan myöntää. |
| --- | --- |

(34)

Ilmoitettavaa toimenpidettä on arvioitava tapauskohtaisena tukena. Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa mainitaan poikkeukset, joita kyseisen artiklan 1 kohdassa määrätystä yleisestä valtiontukikiellosta voidaan myöntää.

| (35) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää valtiontukea tietyn taloudellisen toiminnan edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tämän perusteella komissio on hyväksynyt erityiset suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi. (10) Bullin omia varoja koskevien lukujen perusteella on selvää, että yritystä on pidettävä vaikeuksissa olevana yrityksenä suuntaviivojen 5 kohdan a alakohdan mukaisesti ja että koko konserni on vaikeuksissa mainittujen suuntaviivojen 4–8 kohdan mukaisesti. (11) Asiaa tarkasteltuaan komissio katsoo, ettei ole muita yhteisön puitteita tai muita säännöksiä, joiden perusteella kyseistä tukea voitaisiin pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Ranska ei ole myöskään vedonnut mihinkään muuhun perustamissopimuksessa mainittuun poikkeukseen vaan yksinomaan suuntaviivoihin puolustaessaan kyseisen tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Komissio on siten arvioinut tukea suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(35)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää valtiontukea tietyn taloudellisen toiminnan edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tämän perusteella komissio on hyväksynyt erityiset suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi. (10) Bullin omia varoja koskevien lukujen perusteella on selvää, että yritystä on pidettävä vaikeuksissa olevana yrityksenä suuntaviivojen 5 kohdan a alakohdan mukaisesti ja että koko konserni on vaikeuksissa mainittujen suuntaviivojen 4–8 kohdan mukaisesti. (11) Asiaa tarkasteltuaan komissio katsoo, ettei ole muita yhteisön puitteita tai muita säännöksiä, joiden perusteella kyseistä tukea voitaisiin pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Ranska ei ole myöskään vedonnut mihinkään muuhun perustamissopimuksessa mainittuun poikkeukseen vaan yksinomaan suuntaviivoihin puolustaessaan kyseisen tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Komissio on siten arvioinut tukea suuntaviivojen perusteella.

| (36) | Suuntaviivoissa määritellään neljä kumulatiivista edellytystä rakenneuudistustuen hyväksymiselle: suunnitelma, joka takaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden, kilpailun vääristymisen välttäminen, tuen rajaaminen välttämättömään ja koko rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano. Lisäksi sovelletaan tuen ainutkertaisuuden periaatetta (”one time, last time”) ja asiassa Deggendorf (12) omaksuttua oikeuskäytännön periaatetta. |
| --- | --- |

(36)

Suuntaviivoissa määritellään neljä kumulatiivista edellytystä rakenneuudistustuen hyväksymiselle: suunnitelma, joka takaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden, kilpailun vääristymisen välttäminen, tuen rajaaminen välttämättömään ja koko rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano. Lisäksi sovelletaan tuen ainutkertaisuuden periaatetta (”one time, last time”) ja asiassa Deggendorf (12) omaksuttua oikeuskäytännön periaatetta.

| (37) | Suuntaviivojen mukaisesti tuen myöntämisen edellytyksenä on komission jokaisen yksittäisen tuen osalta vahvistaman rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano. Rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt. Lisäksi suunnitelman on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Rakenneuudistustukeen on siis yhdistettävä toteuttamiskelpoinen rakenneuudistussuunnitelma, jonka täytäntöönpanoon jäsenvaltio sitoutuu. |
| --- | --- |

(37)

Suuntaviivojen mukaisesti tuen myöntämisen edellytyksenä on komission jokaisen yksittäisen tuen osalta vahvistaman rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano. Rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt. Lisäksi suunnitelman on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Rakenneuudistustukeen on siis yhdistettävä toteuttamiskelpoinen rakenneuudistussuunnitelma, jonka täytäntöönpanoon jäsenvaltio sitoutuu.

| (38) | Tarkasteltavana oleva tuki on sidoksissa maaliskuun 2002 rakenneuudistussuunnitelmaan sekä suunnitelmaan sisältyvään rahoitusta koskevaan osuuteen, josta on esitetty täsmälliset tiedot tuesta annetussa ilmoituksessa. Suunnitelma ulottuu vuoden 2007 loppuun saakka, jonka jälkeen rahoitustilanteen pitäisi olla vakautunut ja uuden rakenteen käytössä. Suurin osa toimenpiteistä on jo toteutettu ja pääomakorotus tehty. Vuoden 2007 loppuun kestävää ajanjaksoa voidaan pitää kohtuullisena ja tarpeellisena yrityksen tarjontavalikoiman uudistamiseksi ja sen toiminnan mukauttamiseksi merkityksellisten markkinoiden kehitykseen. |
| --- | --- |

(38)

Tarkasteltavana oleva tuki on sidoksissa maaliskuun 2002 rakenneuudistussuunnitelmaan sekä suunnitelmaan sisältyvään rahoitusta koskevaan osuuteen, josta on esitetty täsmälliset tiedot tuesta annetussa ilmoituksessa. Suunnitelma ulottuu vuoden 2007 loppuun saakka, jonka jälkeen rahoitustilanteen pitäisi olla vakautunut ja uuden rakenteen käytössä. Suurin osa toimenpiteistä on jo toteutettu ja pääomakorotus tehty. Vuoden 2007 loppuun kestävää ajanjaksoa voidaan pitää kohtuullisena ja tarpeellisena yrityksen tarjontavalikoiman uudistamiseksi ja sen toiminnan mukauttamiseksi merkityksellisten markkinoiden kehitykseen.

| (39) | Suunnitelma vaikuttaa perustuvan realistisiin oletuksiin yrityksen tulevista toimintaedellytyksistä. Siinä otetaan huomioon markkinoiden hidas toipuminen eikä se vaikuta liian optimistiselta. Suunnitelmassa esitetään pääomakorotuksen tuloksista kolme ennustetta, joista optimistisin vastaa parhaiten nykyistä tulosta. Suunnitelmassa korostetaan vastaavuuden palauttamista yrityksen strategian, yrityksen vahvuuksien, asiakkaiden tarpeiden ja teknologisen kehityksen välille. Kun otetaan huomioon teknologiset ja kaupalliset epävarmuustekijät sekä Ranskan viranomaisten lähettämät lisätiedot, suunnitelma vaikuttaa riittävän yksityiskohtaiselta. |
| --- | --- |

(39)

Suunnitelma vaikuttaa perustuvan realistisiin oletuksiin yrityksen tulevista toimintaedellytyksistä. Siinä otetaan huomioon markkinoiden hidas toipuminen eikä se vaikuta liian optimistiselta. Suunnitelmassa esitetään pääomakorotuksen tuloksista kolme ennustetta, joista optimistisin vastaa parhaiten nykyistä tulosta. Suunnitelmassa korostetaan vastaavuuden palauttamista yrityksen strategian, yrityksen vahvuuksien, asiakkaiden tarpeiden ja teknologisen kehityksen välille. Kun otetaan huomioon teknologiset ja kaupalliset epävarmuustekijät sekä Ranskan viranomaisten lähettämät lisätiedot, suunnitelma vaikuttaa riittävän yksityiskohtaiselta.

| (40) | Kannattavuuden paraneminen johtuu pääasiassa sisäisistä toimenpiteistä, varsinkin ydintoimintojen ulkopuolisten toimintojen lakkauttamisesta, yrityksen tarjontavalikoiman uudistamisesta ja yleiskustannusten alentamisesta. |
| --- | --- |

(40)

Kannattavuuden paraneminen johtuu pääasiassa sisäisistä toimenpiteistä, varsinkin ydintoimintojen ulkopuolisten toimintojen lakkauttamisesta, yrityksen tarjontavalikoiman uudistamisesta ja yleiskustannusten alentamisesta.

| (41) | Yrityksen vaikeudet johtuvat ennen kaikkea huonoista teknologisista valinnoista ja keskittymisestä markkinoihin, joilla Bull ei menestynyt. Näistä toiminnoista, muun muassa useita Euroopan maita kattavista palveluverkoista, on luovuttu. Useat erityisiin tappioihin johtaneista syistä eivät ole luonteeltaan toistuvia. Tämä koskee esimerkiksi eläkejärjestelmistä aiheutuneita tappioita. Suurin osa korkeimmasta johdosta on vaihdettu. Bull on keskittynyt vahvuuksiinsa. |
| --- | --- |

(41)

Yrityksen vaikeudet johtuvat ennen kaikkea huonoista teknologisista valinnoista ja keskittymisestä markkinoihin, joilla Bull ei menestynyt. Näistä toiminnoista, muun muassa useita Euroopan maita kattavista palveluverkoista, on luovuttu. Useat erityisiin tappioihin johtaneista syistä eivät ole luonteeltaan toistuvia. Tämä koskee esimerkiksi eläkejärjestelmistä aiheutuneita tappioita. Suurin osa korkeimmasta johdosta on vaihdettu. Bull on keskittynyt vahvuuksiinsa.

| (42) | Vuosina 2000–2002 bruttokate suhteessa liikevaihtoon oli 21–25 prosenttia. Tutkimus- ja kehityskustannukset sekä kaupalliset ja hallinnolliset kustannukset ylittivät kuitenkin bruttokatteen noin 100 miljoonalla eurolla vuosittain. Rakenneuudistussuunnitelmassa tämä epäsuhta pyritään korjaamaan, sillä tutkimus- ja kehityskustannuksia on tarkoitus alentaa 160 miljoonasta eurosta vuonna 2000 [...]* miljoonaan euroon vuosina 2005–2007. Kaupallisia ja hallinnollisia kustannuksia on tarkoitus alentaa 706 miljoonasta eurosta vuonna 2000 [...]* miljoonaan euroon vuosina 2006–2007. Ennusteissa varaudutaan mahdollisiin oikeuden päätöksiin (ennakoimattomat menot). Kyseinen kohta kasvaa [...]* prosenttiin liikevaihdosta vuonna 2007. Näiden ennusteiden perusteella tuleva voitto ennen korkoja ja veroja arvioidaan [...]* prosentiksi, kun ennakoimattomat menot otetaan huomioon. Vuoden 2003 ja vuoden 2004 ensimmäisen vuosipuoliskon tosiasialliset kustannukset tukevat näitä ennusteita. Tässä suhteessa komissio katsoo, että rakennusuudistussuunnitelma mahdollistaa toiminnan tyydyttävän tehokkuuden. |
| --- | --- |

(42)

Vuosina 2000–2002 bruttokate suhteessa liikevaihtoon oli 21–25 prosenttia. Tutkimus- ja kehityskustannukset sekä kaupalliset ja hallinnolliset kustannukset ylittivät kuitenkin bruttokatteen noin 100 miljoonalla eurolla vuosittain. Rakenneuudistussuunnitelmassa tämä epäsuhta pyritään korjaamaan, sillä tutkimus- ja kehityskustannuksia on tarkoitus alentaa 160 miljoonasta eurosta vuonna 2000 [...]* miljoonaan euroon vuosina 2005–2007. Kaupallisia ja hallinnollisia kustannuksia on tarkoitus alentaa 706 miljoonasta eurosta vuonna 2000 [...]* miljoonaan euroon vuosina 2006–2007. Ennusteissa varaudutaan mahdollisiin oikeuden päätöksiin (ennakoimattomat menot). Kyseinen kohta kasvaa [...]* prosenttiin liikevaihdosta vuonna 2007. Näiden ennusteiden perusteella tuleva voitto ennen korkoja ja veroja arvioidaan [...]* prosentiksi, kun ennakoimattomat menot otetaan huomioon. Vuoden 2003 ja vuoden 2004 ensimmäisen vuosipuoliskon tosiasialliset kustannukset tukevat näitä ennusteita. Tässä suhteessa komissio katsoo, että rakennusuudistussuunnitelma mahdollistaa toiminnan tyydyttävän tehokkuuden.

| (43) | Tulevaisuudessa kysynnän arvellaan kasvavan, mutta hitaammin kuin viime vuosikymmenen aikana. Tähän vaikuttavat useat tekijät: viestintätariffit laskevat, kehitetään suurinopeuksisia verkkoja, telemenettelyt lisääntyvät julkisella sektorilla, sovellutusten jakaminen Internetin välityksellä lisääntyy, liikkuvuus lisääntyy, turvallisuusriskit otetaan huomioon yhä enenevissä määrin ja digitaaliteknologia yleistyy ja korvaa yhä yleisemmin aiemman analogisen teknologian. IDC:n (International Data Corporation) viimeisimpien, vuosia 2003–2007 koskevien ennusteiden mukaan palvelimien markkinoiden pitäisi kasvaa Euroopassa 44 prosenttia ja keski- ja huippuluokan palvelimien markkinoiden 39 prosenttia. Intelin 64-bittisiin osiin perustuvien palvelimien markkinat laajenevat tulevaisuudessa huomattavasti; kyseinen teknologia on Bullin kehitysstrategiassa vahva painopistealue. Kyseisten markkinoiden arvon arvioidaan olevan lähes 2,4 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuonna 2007, mikä olisi 16 prosenttia palvelimien markkinoista (verrattuna alle 1 prosenttiin vuonna 2003). |
| --- | --- |

(43)

Tulevaisuudessa kysynnän arvellaan kasvavan, mutta hitaammin kuin viime vuosikymmenen aikana. Tähän vaikuttavat useat tekijät: viestintätariffit laskevat, kehitetään suurinopeuksisia verkkoja, telemenettelyt lisääntyvät julkisella sektorilla, sovellutusten jakaminen Internetin välityksellä lisääntyy, liikkuvuus lisääntyy, turvallisuusriskit otetaan huomioon yhä enenevissä määrin ja digitaaliteknologia yleistyy ja korvaa yhä yleisemmin aiemman analogisen teknologian. IDC:n (International Data Corporation) viimeisimpien, vuosia 2003–2007 koskevien ennusteiden mukaan palvelimien markkinoiden pitäisi kasvaa Euroopassa 44 prosenttia ja keski- ja huippuluokan palvelimien markkinoiden 39 prosenttia. Intelin 64-bittisiin osiin perustuvien palvelimien markkinat laajenevat tulevaisuudessa huomattavasti; kyseinen teknologia on Bullin kehitysstrategiassa vahva painopistealue. Kyseisten markkinoiden arvon arvioidaan olevan lähes 2,4 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuonna 2007, mikä olisi 16 prosenttia palvelimien markkinoista (verrattuna alle 1 prosenttiin vuonna 2003).

| (44) | Joulukuussa 2002 valmistuneessa tutkimuksessaan IDC arvioi, että Länsi-Euroopassa yritykset käyttävät atk-alan palveluihin 30 prosenttia ja palvelimiin lähes 20 prosenttia enemmän rahaa vuoteen 2006 mennessä. Gartner on hiljattain (marraskuussa 2003) arvioinut, että atk-alan palvelumarkkinat kasvavat Länsi-Euroopassa 3 prosenttia vuonna 2004 ja keskimääräinen vuotuinen kasvu on 6,2 prosenttia vuosina 2002–2007. Palvelimien markkinoilla kasvu vaihtelee ennen kaikkea käytetyn teknologian perusteella. Varsinkin Intelin Itanium-osat, jotka muodostavat Bullin uuden palvelinvalikoiman perustan ja joita ruvettiin hyödyntämään vuonna 2003, yltänevät 8 miljardin euron liikevaihtoon vuonna 2008. Palvelumarkkinat ovat hyvin hajallaan, hyvin avoimet kilpailulle ja rakentuvat koko ajan, mutta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä niiden kasvu ylittää tuotemarkkinoiden kasvun. Päätelmänä voidaan todeta, että merkityksellisillä markkinoilla vallitsevat edellytykset eivät aseta kyseenalaiseksi kannattavuuden palautumista ja mahdollistavat palvelujen osuuden kasvun kokonaismyynnistä ja bruttokatteesta, kuten rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidaan. |
| --- | --- |

