# Az Európai Unió L 302/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 302 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. november 19. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 302

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. november 19.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 1890/2005/EK rendelete (2005. november 14.) a Kínai Népköztársaságból, Indonéziából, Tajvanból, Thaiföldről és Vietnamból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az ideiglenesen kivetett vám végleges beszedéséről, valamint a Malajziából és a Fülöp-szigetekről származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről | 1 |
| | * | A Tanács 1891/2005/EK rendelete (2005. november 14.) a Belaruszból, Oroszországból vagy Ukrajnából származó kálium-klorid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 3068/92/EGK rendelet módosításáról | 14 |
| | * | A Tanács 1892/2005/EK rendelete (2005. november 14.) a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről | 22 |
| | | A Bizottság 1893/2005/EK rendelete (2005. november 18.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 24 |
| | * | A Bizottság 1894/2005/EK rendelete (2005. november 17.) az Vb. (közösségi vizek), VI., VII., XII., XIV. ICES-övezetben Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajóknak a szürke tőkehalra vonatkozó halászati tilalmáról | 26 |
| | * | A Bizottság 1895/2005/EK rendelete (2005. november 18.) egyes epoxiszármazékok élelmiszerrel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokban és tárgyakban való felhasználásának korlátozásáról (
  1
  ) | 28 |
| | | A Bizottság 1896/2005/EK rendelete (2005. november 18.) az 1493/1999/EK tanácsi rendelet 30. cikkében előírt krízislepárlásnak egyes görögországi borokra vonatkozóan történő megindításáról szóló 887/2005/EK rendelet módosításáról | 33 |
| | | A Bizottság 1897/2005/EK rendelete (2005. november 18.) a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról | 34 |
| | * | A Bizottság 2005/79/EK irányelve (2005. november 18.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokról és műanyag tárgyakról szóló 2002/72/EK irányelv módosításáról (
  1
  ) | 35 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 1890/2005/EK rendelete (2005. november 14.) a Kínai Népköztársaságból, Indonéziából, Tajvanból, Thaiföldről és Vietnamból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az ideiglenesen kivetett vám végleges beszedéséről, valamint a Malajziából és a Fülöp-szigetekről származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről

1

*

A Tanács 1891/2005/EK rendelete (2005. november 14.) a Belaruszból, Oroszországból vagy Ukrajnából származó kálium-klorid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 3068/92/EGK rendelet módosításáról

14

*

A Tanács 1892/2005/EK rendelete (2005. november 14.) a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

22

A Bizottság 1893/2005/EK rendelete (2005. november 18.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

24

*

A Bizottság 1894/2005/EK rendelete (2005. november 17.) az Vb. (közösségi vizek), VI., VII., XII., XIV. ICES-övezetben Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajóknak a szürke tőkehalra vonatkozó halászati tilalmáról

26

*

A Bizottság 1895/2005/EK rendelete (2005. november 18.) egyes epoxiszármazékok élelmiszerrel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokban és tárgyakban való felhasználásának korlátozásáról (
  1
  )

1

28

A Bizottság 1896/2005/EK rendelete (2005. november 18.) az 1493/1999/EK tanácsi rendelet 30. cikkében előírt krízislepárlásnak egyes görögországi borokra vonatkozóan történő megindításáról szóló 887/2005/EK rendelet módosításáról

33

A Bizottság 1897/2005/EK rendelete (2005. november 18.) a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról

34

*

A Bizottság 2005/79/EK irányelve (2005. november 18.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokról és műanyag tárgyakról szóló 2002/72/EK irányelv módosításáról (
  1
  )

1

35

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Tanács |
| | * | A Tanács határozata (2005. november 14.) az olívaolajról és az étkezési olajbogyóról szóló 2005. évi megállapodás megkötéséről | 46 |
| 2005. évi nemzetközi megállapodás az olívaolajról és az étkezési olajbogyóról | 47 |
| | * | A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele érdekében az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulást létrehozó megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének hatálybalépéséről szóló információ | 68 |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2004. december 9.) amelyben vállalati összefonódást a közös piaccal összeférhetetlennek nyilvánít a 4064/89/EGK tanácsi rendelet 8. cikkének (3) bekezdése értelmében (Egyesülési rendelet (EKER)) (COMP/M.3440 sz. ügy – EDP/ENI/GDP)
  (az értesítés a C(2004) 4715. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 69 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. október 17.) az Orosz Föderációból származó kálium-klorid behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról | 79 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

*

A Tanács határozata (2005. november 14.) az olívaolajról és az étkezési olajbogyóról szóló 2005. évi megállapodás megkötéséről

46

2005. évi nemzetközi megállapodás az olívaolajról és az étkezési olajbogyóról

47

*

A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele érdekében az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulást létrehozó megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének hatálybalépéséről szóló információ

68

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2004. december 9.) amelyben vállalati összefonódást a közös piaccal összeférhetetlennek nyilvánít a 4064/89/EGK tanácsi rendelet 8. cikkének (3) bekezdése értelmében (Egyesülési rendelet (EKER)) (COMP/M.3440 sz. ügy – EDP/ENI/GDP)
  (az értesítés a C(2004) 4715. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2004) 4715. számú dokumentummal történt)

1

69

*

A Bizottság határozata (2005. október 17.) az Orosz Föderációból származó kálium-klorid behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról

79

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 19.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 302/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 302/1

---

A TANÁCS 1890/2005/EK RENDELETE

(2005. november 14.)

a Kínai Népköztársaságból, Indonéziából, Tajvanból, Thaiföldről és Vietnamból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az ideiglenesen kivetett vám végleges beszedéséről, valamint a Malajziából és a Fülöp-szigetekről származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,

tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK

| (1) | A 771/2005/EK rendelet (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) által a Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki egyes, a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból, Indonéziából, Tajvanból, Thaiföldről és Vietnamból származó rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

A 771/2005/EK rendelet (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) által a Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki egyes, a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból, Indonéziából, Tajvanból, Thaiföldről és Vietnamból származó rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik behozatalára.

| (2) | A dömping és a károkozás vizsgálata a 2003. július 1. és 2004. június 30. közötti időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a VI). A kár elemzése szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2001. január 1-jétől 2004. június 30-ig tartó időszakot (a továbbiakban: a mérlegelt időszak) fedte le. |
| --- | --- |

(2)

A dömping és a károkozás vizsgálata a 2003. július 1. és 2004. június 30. közötti időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a VI). A kár elemzése szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2001. január 1-jétől 2004. június 30-ig tartó időszakot (a továbbiakban: a mérlegelt időszak) fedte le.

B.   AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE

| (3) | A dömpingellenes intézkedések meghozatalát követően egyes érdekelt felek írásbeli észrevételeket nyújtottak be. |
| --- | --- |

(3)

A dömpingellenes intézkedések meghozatalát követően egyes érdekelt felek írásbeli észrevételeket nyújtottak be.

| (4) | Azoknak a feleknek, akik ezt igényelték, a Bizottság lehetőséget biztosított szóbeli meghallgatásra. |
| --- | --- |

(4)

Azoknak a feleknek, akik ezt igényelték, a Bizottság lehetőséget biztosított szóbeli meghallgatásra.

| (5) | A Bizottság folytatta a végleges megállapításokhoz szükségesnek ítélt összes információ beszerzését és ellenőrzését. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság folytatta a végleges megállapításokhoz szükségesnek ítélt összes információ beszerzését és ellenőrzését.

| (6) | A Bizottság tájékoztatta a feleket az összes olyan alapvető tényről és megfontolásról, amelyek alapján a végleges dömpingellenes vám kivetésére és az ideiglenes vámmal biztosított összegek végleges beszedésére javaslatot kívánt tenni. A tájékoztatást követően kijelöltek továbbá számukra egy olyan időszakot, amelyen belül megtehették előterjesztéseiket. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság tájékoztatta a feleket az összes olyan alapvető tényről és megfontolásról, amelyek alapján a végleges dömpingellenes vám kivetésére és az ideiglenes vámmal biztosított összegek végleges beszedésére javaslatot kívánt tenni. A tájékoztatást követően kijelöltek továbbá számukra egy olyan időszakot, amelyen belül megtehették előterjesztéseiket.

| (7) | A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket mérlegelték, és adott esetben figyelembe vették a végleges megállapítások kialakítása során. |
| --- | --- |

(7)

A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket mérlegelték, és adott esetben figyelembe vették a végleges megállapítások kialakítása során.

| (8) | Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően egy importőr és gazdasági társulása az alaprendelet 5. cikke (4) bekezdésére tekintettel kétségbe vonta a közösségi gazdasági ágazatnak az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdésében megállapított reprezentatív voltát. Az észrevételt azonban nem támasztották alá bizonyítékokkal. A vizsgálat megerősítette, hogy a közösségi gazdasági ágazat a VI során a közösségi termelés mintegy 54 %-át képviselte, azaz a panasz megfelelő támogatással rendelkezett az alaprendelet 5. cikke (4) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(8)

Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően egy importőr és gazdasági társulása az alaprendelet 5. cikke (4) bekezdésére tekintettel kétségbe vonta a közösségi gazdasági ágazatnak az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdésében megállapított reprezentatív voltát. Az észrevételt azonban nem támasztották alá bizonyítékokkal. A vizsgálat megerősítette, hogy a közösségi gazdasági ágazat a VI során a közösségi termelés mintegy 54 %-át képviselte, azaz a panasz megfelelő támogatással rendelkezett az alaprendelet 5. cikke (4) bekezdése értelmében.

| (9) | Az együttműködő thaiföldi exportáló termelők a nyilvánosságra hozatalt követően azt állították, hogy a közösségi termelők által a kérdőívre adott nem bizalmas válaszok nem voltak elegendően részletezettek, és azokat nem az alaprendelet 19. cikkének megfelelően nyújtották be. Az állítás szerint a nem bizalmas válaszok hiányos információtartalma megakadályozta az együttműködő exportőröket abban, hogy érdekeik képviseletében hatékony módon lépjenek fel, és az eljárás során hátrányos helyzetbe hozta őket más felekkel, nevezetesen a közösségi gazdasági ágazattal szemben. Az ideiglenes rendelet kárra vonatkozó E. szakaszában található információk ugyanakkor minden érdekelt fél számára igazolt, aggregált adatokkal szolgálnak. Ezek az adatok minden érdekelt fél számára biztosítják, hogy elegendően pontos képet nyerjen a kárra és az okozati összefüggésre vonatkozó tényekről, és így érdekei védelmében felléphessen. Minden fél egyenlő elbánásban részesül, és a nyilvánosságra hozatal tekintetében az egyes érdekelt felek között nem áll fenn egyensúlytalanság. Továbbá, a kérdőívre adott nem bizalmas jellegű válaszok, valamint az ideiglenes rendeletben található információk együttesen biztosították minden fél védekezéshez való jogának tiszteletben tartását. Az észrevétel ezért elutasításra került. |
| --- | --- |

(9)

Az együttműködő thaiföldi exportáló termelők a nyilvánosságra hozatalt követően azt állították, hogy a közösségi termelők által a kérdőívre adott nem bizalmas válaszok nem voltak elegendően részletezettek, és azokat nem az alaprendelet 19. cikkének megfelelően nyújtották be. Az állítás szerint a nem bizalmas válaszok hiányos információtartalma megakadályozta az együttműködő exportőröket abban, hogy érdekeik képviseletében hatékony módon lépjenek fel, és az eljárás során hátrányos helyzetbe hozta őket más felekkel, nevezetesen a közösségi gazdasági ágazattal szemben. Az ideiglenes rendelet kárra vonatkozó E. szakaszában található információk ugyanakkor minden érdekelt fél számára igazolt, aggregált adatokkal szolgálnak. Ezek az adatok minden érdekelt fél számára biztosítják, hogy elegendően pontos képet nyerjen a kárra és az okozati összefüggésre vonatkozó tényekről, és így érdekei védelmében felléphessen. Minden fél egyenlő elbánásban részesül, és a nyilvánosságra hozatal tekintetében az egyes érdekelt felek között nem áll fenn egyensúlytalanság. Továbbá, a kérdőívre adott nem bizalmas jellegű válaszok, valamint az ideiglenes rendeletben található információk együttesen biztosították minden fél védekezéshez való jogának tiszteletben tartását. Az észrevétel ezért elutasításra került.