(44)

Joulukuussa 2002 valmistuneessa tutkimuksessaan IDC arvioi, että Länsi-Euroopassa yritykset käyttävät atk-alan palveluihin 30 prosenttia ja palvelimiin lähes 20 prosenttia enemmän rahaa vuoteen 2006 mennessä. Gartner on hiljattain (marraskuussa 2003) arvioinut, että atk-alan palvelumarkkinat kasvavat Länsi-Euroopassa 3 prosenttia vuonna 2004 ja keskimääräinen vuotuinen kasvu on 6,2 prosenttia vuosina 2002–2007. Palvelimien markkinoilla kasvu vaihtelee ennen kaikkea käytetyn teknologian perusteella. Varsinkin Intelin Itanium-osat, jotka muodostavat Bullin uuden palvelinvalikoiman perustan ja joita ruvettiin hyödyntämään vuonna 2003, yltänevät 8 miljardin euron liikevaihtoon vuonna 2008. Palvelumarkkinat ovat hyvin hajallaan, hyvin avoimet kilpailulle ja rakentuvat koko ajan, mutta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä niiden kasvu ylittää tuotemarkkinoiden kasvun. Päätelmänä voidaan todeta, että merkityksellisillä markkinoilla vallitsevat edellytykset eivät aseta kyseenalaiseksi kannattavuuden palautumista ja mahdollistavat palvelujen osuuden kasvun kokonaismyynnistä ja bruttokatteesta, kuten rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidaan.

| (45) | Useat tutkimukset vahvistavat Bullin tähtäimessä olevien kapeiden markkinasektoreiden kasvun ja valittujen teknologioiden tarjoamat mahdollisuudet. (13) |
| --- | --- |

(45)

Useat tutkimukset vahvistavat Bullin tähtäimessä olevien kapeiden markkinasektoreiden kasvun ja valittujen teknologioiden tarjoamat mahdollisuudet. (13)

| (46) | Nykyisten asiakkaiden käytössä olevat suuret palvelimet eli GCOS-palvelimet ovat tärkeä tulonlähde. GCOS-palvelimet saadaan kuitenkin suurimmaksi osaksi vaihdettua viimeistään [...]*, ja Bullin on kohdattava kilpailijansa ja toteutettava tavoitteensa, vaikka ne olisivatkin vaatimattomia, erilaisissa olosuhteissa. Tältä osin komissio esittää huomioitaan jäljempänä johdanto-osan 47–54 kappaleessa. |
| --- | --- |

(46)

Nykyisten asiakkaiden käytössä olevat suuret palvelimet eli GCOS-palvelimet ovat tärkeä tulonlähde. GCOS-palvelimet saadaan kuitenkin suurimmaksi osaksi vaihdettua viimeistään [...]*, ja Bullin on kohdattava kilpailijansa ja toteutettava tavoitteensa, vaikka ne olisivatkin vaatimattomia, erilaisissa olosuhteissa. Tältä osin komissio esittää huomioitaan jäljempänä johdanto-osan 47–54 kappaleessa.

| (47) | Koska Bull on valinnut Intelin 64-bittiseen teknologiaan perustuvat ratkaisut ja avoimen lähdekoodin ohjelmistot sekä päättänyt hyödyntää osien standardisointia (hyödykkeistäminen), vaikuttaa siltä, että Bull tekee markkinakehitystä ja asiakkaiden tarpeita vastaavan oikean teknologisen valinnan. Tällainen kehitys lisää kilpailua palvelujen ja palvelimien markkinoilla, mutta kokonsa turvin Bull pystyy investoimaan melko huomattavia summia tutkimukseen ja kehitykseen sekä tarjoamaan laajemman ja eheämmän valikoiman kuin vastaperustetut yritykset ja erikoistuneemmat pienyritykset. Bullin koko voi myös nostaa sen luotettavuutta niiden asiakkaiden silmissä, jotka pitävät palvelimien tarjoajan valintaa strategisesti tärkeänä ratkaisuna. IBM:n, HP:n ja Dellin kaltaiset suuryritykset ovat sitä vastoin pikemminkin erikoistuneet sarjatuotantona valmistettuihin tuotteisiin, joiden hyödyntämisala on laajempi ja/tai joita ostavat asiakkaat eivät tarvitse mittatilaustuotteita. |
| --- | --- |

(47)

Koska Bull on valinnut Intelin 64-bittiseen teknologiaan perustuvat ratkaisut ja avoimen lähdekoodin ohjelmistot sekä päättänyt hyödyntää osien standardisointia (hyödykkeistäminen), vaikuttaa siltä, että Bull tekee markkinakehitystä ja asiakkaiden tarpeita vastaavan oikean teknologisen valinnan. Tällainen kehitys lisää kilpailua palvelujen ja palvelimien markkinoilla, mutta kokonsa turvin Bull pystyy investoimaan melko huomattavia summia tutkimukseen ja kehitykseen sekä tarjoamaan laajemman ja eheämmän valikoiman kuin vastaperustetut yritykset ja erikoistuneemmat pienyritykset. Bullin koko voi myös nostaa sen luotettavuutta niiden asiakkaiden silmissä, jotka pitävät palvelimien tarjoajan valintaa strategisesti tärkeänä ratkaisuna. IBM:n, HP:n ja Dellin kaltaiset suuryritykset ovat sitä vastoin pikemminkin erikoistuneet sarjatuotantona valmistettuihin tuotteisiin, joiden hyödyntämisala on laajempi ja/tai joita ostavat asiakkaat eivät tarvitse mittatilaustuotteita.

| (48) | Suunnitelmassa huomio kohdistetaan aloihin, joilla asiakkaat ovat kaikkein uskollisimpia yritykselle eli julkiseen sektoriin, puolustus- ja turvallisuusalaan sekä televiestintäalan toimijoihin. Bull ei tavoittelekaan muuta kuin markkinarakojen hyödyntämistä. |
| --- | --- |

(48)

Suunnitelmassa huomio kohdistetaan aloihin, joilla asiakkaat ovat kaikkein uskollisimpia yritykselle eli julkiseen sektoriin, puolustus- ja turvallisuusalaan sekä televiestintäalan toimijoihin. Bull ei tavoittelekaan muuta kuin markkinarakojen hyödyntämistä.

| (49) | Riippumattomat asiantuntijat ovat esittäneet myönteisiä arvioita markkinoille tuodusta uudesta NovaScale-palvelinvalikoimasta, jolla on tarkoitus korvata GCOS-järjestelmät. (14) Bull on saavuttanut kyseisessä palvelinvalikoimassa merkittävät myynnin viitemäärät, ja kyseisen tuotelinjan on tarkoitus erota kilpailevista tuotteista kustannusten, luotettavuuden, käytön helppouden ja mukautuvan koon puolesta. |
| --- | --- |

(49)

Riippumattomat asiantuntijat ovat esittäneet myönteisiä arvioita markkinoille tuodusta uudesta NovaScale-palvelinvalikoimasta, jolla on tarkoitus korvata GCOS-järjestelmät. (14) Bull on saavuttanut kyseisessä palvelinvalikoimassa merkittävät myynnin viitemäärät, ja kyseisen tuotelinjan on tarkoitus erota kilpailevista tuotteista kustannusten, luotettavuuden, käytön helppouden ja mukautuvan koon puolesta.

| (50) | Rakenneuudistuksella Bullin taitotieto, tarjontavalikoima, organisaatio ja lyhytaikaiset tavoitteet saadaan taas vastaamaan toisiaan. Yksi merkittävä syy yrityksen vaikeuksiin oli nimenomaan tällaisen vastaavuuden puute. Henkilöstön ikärakennetta nuorennettiin pääosin vuonna 2002, ja Bullilla on useita strategisia kumppaneita. Kyseiset seikat pitänevät huolen siitä, että Bullin teknologiset vahvuudet ovat kunnossa tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(50)

Rakenneuudistuksella Bullin taitotieto, tarjontavalikoima, organisaatio ja lyhytaikaiset tavoitteet saadaan taas vastaamaan toisiaan. Yksi merkittävä syy yrityksen vaikeuksiin oli nimenomaan tällaisen vastaavuuden puute. Henkilöstön ikärakennetta nuorennettiin pääosin vuonna 2002, ja Bullilla on useita strategisia kumppaneita. Kyseiset seikat pitänevät huolen siitä, että Bullin teknologiset vahvuudet ovat kunnossa tulevaisuudessa.

| (51) | Uusi tuotelinja, joka perustuu Intel-prosessoreihin, varsinkin 64-bittisiin prosessoreihin, on hyvin tärkeä, sillä vuonna 2007 tuotelinjan liikevaihdon pitäisi yltää [...]* prosenttiin kokonaismyynnistä bruttokatteen ollessa [...]* prosenttia. Koska kyseessä ei enää ole yrityskohtainen teknologia, on loogista, ettei kate yllä samaan kuin vanhoissa GCOS-palvelimissa. Tällaiset 64-bittiset palvelimet tukevat aiempaa monimuotoisempia ja isompia järjestelmiä mutta ovat luonnollisesti kalliimpia kun standardimuotoiset 32-bittiset palvelimet. Bull yrittää voittaa asiakkaidensa luottamuksen 64-bittisten palvelimiensa teknisellä laadulla ja keskittää näiden tuotteiden ympärille palvelutarjontansa, jossa sen erityisosaaminen tunnetaan. Yritys pyrkii kehittämään yhteistyötä omien yksiköidensä ja asiakkaidensa yksiköiden välille. Komissio pitää kyseistä strategiaa yhdenmukaisena sen kanssa, että Bull keskittää toimintaansa tietyille aloille. |
| --- | --- |

(51)

Uusi tuotelinja, joka perustuu Intel-prosessoreihin, varsinkin 64-bittisiin prosessoreihin, on hyvin tärkeä, sillä vuonna 2007 tuotelinjan liikevaihdon pitäisi yltää [...]* prosenttiin kokonaismyynnistä bruttokatteen ollessa [...]* prosenttia. Koska kyseessä ei enää ole yrityskohtainen teknologia, on loogista, ettei kate yllä samaan kuin vanhoissa GCOS-palvelimissa. Tällaiset 64-bittiset palvelimet tukevat aiempaa monimuotoisempia ja isompia järjestelmiä mutta ovat luonnollisesti kalliimpia kun standardimuotoiset 32-bittiset palvelimet. Bull yrittää voittaa asiakkaidensa luottamuksen 64-bittisten palvelimiensa teknisellä laadulla ja keskittää näiden tuotteiden ympärille palvelutarjontansa, jossa sen erityisosaaminen tunnetaan. Yritys pyrkii kehittämään yhteistyötä omien yksiköidensä ja asiakkaidensa yksiköiden välille. Komissio pitää kyseistä strategiaa yhdenmukaisena sen kanssa, että Bull keskittää toimintaansa tietyille aloille.

| (52) | Palvelusegmentin osalta on syytä mainita joitakin edellä mainitussa Forrester-selvityksessä (15) tehtyjä päätelmiä. Avoimen lähdekoodin palvelujen osalta Bullin asiantuntemuksen katsotaan ylittävän muiden IBM:n kaltaisten maailmanlaajuisten atk-alan yleisyritysten asiantuntemuksen. Maailmanlaajuisista ja keskikokoisista yleisyrityksistä ainoastaan Bullilla on kaikenkattava teknologinen peitto. Selvityksessä mainitaan vain eräs toinen avoimeen lähdekoodiin erikoistunut pienyritys, jonka peitto on samanlainen. |
| --- | --- |

(52)

Palvelusegmentin osalta on syytä mainita joitakin edellä mainitussa Forrester-selvityksessä (15) tehtyjä päätelmiä. Avoimen lähdekoodin palvelujen osalta Bullin asiantuntemuksen katsotaan ylittävän muiden IBM:n kaltaisten maailmanlaajuisten atk-alan yleisyritysten asiantuntemuksen. Maailmanlaajuisista ja keskikokoisista yleisyrityksistä ainoastaan Bullilla on kaikenkattava teknologinen peitto. Selvityksessä mainitaan vain eräs toinen avoimeen lähdekoodiin erikoistunut pienyritys, jonka peitto on samanlainen.

| (53) | Pääomankorotusta koskeva suunnitelma ei sisällä uusia teollisia yhteistyökumppaneita aiempien eli France Télécomin ja NECin lisäksi. Vakuutusyhtiö Debekan osallistuminen tukee kuitenkin strategiaa, jonka mukaan keskitytään vain muutamille aloille. Lisäksi Bullilla on useita kumppaneita, ja se on mukana useissa hankkeissa, joilla pyritään kehittämään tulevaisuuden avainteknologioita. Lopuksi on esimerkkinä mainittava Kraftwayn kanssa allekirjoitettu ensimmäinen sopimus (Original Equipment Manufacturer). Kyseinen yritys on johtava Intel-pohjaisten palvelimien valmistaja Venäjällä. Myös palvelimien toimittamisesta Kiinaan on tehty sopimus. |
| --- | --- |

(53)

Pääomankorotusta koskeva suunnitelma ei sisällä uusia teollisia yhteistyökumppaneita aiempien eli France Télécomin ja NECin lisäksi. Vakuutusyhtiö Debekan osallistuminen tukee kuitenkin strategiaa, jonka mukaan keskitytään vain muutamille aloille. Lisäksi Bullilla on useita kumppaneita, ja se on mukana useissa hankkeissa, joilla pyritään kehittämään tulevaisuuden avainteknologioita. Lopuksi on esimerkkinä mainittava Kraftwayn kanssa allekirjoitettu ensimmäinen sopimus (Original Equipment Manufacturer). Kyseinen yritys on johtava Intel-pohjaisten palvelimien valmistaja Venäjällä. Myös palvelimien toimittamisesta Kiinaan on tehty sopimus.

| (54) | Päätelmänä voidaan todeta komission katsovan, että rakennusuudistussuunnitelman ansiosta Bull pystyy vakinaistamaan asemansa tyydyttävällä tavalla. Vaikka merkityksellisillä markkinoilla on niille luonteenomaisia teknologisia ja kaupallisia riskejä, komissio katsoo, että kannattavuuden palautuminen on varmistettu riittävällä tavalla. |
| --- | --- |

(54)

Päätelmänä voidaan todeta komission katsovan, että rakennusuudistussuunnitelman ansiosta Bull pystyy vakinaistamaan asemansa tyydyttävällä tavalla. Vaikka merkityksellisillä markkinoilla on niille luonteenomaisia teknologisia ja kaupallisia riskejä, komissio katsoo, että kannattavuuden palautuminen on varmistettu riittävällä tavalla.

| (55) | Toinen ehto rakenneuudistustuen hyväksymiselle on, että kilpailijoihin kohdistuvat haitalliset vaikutukset pyritään poistamaan mahdollisimman laajasti. |
| --- | --- |

(55)

Toinen ehto rakenneuudistustuen hyväksymiselle on, että kilpailijoihin kohdistuvat haitalliset vaikutukset pyritään poistamaan mahdollisimman laajasti.

| (56) | Kuten Ranska on korostanut, Bullin markkinaosuudet palveluiden ja palvelimien aloilla ovat hyvin pienet. Palvelimien alalla merkityksellisiä maantieteellisiä markkinoita on pidettävä maailmanlaajuisina tai ainakin eurooppalaisina. Vuonna 2002 Bullilla oli noin 3 prosentin markkinaosuus palvelimien markkinoista 15 jäsenvaltion unionissa. Keski- ja huippuluokan palvelimien markkinasegmentillä Bull oli säilyttänyt noin 5 prosentin markkinaosuuden, eli se jäi kauas jälkeen tärkeimmistä kilpailijoistaan, joita ovat IBM (40 %), HP-Compaq (24 %), Sun (17 %) ja Fujitsu (9 %). Huippuluokan palvelimien markkinasegmentillä Bullin markkinaosuus on vastaisuudessa korkeampi. Bull haluaa itse asiassa saavuttaa johtoaseman Euroopassa Intelin 64-bittiseen teknologiaan perustuvien ratkaisujen ja avoimen lähdekoodin ohjelmistojen alalla kohdemarkkinoilla. Intelin 64-bittiseen teknologiaan perustuvien palvelimien markkinoiden arvon arvioidaan olevan lähes 2,4 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuonna 2007, mikä olisi 16 prosenttia palvelimien markkinoista (verrattuna alle 1 prosenttiin vuonna 2003). |
| --- | --- |

(56)

Kuten Ranska on korostanut, Bullin markkinaosuudet palveluiden ja palvelimien aloilla ovat hyvin pienet. Palvelimien alalla merkityksellisiä maantieteellisiä markkinoita on pidettävä maailmanlaajuisina tai ainakin eurooppalaisina. Vuonna 2002 Bullilla oli noin 3 prosentin markkinaosuus palvelimien markkinoista 15 jäsenvaltion unionissa. Keski- ja huippuluokan palvelimien markkinasegmentillä Bull oli säilyttänyt noin 5 prosentin markkinaosuuden, eli se jäi kauas jälkeen tärkeimmistä kilpailijoistaan, joita ovat IBM (40 %), HP-Compaq (24 %), Sun (17 %) ja Fujitsu (9 %). Huippuluokan palvelimien markkinasegmentillä Bullin markkinaosuus on vastaisuudessa korkeampi. Bull haluaa itse asiassa saavuttaa johtoaseman Euroopassa Intelin 64-bittiseen teknologiaan perustuvien ratkaisujen ja avoimen lähdekoodin ohjelmistojen alalla kohdemarkkinoilla. Intelin 64-bittiseen teknologiaan perustuvien palvelimien markkinoiden arvon arvioidaan olevan lähes 2,4 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuonna 2007, mikä olisi 16 prosenttia palvelimien markkinoista (verrattuna alle 1 prosenttiin vuonna 2003).

| (57) | Palveluiden alalla vaikuttaa siltä, että merkityksellisiä maantieteellisiä markkinoita on pidettävä eurooppalaisina, vaikka ei voida sulkea pois mahdollisuutta alueellisten tai kansallisten markkinoiden olemassaolosta. Viidentoista jäsenvaltion muodostaman yhteisön palvelumarkkinoilla Bullilla oli vuonna 2002 noin 0,4 prosentin markkinaosuus. Vuodesta 2002 lähtien Bull on keskittynyt aiempaa enemmän infrastruktuuripalveluihin ja muihin erikoisaloihinsa, mikä on alentanut huomattavasti Bullin palvelualalta saamaa liikevaihtoa. Gartner-instituutin syyskuussa 2003 julkaisemassa tutkimuksessa Bull ei ollut kymmenen tärkeimmän kilpailijan joukossa tietotekniikkapalveluiden maailmanmarkkinoilla, ja vuonna 2002 se oli vasta 22. sijalla Euroopan markkinoilla. Lisäksi kyseiset markkinat ovat hyvin avoimet kilpailulle, minkä vuoksi komissio on esimerkiksi hyväksynyt useiden Bullin kilpailijoiden yrityskeskittymät (HP – Compaq (16), Cap Gemini – Transiciel (17), ATOS Origin – SEMA (18) sen perusteella, etteivät kyseiset keskittymät haittaa kilpailuedellytyksiä tietotekniikkapalveluiden markkinoilla. |
| --- | --- |

(57)

Palveluiden alalla vaikuttaa siltä, että merkityksellisiä maantieteellisiä markkinoita on pidettävä eurooppalaisina, vaikka ei voida sulkea pois mahdollisuutta alueellisten tai kansallisten markkinoiden olemassaolosta. Viidentoista jäsenvaltion muodostaman yhteisön palvelumarkkinoilla Bullilla oli vuonna 2002 noin 0,4 prosentin markkinaosuus. Vuodesta 2002 lähtien Bull on keskittynyt aiempaa enemmän infrastruktuuripalveluihin ja muihin erikoisaloihinsa, mikä on alentanut huomattavasti Bullin palvelualalta saamaa liikevaihtoa. Gartner-instituutin syyskuussa 2003 julkaisemassa tutkimuksessa Bull ei ollut kymmenen tärkeimmän kilpailijan joukossa tietotekniikkapalveluiden maailmanmarkkinoilla, ja vuonna 2002 se oli vasta 22. sijalla Euroopan markkinoilla. Lisäksi kyseiset markkinat ovat hyvin avoimet kilpailulle, minkä vuoksi komissio on esimerkiksi hyväksynyt useiden Bullin kilpailijoiden yrityskeskittymät (HP – Compaq (16), Cap Gemini – Transiciel (17), ATOS Origin – SEMA (18) sen perusteella, etteivät kyseiset keskittymät haittaa kilpailuedellytyksiä tietotekniikkapalveluiden markkinoilla.

| (58) | Yrityksen markkinaosuudet ovat luonnollisesti suuremmat tietyillä maantieteellisillä alueilla, erityisesti Ranskassa. Kilpailu on kuitenkin kovaa, myös näillä maantieteellisillä alueilla. |
| --- | --- |

(58)

Yrityksen markkinaosuudet ovat luonnollisesti suuremmat tietyillä maantieteellisillä alueilla, erityisesti Ranskassa. Kilpailu on kuitenkin kovaa, myös näillä maantieteellisillä alueilla.

| (59) | Euroopan palvelinmarkkinoiden segmenteillä Bullin toiminnan jatkuminen pikemminkin vilkastuttaa kilpailua, varsinkin niillä segmenteillä, joilla IBM on hallitsevassa asemassa. Esimerkiksi maksutapahtumavaltaisissa järjestelmissä Bullin tarjoamat ratkaisut vaikuttavat ainoalta vaihtoehdolta IBM:lle siinä tapauksessa, ettei asiakkaan ole helppoa ottaa käyttöön Sunin, HP:n tai Wintelin tarjoamia ratkaisuja (pankit, vakuutusala, sosiaalivirastot, sosiaalihallinto jne). [...]* osoittaa, että tämäntyyppiset asiakkaat haluavat säilyttää Bullin tarjoaman valikoiman. Kyseessä ovat kuitenkin hyvin erityiset kapeat markkinasektorit, ja Bullin toiminnan jatkumisella on vähän vaikutusta huippuluokan palvelimien segmenttiin kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(59)

Euroopan palvelinmarkkinoiden segmenteillä Bullin toiminnan jatkuminen pikemminkin vilkastuttaa kilpailua, varsinkin niillä segmenteillä, joilla IBM on hallitsevassa asemassa. Esimerkiksi maksutapahtumavaltaisissa järjestelmissä Bullin tarjoamat ratkaisut vaikuttavat ainoalta vaihtoehdolta IBM:lle siinä tapauksessa, ettei asiakkaan ole helppoa ottaa käyttöön Sunin, HP:n tai Wintelin tarjoamia ratkaisuja (pankit, vakuutusala, sosiaalivirastot, sosiaalihallinto jne). [...]* osoittaa, että tämäntyyppiset asiakkaat haluavat säilyttää Bullin tarjoaman valikoiman. Kyseessä ovat kuitenkin hyvin erityiset kapeat markkinasektorit, ja Bullin toiminnan jatkumisella on vähän vaikutusta huippuluokan palvelimien segmenttiin kokonaisuudessaan.

| (60) | Komissio ottaa myös huomioon sen, että Bull suuntaa strategiaansa avoimeen lähdekoodiin. Lisäksi suurin osa kilpailijoista osallistuu samanaikaisesti useisiin kehityshankkeisiin. Yksikään kilpailijoista ei esittänyt huomioita kilpailun vääristymisestä, kun menettely aloitettiin. |
| --- | --- |

(60)

Komissio ottaa myös huomioon sen, että Bull suuntaa strategiaansa avoimeen lähdekoodiin. Lisäksi suurin osa kilpailijoista osallistuu samanaikaisesti useisiin kehityshankkeisiin. Yksikään kilpailijoista ei esittänyt huomioita kilpailun vääristymisestä, kun menettely aloitettiin.

| (61) | Konsernia ei pyritä kasvattamaan yrityshankinnoin, tavoitteena on ainoastaan ”aivotuonti”, joka on tavanomainen käytäntö alalla. Bull katsoo, että kaikki merkittävät yrityshankinnat olisivat rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvän strategian vastaisia ja aiheuttaisivat integraatio-ongelmia. |
| --- | --- |

(61)

Konsernia ei pyritä kasvattamaan yrityshankinnoin, tavoitteena on ainoastaan ”aivotuonti”, joka on tavanomainen käytäntö alalla. Bull katsoo, että kaikki merkittävät yrityshankinnat olisivat rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvän strategian vastaisia ja aiheuttaisivat integraatio-ongelmia.

| (62) | Bull on myynyt huomattavan määrän omaisuuttaan. Tuotesegmentillä Bull on luopunut kaikista pankkiautomaatteihin liittyvistä toiminnoistaan, maksupäätteistä, toimikorteista ja huomattavasta osasta välitysohjelmistoaan. Palvelumarkkinoilla Bull on luopunut suurimmasta osasta kaupallisesta verkostostaan muualla kuin Ranskassa ja Italiassa myymällä Integris-jaostonsa Sterialle. Rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti jatkossa on tarkoitus keskittyä perustoimintoihin. Myös tämä vähentää tuen kielteisiä vaikutuksia jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun. Tässä yhteydessä on tärkeää, että rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyä strategiaa noudatetaan asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(62)

Bull on myynyt huomattavan määrän omaisuuttaan. Tuotesegmentillä Bull on luopunut kaikista pankkiautomaatteihin liittyvistä toiminnoistaan, maksupäätteistä, toimikorteista ja huomattavasta osasta välitysohjelmistoaan. Palvelumarkkinoilla Bull on luopunut suurimmasta osasta kaupallisesta verkostostaan muualla kuin Ranskassa ja Italiassa myymällä Integris-jaostonsa Sterialle. Rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti jatkossa on tarkoitus keskittyä perustoimintoihin. Myös tämä vähentää tuen kielteisiä vaikutuksia jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun. Tässä yhteydessä on tärkeää, että rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyä strategiaa noudatetaan asianmukaisesti.

| (63) | Edellisen perusteella komissio katsoo, että kilpailun kohtuuton vääristyminen vältetään. Uusia vastasuoritteita ei tarvita ottaen huomioon Bullin asema merkityksellisillä markkinoilla, rakenneuudistussuunnitelman noudattaminen ja toimintojen keskittäminen. |
| --- | --- |

(63)

Edellisen perusteella komissio katsoo, että kilpailun kohtuuton vääristyminen vältetään. Uusia vastasuoritteita ei tarvita ottaen huomioon Bullin asema merkityksellisillä markkinoilla, rakenneuudistussuunnitelman noudattaminen ja toimintojen keskittäminen.

| (64) | Tuen hyväksymiselle asetetun kolmannen ehdon mukaan tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ottaen huomioon yrityksen, sen osakkaiden tai sen konsernin käytettävissä olevat varat, johon yritys kuuluu. Tuensaajien on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan. Komissiolle on joka tapauksessa syytä osoittaa, että tuki on suunnattu vain yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseen eikä se mahdollista tuensaajan tuotantokapasiteetin lisäämistä rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon aikana. |
| --- | --- |

(64)

Tuen hyväksymiselle asetetun kolmannen ehdon mukaan tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ottaen huomioon yrityksen, sen osakkaiden tai sen konsernin käytettävissä olevat varat, johon yritys kuuluu. Tuensaajien on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan. Komissiolle on joka tapauksessa syytä osoittaa, että tuki on suunnattu vain yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseen eikä se mahdollista tuensaajan tuotantokapasiteetin lisäämistä rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon aikana.

| (65) | Tuensaajan ja sen osakkaiden rahoitusosuus on huomattava. Bull on käyttänyt 31 päivästä joulukuuta 2001 lähtien rakenneuudistukseensa noin 160 miljoonaa euroa, jotka se sai ydintoimintojen ulkopuolisten toimintojen lakkauttamisesta vuonna 2002 ja vuoden 2003 alkupuoliskolla. Lisäksi Bull oli varannut rakenneuudistustoimiin 94 miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2001 käytettävissä olleista varoistaan (19). Vanhat ja uudet osakkaat ovat osallistuneet pääomakorotukseen 44,2 miljoonalla eurolla eli huomattavalla summalla. Se seikka, että sijoittajapääomaa merkitsevät osittain Bullin kumppanuusyritykset (France Télécom, NEC), asiakkaat (Debeka) ja Bull-konsernin johtajat, ei vähennä tämän huomion arvoa. Komissio voi myös ottaa huomioon optiotodistusten merkinnästä koituvan noin 17 miljoonan euron pääoman, sillä vaihtovelkakirjalainojen haltijoilla ei ollut velvollisuutta valita tätä vaihtoehtoa. |
| --- | --- |

(65)

Tuensaajan ja sen osakkaiden rahoitusosuus on huomattava. Bull on käyttänyt 31 päivästä joulukuuta 2001 lähtien rakenneuudistukseensa noin 160 miljoonaa euroa, jotka se sai ydintoimintojen ulkopuolisten toimintojen lakkauttamisesta vuonna 2002 ja vuoden 2003 alkupuoliskolla. Lisäksi Bull oli varannut rakenneuudistustoimiin 94 miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2001 käytettävissä olleista varoistaan (19). Vanhat ja uudet osakkaat ovat osallistuneet pääomakorotukseen 44,2 miljoonalla eurolla eli huomattavalla summalla. Se seikka, että sijoittajapääomaa merkitsevät osittain Bullin kumppanuusyritykset (France Télécom, NEC), asiakkaat (Debeka) ja Bull-konsernin johtajat, ei vähennä tämän huomion arvoa. Komissio voi myös ottaa huomioon optiotodistusten merkinnästä koituvan noin 17 miljoonan euron pääoman, sillä vaihtovelkakirjalainojen haltijoilla ei ollut velvollisuutta valita tätä vaihtoehtoa.