C.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

| (10) | Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes vizsgálat során kétségek merültek fel annak tekintetében, hogy a csavaranyák és az egyéb rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik (a továbbiakban: RAK) valóban egyetlen terméknek tekinthetők-e. Ebben a tekintetben számos szempont további vizsgálatára van szükség, például, hogy az anyacsavarok és a csavaranyák együtt, egy rendszert alkotva kerülnek-e a piacra, és ha igen, milyen mértékben; ezeket a típusokat milyen mértékben fejlesztik együtt stb. További vizsgálatokra volt szükség abban a tekintetben is, hogy a közösségi termelőknek milyen mértékben áll módjukban ezeknek a rendszereknek a gyártása. Az előzetes vizsgálati megállapítások alapján az az ideiglenes döntés született, hogy az általában a 7318 16 30 KN-kód alá tartozó csavaranyák nem sorolandók az érintett termék fogalmába. |
| --- | --- |

(10)

Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes vizsgálat során kétségek merültek fel annak tekintetében, hogy a csavaranyák és az egyéb rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik (a továbbiakban: RAK) valóban egyetlen terméknek tekinthetők-e. Ebben a tekintetben számos szempont további vizsgálatára van szükség, például, hogy az anyacsavarok és a csavaranyák együtt, egy rendszert alkotva kerülnek-e a piacra, és ha igen, milyen mértékben; ezeket a típusokat milyen mértékben fejlesztik együtt stb. További vizsgálatokra volt szükség abban a tekintetben is, hogy a közösségi termelőknek milyen mértékben áll módjukban ezeknek a rendszereknek a gyártása. Az előzetes vizsgálati megállapítások alapján az az ideiglenes döntés született, hogy az általában a 7318 16 30 KN-kód alá tartozó csavaranyák nem sorolandók az érintett termék fogalmába.

| (11) | Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a közösségi termelők és az importőrök bizonyították, hogy a csavaranyákat és az anyacsavarokat nem együtt fejlesztik, gyártják vagy értékesítik. Bár a csavaranyákat rendszerint anyacsavarokkal együtt használják, a kettőt általában nem készletként árusítják. Ezen felül az anyacsavarok csavaranya nélkül is használhatók kötőelemként, azaz a kettő felhasználási módja különböző lehet. Alátámasztja ezt az is, hogy az érintett országok egyes exportőrei vagy csak anyákat, vagy csak anyacsavarokat gyártanak és értékesítenek, valamint az a tény, hogy a mintavételnek alávetett közösségi termelők csavarokat és anyacsavarokat állítanak elő, míg csavaranyákat nem gyártanak. Különösen nyilvánvaló ez a helyzet a Fülöp-szigetek esetében, amelynek lényegében a teljes kérdéses exportja csavaranyából áll, miközben anyacsavarexportja ehhez képest elhanyagolható mértékű. Továbbá, mint fentebb megjegyeztük, az anyacsavarokat nem feltétlenül szükséges anyával és alátéttel együtt felhasználni. Egyértelműen utal erre a 7318 15 HR-kód árumegnevezése is: „más csavar és fejescsavar, anyával vagy alátéttel is”. Meg kell jegyeznünk ebben az összefüggésben, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem rendelkezik a csavaranyák előállításához szükséges gépi berendezésekkel, és semmilyen jelét nem adta annak, hogy az elkövetkezőkben szándékában áll csavaranyákat gyártani. |
| --- | --- |

(11)

Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a közösségi termelők és az importőrök bizonyították, hogy a csavaranyákat és az anyacsavarokat nem együtt fejlesztik, gyártják vagy értékesítik. Bár a csavaranyákat rendszerint anyacsavarokkal együtt használják, a kettőt általában nem készletként árusítják. Ezen felül az anyacsavarok csavaranya nélkül is használhatók kötőelemként, azaz a kettő felhasználási módja különböző lehet. Alátámasztja ezt az is, hogy az érintett országok egyes exportőrei vagy csak anyákat, vagy csak anyacsavarokat gyártanak és értékesítenek, valamint az a tény, hogy a mintavételnek alávetett közösségi termelők csavarokat és anyacsavarokat állítanak elő, míg csavaranyákat nem gyártanak. Különösen nyilvánvaló ez a helyzet a Fülöp-szigetek esetében, amelynek lényegében a teljes kérdéses exportja csavaranyából áll, miközben anyacsavarexportja ehhez képest elhanyagolható mértékű. Továbbá, mint fentebb megjegyeztük, az anyacsavarokat nem feltétlenül szükséges anyával és alátéttel együtt felhasználni. Egyértelműen utal erre a 7318 15 HR-kód árumegnevezése is: „más csavar és fejescsavar, anyával vagy alátéttel is”. Meg kell jegyeznünk ebben az összefüggésben, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem rendelkezik a csavaranyák előállításához szükséges gépi berendezésekkel, és semmilyen jelét nem adta annak, hogy az elkövetkezőkben szándékában áll csavaranyákat gyártani.

| (12) | Megerősítjük ezért az ideiglenes rendelet (13) preambulumbekezdésében található megállapítást, miszerint a csavarokkal és anyacsavarokkal nem egyetlen csomag részeként importált csavaranyák nem sorolandók az érintett termék fogalmába. Ennek következtében, összhangban az ideiglenes rendelet (14) és (105) preambulumbekezdésében megfogalmazott következtetésekkel, az eljárást a Fülöp-szigetek esetében meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(12)

Megerősítjük ezért az ideiglenes rendelet (13) preambulumbekezdésében található megállapítást, miszerint a csavarokkal és anyacsavarokkal nem egyetlen csomag részeként importált csavaranyák nem sorolandók az érintett termék fogalmába. Ennek következtében, összhangban az ideiglenes rendelet (14) és (105) preambulumbekezdésében megfogalmazott következtetésekkel, az eljárást a Fülöp-szigetek esetében meg kell szüntetni.

| (13) | Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az együttműködő thaiföldi exportáló termelők észrevételezték, hogy mivel a csavaranyák és az anyacsavarok rendszerint együtt kerülnek fejlesztésre és értékesítésre, ezért amennyiben a csavaranyák kikerülnek az érintett termék fogalmából, akkor az anyacsavarokat is ki kell vonni az eljárás hatálya alól. Észrevételüket azonban nem támasztották alá bizonyítékukkal. Következésképpen, valamint a (11) és (12) preambulumbekezdésben rögzített megállapítások fényében, miszerint a csavaranyákat és az anyacsavarokat nem együtt fejlesztik és értékesítik, az észrevétel elutasításra került, és csupán a csavaranyák kerültek ki a vizsgálat hatálya alól. |
| --- | --- |

(13)

Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az együttműködő thaiföldi exportáló termelők észrevételezték, hogy mivel a csavaranyák és az anyacsavarok rendszerint együtt kerülnek fejlesztésre és értékesítésre, ezért amennyiben a csavaranyák kikerülnek az érintett termék fogalmából, akkor az anyacsavarokat is ki kell vonni az eljárás hatálya alól. Észrevételüket azonban nem támasztották alá bizonyítékukkal. Következésképpen, valamint a (11) és (12) preambulumbekezdésben rögzített megállapítások fényében, miszerint a csavaranyákat és az anyacsavarokat nem együtt fejlesztik és értékesítik, az észrevétel elutasításra került, és csupán a csavaranyák kerültek ki a vizsgálat hatálya alól.

| (14) | Több importőr és importőri társulás jelezte arra vonatkozó igényét, hogy az eljárást két KN-kódra, nevezetesen a 7318 15 61 (rozsdamentes acélból készült belső hatlapfejű csavar) és a 7318 15 70 (rozsdamentes acélból készült hatszögletű fejescsavar) kódra szűkítsék tovább. Ennek érdekében kérelmükben hivatkoztak a közösségi termelés állítólagos hiányára az ezen vizsgálat tárgyát képező összes egyéb kötőelem tekintetében, azaz a rendesen a 7318 12 10 (rozsdamentes acélból készült más facsavar), 7318 14 10 (rozsdamentes acélból készült önfúró csavar), 7318 15 30 (rozsdamentes acélból készült csavar fej nélkül) és 7318 15 51 (rozsdamentes acélból készült hasított és keresztben hornyolt csavar) KN-kód alatt vámkezelt RAK tekintetében. Ebben a vonatkozásban bizonyítékként olyan megrendeléseket nyújtottak be, amelyeket egyes közösségi termelők nem voltak képesek teljesíteni. Azt állították továbbá, hogy az anyacsavarokat és a csavaranyákat különböző gépeken gyártják. |
| --- | --- |

(14)

Több importőr és importőri társulás jelezte arra vonatkozó igényét, hogy az eljárást két KN-kódra, nevezetesen a 7318 15 61 (rozsdamentes acélból készült belső hatlapfejű csavar) és a 7318 15 70 (rozsdamentes acélból készült hatszögletű fejescsavar) kódra szűkítsék tovább. Ennek érdekében kérelmükben hivatkoztak a közösségi termelés állítólagos hiányára az ezen vizsgálat tárgyát képező összes egyéb kötőelem tekintetében, azaz a rendesen a 7318 12 10 (rozsdamentes acélból készült más facsavar), 7318 14 10 (rozsdamentes acélból készült önfúró csavar), 7318 15 30 (rozsdamentes acélból készült csavar fej nélkül) és 7318 15 51 (rozsdamentes acélból készült hasított és keresztben hornyolt csavar) KN-kód alatt vámkezelt RAK tekintetében. Ebben a vonatkozásban bizonyítékként olyan megrendeléseket nyújtottak be, amelyeket egyes közösségi termelők nem voltak képesek teljesíteni. Azt állították továbbá, hogy az anyacsavarokat és a csavaranyákat különböző gépeken gyártják.

| (15) | Emlékeztetni kell arra, hogy amint azt az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdése megállapítja, a vizsgálat megerősítette, hogy a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30 és 7318 15 51 KN-kódhoz tartozó RAK-típusokat gyártják a Közösségben. Következésképpen a mintába beválasztott közösségi termelők i. rendelkeznek azokkal a berendezésekkel, amelyek e RAK-típusok gyártásához szükségesek; valamint ii. versenyhelyzetben vannak e típusok tekintetében az érintett dömpingelt termékkel. A közösségi gazdasági ágazat által teljesíteni nem tudott egyes rendelésekkel kapcsolatos információ a VI-n kívüli időszakra vonatkozik, amely az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében rendesen nem vehető figyelembe. Ugyanakkor a nem teljesített megrendelések ténye nem bizonyítja, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem gyártja e termékeket. A vizsgálat ráadásul azt is megállapította, hogy az érintett országokból származó tisztességtelen, dömpingelt verseny hiányában a közösségi gazdasági ágazat az e termékekre irányuló kereslet kielégítése céljából növelni is képes termelését. Ebben az összefüggésben figyelembe kell venni azt, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelentős tartalékkapacitással rendelkezik (lásd az ideiglenes rendelet (127) preambulumbekezdése előtt található táblázatot). Az importőrök igényét ezért nem volt mód elfogadni. |
| --- | --- |

(15)

Emlékeztetni kell arra, hogy amint azt az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdése megállapítja, a vizsgálat megerősítette, hogy a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30 és 7318 15 51 KN-kódhoz tartozó RAK-típusokat gyártják a Közösségben. Következésképpen a mintába beválasztott közösségi termelők i. rendelkeznek azokkal a berendezésekkel, amelyek e RAK-típusok gyártásához szükségesek; valamint ii. versenyhelyzetben vannak e típusok tekintetében az érintett dömpingelt termékkel. A közösségi gazdasági ágazat által teljesíteni nem tudott egyes rendelésekkel kapcsolatos információ a VI-n kívüli időszakra vonatkozik, amely az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében rendesen nem vehető figyelembe. Ugyanakkor a nem teljesített megrendelések ténye nem bizonyítja, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem gyártja e termékeket. A vizsgálat ráadásul azt is megállapította, hogy az érintett országokból származó tisztességtelen, dömpingelt verseny hiányában a közösségi gazdasági ágazat az e termékekre irányuló kereslet kielégítése céljából növelni is képes termelését. Ebben az összefüggésben figyelembe kell venni azt, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelentős tartalékkapacitással rendelkezik (lásd az ideiglenes rendelet (127) preambulumbekezdése előtt található táblázatot). Az importőrök igényét ezért nem volt mód elfogadni.