| (66) | Vakavaraisuus- ja maksuvalmiussuhdeluvut ovat kilpailijoiden vastaaviin lukuihin verrannollisella tasolla tuen myöntämisen jälkeen ja kun tukea pidetään lainana. Taloudellisen aseman vakautumisen ansiosta voidaan ennen kaikkea saada pankkitakauksia nykyiseen toimintaan. Bullin on itse asiassa tarkoitus turvautua edelleen lyhytaikaiseen ulkopuoliseen rahoitukseen, kun se arvopaperistaa vastuita [...]*–[...]*miljoonan euron edestä. Kun huomioon otetaan markkinoiden luontaiset riskit ja Bullin strategia, jonka mukaisesti se haluaa hyödyntää markkinarakoja, vaikuttaa melko epätodennäköiseltä, että rahoituslaitokset olisivat valmiita myöntämään uutta lainaa rakenneuudistukseen kuulumattomiin aggressiivisiin toimiin. |
| --- | --- |

(66)

Vakavaraisuus- ja maksuvalmiussuhdeluvut ovat kilpailijoiden vastaaviin lukuihin verrannollisella tasolla tuen myöntämisen jälkeen ja kun tukea pidetään lainana. Taloudellisen aseman vakautumisen ansiosta voidaan ennen kaikkea saada pankkitakauksia nykyiseen toimintaan. Bullin on itse asiassa tarkoitus turvautua edelleen lyhytaikaiseen ulkopuoliseen rahoitukseen, kun se arvopaperistaa vastuita [...]*–[...]*miljoonan euron edestä. Kun huomioon otetaan markkinoiden luontaiset riskit ja Bullin strategia, jonka mukaisesti se haluaa hyödyntää markkinarakoja, vaikuttaa melko epätodennäköiseltä, että rahoituslaitokset olisivat valmiita myöntämään uutta lainaa rakenneuudistukseen kuulumattomiin aggressiivisiin toimiin.

| (67) | Ranskan viranomaisten mukaan Bullin kumppanit eivät olisi suostuneet investointeihin ja vaihtovelkakirjalainojen haltijat eivät olisi suostuneet vaihtamaan saataviaan uusiin arvopapereihin, jos tukimäärä olisi ollut vähäisempi. Yhdysvaltalainen sijoitusrahasto oli ehdottanut vaihtoehtoista rahoitusperiaatetta, jota ei kuitenkaan hyväksytty, ja tältä osin Ranskan viranomaiset ovat osoittaneet tyydyttävällä tavalla, ettei kyseinen periaate olisi johtanut vähäisempään tukimäärään. Kyseinen rahasto ehdotti suurempaa pääomakorotusta kuin sijoittajaryhmän 33 miljoonaa euroa, mutta vaihtovelkakirjalainojen haltijoiden 11 miljoonan euron suuruinen takaus kattaa kyseisen erotuksen. |
| --- | --- |

(67)

Ranskan viranomaisten mukaan Bullin kumppanit eivät olisi suostuneet investointeihin ja vaihtovelkakirjalainojen haltijat eivät olisi suostuneet vaihtamaan saataviaan uusiin arvopapereihin, jos tukimäärä olisi ollut vähäisempi. Yhdysvaltalainen sijoitusrahasto oli ehdottanut vaihtoehtoista rahoitusperiaatetta, jota ei kuitenkaan hyväksytty, ja tältä osin Ranskan viranomaiset ovat osoittaneet tyydyttävällä tavalla, ettei kyseinen periaate olisi johtanut vähäisempään tukimäärään. Kyseinen rahasto ehdotti suurempaa pääomakorotusta kuin sijoittajaryhmän 33 miljoonaa euroa, mutta vaihtovelkakirjalainojen haltijoiden 11 miljoonan euron suuruinen takaus kattaa kyseisen erotuksen.

| (68) | Päätelmänä voidaan todeta komission katsovan, että yritys ei saa tuen ansiosta ylimääräisiä käteisvaroja, joita se voisi käyttää rakenneuudistusprosessiin kuulumattomaan aggressiiviseen ja markkinoita vääristävään toimintaan. |
| --- | --- |

(68)

Päätelmänä voidaan todeta komission katsovan, että yritys ei saa tuen ansiosta ylimääräisiä käteisvaroja, joita se voisi käyttää rakenneuudistusprosessiin kuulumattomaan aggressiiviseen ja markkinoita vääristävään toimintaan.

| (69) | Jotta voitaisiin välttää kilpailua vääristävän tuen myöntämistä, suuntaviivojen 48 kohdassa tarkennetaan, että rakenneuudistustukea voi myöntää ainoastaan yhden kerran. Jos yritys on jo aiemmin saanut rakenneuudistustukea ja rakenneuudistuksen toteuttamisesta on kulunut alle 10 vuotta, komissio ei yleensä hyväksy uuden rakenneuudistustuen myöntämistä lukuun ottamatta poikkeuksellisia ja odottamattomia tilanteita, joista yritys ei itse ole vastuussa. Ilmoitetut tuet maksetaan tarkasteltavana olevassa tapauksessa aikaisintaan 31 päivänä joulukuuta 2004. Ranskan valtio myönsi vuosina 1993 ja 1994 Bullille rakenneuudistustukia, jotka komissio hyväksyi vuoden 1994 lopulla. Asiaan liittyvä rakenneuudistussuunnitelma ulottui kuitenkin vuoden 1995 loppuun saakka. Komissio hyväksyi pelastamistuen päätöksellä 2003/599/EY (20). Päätöksen johdanto-osan 60 kappaleessa oleva viittaus 31 päivään joulukuuta 2004 päivämääränä, josta alkaen uutta rakenneuudistustukea voidaan myöntää, on tässä suhteessa virheellinen. Kymmenen vuoden määräaika ei siis ole kulunut tarkasteltavana olevassa tapauksessa. |
| --- | --- |

(69)

Jotta voitaisiin välttää kilpailua vääristävän tuen myöntämistä, suuntaviivojen 48 kohdassa tarkennetaan, että rakenneuudistustukea voi myöntää ainoastaan yhden kerran. Jos yritys on jo aiemmin saanut rakenneuudistustukea ja rakenneuudistuksen toteuttamisesta on kulunut alle 10 vuotta, komissio ei yleensä hyväksy uuden rakenneuudistustuen myöntämistä lukuun ottamatta poikkeuksellisia ja odottamattomia tilanteita, joista yritys ei itse ole vastuussa. Ilmoitetut tuet maksetaan tarkasteltavana olevassa tapauksessa aikaisintaan 31 päivänä joulukuuta 2004. Ranskan valtio myönsi vuosina 1993 ja 1994 Bullille rakenneuudistustukia, jotka komissio hyväksyi vuoden 1994 lopulla. Asiaan liittyvä rakenneuudistussuunnitelma ulottui kuitenkin vuoden 1995 loppuun saakka. Komissio hyväksyi pelastamistuen päätöksellä 2003/599/EY (20). Päätöksen johdanto-osan 60 kappaleessa oleva viittaus 31 päivään joulukuuta 2004 päivämääränä, josta alkaen uutta rakenneuudistustukea voidaan myöntää, on tässä suhteessa virheellinen. Kymmenen vuoden määräaika ei siis ole kulunut tarkasteltavana olevassa tapauksessa.

| (70) | Tuen ainutkertaisuuden periaatetta ei kuitenkaan tarvitse soveltaa ehdottomalla tavalla. Kuten yhteisöjen tuomioistuin katsoo, (21) Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja varsinkin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen valtiontukimääräyksissä komissiolle halutaan antaa toimivalta, jotta se voisi arvioida odottamattomia tilanteita ja ottaa huomioon markkinaedellytysten kehittymisen. Jos näissä edellytyksissä tuen ainutkertaisuuden periaatetta sovelletaan ilman tapauskohtaista harkintaa, rajoitetaan liikaa tuen muotoja, jotka voidaan katsoa tarpeellisiksi, eikä komission olisi mahdollista tarkastella kussakin yksittäisessä tapauksessa, onko suunniteltu rakenneuudistustuki välttämätön perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Samoin komissio ei periaatteessa voi yksinomaisesti nojata aiemmin tehtyyn päätökseen evätäkseen tuen myöntämisen myöhemmin samalla tuensaajalle. (22) |
| --- | --- |

(70)

Tuen ainutkertaisuuden periaatetta ei kuitenkaan tarvitse soveltaa ehdottomalla tavalla. Kuten yhteisöjen tuomioistuin katsoo, (21) Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja varsinkin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen valtiontukimääräyksissä komissiolle halutaan antaa toimivalta, jotta se voisi arvioida odottamattomia tilanteita ja ottaa huomioon markkinaedellytysten kehittymisen. Jos näissä edellytyksissä tuen ainutkertaisuuden periaatetta sovelletaan ilman tapauskohtaista harkintaa, rajoitetaan liikaa tuen muotoja, jotka voidaan katsoa tarpeellisiksi, eikä komission olisi mahdollista tarkastella kussakin yksittäisessä tapauksessa, onko suunniteltu rakenneuudistustuki välttämätön perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Samoin komissio ei periaatteessa voi yksinomaisesti nojata aiemmin tehtyyn päätökseen evätäkseen tuen myöntämisen myöhemmin samalla tuensaajalle. (22)

| (71) | Tältä osin suuntaviivoissa annetaan mahdollisuus poiketa tuen ainutkertaisuuden periaatteesta poikkeuksellisissa ja odottamattomissa tilanteissa, joista yritys ei ole itse vastuussa. Tältä osin on painotettava, että vaikka tieto- ja viestintätekniikka-alan kriisi vuonna 2001 ei ollut poikkeuksellinen tai odottamaton, kriisin laajuus ennen kaikkea Internetiin ja teleliikenteeseen liittyvien teknologioiden segmentillä oli poikkeuksellinen ja odottamaton eikä Bull ollut siitä itse vastuussa. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa on myös otettava huomioon hyvin nopea teknologinen kehitys kyseisellä alalla. |
| --- | --- |

(71)

Tältä osin suuntaviivoissa annetaan mahdollisuus poiketa tuen ainutkertaisuuden periaatteesta poikkeuksellisissa ja odottamattomissa tilanteissa, joista yritys ei ole itse vastuussa. Tältä osin on painotettava, että vaikka tieto- ja viestintätekniikka-alan kriisi vuonna 2001 ei ollut poikkeuksellinen tai odottamaton, kriisin laajuus ennen kaikkea Internetiin ja teleliikenteeseen liittyvien teknologioiden segmentillä oli poikkeuksellinen ja odottamaton eikä Bull ollut siitä itse vastuussa. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa on myös otettava huomioon hyvin nopea teknologinen kehitys kyseisellä alalla.

| (72) | Lisäksi tässä yhteydessä on korostettava, että vaikka Bull ja Ranskan valtio olivat aiemmin huolellisesti noudattaneet rakenneuudistussuunnitelmaa, erityisesti yksityistämisen, NECin ja France Télécomin kanssa harjoitettavan yhteistyön sekä useiden omaisuuserien myynnin suhteen, ja rakenneuudistussuunnitelma oli riippumattoman asiantuntijan ehdottama ja komission hyväksymä, sillä ei pystytty estämään nykyisiä vaikeuksia. Kyseisenä ajankohtana taloudelliset vaikeudet liittyivät suureksi osaksi liiketoiminta-alueisiin ja tytäryhtiöihin, jotka myytiin rakennusuudistussuunnitelman osana. Erityisesti tämä koski mikrotietokonealalla toimivaa Zenith Data Systemsiä sekä OSS-liiketoimintayksikköä. Bull on jo kerran toteuttanut rakenneuudistuksen, ja tuolloin yritys yritti mukautua toimintaympäristöönsä. Yrityksen henkilöstön supistaminen heijastaa tätä radikaalia muutosta, sillä henkilöstön määrä on laskenut 44 500 työntekijästä (vuonna 1990) 24 000:een (vuonna 1995) ja 11 500:aan vuonna 1999. Johdanto-osan 9–12 kappaleessa kuvatut nykyiset vaikeudet eroavat luonteeltaan vuosien 1993–1995 rakenneuudistukseen johtaneista vaikeuksista. |
| --- | --- |

(72)

Lisäksi tässä yhteydessä on korostettava, että vaikka Bull ja Ranskan valtio olivat aiemmin huolellisesti noudattaneet rakenneuudistussuunnitelmaa, erityisesti yksityistämisen, NECin ja France Télécomin kanssa harjoitettavan yhteistyön sekä useiden omaisuuserien myynnin suhteen, ja rakenneuudistussuunnitelma oli riippumattoman asiantuntijan ehdottama ja komission hyväksymä, sillä ei pystytty estämään nykyisiä vaikeuksia. Kyseisenä ajankohtana taloudelliset vaikeudet liittyivät suureksi osaksi liiketoiminta-alueisiin ja tytäryhtiöihin, jotka myytiin rakennusuudistussuunnitelman osana. Erityisesti tämä koski mikrotietokonealalla toimivaa Zenith Data Systemsiä sekä OSS-liiketoimintayksikköä. Bull on jo kerran toteuttanut rakenneuudistuksen, ja tuolloin yritys yritti mukautua toimintaympäristöönsä. Yrityksen henkilöstön supistaminen heijastaa tätä radikaalia muutosta, sillä henkilöstön määrä on laskenut 44 500 työntekijästä (vuonna 1990) 24 000:een (vuonna 1995) ja 11 500:aan vuonna 1999. Johdanto-osan 9–12 kappaleessa kuvatut nykyiset vaikeudet eroavat luonteeltaan vuosien 1993–1995 rakenneuudistukseen johtaneista vaikeuksista.

| (73) | Tästä seuraa tarkasteltavana olevassa tapauksessa, että noudatetaan tuen ainutkertaisuuden periaatteen lähtökohtana olevaa toiminta-ajatusta, eli vältetään kaikenlaisen vääristävän tuen myöntämistä. Valtio ei ole pitänyt Bullia keinotekoisesti toiminnassa. Näin ei olisi tapahtunut silloinkaan, vaikka yrityksen vaikeudet olisivat olleet luonteeltaan toistuvia. Tämän päätöksen kohteena oleva tuki on kuitenkin tarkoitettu uudenlaisten vaikeuksien voittamiseen. |
| --- | --- |

(73)

Tästä seuraa tarkasteltavana olevassa tapauksessa, että noudatetaan tuen ainutkertaisuuden periaatteen lähtökohtana olevaa toiminta-ajatusta, eli vältetään kaikenlaisen vääristävän tuen myöntämistä. Valtio ei ole pitänyt Bullia keinotekoisesti toiminnassa. Näin ei olisi tapahtunut silloinkaan, vaikka yrityksen vaikeudet olisivat olleet luonteeltaan toistuvia. Tämän päätöksen kohteena oleva tuki on kuitenkin tarkoitettu uudenlaisten vaikeuksien voittamiseen.

| (74) | Lisähuomiona on todettava, että kymmenen vuoden määräaika on melkein päättynyt. |
| --- | --- |

(74)

Lisähuomiona on todettava, että kymmenen vuoden määräaika on melkein päättynyt.

| (75) | Päätelmänä voidaan todeta komission katsovan tarkasteltavana olevassa tapauksessa, ettei tuen ainutkertaisuuden periaate estä ilmoitetun tuen hyväksymistä. |
| --- | --- |

(75)