| (16) | Az együttműködő thaiföldi exportáló termelők kérelmezték az érintett termék fogalmának a 7318 12 10 (rozsdamentes acélból készült más facsavar), 7318 15 30 (rozsdamentes acélból készült csavar fej nélkül) és 7318 15 61 (rozsdamentes acélból készült belső hatlapfejű csavar) KN-kódra történő szűkítését. Az ennek érdekében felhozott érveik szerint sem a fejescsavarok (7318 15 70), sem a rozsdamentes acélból készült önfúró, hasított és keresztben hornyolt csavarok (7318 14 10 és 7318 15 51) nem tekinthetők az egyéb vizsgált kötőelemekkel közös termékkategóriába tartozónak, mivel állításuk szerint eltérőek i. fizikai tulajdonságaik, természetük és minőségük; ii. felhasználási területük; iii. a velük kapcsolatos fogyasztói kívánalmak és szokások; és iv. a KN-kódok. Nézetük szerint mindez arra utal, hogy a csavarok és az anyacsavarok nem tartoznak ugyanabba a termékkategóriába. |
| --- | --- |

(16)

Az együttműködő thaiföldi exportáló termelők kérelmezték az érintett termék fogalmának a 7318 12 10 (rozsdamentes acélból készült más facsavar), 7318 15 30 (rozsdamentes acélból készült csavar fej nélkül) és 7318 15 61 (rozsdamentes acélból készült belső hatlapfejű csavar) KN-kódra történő szűkítését. Az ennek érdekében felhozott érveik szerint sem a fejescsavarok (7318 15 70), sem a rozsdamentes acélból készült önfúró, hasított és keresztben hornyolt csavarok (7318 14 10 és 7318 15 51) nem tekinthetők az egyéb vizsgált kötőelemekkel közös termékkategóriába tartozónak, mivel állításuk szerint eltérőek i. fizikai tulajdonságaik, természetük és minőségük; ii. felhasználási területük; iii. a velük kapcsolatos fogyasztói kívánalmak és szokások; és iv. a KN-kódok. Nézetük szerint mindez arra utal, hogy a csavarok és az anyacsavarok nem tartoznak ugyanabba a termékkategóriába.

| (17) | Ebben az esetben a vizsgálat igazolta, hogy a vizsgált kötőelemek valamennyi típusa hasonló fizikai és műszaki tulajdonságokkal és felhasználási módokkal rendelkezik a felhasználók szempontjából, azaz mindegyikük rozsdamentes acélból készült, menetes fémszeg, amely a rögzítőeszköz elforgatása révén tárgyak egymáshoz történő rögzítésére szolgál. Ezért e kötőelemek mindegyike a Kombinált Nómenklatúra azonos négyjegyű vámtarifaszáma alá tartozik. Ezért az érintett termékkör további szűkítésére vonatkozó igényt el kell utasítani. |
| --- | --- |

(17)

Ebben az esetben a vizsgálat igazolta, hogy a vizsgált kötőelemek valamennyi típusa hasonló fizikai és műszaki tulajdonságokkal és felhasználási módokkal rendelkezik a felhasználók szempontjából, azaz mindegyikük rozsdamentes acélból készült, menetes fémszeg, amely a rögzítőeszköz elforgatása révén tárgyak egymáshoz történő rögzítésére szolgál. Ezért e kötőelemek mindegyike a Kombinált Nómenklatúra azonos négyjegyű vámtarifaszáma alá tartozik. Ezért az érintett termékkör további szűkítésére vonatkozó igényt el kell utasítani.

| (18) | További észrevételek hiányában megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (10)–(18) preambulumbekezdésében ismertetett, az érintett termékkel és a hasonló termékkel kapcsolatos megállapítások. |
| --- | --- |

(18)

További észrevételek hiányában megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (10)–(18) preambulumbekezdésében ismertetett, az érintett termékkel és a hasonló termékkel kapcsolatos megállapítások.

D.   MINTAVÉTEL

| (19) | Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően nem érkezett észrevétel a tajvani exportáló termelőkre, a közösségi termelőkre és importőrökre kiterjedő mintavétellel kapcsolatban. Az ideiglenes rendelet (19)–(32) preambulumbekezdésében ismertetett megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(19)

Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően nem érkezett észrevétel a tajvani exportáló termelőkre, a közösségi termelőkre és importőrökre kiterjedő mintavétellel kapcsolatban. Az ideiglenes rendelet (19)–(32) preambulumbekezdésében ismertetett megállapítások megerősítést nyernek.

E.   DÖMPING

1.   Piacgazdasági elbánás (PE)

| (20) | Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően nem került sor a PE-re vonatkozó újabb észrevételek beterjesztésére. Az ideiglenes rendelet (33)–(54) preambulumbekezdésében ismertetett megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(20)

Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően nem került sor a PE-re vonatkozó újabb észrevételek beterjesztésére. Az ideiglenes rendelet (33)–(54) preambulumbekezdésében ismertetett megállapítások megerősítést nyernek.

2.   Egyéni elbánás (EE)

| (21) | Az együttműködő vietnami exportáló termelők egyike csalódottságának adott hangot azzal kapcsolatban, hogy EE-kérelme annak ellenére elutasításra került, hogy a vizsgálat során együttműködést tanúsított. A termelő azt állította továbbá, hogy EE-kérelmének, valamint két másik vietnami exportőr EE-kérelmének elutasítása eredményeképpen az összes vietnami exportáló termelőtől származó importra azonos ideiglenes dömpingellenes vámtételt vetettek ki.
  Amint azt az ideiglenes rendelet (60) preambulumbekezdése megállapítja, a kérdéses társaság nem tudta bizonyítani, hogy megfelel az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében meghatározott, az EE odaítélésére vonatkozó feltételeknek. Továbbá, mivel nem került beterjesztésre olyan újabb érv vagy bizonyíték, amely módosíthatta volna e megállapítást, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdését Vietnam teljes egészére alkalmazni kellett. Ez azt jelenti, hogy azonos intézkedés vonatkozik az összes vietnami exportáló termelőre. |
| --- | --- |

(21)

Az együttműködő vietnami exportáló termelők egyike csalódottságának adott hangot azzal kapcsolatban, hogy EE-kérelme annak ellenére elutasításra került, hogy a vizsgálat során együttműködést tanúsított. A termelő azt állította továbbá, hogy EE-kérelmének, valamint két másik vietnami exportőr EE-kérelmének elutasítása eredményeképpen az összes vietnami exportáló termelőtől származó importra azonos ideiglenes dömpingellenes vámtételt vetettek ki.

Amint azt az ideiglenes rendelet (60) preambulumbekezdése megállapítja, a kérdéses társaság nem tudta bizonyítani, hogy megfelel az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében meghatározott, az EE odaítélésére vonatkozó feltételeknek. Továbbá, mivel nem került beterjesztésre olyan újabb érv vagy bizonyíték, amely módosíthatta volna e megállapítást, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdését Vietnam teljes egészére alkalmazni kellett. Ez azt jelenti, hogy azonos intézkedés vonatkozik az összes vietnami exportáló termelőre.

| (22) | Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (55)–(61) preambulumbekezdésében szereplő, egyéni elbánásra vonatkozó megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(22)

Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (55)–(61) preambulumbekezdésében szereplő, egyéni elbánásra vonatkozó megállapítások megerősítést nyernek.

3.   Rendes érték

3.1.   Analóg ország

| (23) | A PE-ben nem részesülő exportáló termelők számára a rendes érték megállapításának céljából ideiglenes jelleggel Tajvan került kiválasztásra mint piacgazdasággal rendelkező analóg harmadik ország. Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően egyetlen fél sem jelzett észrevételt az analóg országbeli rendes érték meghatározásával kapcsolatban. Ezért az ideiglenes rendelet (62)–(64) preambulumbekezdésében meghatározott megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(23)

A PE-ben nem részesülő exportáló termelők számára a rendes érték megállapításának céljából ideiglenes jelleggel Tajvan került kiválasztásra mint piacgazdasággal rendelkező analóg harmadik ország. Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően egyetlen fél sem jelzett észrevételt az analóg országbeli rendes érték meghatározásával kapcsolatban. Ezért az ideiglenes rendelet (62)–(64) preambulumbekezdésében meghatározott megállapítások megerősítést nyernek.

3.2.   A rendes érték megállapításánál alkalmazott módszer

| (24) | Négy thaiföldi exportáló termelő azt állította, hogy a rájuk vonatkozó rendes érték meghatározása során nem alkalmazhatók másik országra, ez esetben Tajvanra megállapított értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA) és az ottani piacon történő hazai értékesítésből fakadó haszon. Azonban, amint azt az ideiglenes rendelet (80) preambulumbekezdése megállapítja, a kérdéses exportáló termelők a hasonló terméket vagy az azonos általános kategória egyéb termékeit a rendes kereskedelmi forgalom keretein belül nem értékesítették reprezentatív mértékben. Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése c) pontjának megfelelően ezért más ésszerű módszert kellett választani az SGA-költségek és a haszon megállapítása céljából. Ebben a tekintetben a tajvani SGA-költségek és haszon alkalmazását találták a legésszerűbb módszernek, részben a hasonló termék hazai piaca méretének reprezentatív volta és az árverseny jelenléte miatt, részben azért, mert a tajvani RAK-ágazat ellenőrzi a RAK-termelők többségét a vizsgálat hatálya alá tartozó országok mindegyikében, így Thaiföldön is (lásd az ideiglenes rendelet (71) preambulumbekezdését). Az érdekelt felek nem nyújtottak be azt bizonyító információt, hogy az ily módon megállapított haszon meghaladná az egyéb exportőrök vagy termelők az azonos általános termékkategória thaiföldi értékesítésén elért szokásos hasznát. |
| --- | --- |

(24)

Négy thaiföldi exportáló termelő azt állította, hogy a rájuk vonatkozó rendes érték meghatározása során nem alkalmazhatók másik országra, ez esetben Tajvanra megállapított értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA) és az ottani piacon történő hazai értékesítésből fakadó haszon. Azonban, amint azt az ideiglenes rendelet (80) preambulumbekezdése megállapítja, a kérdéses exportáló termelők a hasonló terméket vagy az azonos általános kategória egyéb termékeit a rendes kereskedelmi forgalom keretein belül nem értékesítették reprezentatív mértékben. Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése c) pontjának megfelelően ezért más ésszerű módszert kellett választani az SGA-költségek és a haszon megállapítása céljából. Ebben a tekintetben a tajvani SGA-költségek és haszon alkalmazását találták a legésszerűbb módszernek, részben a hasonló termék hazai piaca méretének reprezentatív volta és az árverseny jelenléte miatt, részben azért, mert a tajvani RAK-ágazat ellenőrzi a RAK-termelők többségét a vizsgálat hatálya alá tartozó országok mindegyikében, így Thaiföldön is (lásd az ideiglenes rendelet (71) preambulumbekezdését). Az érdekelt felek nem nyújtottak be azt bizonyító információt, hogy az ily módon megállapított haszon meghaladná az egyéb exportőrök vagy termelők az azonos általános termékkategória thaiföldi értékesítésén elért szokásos hasznát.

| (25) | A rendes érték megállapítására alkalmazott módszert érintő egyéb észrevételek hiányában megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (65)–(72) preambulumbekezdésében meghatározott módszer. |
| --- | --- |

(25)

A rendes érték megállapítására alkalmazott módszert érintő egyéb észrevételek hiányában megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (65)–(72) preambulumbekezdésében meghatározott módszer.

3.3.   A rendes érték meghatározása

a)   Kínai Népköztársaság

| (26) | Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (73) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(26)

Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (73) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.

b)   Indonézia

| (27) | Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (74) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(27)

Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (74) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.

c)   Malajzia

| (28) | Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(28)

Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.

d)   Tajvan

| (29) | Az exportáló tajvani termelők egyike kifogásolta a rendes érték meghatározására használt, az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdésében említett módszert. A vállalat azt állította, hogy az érintett termék különböző típusait azért nem osztályozta a Bizottság által megadott leírásnak megfelelően, mert e kötőelemek között speciális kötőelemek is szerepeltek. A vállalat azt állította továbbá, hogy a helyszíni ellenőrzés során tervrajzok, mintadarabok és értékesítési kimutatások segítségével igazolta, hogy a Közösségbe exportált speciális kötőelemei egyedülálló termékjellemzőkkel rendelkeznek. |
| --- | --- |

(29)

Az exportáló tajvani termelők egyike kifogásolta a rendes érték meghatározására használt, az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdésében említett módszert. A vállalat azt állította, hogy az érintett termék különböző típusait azért nem osztályozta a Bizottság által megadott leírásnak megfelelően, mert e kötőelemek között speciális kötőelemek is szerepeltek. A vállalat azt állította továbbá, hogy a helyszíni ellenőrzés során tervrajzok, mintadarabok és értékesítési kimutatások segítségével igazolta, hogy a Közösségbe exportált speciális kötőelemei egyedülálló termékjellemzőkkel rendelkeznek.

| (30) | Az ellenőrző látogatás során gyűjtött információk valóban arra utaltak, hogy e termékek nem tartoznak a vizsgált KN-kódok alá. Ebben a helyzetben a Bizottság megfelelőnek látta e termékek kivitelét kivonni a vizsgálat hatálya alól. Az erre a vállalatra vonatkozó megállapítások, beleértve a rendes értékre vonatkozó, az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdésében tett megállapításokat is, a vállalat kivitelének fennmaradó, az érintett termék meghatározásának megfelelő részén alapulnak. |
| --- | --- |

(30)

Az ellenőrző látogatás során gyűjtött információk valóban arra utaltak, hogy e termékek nem tartoznak a vizsgált KN-kódok alá. Ebben a helyzetben a Bizottság megfelelőnek látta e termékek kivitelét kivonni a vizsgálat hatálya alól. Az erre a vállalatra vonatkozó megállapítások, beleértve a rendes értékre vonatkozó, az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdésében tett megállapításokat is, a vállalat kivitelének fennmaradó, az érintett termék meghatározásának megfelelő részén alapulnak.

| (31) | A fennmaradó kivitelére kiszámított rendes érték tekintetében a vállalat javasolta a rendes érték ideiglenes meghatározásakor figyelembe vett gyártási költségek kiigazítását (lásd az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

(31)

A fennmaradó kivitelére kiszámított rendes érték tekintetében a vállalat javasolta a rendes érték ideiglenes meghatározásakor figyelembe vett gyártási költségek kiigazítását (lásd az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdését).

| (32) | A javasolt kiigazítások azonban olyan adatokon alapultak, amelyeket a vállalat sem a kérdőívre adott válaszában, sem az ellenőrző látogatás során nem adott meg, így azokat nem lehetett igazolni. E kiigazításokat továbbá semmiféle egyéb rendelkezésre álló információ nem támasztotta alá. Következésképpen a gyártási költségekkel kapcsolatos igényt el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(32)

A javasolt kiigazítások azonban olyan adatokon alapultak, amelyeket a vállalat sem a kérdőívre adott válaszában, sem az ellenőrző látogatás során nem adott meg, így azokat nem lehetett igazolni. E kiigazításokat továbbá semmiféle egyéb rendelkezésre álló információ nem támasztotta alá. Következésképpen a gyártási költségekkel kapcsolatos igényt el kellett utasítani.

| (33) | Egy további tajvani exportáló termelő azt észrevételezte, hogy a rendes érték számítása során az előállítási költségek és az SGA-költségek egyes tételeit kétszeresen vették figyelembe. A vállalat közölte, hogy a kérdőívre adott válaszának részét képező eredménykimutatás-táblázatban helytelenül adta meg az SGA-költségek arányát, és kérte, hogy ehelyett az SGA-költségnek az ellenőrző látogatás során megadott arányát vegyék figyelembe. |
| --- | --- |

(33)

Egy további tajvani exportáló termelő azt észrevételezte, hogy a rendes érték számítása során az előállítási költségek és az SGA-költségek egyes tételeit kétszeresen vették figyelembe. A vállalat közölte, hogy a kérdőívre adott válaszának részét képező eredménykimutatás-táblázatban helytelenül adta meg az SGA-költségek arányát, és kérte, hogy ehelyett az SGA-költségnek az ellenőrző látogatás során megadott arányát vegyék figyelembe.

| (34) | Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a vállalat az ellenőrző látogatást megelőzően nem helyesbítette eredménykimutatás-táblázatát. Az SGA-költségeket tartalmazó, jelentősen módosított táblázatot a vállalat az ellenőrzés legvégső szakaszában nyújtotta be, amikor ennek ellenőrzésére idő hiányában már nem volt lehetőség. Következésképpen – és mivel a módosított SGA-költségeket nem lehetett a rendelkezésre álló igazolt információk alapján alátámasztani – a kérés elutasításra került, és a dömping kiszámítása továbbra is a kérdőívre adott válaszban benyújtott eredménykimutatás-táblázatból származó adatokon alapult, az alaprendelet 6. cikke (8) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(34)

Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a vállalat az ellenőrző látogatást megelőzően nem helyesbítette eredménykimutatás-táblázatát. Az SGA-költségeket tartalmazó, jelentősen módosított táblázatot a vállalat az ellenőrzés legvégső szakaszában nyújtotta be, amikor ennek ellenőrzésére idő hiányában már nem volt lehetőség. Következésképpen – és mivel a módosított SGA-költségeket nem lehetett a rendelkezésre álló igazolt információk alapján alátámasztani – a kérés elutasításra került, és a dömping kiszámítása továbbra is a kérdőívre adott válaszban benyújtott eredménykimutatás-táblázatból származó adatokon alapult, az alaprendelet 6. cikke (8) bekezdésének megfelelően.

| (35) | Ugyanez a tajvani exportáló termelő azt állította, hogy a nyersanyagköltség összege a hulladékanyag árával csökkentendő. A vállalat azzal érvelt, hogy mivel a hulladékanyag a termelési folyamat során keletkezik, az annak értékesítéséből származó árbevétel a gyártási költséget csökkenti. A vállalat azonban nem közölte az ilyen értékesítésből származó bevétel összegét. Mindamellett a más termékekből vagy melléktermékekből származó bevétel nem releváns a hasonló termék előállítási költségének számítása során, mivel a vállalat szokásos költségallokációs gyakorlatának ez nem képezi részét. Ezért a vállalat észrevétele elutasításra került, és az ideiglenes megállapításokat erősítették meg. |
| --- | --- |

(35)

Ugyanez a tajvani exportáló termelő azt állította, hogy a nyersanyagköltség összege a hulladékanyag árával csökkentendő. A vállalat azzal érvelt, hogy mivel a hulladékanyag a termelési folyamat során keletkezik, az annak értékesítéséből származó árbevétel a gyártási költséget csökkenti. A vállalat azonban nem közölte az ilyen értékesítésből származó bevétel összegét. Mindamellett a más termékekből vagy melléktermékekből származó bevétel nem releváns a hasonló termék előállítási költségének számítása során, mivel a vállalat szokásos költségallokációs gyakorlatának ez nem képezi részét. Ezért a vállalat észrevétele elutasításra került, és az ideiglenes megállapításokat erősítették meg.

| (36) | Mivel további észrevételek nem érkeztek, az ideiglenes rendelet (77)–(79) preambulumbekezdésében meghatározott megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(36)

Mivel további észrevételek nem érkeztek, az ideiglenes rendelet (77)–(79) preambulumbekezdésében meghatározott megállapítások megerősítést nyernek.

e)   Thaiföld

| (37) | A hazai értékesítéssel is rendelkező thaiföldi exportáló termelők egyike több észrevételt is benyújtott a rendes érték meghatározásához szükséges gyártási költség és SGA-költségek számításával kapcsolatban. A vállalat megállapította, hogy amennyiben észrevételeit elfogadják, a rendes kereskedelmi forgalomban történő hazai értékesítése reprezentatívnak tekinthető, és felhasználható a rendes érték megállapításához Thaiföld esetében. |
| --- | --- |

(37)

A hazai értékesítéssel is rendelkező thaiföldi exportáló termelők egyike több észrevételt is benyújtott a rendes érték meghatározásához szükséges gyártási költség és SGA-költségek számításával kapcsolatban. A vállalat megállapította, hogy amennyiben észrevételeit elfogadják, a rendes kereskedelmi forgalomban történő hazai értékesítése reprezentatívnak tekinthető, és felhasználható a rendes érték megállapításához Thaiföld esetében.

| (38) | Meg kell jegyezni, hogy a kérdéses vállalat az ellenőrző látogatás során több ízben is módosította a kérdőívre adott válaszait, amivel jelentősen hátráltatta a vizsgálat menetét, mivel egyetlen változat sem volt megfeleltethető a vállalat könyvelésének. Ennek ellenére minden benyújtott információ vizsgálatára a lehető legteljesebb mértékben sor került, az alaprendelet 6. cikke (8) bekezdésének megfelelően. Meg kell jegyezni, hogy a vállalat a gyártási költséget – különösen a nyersanyagköltséget – számos terméktípus esetében jelentősen alábecsülte, ami a gyártási költség korrekciójához vezetett a dömping ideiglenes kiszámítása során. Mivel a gyártási költségekkel kapcsolatban a vállalat nem nyújtott be olyan megalapozott információt, amely a dömping kiszámítását módosította volna, a gyártási költség kiszámítására vonatkozó észrevételét el kell utasítani. |
| --- | --- |

(38)

Meg kell jegyezni, hogy a kérdéses vállalat az ellenőrző látogatás során több ízben is módosította a kérdőívre adott válaszait, amivel jelentősen hátráltatta a vizsgálat menetét, mivel egyetlen változat sem volt megfeleltethető a vállalat könyvelésének. Ennek ellenére minden benyújtott információ vizsgálatára a lehető legteljesebb mértékben sor került, az alaprendelet 6. cikke (8) bekezdésének megfelelően. Meg kell jegyezni, hogy a vállalat a gyártási költséget – különösen a nyersanyagköltséget – számos terméktípus esetében jelentősen alábecsülte, ami a gyártási költség korrekciójához vezetett a dömping ideiglenes kiszámítása során. Mivel a gyártási költségekkel kapcsolatban a vállalat nem nyújtott be olyan megalapozott információt, amely a dömping kiszámítását módosította volna, a gyártási költség kiszámítására vonatkozó észrevételét el kell utasítani.

| (39) | A kérdéses exportáló termelő kérte azt is, hogy a hulladék anyag értékesítéséből származó bevételekkel csökkentsék a hasonló termék gyártása során felmerült nyersanyagköltségeit. Eredménykimutatás-táblázatában a vállalat azonban nem közölt a hulladékanyag-értékesítés bevételére vonatkozó adatot. Mindamellett a más termékekből vagy melléktermékekből származó bevétel nem releváns a hasonló termék előállítási költségének számítása során, mivel a vállalat szokásos költségallokációs gyakorlatának ez nem képezi részét. |
| --- | --- |

(39)

A kérdéses exportáló termelő kérte azt is, hogy a hulladék anyag értékesítéséből származó bevételekkel csökkentsék a hasonló termék gyártása során felmerült nyersanyagköltségeit. Eredménykimutatás-táblázatában a vállalat azonban nem közölt a hulladékanyag-értékesítés bevételére vonatkozó adatot. Mindamellett a más termékekből vagy melléktermékekből származó bevétel nem releváns a hasonló termék előállítási költségének számítása során, mivel a vállalat szokásos költségallokációs gyakorlatának ez nem képezi részét.

| (40) | Ami a vállalat az SGA-költségek eltérő szintjének használatára vonatkozó észrevételét illeti, megállapítást nyert, hogy az észrevétel még elfogadása esetén sem eredményezné azt, hogy a vállalat hazai értékesítése a rendes érték megállapításának alapjául szolgálhasson, lévén hogy az értékesítés nem a rendes kereskedelmi forgalomban történt. |
| --- | --- |

(40)

Ami a vállalat az SGA-költségek eltérő szintjének használatára vonatkozó észrevételét illeti, megállapítást nyert, hogy az észrevétel még elfogadása esetén sem eredményezné azt, hogy a vállalat hazai értékesítése a rendes érték megállapításának alapjául szolgálhasson, lévén hogy az értékesítés nem a rendes kereskedelmi forgalomban történt.

| (41) | Következésképpen a hulladék anyag és az SGA-költségek tekintetében benyújtott észrevételeket el kell utasítani, és az ideiglenes rendelet (80) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(41)

Következésképpen a hulladék anyag és az SGA-költségek tekintetében benyújtott észrevételeket el kell utasítani, és az ideiglenes rendelet (80) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.

f)   Vietnam

| (42) | Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (81) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(42)

Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (81) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.