Päätelmänä voidaan todeta komission katsovan tarkasteltavana olevassa tapauksessa, ettei tuen ainutkertaisuuden periaate estä ilmoitetun tuen hyväksymistä.

| (76) | Yhteisön tuomioistuimen asiassa Deggendorf (23) omaksuman oikeuskäytännön mukaisesti komission on tuen soveltuvuutta yhtenäismarkkinoille tarkastellessaan otettava huomioon kaikki merkitykselliset seikat ja erityisesti tuen mahdollinen kumuloituva vaikutus ja muut tuet, joita ei ole maksettu takaisin. Bullille on aiemmin myönnetty pelastamistuki sillä edellytyksellä, että se maksaa tuen takaisin viimeistään 17 päivänä kesäkuuta 2003. Ranskan viranomaisten mukaan tämänkertainen ilmoitettu tuki maksetaan Bullille vasta, kun se on maksanut pelastamistuen takaisin. Näissä edellytyksissä Deggendorf-periaatetta noudatetaan, mutta komission on kuitenkin varmistettava, että näin todella tapahtuu. |
| --- | --- |

(76)

Yhteisön tuomioistuimen asiassa Deggendorf (23) omaksuman oikeuskäytännön mukaisesti komission on tuen soveltuvuutta yhtenäismarkkinoille tarkastellessaan otettava huomioon kaikki merkitykselliset seikat ja erityisesti tuen mahdollinen kumuloituva vaikutus ja muut tuet, joita ei ole maksettu takaisin. Bullille on aiemmin myönnetty pelastamistuki sillä edellytyksellä, että se maksaa tuen takaisin viimeistään 17 päivänä kesäkuuta 2003. Ranskan viranomaisten mukaan tämänkertainen ilmoitettu tuki maksetaan Bullille vasta, kun se on maksanut pelastamistuen takaisin. Näissä edellytyksissä Deggendorf-periaatetta noudatetaan, mutta komission on kuitenkin varmistettava, että näin todella tapahtuu.

| (77) | Komissiolle toimitettua rakenneuudistussuunnitelmaa, sellaisena kuin se on tarkennettuna ja täydennettynä, on noudatettava suuntaviivojen 43 kohdan mukaisesti kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(77)

Komissiolle toimitettua rakenneuudistussuunnitelmaa, sellaisena kuin se on tarkennettuna ja täydennettynä, on noudatettava suuntaviivojen 43 kohdan mukaisesti kokonaisuudessaan.

| (78) | Komissiolle on esitettävä vuotuiset kertomukset suuntaviivojen 45 ja 46 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(78)

Komissiolle on esitettävä vuotuiset kertomukset suuntaviivojen 45 ja 46 kohdan mukaisesti.

VI   PÄÄTELMÄ

| (79) | Komissio katsoo, että Ranskan ilmoittama, Bull-yritykselle myönnettävä rakenneuudistustuki soveltuu yhtenäismarkkinoille edellyttäen, että Ranskan tekemät sitoumukset ja kaikki vahvistetut edellytykset täyttyvät, |
| --- | --- |

(79)

Komissio katsoo, että Ranskan ilmoittama, Bull-yritykselle myönnettävä rakenneuudistustuki soveltuu yhtenäismarkkinoille edellyttäen, että Ranskan tekemät sitoumukset ja kaikki vahvistetut edellytykset täyttyvät,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Ranska aikoo myöntää Bull-yritykselle 517 miljoonan euron suuruisena maksuna ja johon liittyy voitollisen tuloksen saavuttamista koskeva ehto, soveltuu yhteismarkkinoille jäljempänä 2 artiklassa asetetuin edellytyksin.

2 artikla

1.   Bullin rakenneuudistussuunnitelma, sellaisena kuin Ranska on siitä ilmoittanut komissiolle, on toteutettava kokonaisuudessaan.

2.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettua tukea ei makseta ennen kuin päätöksellä 2003/599/EY hyväksytty pelastamistuki on maksettu takaisin. Se maksetaan aikaisintaan 31 päivänä joulukuuta 2004.

3.   Ranskan on toimitettava komissiolle kertomus rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisesta vuosittain vuoden 2007 loppuun saakka.

3 artikla

Ranskan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 1 päivänä joulukuuta 2004.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 102, 28.4.2004, s. 12.

1

(2)  EUVL L 209, 19.8.2003, s. 1.

2

(3)  Asia kirjattu numerolla C-504/03.

3

(4)  Ks. alaviite 1.

4

(5)  http://www.bull.com

5

(6)  EYVL L 386, 31.12.1994, s. 1.

6

(7)  Päätöksessä 2003/599/EY on yksityiskohtaista tietoa rakenneuudistussuunnitelmasta.

7

(8)  Tiedot ovat luottamuksellisia.

8

(9)  EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2.

9

(10)  Suuntaviivoista on julkaistu hiljattain uusi toisinto (EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2). Uusien suuntaviivojen 103 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevaa tukea on tutkittava tuen ilmoitusajankohtana voimassa olleiden perusteiden mukaisesti eli vuoden 1999 suuntaviivojen mukaisesti.

10

(11)  Bullin oma pääoma on vuodesta 2001 lähtien ollut negatiivinen. Vuoden 2003 lopussa se oli – 726 miljoonaa euroa. Tappiot olivat 243 miljoonaa euroa vuonna 2000, 253 miljoonaa euroa vuonna 2001 ja 548 miljoonaa euroa vuonna 2002.

11

(12)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-355/95, Textilwerke Deggendorf GmbH v. komissio ja Saksa, 15.5.1997 antama tuomio (Kok. 1997, s. I-2549).

12

(13)  Esimerkiksi Forrester, ”Market overview – Exploiting open source in Europe”, 22.6.2004.

13

(14)  Ks. The Clipper Group Navigator, ”Bull transitions GCOS 8 to Open Systems – Novascale 9000 to the Rescue”, 15.10.2003, ja IDC, ”Vendor needs and Strategies, Bull fills out Novascale line – targets commercial and High-Performance Computing (HPC) Customers in 2004”, huhtikuu 2004. Esimerkiksi IDC toteaa seuraavaa: ”Kun Bull otti vuonna 2003 NovaScale-palvelimet käyttöön, se pystyi lisäämään toimintaansa suurterholaskennan markkinoilla, joille se oli jo aiemmin pyrkinyt. Viime vuonna Bull onnistui hankkimaan alalta kohtuullisen määrän viiteasiakkaita. (...) Saatuaan käyttöön Microsoft Windows 2003 -palvelinkäyttöjärjestelmän ja SQL-palvelimen sekä uuden ISV-ohjelmiston, jota toimittavat erityisesti Oracle, SAP ja BEA, Bull pystyy vastaamaan suuren suorituskyvyn kaupallisten sovellutusten kysynnän odotettuun kasvuun laskusuhdanteesta toipuvilla Euroopan markkinoilla.”

14

(15)  Ks. alaviite 12.

15

(16)  Neuvoston asetukseen (ETY) N:o 4064/89 perustuva komission päätös, tehty 31 päivänä tammikuuta 2002, keskittymän (Asia IV/M.2609 – HP/COMPAQ) julistamisesta yhteismarkkinoille soveltuvaksi (EYVL C 39, 13.2.2002, s. 23).

16

(17)  Neuvoston asetukseen (ETY) N:o 4064/89 perustuva komission päätös, tehty 24 päivänä marraskuuta 2003, keskittymän (Asia N IV/M.3307 – CAP GEMINI / TRANSICIEL) julistamisesta yhteismarkkinoille soveltuvaksi (EUVL C 295, 5.12.2003, s. 16).

17

(18)  Neuvoston asetukseen (ETY) N:o 4064/89 perustuva komission päätös, tehty 10 päivänä marraskuuta 2003, keskittymän (Asia N IV/M.3295 – ATOS ORIGIN / SEMA GROUP) julistamisesta yhteismarkkinoille soveltuvaksi (EUVL C 295, 5.12.2003, s. 16).

18

(19)  Tämä summa ei sisällä valtion joulukuun 2001 lopussa myöntämää ennakkoa eikä Bullin tämän ennakon turvin hankkimia varoja.

19

(20)  Ks. alaviite 7.

20

(21)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-441/97 P, Wirtschaftsvereinigung Stahl, Thyssen Stahl AG, Preussag Stahl AG and Hoogovens Staal BV, formerly Hoogovens Groep BV v. komissio, 23.11.2000 antama tuomio (Kok. 2000, s. I-10293, 55 kohta).

21

(22)  Julkisasiamies Jacobsin asiassa C-110/02, komissio v. neuvosto, antama ratkaisuehdotus, 43 kohta (ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa).

22

(23)  Ks. alaviite 11.

23

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/92 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/92

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 21 päivänä joulukuuta 2005,

luvan antamisesta jäsenvaltioille tehdä päätöksiä neuvoston direktiivin 1999/105/EY mukaisesti kolmansissa maissa tuotettua metsänviljelyaineistoa koskevista takeista

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5485)

(2005/942/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon metsänviljelyaineiston pitämisestä kaupan 22 päivänä joulukuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/105/EY (1) ja erityisesti sen 19 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 1999/105/EY 19 artiklan 1 kohdan mukaan neuvosto päättää komission ehdotuksesta, onko kolmannessa maassa tuotetulla metsänviljelyaineistolla sen perusaineiston hyväksymisestä ja sen tuottamiseksi kaupan pitämistä varten toteutetuista toimenpiteistä annettujen säännösten osalta samat takeet kuin yhteisössä tuotetulla ja kyseisen direktiivin säännösten mukaisella metsänviljelyaineistolla. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 1999/105/EY 19 artiklan 1 kohdan mukaan neuvosto päättää komission ehdotuksesta, onko kolmannessa maassa tuotetulla metsänviljelyaineistolla sen perusaineiston hyväksymisestä ja sen tuottamiseksi kaupan pitämistä varten toteutetuista toimenpiteistä annettujen säännösten osalta samat takeet kuin yhteisössä tuotetulla ja kyseisen direktiivin säännösten mukaisella metsänviljelyaineistolla.

| (2) | Kolmansien maiden edellytyksistä ei kuitenkaan edelleenkään ole käytettävissä niin paljon tietoa, että yhteisö voisi tehdä mitään kolmatta maata koskevaa päätöstä. |
| --- | --- |

(2)

Kolmansien maiden edellytyksistä ei kuitenkaan edelleenkään ole käytettävissä niin paljon tietoa, että yhteisö voisi tehdä mitään kolmatta maata koskevaa päätöstä.

| (3) | Kauppavirtojen häiriintymisen estämiseksi jäsenvaltioille olisi siksi annettava lupa tehdä tällaisia päätöksiä tietyistä maista tuodun erityisaineiston osalta. Komission analyysi osoittaa, että kyseinen aineisto tarjoaa vastaavat takeet kuin yhteisössä direktiivin 1999/105/EY mukaisesti tuotettu metsänviljelyaineisto. |
| --- | --- |

(3)

Kauppavirtojen häiriintymisen estämiseksi jäsenvaltioille olisi siksi annettava lupa tehdä tällaisia päätöksiä tietyistä maista tuodun erityisaineiston osalta. Komission analyysi osoittaa, että kyseinen aineisto tarjoaa vastaavat takeet kuin yhteisössä direktiivin 1999/105/EY mukaisesti tuotettu metsänviljelyaineisto.

| (4) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat maataloudessa, puutarhanviljelyssä ja metsätaloudessa käytettäviä siemeniä ja lisäysaineistoa käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat maataloudessa, puutarhanviljelyssä ja metsätaloudessa käytettäviä siemeniä ja lisäysaineistoa käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Jäsenvaltioille annetaan lupa päättää liitteessä lueteltuja kolmansia maita sekä siinä vahvistettuja lajeja, perusaineiston tyyppejä ja luokkia koskien, onko kyseisissä maissa tuotetulla metsänviljelyaineistolla sen perusaineiston hyväksymisestä ja sen tuottamiseksi kaupan pitämistä varten toteutetuista toimenpiteistä annettujen säännösten osalta samat takeet kuin yhteisössä tuotetulla ja direktiivin 1999/105/EY säännösten mukaisella metsänviljelyaineistolla.

Kyseisistä kolmansista maista tuodun metsänviljelyaineiston mukana on oltava kantatodistus tai alkuperämaan antama virallinen todistus sekä kolmannessa maassa olevan sopimuspuolen toimittamat asiakirjat, jotka sisältävät yksityiskohtaiset tiedot kaikista vientiin tarkoitetuista lähetyksistä.

2 artikla

Jäsenvaltioiden on viipymättä ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille tämän päätöksen mukaisesti tehdyistä päätöksistä ja tällaisten päätösten kumoamisesta.

3 artikla

Edellä 1 artiklassa säädetyn luvan voimassaolo alkaa 1 päivänä tammikuuta 2006 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2008.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 21 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 11, 15.1.2000, s. 17.

1

---

LIITE

| Alkuperämaa | Laji | Luokka | Perusaineiston tyyppi |
| --- | --- | --- | --- |
| Valko-Venäjä | Picea abies Karst. | SI | SS, St |
| Kanada
  (Brittiläinen Kolumbia) | Abies grandis Lindl. | SI, Q, T | SS, St, SO, PF |
| Picea sitchensis Carr. | SI, Q | SS, St, SO |
| Pinus contorta Loud. | SI | SS, St |
| Pseudotsuga menziesii Franco | SI, Q, T | SS, St, SO, PF |
| Kroatia
  (I-1. Podravina, Podunavlje, I-2. Posavina) | Quercus robur L. | SI | SS, St |
| Norja | Picea abies Karst | SI | SS, St |
| Pinus sylvestris L. | SI | SS, St |
| Quercus petraea Liebl. | SI | SS, St |
| Quercus robur L. | SI | SS, St |
| Romania | Abies alba Mill. | SI | SS, St |
| Acer platanoides L. | SI | SS, St |
| Fagus sylvatica L. | SI | SS, St |
| Larix decidua Mill. | SI | SS, St |
| Picea abies Karst. | SI | SS, St |
| Pinus nigra Arnold | SI | SS, St |
| Prunus avium L. | SI | SS, St |
| Quercus cerris L. | SI | SS, St |
| Quercus petraea Liebl. | SI | SS, St |
| Quercus robur L. | SI | SS, St |
| Quercus rubra L. | SI | SS, St |
| Robinia pseudoacacia L. | SI | SS, St |
| Sveitsi | Fagus sylvatica L. | SI | SS, St |
| Turkki | Cedrus libani A. Richard | SI, SE | SS, St |
| Pinus brutia Ten. | SI, SE | SS, St |
| Yhdysvallat
  (Washington, Oregon, California) | Abies grandis Lindl. | SI, Q, T | SS, St, SO, PF |
| Picea sitchensis Carr | SI | SS, St |
| Pinus contorta Loud | SI | SS, St |
| Pseudotsuga menziesii Franco | SI, Q, T | SS, St, SO, PF |
| Selitykset:






  Luokka | Perusaineiston tyyppi |
| SI | Siemenlähde tunnettu |
| SE | Valikoitu |
| Q | Vaatimusten mukainen |
| T | Testattu |

Alkuperämaa

Laji

Luokka

Perusaineiston tyyppi

Valko-Venäjä

Picea abies Karst.

SI

SS, St

Kanada

(Brittiläinen Kolumbia)

Abies grandis Lindl.