4.   Exportár

| (43) | Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (82)–(91) preambulumbekezdésében szereplő, az exportárnak az összes érintett ország tekintetében történő meghatározására vonatkozó, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdése alapján tett megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(43)

Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (82)–(91) preambulumbekezdésében szereplő, az exportárnak az összes érintett ország tekintetében történő meghatározására vonatkozó, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdése alapján tett megállapítások megerősítést nyernek.

5.   Összehasonlítás

| (44) | Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (92) és (93) preambulumbekezdésében szereplő, a rendes érték és az exportár összehasonlítására vonatkozó módszer és megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(44)

Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (92) és (93) preambulumbekezdésében szereplő, a rendes érték és az exportár összehasonlítására vonatkozó módszer és megállapítások megerősítést nyernek.

6.   Dömpingkülönbözet

6.1.   Általános módszerek

| (45) | A dömpingkülönbözet meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (94)–(100) preambulumbekezdésében meghatározott módszerek. |
| --- | --- |

(45)

A dömpingkülönbözet meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (94)–(100) preambulumbekezdésében meghatározott módszerek.

6.2.   Dömpingkülönbözet

a)   Kínai Népköztársaság

| (46) | Észrevételek hiányában a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek a következők:







  — | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City | 21,5 %, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang | 12,2 %, |
| — | minden más vállalatra | 27,4 %. |

(46)

Észrevételek hiányában a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek a következők:

—

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City

21,5 %,

—

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang

12,2 %,

—

minden más vállalatra

27,4 %.

b)   Indonézia

| (47) | Észrevételek hiányában a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek a következők:







  — | Shye Chang Batam Indonesia, Batam | 9,8 %, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | minden más vállalatra | 24,6 %. |

(47)

Észrevételek hiányában a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek a következők:

—

Shye Chang Batam Indonesia, Batam

9,8 %,

—

minden más vállalatra

24,6 %.

c)   Malajzia

| (48) | A két malajziai együttműködő exportáló termelőre vonatkozó ideiglenes dömpingkülönbözet kiszámításával kapcsolatos észrevételek hiányában megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (104) preambulumbekezdésében tett megállapítások. Ebből következően, mivel egyetlen malajziai exportáló termelő esetében sem került sor dömping megállapítására, az érintett termék Malajziából történő behozatala tekintetében az eljárást meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(48)

A két malajziai együttműködő exportáló termelőre vonatkozó ideiglenes dömpingkülönbözet kiszámításával kapcsolatos észrevételek hiányában megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (104) preambulumbekezdésében tett megállapítások. Ebből következően, mivel egyetlen malajziai exportáló termelő esetében sem került sor dömping megállapítására, az érintett termék Malajziából történő behozatala tekintetében az eljárást meg kell szüntetni.

d)   Fülöp-szigetek

| (49) | A Fülöp-szigetek helyzetére vonatkozó észrevételek hiányában nem került sor dömpingkülönbözet megállapítására. Ebből következően, a (12) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően az érintett termék Fülöp-szigetekről történő behozatala tekintetében az eljárást meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(49)

A Fülöp-szigetek helyzetére vonatkozó észrevételek hiányában nem került sor dömpingkülönbözet megállapítására. Ebből következően, a (12) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően az érintett termék Fülöp-szigetekről történő behozatala tekintetében az eljárást meg kell szüntetni.

e)   Tajvan

| (50) | Az ideiglenes rendelet (106)–(108) preambulumbekezdésében rögzített, Tajvanra vonatkozó ideiglenes dömpingkülönbözet kiszámításával kapcsolatos további észrevételek hiányában a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek a következők:







  — | Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei | 15,2 %, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuen | 18,8 %, |
| — | Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung | 16,1 %, |
| — | Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung | 16,1 %, |
| — | Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan | 11,4 %, |
| — | a mintában nem szereplő együttműködő exportáló termelőkre | 15,8 %, |
| — | minden más vállalatra | 23,6 %. |

(50)

Az ideiglenes rendelet (106)–(108) preambulumbekezdésében rögzített, Tajvanra vonatkozó ideiglenes dömpingkülönbözet kiszámításával kapcsolatos további észrevételek hiányában a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek a következők:

—

Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei

15,2 %,

—

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuen

18,8 %,

—

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

16,1 %,

—

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung

16,1 %,

—

Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan

11,4 %,

—

a mintában nem szereplő együttműködő exportáló termelőkre

15,8 %,

—

minden más vállalatra

23,6 %.

f)   Thaiföld

| (51) | A thaiföldi exportáló termelők egyike észrevételeket tett egyéni dömpingkülönbözetének kiszámítását illetően, a terméktípus-osztályozás, a termelt mennyiség és a különböző rozsdamentes acélfajták tekintetében. |
| --- | --- |

(51)

A thaiföldi exportáló termelők egyike észrevételeket tett egyéni dömpingkülönbözetének kiszámítását illetően, a terméktípus-osztályozás, a termelt mennyiség és a különböző rozsdamentes acélfajták tekintetében.

| (52) | Az igazolt információk alapján az észrevételt megvizsgálták, és a megfelelő korrekciók nyomán az érintett exportáló termelő esetében módosították az egyéni dömpingkülönbözetet. Mivel a nem együttműködő thaiföldi exportáló termelőkre vonatkozó dömpingkülönbözetet a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező együttműködő thaiföldi exportőr dömpingkülönbözetének szintje alapján számolták ki, a származtatott dömpingkülönbözetet ennek megfelelően módosították. |
| --- | --- |

(52)

Az igazolt információk alapján az észrevételt megvizsgálták, és a megfelelő korrekciók nyomán az érintett exportáló termelő esetében módosították az egyéni dömpingkülönbözetet. Mivel a nem együttműködő thaiföldi exportáló termelőkre vonatkozó dömpingkülönbözetet a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező együttműködő thaiföldi exportőr dömpingkülönbözetének szintje alapján számolták ki, a származtatott dömpingkülönbözetet ennek megfelelően módosították.

| (53) | Ennek következtében a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek a következők:







  — | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya | 11,1 %, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn | 10,8 %, |
| — | Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn | 14,6 %, |
| — | Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn | 11,0 %, |
| — | minden más vállalatra | 14,6 %. |

(53)

Ennek következtében a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek a következők:

—

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya

11,1 %,

—

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

10,8 %,

—

Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn

14,6 %,

—

Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn

11,0 %,

—

minden más vállalatra

14,6 %.

g)   Vietnam

| (54) | Az ideiglenes rendelet (110) preambulumbekezdésében rögzített, a Vietnamra vonatkozó ideiglenes dömpingkülönbözet kiszámításával kapcsolatos további észrevételek hiányában a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözet az összes vietnami vállalat esetében 7,7 %. |
| --- | --- |

(54)

Az ideiglenes rendelet (110) preambulumbekezdésében rögzített, a Vietnamra vonatkozó ideiglenes dömpingkülönbözet kiszámításával kapcsolatos további észrevételek hiányában a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözet az összes vietnami vállalat esetében 7,7 %.

F.   KÁR

1.   A közösségi termelés és a közösségi gazdasági ágazat

| (55) | Az együttműködő thaiföldi exportáló termelők kifogásolták a kár elemzése során alkalmazott, az ideiglenes rendelet (114) preambulumbekezdésében ismertetett módszert, nevezetesen azt, hogy bizonyos adatokat (ügyleti árak, beruházások, beruházások megtérülése, bérek, jövedelmezőség, pénzforgalom, tőkebevonási képesség) csak a mintavételnek alávetett közösségi termelők tekintetében határoztak meg, míg a többi mutató (piaci részesedés, termelés, kapacitás és kapacitáskihasználtság, az értékesítés mennyisége és értéke, növekedés, készletek, foglalkoztatás és termelékenység) annak a további közösségi termelőnek az adatait is tartalmazta, amely a mintavételnek alávetett termelőkkel együtt alkotta a közösségi gazdasági ágazatot. Az említett termelők azt állították, hogy ez a megoldás i. az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdése értelmében nem tárgyilagos; és ii. az alaprendelet 17. cikke (4) bekezdése értelmében nem megengedhető. |
| --- | --- |

(55)

Az együttműködő thaiföldi exportáló termelők kifogásolták a kár elemzése során alkalmazott, az ideiglenes rendelet (114) preambulumbekezdésében ismertetett módszert, nevezetesen azt, hogy bizonyos adatokat (ügyleti árak, beruházások, beruházások megtérülése, bérek, jövedelmezőség, pénzforgalom, tőkebevonási képesség) csak a mintavételnek alávetett közösségi termelők tekintetében határoztak meg, míg a többi mutató (piaci részesedés, termelés, kapacitás és kapacitáskihasználtság, az értékesítés mennyisége és értéke, növekedés, készletek, foglalkoztatás és termelékenység) annak a további közösségi termelőnek az adatait is tartalmazta, amely a mintavételnek alávetett termelőkkel együtt alkotta a közösségi gazdasági ágazatot. Az említett termelők azt állították, hogy ez a megoldás i. az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdése értelmében nem tárgyilagos; és ii. az alaprendelet 17. cikke (4) bekezdése értelmében nem megengedhető.

| (56) | A dömpingellenes eljárások rendes gyakorlata, hogy a kárt okozó tényezőket a teljes közösségi gazdasági ágazatot tekintetbe véve elemzik. Olyan esetekben azonban, amikor a gazdasági ágazat nagyszámú termelőből áll, a mintavétel eszközét alkalmazzák. A mintavétel célja annak biztosítása, hogy a rendelkezésre álló időn belül meghatározott számú termelőtől részletes adatokat lehessen begyűjteni és ellenőrizni. Ezen adatok olyan tényezőkre vonatkoznak, mint az árak, bérek, beruházások, nyereség, a beruházás megtérülése, a pénzforgalom és a tőkebevonási képesség, abban az esetben, ha a rendelkezésre álló időn belül a teljes gazdasági ágazat tekintetében az adatok ellenőrzése kivitelezhetetlen lenne. Más tényezők, így a piaci részesedés, az értékesítési mennyiség és a termelés adatai általában azonnal rendelkezésre állnak a teljes gazdasági ágazatra vonatkozóan. A kárelemzés pusztán a mintavételnek alávetett termelők adataira való alapozása figyelmen kívül hagyná más termelők elhasználható adatait, és ezáltal hiányos felméréshez vezetne. Ezért a rendelkezésre álló időn belüli lehető legteljesebb felmérés érdekében ebben az esetben a mintavételnek alávetett termelőktől kapott és igazolt, az összes kárt okozó tényező tendenciáira vonatkozó adatot a teljes gazdasági ágazatra vonatkozó információkkal egészítették ki. |
| --- | --- |

(56)

A dömpingellenes eljárások rendes gyakorlata, hogy a kárt okozó tényezőket a teljes közösségi gazdasági ágazatot tekintetbe véve elemzik. Olyan esetekben azonban, amikor a gazdasági ágazat nagyszámú termelőből áll, a mintavétel eszközét alkalmazzák. A mintavétel célja annak biztosítása, hogy a rendelkezésre álló időn belül meghatározott számú termelőtől részletes adatokat lehessen begyűjteni és ellenőrizni. Ezen adatok olyan tényezőkre vonatkoznak, mint az árak, bérek, beruházások, nyereség, a beruházás megtérülése, a pénzforgalom és a tőkebevonási képesség, abban az esetben, ha a rendelkezésre álló időn belül a teljes gazdasági ágazat tekintetében az adatok ellenőrzése kivitelezhetetlen lenne. Más tényezők, így a piaci részesedés, az értékesítési mennyiség és a termelés adatai általában azonnal rendelkezésre állnak a teljes gazdasági ágazatra vonatkozóan. A kárelemzés pusztán a mintavételnek alávetett termelők adataira való alapozása figyelmen kívül hagyná más termelők elhasználható adatait, és ezáltal hiányos felméréshez vezetne. Ezért a rendelkezésre álló időn belüli lehető legteljesebb felmérés érdekében ebben az esetben a mintavételnek alávetett termelőktől kapott és igazolt, az összes kárt okozó tényező tendenciáira vonatkozó adatot a teljes gazdasági ágazatra vonatkozó információkkal egészítették ki.

| (57) | Mivel a közösségi termeléssel és a közösségi gazdasági ágazat meghatározásával kapcsolatban további észrevételek nem érkeztek, az ideiglenes rendelet (111)–(114) preambulumbekezdésében meghatározott megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(57)

Mivel a közösségi termeléssel és a közösségi gazdasági ágazat meghatározásával kapcsolatban további észrevételek nem érkeztek, az ideiglenes rendelet (111)–(114) preambulumbekezdésében meghatározott megállapítások megerősítést nyernek.

2.   A közösségi fogyasztás és a behozatal. A behozatal összevont vizsgálata

| (58) | Az együttműködő thaiföldi exportáló termelők helytelenítették, hogy a Thaiföldről származó közösségi behozatalt együtt vizsgálták a Kínai Népköztársaságból, Indonéziából, Tajvanból és Vietnamból származó dömpingelt RAK-importtal. Azzal érveltek, hogy az utóbbi országokból származó behozatal mennyiség, átlagár és piaci részesedés tekintetében sem versenyez a Thaiföldről származó importtal. Rámutattak, hogy a Thaiföldről származó import mennyisége 29 %-kal, piaci részaránya 35 %-kal csökkent 2002-ben, miközben az említett többi ország viszonylatában már ekkor növekedés volt tapasztalható. Hozzátették azt is, hogy 2003 óta a Thaiföldről származó közösségi behozatal átlagára 2 %-kal növekedett. |
| --- | --- |

(58)

Az együttműködő thaiföldi exportáló termelők helytelenítették, hogy a Thaiföldről származó közösségi behozatalt együtt vizsgálták a Kínai Népköztársaságból, Indonéziából, Tajvanból és Vietnamból származó dömpingelt RAK-importtal. Azzal érveltek, hogy az utóbbi országokból származó behozatal mennyiség, átlagár és piaci részesedés tekintetében sem versenyez a Thaiföldről származó importtal. Rámutattak, hogy a Thaiföldről származó import mennyisége 29 %-kal, piaci részaránya 35 %-kal csökkent 2002-ben, miközben az említett többi ország viszonylatában már ekkor növekedés volt tapasztalható. Hozzátették azt is, hogy 2003 óta a Thaiföldről származó közösségi behozatal átlagára 2 %-kal növekedett.

| (59) | Emlékeztetni kell arra, hogy az egyes érintett országokból érkező behozatalra megállapított dömpingkülönbözetek meghaladják az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott minimumértéket, azaz a 2 %-ot, és az egyes érintett országokból érkező behozatal mennyisége az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdésében megállapított 1 %-os piaci részesedési küszöb fölött van. Fontos megjegyezni továbbá, hogy hiba lenne a 2002. évet elszigetelten vizsgálni; az elemzésnek a mérlegelt időszak egészéből kirajzolódó képre, azaz a 2001-től a VI-ig tartó periódusra kell összpontosítania. Az egész időszakot tekintve a thaiföldi import mennyisége és piaci részesedése valójában jelentősen növekedett, miközben árai jelentősen csökkentek. Azaz összességében a thaiföldi import alakulása megfelelt az érintett egyéb országokból származó behozatal tekintetében megállapított tendenciáknak. Emlékeztetni kell arra is, hogy az érintett országokból importált RAK-fajták minden tekintetben hasonlók, egymással helyettesíthetők, és hasonló értékesítési csatornákon keresztül, hasonló kereskedelmi körülmények között kerülnek a közösségi piacra, ily módon versenyeznek egymással és a Közösségben gyártott RAK-kal. Ezért – összhangban az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésével – megerősítést nyer, hogy az érintett termék dömpingelt behozatalából fakadó hatások összevont vizsgálata indokolt. |
| --- | --- |

(59)

Emlékeztetni kell arra, hogy az egyes érintett országokból érkező behozatalra megállapított dömpingkülönbözetek meghaladják az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott minimumértéket, azaz a 2 %-ot, és az egyes érintett országokból érkező behozatal mennyisége az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdésében megállapított 1 %-os piaci részesedési küszöb fölött van. Fontos megjegyezni továbbá, hogy hiba lenne a 2002. évet elszigetelten vizsgálni; az elemzésnek a mérlegelt időszak egészéből kirajzolódó képre, azaz a 2001-től a VI-ig tartó periódusra kell összpontosítania. Az egész időszakot tekintve a thaiföldi import mennyisége és piaci részesedése valójában jelentősen növekedett, miközben árai jelentősen csökkentek. Azaz összességében a thaiföldi import alakulása megfelelt az érintett egyéb országokból származó behozatal tekintetében megállapított tendenciáknak. Emlékeztetni kell arra is, hogy az érintett országokból importált RAK-fajták minden tekintetben hasonlók, egymással helyettesíthetők, és hasonló értékesítési csatornákon keresztül, hasonló kereskedelmi körülmények között kerülnek a közösségi piacra, ily módon versenyeznek egymással és a Közösségben gyártott RAK-kal. Ezért – összhangban az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésével – megerősítést nyer, hogy az érintett termék dömpingelt behozatalából fakadó hatások összevont vizsgálata indokolt.

| (60) | Mivel a közösségi piac helyzetének elemzésével kapcsolatban további észrevételek nem érkeztek, az ideiglenes rendelet (115)–(126) preambulumbekezdésében lefektetett megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(60)

Mivel a közösségi piac helyzetének elemzésével kapcsolatban további észrevételek nem érkeztek, az ideiglenes rendelet (115)–(126) preambulumbekezdésében lefektetett megállapítások megerősítést nyernek.

3.   A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete

| (61) | Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően nem érkezett észrevétel a termeléssel, kapacitással, kapacitáskihasználtsággal, értékesítési mennyiséggel, értékesítési árral, piaci részesedéssel, növekedéssel, készletekkel, foglalkoztatással, termelékenységgel, a dömping terjedelmével és a közösségi gazdasági ágazat korábbi dömpingből való talpra állásával kapcsolatban. Ezért az ideiglenes rendelet (127)–(133), (137), (142), (143), (145) és (146) preambulumbekezdésében meghatározott megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(61)

Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően nem érkezett észrevétel a termeléssel, kapacitással, kapacitáskihasználtsággal, értékesítési mennyiséggel, értékesítési árral, piaci részesedéssel, növekedéssel, készletekkel, foglalkoztatással, termelékenységgel, a dömping terjedelmével és a közösségi gazdasági ágazat korábbi dömpingből való talpra állásával kapcsolatban. Ezért az ideiglenes rendelet (127)–(133), (137), (142), (143), (145) és (146) preambulumbekezdésében meghatározott megállapítások megerősítést nyernek.

3.1.   Jövedelmezőség

| (62) | Az együttműködő thaiföldi exportáló termelők észrevételezték, hogy a mintavételnek alávetett közösségi termelők jövedelmezősége voltaképpen javult, és nem utalt kár jelenlétére. Véleményük szerint a közösségi gazdasági ágazat a mintavételnek alávetett közösségi termelők által a 2002–2003. években végrehajtott beruházások miatt nem érte el a megfelelőnek és a dömping hiányában elérhetőnek tartott legalább 5 %-os haszonkulcsot. Helytelenítették továbbá azt is, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta, hogy az alacsony árú rozsdamentes acél felhasználása kedvező hatást gyakorolt a közösségi gazdasági ágazatra, azt állítva, hogy ez olyan szokásos piaci helyzet volt, amelyből minden termelő hasznot húzott. |
| --- | --- |

(62)

Az együttműködő thaiföldi exportáló termelők észrevételezték, hogy a mintavételnek alávetett közösségi termelők jövedelmezősége voltaképpen javult, és nem utalt kár jelenlétére. Véleményük szerint a közösségi gazdasági ágazat a mintavételnek alávetett közösségi termelők által a 2002–2003. években végrehajtott beruházások miatt nem érte el a megfelelőnek és a dömping hiányában elérhetőnek tartott legalább 5 %-os haszonkulcsot. Helytelenítették továbbá azt is, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta, hogy az alacsony árú rozsdamentes acél felhasználása kedvező hatást gyakorolt a közösségi gazdasági ágazatra, azt állítva, hogy ez olyan szokásos piaci helyzet volt, amelyből minden termelő hasznot húzott.

| (63) | Emlékeztetni kell arra, hogy – amint azt az ideiglenes rendelet (149) és (150) preambulumbekezdése megállapítja – a jövedelmezőség jelen esetben nem az egyetlen és nem is a legfontosabb ismérv volt, amely a megállapított kárra utalt. Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint a cikkben említett ismérvek közül egynek vagy többnek a fennállása sem szükségszerűen irányadó a közösségi gazdasági ágazat állapotára vonatkozóan. Amint azt az ideiglenes rendelet (138) preambulumbekezdése megállapítja, a beruházásokra a versenyképesség fenntartása érdekében volt szükség, ezért azoknak nem tulajdonítható a jövedelmezőségre gyakorolt negatív hatás. Továbbá, amint azt az ideiglenes rendelet (136) preambulumbekezdése megállapítja, a rozsdamentes acél áremelkedésének a mintavételnek alávetett közösségi termelők jövedelmezőségére a VI során gyakorolt pozitív hatása ideiglenes volt, és a többi termelőre is csupán rendkívül rövid ideig lehetett pozitív hatással. |
| --- | --- |

(63)

Emlékeztetni kell arra, hogy – amint azt az ideiglenes rendelet (149) és (150) preambulumbekezdése megállapítja – a jövedelmezőség jelen esetben nem az egyetlen és nem is a legfontosabb ismérv volt, amely a megállapított kárra utalt. Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint a cikkben említett ismérvek közül egynek vagy többnek a fennállása sem szükségszerűen irányadó a közösségi gazdasági ágazat állapotára vonatkozóan. Amint azt az ideiglenes rendelet (138) preambulumbekezdése megállapítja, a beruházásokra a versenyképesség fenntartása érdekében volt szükség, ezért azoknak nem tulajdonítható a jövedelmezőségre gyakorolt negatív hatás. Továbbá, amint azt az ideiglenes rendelet (136) preambulumbekezdése megállapítja, a rozsdamentes acél áremelkedésének a mintavételnek alávetett közösségi termelők jövedelmezőségére a VI során gyakorolt pozitív hatása ideiglenes volt, és a többi termelőre is csupán rendkívül rövid ideig lehetett pozitív hatással.

| (64) | Következésképpen a feltételezést, miszerint a jövedelmezőségi helyzet nem tükrözi kár bekövetkeztét, el kell utasítani. Az ideiglenes rendelet (134)–(136) preambulumbekezdésében lefektetett megállapítások így megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(64)

Következésképpen a feltételezést, miszerint a jövedelmezőségi helyzet nem tükrözi kár bekövetkeztét, el kell utasítani. Az ideiglenes rendelet (134)–(136) preambulumbekezdésében lefektetett megállapítások így megerősítést nyernek.