SI, Q, T

SS, St, SO, PF

Picea sitchensis Carr.

SI, Q

SS, St, SO

Pinus contorta Loud.

SI

SS, St

Pseudotsuga menziesii Franco

SI, Q, T

SS, St, SO, PF

Kroatia

(I-1. Podravina, Podunavlje, I-2. Posavina)

Quercus robur L.

SI

SS, St

Norja

Picea abies Karst

SI

SS, St

Pinus sylvestris L.

SI

SS, St

Quercus petraea Liebl.

SI

SS, St

Quercus robur L.

SI

SS, St

Romania

Abies alba Mill.

SI

SS, St

Acer platanoides L.

SI

SS, St

Fagus sylvatica L.

SI

SS, St

Larix decidua Mill.

SI

SS, St

Picea abies Karst.

SI

SS, St

Pinus nigra Arnold

SI

SS, St

Prunus avium L.

SI

SS, St

Quercus cerris L.

SI

SS, St

Quercus petraea Liebl.

SI

SS, St

Quercus robur L.

SI

SS, St

Quercus rubra L.

SI

SS, St

Robinia pseudoacacia L.

SI

SS, St

Sveitsi

Fagus sylvatica L.

SI

SS, St

Turkki

Cedrus libani A. Richard

SI, SE

SS, St

Pinus brutia Ten.

SI, SE

SS, St

Yhdysvallat

(Washington, Oregon, California)

Abies grandis Lindl.

SI, Q, T

SS, St, SO, PF

Picea sitchensis Carr

SI

SS, St

Pinus contorta Loud

SI

SS, St

Pseudotsuga menziesii Franco

SI, Q, T

SS, St, SO, PF

Selitykset:

Luokka

Perusaineiston tyyppi

SI

Siemenlähde tunnettu

SE

Valikoitu

Q

Vaatimusten mukainen

T

Testattu

| SS | Siemenlähde |
| --- | --- |
| St | Metsikkö |
| SO | Siemenviljelys |
| PF | Perheen vanhempia |

SS

Siemenlähde

St

Metsikkö

SO

Siemenviljelys

PF

Perheen vanhempia

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/94 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/94

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 21 päivänä joulukuuta 2005,

eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista ja eläinlääkärintodistuksista rekisteröityjen hevosten takaisintuonnissa raveja, kilpailuja ja kulttuuritapahtumia varten tapahtuneen tilapäisen maastaviennin jälkeen tehdyn päätöksen 93/195/ETY muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5496)

(2005/943/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista elävien hevoseläinten liikkuvuuden ja kolmansista maista tapahtuvan tuonnin osalta 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/426/ETY (1) ja erityisesti sen 19 artiklan ii alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission päätöksen 93/195/ETY (2) mukaan rekisteröityjen hevosten takaisintuonti raveja, kilpailuja ja kulttuuritapahtumia varten tapahtuneen tilapäisen maastaviennin jälkeen rajoitetaan hevosiin, jotka ovat olleet kolmannessa maassa alle kolmekymmentä päivää. |
| --- | --- |

(1)

Komission päätöksen 93/195/ETY (2) mukaan rekisteröityjen hevosten takaisintuonti raveja, kilpailuja ja kulttuuritapahtumia varten tapahtuneen tilapäisen maastaviennin jälkeen rajoitetaan hevosiin, jotka ovat olleet kolmannessa maassa alle kolmekymmentä päivää.

| (2) | Kyseisen päätöksen mukaan kuitenkin hevoset, jotka ovat osallistuneet Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa järjestettäviin Endurance World Cup -kilpailuihin ja täyttävät päätöksessä asetetut edellytykset, voivat palata yhteisön alueelle alle kuusikymmentä päivää kestäneen tilapäisen maastaviennin jälkeen. |
| --- | --- |

(2)

Kyseisen päätöksen mukaan kuitenkin hevoset, jotka ovat osallistuneet Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa järjestettäviin Endurance World Cup -kilpailuihin ja täyttävät päätöksessä asetetut edellytykset, voivat palata yhteisön alueelle alle kuusikymmentä päivää kestäneen tilapäisen maastaviennin jälkeen.

| (3) | Jotta yhteisöstä lähtöisin olevien hevosten osallistuminen kyseisiin kilpailuihin olisi helpompaa, tätä erityissääntöä olisi sovellettava kaikkiin World Cup Endurance -kilpailuihin, jotka järjestetään kansainvälisen hevosurheiluliiton (International Federation for Equestrian Sports, FEI) sääntöjä noudattaen ja sen lääketieteellisessä valvonnassa, riippumatta siitä, missä direktiivin 90/426/ETY mukaisesti hyväksytyssä maassa kilpailut järjestetään. |
| --- | --- |

(3)

Jotta yhteisöstä lähtöisin olevien hevosten osallistuminen kyseisiin kilpailuihin olisi helpompaa, tätä erityissääntöä olisi sovellettava kaikkiin World Cup Endurance -kilpailuihin, jotka järjestetään kansainvälisen hevosurheiluliiton (International Federation for Equestrian Sports, FEI) sääntöjä noudattaen ja sen lääketieteellisessä valvonnassa, riippumatta siitä, missä direktiivin 90/426/ETY mukaisesti hyväksytyssä maassa kilpailut järjestetään.

| (4) | Päätös 93/195/ETY olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(4)

Päätös 93/195/ETY olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.

| (5) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 93/195/ETY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artiklan seitsemäs luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | jotka ovat osallistuneet Endurance World Cup -kilpailuihin, riippumatta siitä, missä direktiivin 90/426/ETY mukaisesti hyväksytyssä maassa kilpailut järjestetään, ja jotka täyttävät tämän päätöksen liitteessä VII olevan mallin mukaisessa terveystodistuksessa esitetyt vaatimukset.” |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 1 artiklan seitsemäs luetelmakohta seuraavasti:

”—

jotka ovat osallistuneet Endurance World Cup -kilpailuihin, riippumatta siitä, missä direktiivin 90/426/ETY mukaisesti hyväksytyssä maassa kilpailut järjestetään, ja jotka täyttävät tämän päätöksen liitteessä VII olevan mallin mukaisessa terveystodistuksessa esitetyt vaatimukset.”

| 2) | Korvataan liite VII tämän päätöksen liitteellä. |
| --- | --- |

2)

Korvataan liite VII tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 27 päivästä joulukuuta 2005.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 21 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 42. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/68/EY (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 320; oikaisu EUVL L 226, 25.6.2004, s. 128).

1

(2)  EYVL L 86, 6.4.1993, s. 1. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2005/771/EY (EUVL L 291, 5.11.2005, s. 38).

2

---

LIITE

”LIITE VII

Image

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/96 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/96

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 19 päivänä joulukuuta 2005,

Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia koskevan absorptiomenettelyn päättämisestä

(2005/944/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 ja 12 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Alkuperäiset toimenpiteet

| (1) | Maaliskuussa 2004 neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 435/2004 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’alkuperäinen toimenpide’, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ peräisin olevan natriumsyklamaatin, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa. Yhteistyössä toimineille Kiinassa vientiä harjoittaville tuottajille määrättiin yksilölliset tullit, joiden määrä oli 0–0,11 euroa kilolta. Kaikkien muiden yritysten tuontiin sovellettava tulli on 0,26 euroa kilolta. |
| --- | --- |

(1)

Maaliskuussa 2004 neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 435/2004 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’alkuperäinen toimenpide’, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ peräisin olevan natriumsyklamaatin, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa. Yhteistyössä toimineille Kiinassa vientiä harjoittaville tuottajille määrättiin yksilölliset tullit, joiden määrä oli 0–0,11 euroa kilolta. Kaikkien muiden yritysten tuontiin sovellettava tulli on 0,26 euroa kilolta.

2.   Tutkimuksen uudelleen vireille panemista koskeva pyyntö

| (2) | Perusasetuksen 12 artiklan mukainen pyyntö alkuperäistä toimenpidettä koskevan tutkimuksen uudelleen vireille panemiseksi esitettiin 14 päivänä maaliskuuta 2005. Pyynnön esitti yhteisön ainoa natriumsyklamaatin tuottaja Productos Aditivos SA, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, joka väitti ja esitti väitteensä tueksi riittävän näytön siitä, että alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen vientihinnat ovat laskeneet ja että jälleenmyyntihinnat tai myöhemmät myyntihinnat yhteisössä eivät ole muuttuneet riittävästi. |
| --- | --- |

(2)

Perusasetuksen 12 artiklan mukainen pyyntö alkuperäistä toimenpidettä koskevan tutkimuksen uudelleen vireille panemiseksi esitettiin 14 päivänä maaliskuuta 2005. Pyynnön esitti yhteisön ainoa natriumsyklamaatin tuottaja Productos Aditivos SA, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, joka väitti ja esitti väitteensä tueksi riittävän näytön siitä, että alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen vientihinnat ovat laskeneet ja että jälleenmyyntihinnat tai myöhemmät myyntihinnat yhteisössä eivät ole muuttuneet riittävästi.

3.   Tutkimuksen uudelleen vireille paneminen

| (3) | Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä27 päivänä huhtikuuta 2005 julkaistulla ilmoituksella (3) panevansa perusasetuksen 12 artiklan nojalla uudelleen vireille tutkimuksen Kiinasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontiin sovellettavista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä27 päivänä huhtikuuta 2005 julkaistulla ilmoituksella (3) panevansa perusasetuksen 12 artiklan nojalla uudelleen vireille tutkimuksen Kiinasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontiin sovellettavista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä.

| (4) | Komissio ilmoitti tutkimuksen uudelleen vireille panemisesta virallisesti niille tuottajille/viejille, joita asian tiedettiin koskevan, viejämaan edustajille, tuojille ja käyttäjille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti tutkimuksen uudelleen vireille panemisesta virallisesti niille tuottajille/viejille, joita asian tiedettiin koskevan, viejämaan edustajille, tuojille ja käyttäjille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan.

| (5) | Yksi viejä ja kaksi siihen etuyhteydessä olevaa tuottajaa Kiinasta sekä kolme yhteisön tuojaa vastasivat kyselyyn. On huomattava, että niiden vientiä harjoittavat tuottajien, joihin sovellettiin nollatullia, osuus natriumsyklamaatin kokonaisviennistä Kiinasta oli noin 60 prosenttia uudelleen vireille pannun tutkimuksen tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(5)

Yksi viejä ja kaksi siihen etuyhteydessä olevaa tuottajaa Kiinasta sekä kolme yhteisön tuojaa vastasivat kyselyyn. On huomattava, että niiden vientiä harjoittavat tuottajien, joihin sovellettiin nollatullia, osuus natriumsyklamaatin kokonaisviennistä Kiinasta oli noin 60 prosenttia uudelleen vireille pannun tutkimuksen tutkimusajanjaksolla.

| (6) | Komissio hankki ja tarkisti kaikki uudelleen vireille pannun tutkimuksensa kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäynnit tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: | Viejä ja siihen etuyhteydessä olevat tuottajat Kiinassa






  — | Rainbow Rich Industrial Ltd, Hongkong |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Komissio hankki ja tarkisti kaikki uudelleen vireille pannun tutkimuksensa kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäynnit tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

Viejä ja siihen etuyhteydessä olevat tuottajat Kiinassa

—

Rainbow Rich Industrial Ltd, Hongkong

| — | Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd ja Jintian Enterprises Nanjing Co. Ltd, Shenzhen, Kiina |
| --- | --- |

—

Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd ja Jintian Enterprises Nanjing Co. Ltd, Shenzhen, Kiina

| | Tuojat






  — | Emilio Peña SA, Valencia, Espanja |
| --- | --- | --- |

Tuojat

—

Emilio Peña SA, Valencia, Espanja

| — | Kraemer & Martin GmbH, Sankt Augustin, Saksa. |
| --- | --- |

—

Kraemer & Martin GmbH, Sankt Augustin, Saksa.

| (7) | Kolme muuta tuojaa ilmoitti, että ne eivät tuoneet tarkasteltavana olevaa tuotetta tutkimusajanjaksolla. Yksi tuoja ilmoitti, että se ei vastaa kyselylomakkeeseen, koska se oli tuonut tarkasteltavana olevaa tuotetta ainoastaan vähäisiä määriä tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(7)

Kolme muuta tuojaa ilmoitti, että ne eivät tuoneet tarkasteltavana olevaa tuotetta tutkimusajanjaksolla. Yksi tuoja ilmoitti, että se ei vastaa kyselylomakkeeseen, koska se oli tuonut tarkasteltavana olevaa tuotetta ainoastaan vähäisiä määriä tutkimusajanjaksolla.

| (8) | Tämän uudelleen vireille pannun tutkimuksen tutkimusajanjakso, jäljempänä ”uusi tutkimusajanjakso”, kattoi 1 päivän tammikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 välisen ajan. Uutta tutkimusajanjaksoa käytettiin vallitsevien vientihintojen ja yhteisössä veloitettujen jälleenmyyntihintojen määrittämisessä. Uudella tutkimusajanjaksolla veloitettuja hintoja verrattiin alkuperäisen toimenpiteen käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa käytettynä tutkimusajanjaksona, joka kattoi 1 päivän lokakuuta 2001 ja 30 päivän syyskuuta 2002 välisen ajan, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimusajanjakso’ veloitettuihin hintoihin sen määrittämiseksi, olivatko vienti- ja jälleenmyyntihinnat tai myöhemmät myyntihinnat yhteisössä muuttuneet riittävästi. |
| --- | --- |

(8)

Tämän uudelleen vireille pannun tutkimuksen tutkimusajanjakso, jäljempänä ”uusi tutkimusajanjakso”, kattoi 1 päivän tammikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 välisen ajan. Uutta tutkimusajanjaksoa käytettiin vallitsevien vientihintojen ja yhteisössä veloitettujen jälleenmyyntihintojen määrittämisessä. Uudella tutkimusajanjaksolla veloitettuja hintoja verrattiin alkuperäisen toimenpiteen käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa käytettynä tutkimusajanjaksona, joka kattoi 1 päivän lokakuuta 2001 ja 30 päivän syyskuuta 2002 välisen ajan, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimusajanjakso’ veloitettuihin hintoihin sen määrittämiseksi, olivatko vienti- ja jälleenmyyntihinnat tai myöhemmät myyntihinnat yhteisössä muuttuneet riittävästi.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE

| (9) | Tuote, jota pyynnössä tarkoitetaan ja jota koskeva tutkimus pantiin uudelleen vireille, on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli natriumsyklamaatti, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00. |
| --- | --- |

(9)

Tuote, jota pyynnössä tarkoitetaan ja jota koskeva tutkimus pantiin uudelleen vireille, on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli natriumsyklamaatti, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00.

| (10) | Natriumsyklamaatti on hyödyketuote, jota käytetään elintarvikelisäaineena ja joka on sallittu Euroopan yhteisössä ja monissa muissa maissa vähäenergiaisten ja erikoisruokavalioissa käytettävien elintarvikkeiden ja juomien makeutusaineena. Sitä käytetään laajalti lisäaineena elintarviketeollisuudessa samoin kuin pöytäkäyttöön tarkoitettujen vähäenergiaisten ja erikoisruokavalioissa käytettävien makeutusaineiden tuotannossa. Lisäksi sitä käytetään vähäisessä määrin lääketeollisuudessa. |
| --- | --- |

(10)

Natriumsyklamaatti on hyödyketuote, jota käytetään elintarvikelisäaineena ja joka on sallittu Euroopan yhteisössä ja monissa muissa maissa vähäenergiaisten ja erikoisruokavalioissa käytettävien elintarvikkeiden ja juomien makeutusaineena. Sitä käytetään laajalti lisäaineena elintarviketeollisuudessa samoin kuin pöytäkäyttöön tarkoitettujen vähäenergiaisten ja erikoisruokavalioissa käytettävien makeutusaineiden tuotannossa. Lisäksi sitä käytetään vähäisessä määrin lääketeollisuudessa.