3.2.   Beruházások, a beruházások megtérülése, pénzforgalom és tőkebevonási képesség

| (65) | Az együttműködő thaiföldi exportáló termelők észrevételezték, hogy a beruházások növekedése, megtérülése, a pénzforgalom és a tőkebevonási képesség nem utalt kár bekövetkeztére. |
| --- | --- |

(65)

Az együttműködő thaiföldi exportáló termelők észrevételezték, hogy a beruházások növekedése, megtérülése, a pénzforgalom és a tőkebevonási képesség nem utalt kár bekövetkeztére.

| (66) | Amint azt az ideiglenes rendelet (147) preambulumbekezdése megjegyzi, a „beruházás” és a „tőkebevonási képesség” ismérveit nem tekintették a mérlegelt időszak folyamán kárra utaló tényezőknek. |
| --- | --- |

(66)

Amint azt az ideiglenes rendelet (147) preambulumbekezdése megjegyzi, a „beruházás” és a „tőkebevonási képesség” ismérveit nem tekintették a mérlegelt időszak folyamán kárra utaló tényezőknek.

| (67) | Ami azonban a beruházások megtérülését illeti, a mérlegelt időszakban tapasztalható általános javulást a következő két összefüggésben kell szemlélni: i. a mintavételnek alávetett közösségi termelők a VI során tapasztalt és az ideiglenes rendelet (136) és (139) preambulumbekezdésében már említett időleges és rendkívüli jövedelmezőségi helyzete; ii. a beruházásként nem elszámolt, lízingelt berendezések növekvő szerepe a termelésben. A lízingelt állóeszközöket nem számolták el a beruházások között, azonban növekvő használatuk hozzájárult a megtermelt nyereséghez. A beruházások megtérülésének a VI alatt tapasztalt mesterségesen magas szintjét e két ok magyarázza. |
| --- | --- |

(67)

Ami azonban a beruházások megtérülését illeti, a mérlegelt időszakban tapasztalható általános javulást a következő két összefüggésben kell szemlélni: i. a mintavételnek alávetett közösségi termelők a VI során tapasztalt és az ideiglenes rendelet (136) és (139) preambulumbekezdésében már említett időleges és rendkívüli jövedelmezőségi helyzete; ii. a beruházásként nem elszámolt, lízingelt berendezések növekvő szerepe a termelésben. A lízingelt állóeszközöket nem számolták el a beruházások között, azonban növekvő használatuk hozzájárult a megtermelt nyereséghez. A beruházások megtérülésének a VI alatt tapasztalt mesterségesen magas szintjét e két ok magyarázza.

| (68) | A mérlegelt időszak folyamán a pénzforgalom 36 %-os visszaesése volt tapasztalható, ami világosan jelzi a kár bekövetkeztét. Ezért az ideiglenes rendelet (138)–(141) preambulumbekezdésében meghatározott megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(68)

A mérlegelt időszak folyamán a pénzforgalom 36 %-os visszaesése volt tapasztalható, ami világosan jelzi a kár bekövetkeztét. Ezért az ideiglenes rendelet (138)–(141) preambulumbekezdésében meghatározott megállapítások megerősítést nyernek.

3.3.   Munkabérek

| (69) | Az együttműködő thaiföldi exportáló termelő azt állította, hogy az egy munkavállalóra eső bérköltség a mérlegelt időszak alatt tapasztalt 10 %-os növekedése a jelen esetben nem utal kár bekövetkeztére. |
| --- | --- |

(69)

Az együttműködő thaiföldi exportáló termelő azt állította, hogy az egy munkavállalóra eső bérköltség a mérlegelt időszak alatt tapasztalt 10 %-os növekedése a jelen esetben nem utal kár bekövetkeztére.

| (70) | Emlékeztetni kell arra, hogy a kárra vonatkozó ideiglenes következtetés a bérek tekintetében elismerte azok növekedését, ennek okaként a javuló termelékenység jutalmazását és az infláció hatásának kompenzálását jelölve meg. Mindazonáltal nem kerülhető meg az a tény, hogy a foglalkoztatottság a mérlegelt időszak során 5 %-kal esett vissza, amit a kárra utaló jelként vettek figyelembe. Ezért az ideiglenes rendelet (144) preambulumbekezdésében meghatározott megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(70)

Emlékeztetni kell arra, hogy a kárra vonatkozó ideiglenes következtetés a bérek tekintetében elismerte azok növekedését, ennek okaként a javuló termelékenység jutalmazását és az infláció hatásának kompenzálását jelölve meg. Mindazonáltal nem kerülhető meg az a tény, hogy a foglalkoztatottság a mérlegelt időszak során 5 %-kal esett vissza, amit a kárra utaló jelként vettek figyelembe. Ezért az ideiglenes rendelet (144) preambulumbekezdésében meghatározott megállapítások megerősítést nyernek.

3.4.   A kárra vonatkozó következtetés

| (71) | Az ideiglenes rendelet (147)–(150) preambulumbekezdésében megfogalmazott következtetések összességükben megerősítést nyernek. A negatív tendenciák súlya (piaci részesedés, növekedés jelentős visszaesése, foglalkoztatás csökkenése, a jövedelmezőség/beruházás megtérülése és a pénzforgalom elégtelen javulása) messze meghaladja a pozitív fejlemények súlyát (a termelés és az értékesített mennyiség csekély növekedése, készletcsökkenés, folytatódó beruházások, munkaerőköltségek abszolút értékben vett csökkenése, tőkebevonási képesség). |
| --- | --- |

(71)

Az ideiglenes rendelet (147)–(150) preambulumbekezdésében megfogalmazott következtetések összességükben megerősítést nyernek. A negatív tendenciák súlya (piaci részesedés, növekedés jelentős visszaesése, foglalkoztatás csökkenése, a jövedelmezőség/beruházás megtérülése és a pénzforgalom elégtelen javulása) messze meghaladja a pozitív fejlemények súlyát (a termelés és az értékesített mennyiség csekély növekedése, készletcsökkenés, folytatódó beruházások, munkaerőköltségek abszolút értékben vett csökkenése, tőkebevonási képesség).

G.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (72) | A thaiföldi exportáló termelők és egy importőri egyesülés egyes alább ismertetett tényezők tekintetében észrevételeket nyújtott be az okozati összefüggés ideiglenes elemzésével kapcsolatban. Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (152) preambulumbekezdésében a dömpingelt behozatal hatásával, a (153)–(159) preambulumbekezdésben a harmadik országokból érkező behozatallal és a (160) preambulumbekezdésben a közösségi fogyasztással kapcsolatban tett megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(72)

A thaiföldi exportáló termelők és egy importőri egyesülés egyes alább ismertetett tényezők tekintetében észrevételeket nyújtott be az okozati összefüggés ideiglenes elemzésével kapcsolatban. Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (152) preambulumbekezdésében a dömpingelt behozatal hatásával, a (153)–(159) preambulumbekezdésben a harmadik országokból érkező behozatallal és a (160) preambulumbekezdésben a közösségi fogyasztással kapcsolatban tett megállapítások megerősítést nyernek.

1.   A valutaárfolyamok hatása

| (73) | Az együttműködő thaiföldi exportáló termelők, valamint egy importőr és egyesülete észrevételezte, hogy az USA-dollár euróval szembeni, különösen 2003-ban tapasztalható leértékelődése kedvezően hatott a Kínából és Thaiföldről származó közösségi importra. Észrevételükben e felek kiemelték, hogy az árcsökkenés és ennek a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt káros hatása nem a kínai és thaiföldi exportőrök dömpingjének tudható be, hanem – legalábbis részben – éppen ennek az árfolyamváltozásnak (a Kínai Népköztársaság esetén különösen a renminbi jüan dollárhoz való kötése nyomán). |
| --- | --- |

(73)

Az együttműködő thaiföldi exportáló termelők, valamint egy importőr és egyesülete észrevételezte, hogy az USA-dollár euróval szembeni, különösen 2003-ban tapasztalható leértékelődése kedvezően hatott a Kínából és Thaiföldről származó közösségi importra. Észrevételükben e felek kiemelték, hogy az árcsökkenés és ennek a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt káros hatása nem a kínai és thaiföldi exportőrök dömpingjének tudható be, hanem – legalábbis részben – éppen ennek az árfolyamváltozásnak (a Kínai Népköztársaság esetén különösen a renminbi jüan dollárhoz való kötése nyomán).

| (74) | Ezzel összefüggésben először is azt kell megjegyezni, hogy nem ismert teljességében az, hogy az érintett országok mely valutában számlázták exportügyleteiket. Ennek következtében a valutaárfolyamok változásának hatását nem lehet megbecsülni. Ami továbbá a kárt illeti, tekintet nélkül arra, hogy az alacsony importárakban a valutaárfolyam-mozgás is némi szerepet játszhatott, az alákínálás mértéke és a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatás a VI során fennálló tényleges behozatali árak alapján kerül meghatározásra. Az alákínálási különbséget jelentősnek találták (lásd az ideiglenes rendelet (125)–(126) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

(74)

Ezzel összefüggésben először is azt kell megjegyezni, hogy nem ismert teljességében az, hogy az érintett országok mely valutában számlázták exportügyleteiket. Ennek következtében a valutaárfolyamok változásának hatását nem lehet megbecsülni. Ami továbbá a kárt illeti, tekintet nélkül arra, hogy az alacsony importárakban a valutaárfolyam-mozgás is némi szerepet játszhatott, az alákínálás mértéke és a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatás a VI során fennálló tényleges behozatali árak alapján kerül meghatározásra. Az alákínálási különbséget jelentősnek találták (lásd az ideiglenes rendelet (125)–(126) preambulumbekezdését).

| (75) | A fentiek fényében a valutaárfolyam-változás esetleges hatására vonatkozó észrevételt el kell utasítani. |
| --- | --- |

(75)

A fentiek fényében a valutaárfolyam-változás esetleges hatására vonatkozó észrevételt el kell utasítani.

2.   A közösségi gazdasági ágazat versenyképessége

| (76) | A thaiföldi exportáló termelők továbbá azt állították, hogy a közösségi gazdasági ágazatot ért kár oka a versenyképesség hiánya, amely az állítólagosan korszerűtlen termelőberendezésekre vezethető vissza. |
| --- | --- |

(76)

A thaiföldi exportáló termelők továbbá azt állították, hogy a közösségi gazdasági ágazatot ért kár oka a versenyképesség hiánya, amely az állítólagosan korszerűtlen termelőberendezésekre vezethető vissza.

| (77) | Emlékeztetni kell azonban arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat a mérlegelt időszakban folyamatosan hajtott végre beruházásokat annak érdekében, hogy az elavult gépsorokat csúcstechnológiát képviselő berendezésekkel váltsa fel. Így nem igaz az, hogy a közösségi gazdasági ágazat olyan korszerűtlen, versenyképtelen termelési technológiát alkalmaz, amely megszakíthatta volna az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati kapcsolatot. Ezért az észrevételt el kell utasítani, és az ideiglenes rendelet (161) preambulumbekezdésében megfogalmazott, a közösségi gazdasági ágazat versenyképességére vonatkozó megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(77)

Emlékeztetni kell azonban arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat a mérlegelt időszakban folyamatosan hajtott végre beruházásokat annak érdekében, hogy az elavult gépsorokat csúcstechnológiát képviselő berendezésekkel váltsa fel. Így nem igaz az, hogy a közösségi gazdasági ágazat olyan korszerűtlen, versenyképtelen termelési technológiát alkalmaz, amely megszakíthatta volna az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati kapcsolatot. Ezért az észrevételt el kell utasítani, és az ideiglenes rendelet (161) preambulumbekezdésében megfogalmazott, a közösségi gazdasági ágazat versenyképességére vonatkozó megállapítások megerősítést nyernek.

3.   A közösségi piacon fennálló feltételek

| (78) | Az együttműködő thaiföldi termelők észrevételezték azt is, hogy a kár a bizonytalan piaci helyzet következménye is lehetett. Ebben a tekintetben utaltak az acélárak időleges növekedésére és a nagy vásárlók alkuerejére. |
| --- | --- |

(78)

Az együttműködő thaiföldi termelők észrevételezték azt is, hogy a kár a bizonytalan piaci helyzet következménye is lehetett. Ebben a tekintetben utaltak az acélárak időleges növekedésére és a nagy vásárlók alkuerejére.

| (79) | Meg kell jegyezni azonban, hogy az acélárak időleges emelkedése semmilyen káros hatást nem gyakorolt a mintavételnek alávetett közösségi termelőkre. Ellenkezőleg, a jövedelmezőség ideiglenes javulásán keresztül az áremelkedés pozitívan hatott. Ami a nagy vásárlók által gyakorolt hatást illeti, meg kell jegyezni, hogy a dömpingelt behozatal formájában jelentkező tisztességtelen verseny alapvetően hozzájárul ezek alkuerejéhez. Ezért közvetlen kapcsolat figyelhető meg az érintett országokból származó behozatal és az importőrök/forgalmazók piaci magatartása között. Mindezek következtében megállapítható, hogy a közösségi piacon uralkodó feltételek nem szakították meg az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati kapcsolatot. |
| --- | --- |

(79)

Meg kell jegyezni azonban, hogy az acélárak időleges emelkedése semmilyen káros hatást nem gyakorolt a mintavételnek alávetett közösségi termelőkre. Ellenkezőleg, a jövedelmezőség ideiglenes javulásán keresztül az áremelkedés pozitívan hatott. Ami a nagy vásárlók által gyakorolt hatást illeti, meg kell jegyezni, hogy a dömpingelt behozatal formájában jelentkező tisztességtelen verseny alapvetően hozzájárul ezek alkuerejéhez. Ezért közvetlen kapcsolat figyelhető meg az érintett országokból származó behozatal és az importőrök/forgalmazók piaci magatartása között. Mindezek következtében megállapítható, hogy a közösségi piacon uralkodó feltételek nem szakították meg az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati kapcsolatot.