C.   PÄÄTELMÄT

| (11) | Tämän uudelleen vireille pannun tutkimuksen ensisijaisena tarkoituksena oli määrittää, olivatko Kiinasta peräisin olevan natriumsyklamaatin vientihinnat laskeneet ja olivatko jälleenmyyntihinnat tai myöhemmät myyntihinnat yhteisössä muuttuneet riittävästi alkuperäisen toimenpiteen käyttöönoton jälkeen. Jos absorptiota todetaan tapahtuneen, polkumyyntimarginaali joudutaan laskemaan uudestaan. |
| --- | --- |

(11)

Tämän uudelleen vireille pannun tutkimuksen ensisijaisena tarkoituksena oli määrittää, olivatko Kiinasta peräisin olevan natriumsyklamaatin vientihinnat laskeneet ja olivatko jälleenmyyntihinnat tai myöhemmät myyntihinnat yhteisössä muuttuneet riittävästi alkuperäisen toimenpiteen käyttöönoton jälkeen. Jos absorptiota todetaan tapahtuneen, polkumyyntimarginaali joudutaan laskemaan uudestaan.

| (12) | Perusasetuksen 12 artiklan mukaisesti tuojille/käyttäjille ja viejille annettiin tilaisuus toimittaa näyttö, jolla vientihintojen laskua ja jälleenmyyntihintojen muuttumattomuutta yhteisössä toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen voidaan perustella muuten kuin polkumyyntitullin absorptiolla. |
| --- | --- |

(12)

Perusasetuksen 12 artiklan mukaisesti tuojille/käyttäjille ja viejille annettiin tilaisuus toimittaa näyttö, jolla vientihintojen laskua ja jälleenmyyntihintojen muuttumattomuutta yhteisössä toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen voidaan perustella muuten kuin polkumyyntitullin absorptiolla.

1.   Vientihintojen lasku

| (13) | Tarkasteltavana oleva Kiinasta peräisin oleva tuote myytiin uudella tutkimusajanjaksolla yleensä suoraan riippumattomille tuojille ja/tai jakelijoille unionissa. Vientihinnan muutoksia arvioitiin vertaamalla uudella tutkimusajanjaksolla havaittua keskihintaa alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla määritettyyn keskihintaan samoissa toimitusolosuhteissa. |
| --- | --- |

(13)

Tarkasteltavana oleva Kiinasta peräisin oleva tuote myytiin uudella tutkimusajanjaksolla yleensä suoraan riippumattomille tuojille ja/tai jakelijoille unionissa. Vientihinnan muutoksia arvioitiin vertaamalla uudella tutkimusajanjaksolla havaittua keskihintaa alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla määritettyyn keskihintaan samoissa toimitusolosuhteissa.

| (14) | Yhteistyössä toimineiden yritysten hintojen vertailu osoitti, ettei Kiinasta peräisin olevan natriumsyklamaatin keskivientihinta ollut laskenut. |
| --- | --- |

(14)

Yhteistyössä toimineiden yritysten hintojen vertailu osoitti, ettei Kiinasta peräisin olevan natriumsyklamaatin keskivientihinta ollut laskenut.

2.   Jälleenmyyntihintojen muuttuminen yhteisössä

| (15) | Hintojen muuttumista yhteisössä tuojien ja/tai jakelijoiden tasolla arvioitiin vertaamalla alkuperäisen tutkimusajanjakson keskimääräistä jälleenmyyntihintaa, johon sisältyy sopimus- ja polkumyyntitulli, uudella tutkimusajanjaksolla määritettyyn keskimääräiseen jälleenmyyntihintaan samoissa toimitusolosuhteissa. On huomattava, että Kiinasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontiin sovellettava keskimääräinen sopimustulli laski tutkimusajanjaksojen välisenä aikana 1,5 prosenttia. Jälleenmyyntihinta määritettiin sen yhteisön tuojan toimittamien tietojen perusteella, joka toi valtaosan yhteistyössä toimineen kiinalaisen viejän tuonnista. |
| --- | --- |

(15)

Hintojen muuttumista yhteisössä tuojien ja/tai jakelijoiden tasolla arvioitiin vertaamalla alkuperäisen tutkimusajanjakson keskimääräistä jälleenmyyntihintaa, johon sisältyy sopimus- ja polkumyyntitulli, uudella tutkimusajanjaksolla määritettyyn keskimääräiseen jälleenmyyntihintaan samoissa toimitusolosuhteissa. On huomattava, että Kiinasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontiin sovellettava keskimääräinen sopimustulli laski tutkimusajanjaksojen välisenä aikana 1,5 prosenttia. Jälleenmyyntihinta määritettiin sen yhteisön tuojan toimittamien tietojen perusteella, joka toi valtaosan yhteistyössä toimineen kiinalaisen viejän tuonnista.

| (16) | Vertailu osoitti, että Kiinasta peräisin olevan natriumsyklamaatin euroina ilmoitettu keskimääräinen jälleenmyyntihinta yhteisössä oli laskenut 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(16)

Vertailu osoitti, että Kiinasta peräisin olevan natriumsyklamaatin euroina ilmoitettu keskimääräinen jälleenmyyntihinta yhteisössä oli laskenut 10 prosenttia.

| (17) | Tutkimuksessa pantiin merkille, että Kiinasta tuotu natriumsyklamaatti laskutettiin sekä alkuperäisellä että uudella tutkimusajanjaksolla Yhdysvaltain dollareissa. Näin ollen natriumsyklamaatin jälleenmyyntihinnoissa yhteisössä mahdollisesti tapahtunutta laskua arvioitaessa olisi otettava huomioon Yhdysvaltain dollarin ja euron vaihtokurssin muutokset alkuperäisen ja uuden tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(17)

Tutkimuksessa pantiin merkille, että Kiinasta tuotu natriumsyklamaatti laskutettiin sekä alkuperäisellä että uudella tutkimusajanjaksolla Yhdysvaltain dollareissa. Näin ollen natriumsyklamaatin jälleenmyyntihinnoissa yhteisössä mahdollisesti tapahtunutta laskua arvioitaessa olisi otettava huomioon Yhdysvaltain dollarin ja euron vaihtokurssin muutokset alkuperäisen ja uuden tutkimusajanjakson välillä.

| (18) | Asia tarkistettiin ja havaittiin, että Yhdysvaltain dollari oli devalvoitunut 35 prosenttia suhteessa euroon alkuperäisen ja uuden tutkimusajanjakson välillä. Vertailussa otettiinkin huomioon Yhdysvaltain dollarin suhteessa euroon devalvoitumisen vaikutus, ja sen tuloksena yhteisön jälleenmyyntihinnoissa ei havaittu perusasetuksen 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua laskua alkuperäisen ja uuden tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(18)

Asia tarkistettiin ja havaittiin, että Yhdysvaltain dollari oli devalvoitunut 35 prosenttia suhteessa euroon alkuperäisen ja uuden tutkimusajanjakson välillä. Vertailussa otettiinkin huomioon Yhdysvaltain dollarin suhteessa euroon devalvoitumisen vaikutus, ja sen tuloksena yhteisön jälleenmyyntihinnoissa ei havaittu perusasetuksen 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua laskua alkuperäisen ja uuden tutkimusajanjakson välillä.

3.   Yhteistyöstä kieltäytyneet yritykset

| (19) | Tässä uudelleen vireille pannussa tutkimuksessa todettiin, että ryhmän vientiä harjoittavia tuottajia, joiden yhteisöön tuonnista ei kanneta polkumyyntitullia, osuus Kiinasta yhteisöön tällä hetkellä suuntautuvasta viennistä oli noin 60 prosenttia ja yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osuus samasta viennistä oli 35 prosenttia. |
| --- | --- |

(19)

Tässä uudelleen vireille pannussa tutkimuksessa todettiin, että ryhmän vientiä harjoittavia tuottajia, joiden yhteisöön tuonnista ei kanneta polkumyyntitullia, osuus Kiinasta yhteisöön tällä hetkellä suuntautuvasta viennistä oli noin 60 prosenttia ja yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osuus samasta viennistä oli 35 prosenttia.

| (20) | Tämän perusteella pääteltiin, että yhteistyöstä kieltäytyneet yritykset muodostivat hyvin pienen osan eli alle 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen uudella tutkimusajanjaksolla yhteisöön suuntautuneesta kokonaisviennistä, joten koko maata koskevaa tullia ei pitäisi muuttaa. |
| --- | --- |

(20)

Tämän perusteella pääteltiin, että yhteistyöstä kieltäytyneet yritykset muodostivat hyvin pienen osan eli alle 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen uudella tutkimusajanjaksolla yhteisöön suuntautuneesta kokonaisviennistä, joten koko maata koskevaa tullia ei pitäisi muuttaa.

D.   PÄÄTELMÄT

| (21) | Pääteltiin, että perusasetuksen 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua polkumyyntitullien absorptiota ei ollut tapahtunut, koska vientihinnan ei todettu laskeneen ja Kiinasta peräisin olevan natriumsyklamaatin yhteisön jälleenmyyntihinnassa havaittu lasku oli vähäisempi kuin mitä vaihtokurssin muutosten perusteella olisi voitu olettaa. |
| --- | --- |

(21)

Pääteltiin, että perusasetuksen 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua polkumyyntitullien absorptiota ei ollut tapahtunut, koska vientihinnan ei todettu laskeneen ja Kiinasta peräisin olevan natriumsyklamaatin yhteisön jälleenmyyntihinnassa havaittu lasku oli vähäisempi kuin mitä vaihtokurssin muutosten perusteella olisi voitu olettaa.

| (22) | Näin ollen uudelleen vireille pantu Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön tuontia koskeva absorptiotutkimus olisi päätettävä, |
| --- | --- |

(22)

Näin ollen uudelleen vireille pantu Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön tuontia koskeva absorptiotutkimus olisi päätettävä,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Päätetään asetuksen (EY) N:o 384/96 12 artiklan nojalla uudelleen vireille pantu Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskeva tutkimus.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

Peter MANDELSON

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EUVL L 72, 11.3.2004, s. 1.

2

(3)  EUVL C 101, 27.4.2005, s. 26.

3

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/99 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/99

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 23 päivänä joulukuuta 2005,

vuonna 2005 aloitettujen Paeonia spp.- ja Geranium spp. -lajien lisäysaineistoa koskevien yhteisön vertailukokeiden ja -määritysten jatkamisesta vuonna 2006 neuvoston direktiivin 98/56/EY mukaisesti

(2005/945/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon koristekasvien lisäysaineiston pitämisestä kaupan 20 päivänä heinäkuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/56/EY (1),

ottaa huomioon tiettyjen koristekasvilajien lisäysaineistoa koskevien yhteisön vertailukokeiden ja -testien järjestelyjen vahvistamisesta neuvoston direktiivin 98/56/EY mukaisesti vuosiksi 2005 ja 2006 27 päivänä joulukuuta 2004 tehdyn komission päätöksen 2005/2/EY (2) ja erityisesti sen 3 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Päätöksessä 2005/2/EY vahvistetaan järjestelyt vertailukokeille ja -määrityksille, jotka on määrä tehdä direktiivin 98/56/EY mukaisesti Paeonia spp.- ja Geranium spp. -lajeille vuosina 2005 ja 2006. |
| --- | --- |

(1)

Päätöksessä 2005/2/EY vahvistetaan järjestelyt vertailukokeille ja -määrityksille, jotka on määrä tehdä direktiivin 98/56/EY mukaisesti Paeonia spp.- ja Geranium spp. -lajeille vuosina 2005 ja 2006.

| (2) | Vuonna 2005 tehtyjä kokeita ja määrityksiä olisi jatkettava vuonna 2006, |
| --- | --- |

(2)

Vuonna 2005 tehtyjä kokeita ja määrityksiä olisi jatkettava vuonna 2006,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Vuonna 2005 aloitettuja Paeonia spp.- ja Geranium spp. -lajien lisäys- ja taimiaineistoa koskevia yhteisön vertailukokeita ja -määrityksiä jatketaan vuonna 2006 päätöksen 2005/2/EY mukaisesti.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 226, 13.8.1998, s. 16. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2003/61/EY (EUVL L 165, 3.7.2003, s. 23).

1

(2)  EUVL L 1, 4.1.2005, s. 12.

2

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/100 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/100

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 23 päivänä joulukuuta 2005,

päätöksen 2003/526/EY muuttamisesta Saksassa ja Slovakiassa sovellettavien klassisen sikaruton torjuntatoimenpiteiden osalta

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5631)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/946/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tietyissä jäsenvaltioissa esiintyvän klassisen sikaruton torjumiseksi komissio teki 18 päivänä heinäkuuta 2003 klassisen sikaruton vastaisia suojatoimenpiteitä tietyissä jäsenvaltioissa koskevan päätöksen 2003/526/EY (2). Kyseisessä päätöksessä säädettiin tietyistä lisätoimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi |
| --- | --- |

(1)

Tietyissä jäsenvaltioissa esiintyvän klassisen sikaruton torjumiseksi komissio teki 18 päivänä heinäkuuta 2003 klassisen sikaruton vastaisia suojatoimenpiteitä tietyissä jäsenvaltioissa koskevan päätöksen 2003/526/EY (2). Kyseisessä päätöksessä säädettiin tietyistä lisätoimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi

| (2) | Saksa on ilmoittanut komissiolle taudin viimeaikaisesta kehityksestä luonnonvaraisissa sioissa Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa. Saatavilla olevien epidemiologisten tietojen perusteella olisi muutettava niitä Saksan alueita, joilla sovelletaan torjuntatoimenpiteitä, niin että mukaan sisällytetään tietyt alueet Nordrhein-Westfalenissa ja Rheinland-Pfalzissa. |
| --- | --- |

(2)

Saksa on ilmoittanut komissiolle taudin viimeaikaisesta kehityksestä luonnonvaraisissa sioissa Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa. Saatavilla olevien epidemiologisten tietojen perusteella olisi muutettava niitä Saksan alueita, joilla sovelletaan torjuntatoimenpiteitä, niin että mukaan sisällytetään tietyt alueet Nordrhein-Westfalenissa ja Rheinland-Pfalzissa.

| (3) | Tautitilanne Slovakiassa on kohentunut huomattavasti seuraavissa eläinlääkintä- ja elintarvikealan hallintopiireissä: Trnava (Trnavan, Piešťanyn ja Hlohovecin piirit) ja Banská Bystrica (Banská Bystrican ja Breznon piirit). Päätöksessä 2003/526/EY säädettyjä kyseisiä alueita koskevia toimenpiteitä ei pitäisi näin ollen enää soveltaa. |
| --- | --- |

(3)

Tautitilanne Slovakiassa on kohentunut huomattavasti seuraavissa eläinlääkintä- ja elintarvikealan hallintopiireissä: Trnava (Trnavan, Piešťanyn ja Hlohovecin piirit) ja Banská Bystrica (Banská Bystrican ja Breznon piirit). Päätöksessä 2003/526/EY säädettyjä kyseisiä alueita koskevia toimenpiteitä ei pitäisi näin ollen enää soveltaa.

| (4) | Päätös 2004/832/EY olisi tämän vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(4)

Päätös 2004/832/EY olisi tämän vuoksi muutettava vastaavasti.

| (5) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 2003/526/EY liite tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2002/33/EY (EYVL L 315, 19.11.2002, s. 14).

1

(2)  EUVL L 183, 22.7.2003, s. 46. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2005/339/EY (EUVL L 108, 29.4.2005, s. 87).

2

---

LIITE

”LIITE

I   OSA

Saksan ja Ranskan alueet, joihin viitataan 2, 3, 5, 7 ja 8 artiklassa:

1.   Saksa

| A. | Rheinland-Pfalzin osavaltiossa:






  a) | Seuraavat alueet: Bad Dürkheim, Donnersbergkreis ja Südliche Weinstraße; |
| --- | --- | --- |

A.

Rheinland-Pfalzin osavaltiossa:

a)

Seuraavat alueet: Bad Dürkheim, Donnersbergkreis ja Südliche Weinstraße;

| b) | Seuraavat kaupungit: Speyer, Landau, Neustadt an der Weinstraße, Pirmasens ja Kaiserslautern; |
| --- | --- |

b)

Seuraavat kaupungit: Speyer, Landau, Neustadt an der Weinstraße, Pirmasens ja Kaiserslautern;

| c) | Alzey-Wormsin piirikunnassa: paikkakunnat Stein-Bockenheim, Wonsheim, Siefersheim, Wöllstein, Gumbsheim, Eckelsheim, Wendelsheim, Nieder-Wiesen, Nack, Erbes-Büdesheim, Flonheim, Bornheim, Lonsheim, Bermershein vor der Höhe, Albig, Bechenheim, Offenheim, Mauchenheim, Freimersheim, Wahlheim, Kettenheim, Esselborn, Dintesheim, Flomborn, Eppelsheim, Ober-Flörsheim, Hangen-Weisheim, Gundersheim, Bermersheim, Gundheim, Framersheim, Gau-Heppenheim, Monsheim ja Alzey; |
| --- | --- |

c)

Alzey-Wormsin piirikunnassa: paikkakunnat Stein-Bockenheim, Wonsheim, Siefersheim, Wöllstein, Gumbsheim, Eckelsheim, Wendelsheim, Nieder-Wiesen, Nack, Erbes-Büdesheim, Flonheim, Bornheim, Lonsheim, Bermershein vor der Höhe, Albig, Bechenheim, Offenheim, Mauchenheim, Freimersheim, Wahlheim, Kettenheim, Esselborn, Dintesheim, Flomborn, Eppelsheim, Ober-Flörsheim, Hangen-Weisheim, Gundersheim, Bermersheim, Gundheim, Framersheim, Gau-Heppenheim, Monsheim ja Alzey;

| d) | Bad Kreuznachin piirikunnassa: paikkakunnat Becherbach, Reiffelbach, Schmittweiler, Callbach, Meisenheim, Breitenheim, Rehborn, Lettweiler, Abtweiler, Raumbach, Bad Sobernheim, Odernheim a. Glan, Staudernheim, Oberhausen a. d. Nahe, Duchroth, Hallgarten, Feilbingert, Hochstätten, Niederhausen, Norheim, Bad Münster a. Stein-Ebernburg, Altenbamberg, Traisen, Fürfeld, Tiefenthal, Neu-Bamberg, Frei-Laubersheim, Hackenheim, Volxheim, Pleitersheim, Pfaffen-Schwabenheim, Biebelsheim, Guldental, Bretzenheim, Langenlonsheim, Laubenheim, Dorsheim, Rümmelsheim, Windesheim, Stromberg, Waldlaubersheim, Warmsroth, Schweppenhausen, Eckenroth, Roth, Boos, Hüffelsheim, Schloßböckelheim, Rüdesheim, Weinsheim, Oberstreit, Waldböckelheim, Mandel, Hargesheim, Roxheim, Gutenberg ja Bad Kreuznach; |
| --- | --- |

d)

Bad Kreuznachin piirikunnassa: paikkakunnat Becherbach, Reiffelbach, Schmittweiler, Callbach, Meisenheim, Breitenheim, Rehborn, Lettweiler, Abtweiler, Raumbach, Bad Sobernheim, Odernheim a. Glan, Staudernheim, Oberhausen a. d. Nahe, Duchroth, Hallgarten, Feilbingert, Hochstätten, Niederhausen, Norheim, Bad Münster a. Stein-Ebernburg, Altenbamberg, Traisen, Fürfeld, Tiefenthal, Neu-Bamberg, Frei-Laubersheim, Hackenheim, Volxheim, Pleitersheim, Pfaffen-Schwabenheim, Biebelsheim, Guldental, Bretzenheim, Langenlonsheim, Laubenheim, Dorsheim, Rümmelsheim, Windesheim, Stromberg, Waldlaubersheim, Warmsroth, Schweppenhausen, Eckenroth, Roth, Boos, Hüffelsheim, Schloßböckelheim, Rüdesheim, Weinsheim, Oberstreit, Waldböckelheim, Mandel, Hargesheim, Roxheim, Gutenberg ja Bad Kreuznach;

| e) | Germersheimin piirikunnassa: kunnat Lingenfeld, Bellheim ja Germersheim; |
| --- | --- |

e)

Germersheimin piirikunnassa: kunnat Lingenfeld, Bellheim ja Germersheim;

| f) | Kaiserslauternin piirikunnassa: kunnat Weilerbach, Otterbach, Otterberg, Enkenbach-Alsenborn, Hochspeyer, Kaiserslautern-Süd, Landstuhl sekä Bruchmühlbach-Miesau; paikkakunnat Ramstein-Miesenbach, Hütschenhausen, Steinwenden ja Kottweiler-Schwanden; |
| --- | --- |

f)

Kaiserslauternin piirikunnassa: kunnat Weilerbach, Otterbach, Otterberg, Enkenbach-Alsenborn, Hochspeyer, Kaiserslautern-Süd, Landstuhl sekä Bruchmühlbach-Miesau; paikkakunnat Ramstein-Miesenbach, Hütschenhausen, Steinwenden ja Kottweiler-Schwanden;

| g) | Kuselin piirikunnassa: paikkakunnat Odenbach, Adenbach, Cronenberg, Ginsweiler, Hohenöllen, Lohnweiler, Heinzenhausen, Nussbach, Reipoltskirchen, Hefersweiler, Relsberg, Einöllen, Oberweiler-Tiefenbach, Wolfstein, Kreimbach-Kaulbach, Rutsweiler a. d. Lauter, Rothselberg, Jettenbach ja Bosenbach; |
| --- | --- |

g)

Kuselin piirikunnassa: paikkakunnat Odenbach, Adenbach, Cronenberg, Ginsweiler, Hohenöllen, Lohnweiler, Heinzenhausen, Nussbach, Reipoltskirchen, Hefersweiler, Relsberg, Einöllen, Oberweiler-Tiefenbach, Wolfstein, Kreimbach-Kaulbach, Rutsweiler a. d. Lauter, Rothselberg, Jettenbach ja Bosenbach;

| h) | Rhein-Pfalzin piirikunnassa: kunnat Dudenhofen, Waldsee, Böhl-Iggelheim, Schifferstadt, Römerberg ja Altrip; |
| --- | --- |

h)

Rhein-Pfalzin piirikunnassa: kunnat Dudenhofen, Waldsee, Böhl-Iggelheim, Schifferstadt, Römerberg ja Altrip;

| i) | Südwestpfalzin piirikunnassa: kunnat Waldfischbach-Burgalben, Rodalben, Hauenstein, Dahner-Felsenland, Pirmasens-Land ja Thaleischweiler-Fröschen; paikkakunnat Schmitshausen, Herschberg, Schauerberg, Weselberg, Obernheim-Kirchenarnbach, Hettenhausen, Saalstadt, Wallhalben ja Knopp-Labach; |
| --- | --- |

i)

Südwestpfalzin piirikunnassa: kunnat Waldfischbach-Burgalben, Rodalben, Hauenstein, Dahner-Felsenland, Pirmasens-Land ja Thaleischweiler-Fröschen; paikkakunnat Schmitshausen, Herschberg, Schauerberg, Weselberg, Obernheim-Kirchenarnbach, Hettenhausen, Saalstadt, Wallhalben ja Knopp-Labach;

| j) | Ahrweilerin piirikunnassa: kunnat Adenau ja Ahrweiler; |
| --- | --- |

j)

Ahrweilerin piirikunnassa: kunnat Adenau ja Ahrweiler;

| k) | Daunin piirikunnassa: kunnat Nohn ja Üxheim. |
| --- | --- |

k)

Daunin piirikunnassa: kunnat Nohn ja Üxheim.

| B. | Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa:






  — | Euskirchenin piirikunnassa: Bad Münstereifelin kaupunki, Blankenheimin kunta (paikkakunnat Lindweiler, Lommersdorf ja Rohr), Euskirchenin kaupunki (paikkakunnat Billig, Euenheim, Flamersheim, Kirchheim, Kreuzweingarten, Niederkastenholz, Rheder, Schweinheim, Stotzheim ja Wißkirchen), Mechernichin kaupunki (paikkakunnat Antweiler, Harzheim, Holzheim, Lessenich, Rissdorf, Wachendorf ja Weiler am Berge) sekä Nettersheimin kunta (paikkakunnat Bouderath, Buir, Egelgau, Frohngau, Holzmühlheim, Pesch, Roderath ja Tondorf). |
| --- | --- | --- |

B.

Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa:

—

Euskirchenin piirikunnassa: Bad Münstereifelin kaupunki, Blankenheimin kunta (paikkakunnat Lindweiler, Lommersdorf ja Rohr), Euskirchenin kaupunki (paikkakunnat Billig, Euenheim, Flamersheim, Kirchheim, Kreuzweingarten, Niederkastenholz, Rheder, Schweinheim, Stotzheim ja Wißkirchen), Mechernichin kaupunki (paikkakunnat Antweiler, Harzheim, Holzheim, Lessenich, Rissdorf, Wachendorf ja Weiler am Berge) sekä Nettersheimin kunta (paikkakunnat Bouderath, Buir, Egelgau, Frohngau, Holzmühlheim, Pesch, Roderath ja Tondorf).

2.   Ranska:

Bas-Rhinin ja Mosellen departementtien alue, joka sijaitsee länteen Reinistä ja Rein–Marne-kanavasta, pohjoiseen A4-moottoritiestä, itään Sarrejoesta ja etelään Saksan rajasta, sekä Holtzheimin, Lingolsheimin ja Eckbolsheimin kunnat.

II   OSA

Slovakian alueet, joihin viitataan 2, 3, 5, 7 ja 8 artiklassa:

Seuraavien eläinlääkintä- ja elintarvikealan hallintopiirien (DVFA) alue: Trenčín (Trenčínin ja Bánovce nad Bebravoun piirit), Prievidza (Prievidzan ja Partizánsken piirit), Púchov (vain Ilavan piiri), Žiar nad Hronom (Žiar nad Hronomin, Žarnovican ja Banská Štiavnican piirit), Zvolen (Zvolenin, Krupinan ja Detvan piirit), Lučenec (Lučenecin ja Poltárin piirit) sekä Veľký Krtíš.”

---

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/103 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/103

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 23 päivänä joulukuuta 2005,

vuonna 2005 aloitettujen Agrostis spp.-, D. glomerata L.-, Festuca spp.-, Lolium spp.-, Phleum spp.- ja Poa spp. -lajien, mukaan luettuina seokset ja Asparagus officinalis, siemeniä ja lisäysaineistoa koskevien yhteisön vertailukokeiden ja -määritysten jatkamisesta vuonna 2006 neuvoston direktiivien 66/401/ETY ja 2002/55/EY mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/947/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon rehukasvien siementen pitämisestä kaupan 14 päivänä kesäkuuta 1966 annetun neuvoston direktiivin 66/401/ETY (1),

ottaa huomioon vihannesten siementen pitämisestä kaupan 13 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/55/EY (2),

ottaa huomioon tiettyjen viljakasvien, vihannesten ja viiniköynnösten siemeniä ja lisäysaineistoa koskevien yhteisön vertailukokeiden ja testien järjestelyjen vahvistamisesta neuvoston direktiivien 66/401/ETY, 66/402/ETY, 68/193/ETY, 92/33/ETY, 2002/54/EY, 2002/55/EY, 2002/56/EY ja 2002/57/EY mukaisesti vuosiksi 2005–2009 27 päivänä joulukuuta 2004 tehdyn komission päätöksen 2005/5/EY (3) ja erityisesti sen 3 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Päätöksessä 2005/5/EY vahvistetaan järjestelyt vertailukokeille ja -määrityksille, jotka on määrä tehdä direktiivien 66/401/ETY ja 2002/55/EY mukaisesti Agrostis spp.-, D. glomerata L.-, Festuca spp.-, Lolium spp.-, Phleum spp.- ja Poa spp. -lajeille, mukaan luettuina seokset ja Asparagus officinalis, vuosina 2005–2009. |
| --- | --- |

(1)

Päätöksessä 2005/5/EY vahvistetaan järjestelyt vertailukokeille ja -määrityksille, jotka on määrä tehdä direktiivien 66/401/ETY ja 2002/55/EY mukaisesti Agrostis spp.-, D. glomerata L.-, Festuca spp.-, Lolium spp.-, Phleum spp.- ja Poa spp. -lajeille, mukaan luettuina seokset ja Asparagus officinalis, vuosina 2005–2009.

| (2) | Vuonna 2005 tehtyjä kokeita ja määrityksiä olisi jatkettava vuonna 2006, |
| --- | --- |

(2)

Vuonna 2005 tehtyjä kokeita ja määrityksiä olisi jatkettava vuonna 2006,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Vuonna 2005 aloitettuja Agrostis spp.-, D. glomerata L.-, Festuca spp.-, Lolium spp.-, Phleum spp.- ja Poa spp. -lajien, mukaan luettuina seokset ja Asparagus officinalis, siemeniä ja lisäysaineistoa koskevia yhteisön vertailukokeita ja -määrityksiä jatketaan vuonna 2006 päätöksen 2005/5/EY mukaisesti.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL 125, 11.7.1966, s. 2298/66. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/117/EY (EUVL L 14, 18.1.2005, s. 18).

1

(2)  EYVL L 193, 20.7.2002, s. 33. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/117/EY.

2

(3)  EUVL L 2, 5.1.2005, s. 12.

3

---

Oikaisuja

| 24.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 342/104 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 342/104

---

Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 2134/2005, annettu 22 päivänä joulukuuta 2005, vilja- ja riisijalosteiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 340, 23. joulukuuta 2005
  )

Sivulla 53, liitteessä olevan taulukon toisessa osassa, viimeisen rivin toisessa sarakkeessa tuotekoodin ”2106 90 55 9000” osalta:

korvataan:

”C10”

seuraavasti:

”C14”.

---