4.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (80) | Összegezve a fenti megállapításokat és az ideiglenes rendelet (151)–(162) preambulumbekezdésében kifejtett okok miatt megerősítést nyer, hogy az érintett öt országból érkező behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős mértékű kár közötti okozati kapcsolatot egyéb tényező nem szakította meg. |
| --- | --- |

(80)

Összegezve a fenti megállapításokat és az ideiglenes rendelet (151)–(162) preambulumbekezdésében kifejtett okok miatt megerősítést nyer, hogy az érintett öt országból érkező behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős mértékű kár közötti okozati kapcsolatot egyéb tényező nem szakította meg.

H.   A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

| (81) | Számos importőr/forgalmazó és thaiföldi exportáló termelő észrevételezte, hogy az intézkedések elfogadása ellentétes lehet a Közösség érdekével. |
| --- | --- |

(81)

Számos importőr/forgalmazó és thaiföldi exportáló termelő észrevételezte, hogy az intézkedések elfogadása ellentétes lehet a Közösség érdekével.

1.   Az intézkedések hatása az importőrökre és a felhasználókra

| (82) | Az importőrök/forgalmazók rámutattak arra, hogy az intézkedések közvetlen hatással járnak haszonkulcsukra, mivel az intézkedések költségeit nem képesek áthárítani vevőikre magasabb árak alkalmazása révén. |
| --- | --- |

(82)

Az importőrök/forgalmazók rámutattak arra, hogy az intézkedések közvetlen hatással járnak haszonkulcsukra, mivel az intézkedések költségeit nem képesek áthárítani vevőikre magasabb árak alkalmazása révén.

| (83) | Meg kell jegyezni mindenekelőtt, hogy állításukat ezek az érdekelt felek nem támasztották alá bizonyítékukkal. Továbbá, amint azt az ideiglenes rendelet is megállapítja, semmi nem utal arra, hogy a dömpingellenes intézkedések veszélyeztetnék az importőrök/forgalmazók gazdasági helyzetét. Az importőrök/forgalmazók haszonkulcsai a mérlegelt időszakban ugyanakkor jelentősen meghaladták a közösségi gazdasági ágazat jövedelmezőségét. Ezért megerősítést nyer, hogy bármely előny, amely abból származhat az importőrök/forgalmazók számára, hogy a dömpingellenes intézkedések nem kerülnek kivetésre, kisebb súlyt képvisel a közösségi gazdasági ágazat azon érdekével szemben, amely az érintett országok tisztességtelen és káros kereskedelmi gyakorlatának kiküszöböléséhez fűződik. Következésképpen megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (164)–(170) preambulumbekezdésében tett megállapítások. |
| --- | --- |

(83)

Meg kell jegyezni mindenekelőtt, hogy állításukat ezek az érdekelt felek nem támasztották alá bizonyítékukkal. Továbbá, amint azt az ideiglenes rendelet is megállapítja, semmi nem utal arra, hogy a dömpingellenes intézkedések veszélyeztetnék az importőrök/forgalmazók gazdasági helyzetét. Az importőrök/forgalmazók haszonkulcsai a mérlegelt időszakban ugyanakkor jelentősen meghaladták a közösségi gazdasági ágazat jövedelmezőségét. Ezért megerősítést nyer, hogy bármely előny, amely abból származhat az importőrök/forgalmazók számára, hogy a dömpingellenes intézkedések nem kerülnek kivetésre, kisebb súlyt képvisel a közösségi gazdasági ágazat azon érdekével szemben, amely az érintett országok tisztességtelen és káros kereskedelmi gyakorlatának kiküszöböléséhez fűződik. Következésképpen megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (164)–(170) preambulumbekezdésében tett megállapítások.

| (84) | A thaiföldi exportáló termelők észrevételezték, hogy az intézkedések növelnék az európai gépkocsigyártók költségeit, ami ellentétes a Közösség érdekével. Az általuk említett, a felhasználókat érintő hatást bizonyítékkal azonban nem támasztották alá. A rendelkezésre álló információk, azaz egy vasúti járműgyártó válasza alapján az intézkedések felhasználókra gyakorolt várható hatása elhanyagolható. Ezért a felhasználókra és a fogyasztókra vonatkozóan az ideiglenes rendelet (173) és (174) preambulumbekezdésében lefektetett megállapítások megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(84)

A thaiföldi exportáló termelők észrevételezték, hogy az intézkedések növelnék az európai gépkocsigyártók költségeit, ami ellentétes a Közösség érdekével. Az általuk említett, a felhasználókat érintő hatást bizonyítékkal azonban nem támasztották alá. A rendelkezésre álló információk, azaz egy vasúti járműgyártó válasza alapján az intézkedések felhasználókra gyakorolt várható hatása elhanyagolható. Ezért a felhasználókra és a fogyasztókra vonatkozóan az ideiglenes rendelet (173) és (174) preambulumbekezdésében lefektetett megállapítások megerősítést nyernek.

2.   Következtetés

| (85) | A különböző érintett érdekeket megvizsgálva és az ideiglenes rendelet (163)–(175) preambulumbekezdésében felsorolt okoknál fogva megerősítést nyer, hogy az általános közösségi érdek szemszögéből nézve egyetlen érdek súlya sem múlja felül a közösségi gazdasági ágazat azon érdekét, hogy a dömpingelt behozatalból származó kereskedelemtorzító hatások megszüntetése végett dömpingellenes intézkedések kerüljenek bevezetésre. |
| --- | --- |

(85)

A különböző érintett érdekeket megvizsgálva és az ideiglenes rendelet (163)–(175) preambulumbekezdésében felsorolt okoknál fogva megerősítést nyer, hogy az általános közösségi érdek szemszögéből nézve egyetlen érdek súlya sem múlja felül a közösségi gazdasági ágazat azon érdekét, hogy a dömpingelt behozatalból származó kereskedelemtorzító hatások megszüntetése végett dömpingellenes intézkedések kerüljenek bevezetésre.

I.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (86) | A dömpinget, a kárt, az okozati összefüggést és a közösségi érdeket illetően tett következtetésekre tekintettel helyénvaló végleges dömpingellenes intézkedéseket bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon a közösségi gazdasági ágazatnak. Az intézkedések mértékének meghatározása céljából figyelembe vették a VI folyamán megállapított dömpingkülönbözeteket és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét. |
| --- | --- |

(86)

A dömpinget, a kárt, az okozati összefüggést és a közösségi érdeket illetően tett következtetésekre tekintettel helyénvaló végleges dömpingellenes intézkedéseket bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon a közösségi gazdasági ágazatnak. Az intézkedések mértékének meghatározása céljából figyelembe vették a VI folyamán megállapított dömpingkülönbözeteket és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét.

1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (87) | A kár megszüntetéséhez szükséges áremelés mértéke vállalatonként került meghatározásra az érintett termék súlyozott átlagos importárának a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon eladott hasonló termék kárt nem okozó árával való összehasonlítása alapján. Az árkülönbözet a CIF-importérték százalékában került kifejezésre. |
| --- | --- |

(87)

A kár megszüntetéséhez szükséges áremelés mértéke vállalatonként került meghatározásra az érintett termék súlyozott átlagos importárának a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon eladott hasonló termék kárt nem okozó árával való összehasonlítása alapján. Az árkülönbözet a CIF-importérték százalékában került kifejezésre.

| (88) | A kárt nem okozó ár kiszámításához a közösségi gazdasági ágazat súlyozott termelési költségét 5 %-os haszonkulccsal növelték. Észrevételek hiányában megerősítést nyer, hogy a haszonkulcs e mértéke az, amelyet a közösségi gazdasági ágazat a dömpingelt behozatal hiányában elérhet. A haszonkulcs tükrözi a közösségi gazdasági ágazat tisztességtelen verseny által nem befolyásolt hasonló termékcsoportjai, azaz az e vizsgálat által nem érintett KN-kódok alá tartozó kötőelemek tekintetében elérhető haszonkulcsot. |
| --- | --- |

(88)

A kárt nem okozó ár kiszámításához a közösségi gazdasági ágazat súlyozott termelési költségét 5 %-os haszonkulccsal növelték. Észrevételek hiányában megerősítést nyer, hogy a haszonkulcs e mértéke az, amelyet a közösségi gazdasági ágazat a dömpingelt behozatal hiányában elérhet. A haszonkulcs tükrözi a közösségi gazdasági ágazat tisztességtelen verseny által nem befolyásolt hasonló termékcsoportjai, azaz az e vizsgálat által nem érintett KN-kódok alá tartozó kötőelemek tekintetében elérhető haszonkulcsot.

2.   A vám formája és mértéke

| (89) | Az előzőekben kifejtettekre tekintettel és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Kínai Népköztársaságból, Indonéziából, Tajvanból, Thaiföldről és Vietnamból érkező RAK behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni. |
| --- | --- |

(89)

Az előzőekben kifejtettekre tekintettel és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Kínai Népköztársaságból, Indonéziából, Tajvanból, Thaiföldről és Vietnamból érkező RAK behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni.

| (90) | Ami a vám mértékét illeti, két együttműködő exportáló termelő (egy tajvani és egy kínai népköztársaságbeli) esetében a kármegszüntetési szintet alacsonyabbnak találták a dömpingkülönbözetnél. Ezekben az esetekben a vám mértékét a kármegszüntetési szintre kell korlátozni. Minden egyéb esetben a vám mértékét a megállapított dömpingkülönbözet szintjében kell meghatározni az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(90)

Ami a vám mértékét illeti, két együttműködő exportáló termelő (egy tajvani és egy kínai népköztársaságbeli) esetében a kármegszüntetési szintet alacsonyabbnak találták a dömpingkülönbözetnél. Ezekben az esetekben a vám mértékét a kármegszüntetési szintre kell korlátozni. Minden egyéb esetben a vám mértékét a megállapított dömpingkülönbözet szintjében kell meghatározni az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megfelelően.

| (91) | A fentiek alapján a végleges vámtételek a következők:







  Ország | Exportáló termelő | Vámtétel |
| --- | --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City | 11,4 % |
| Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang | 12,2 % |
| Minden más vállalatra | 27,4 % |
| Indonézia | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam | 9,8 % |
| Minden más vállalatra | 24,6 % |
| Tajvan | Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei | 15,2 % |
| Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan | 8,8 % |
| Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung | 16,1 % |
| Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung | 16,1 % |
| Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan | 11,4 % |
| A mintában nem szereplő együttműködő exportáló termelőkre | 15,8 % |
| Minden más vállalatra | 23,6 % |
| Thaiföld | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya | 11,1 % |
| Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn | 10,8 % |
| Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn | 14,6 % |
| Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn | 11,0 % |
| Minden más vállalatra | 14,6 % |
| Vietnam | Minden más vállalatra | 7,7 % |

(91)

A fentiek alapján a végleges vámtételek a következők:

Ország

Exportáló termelő

Vámtétel

Kínai Népköztársaság

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City

11,4 %

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang

12,2 %

Minden más vállalatra

27,4 %

Indonézia

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam

9,8 %

Minden más vállalatra

24,6 %

Tajvan

Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei

15,2 %

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

8,8 %

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

16,1 %

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung

16,1 %

Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan

11,4 %

A mintában nem szereplő együttműködő exportáló termelőkre

15,8 %

Minden más vállalatra

23,6 %

Thaiföld

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya

11,1 %

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

10,8 %

Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn

14,6 %

Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn

11,0 %

Minden más vállalatra

14,6 %

Vietnam

Minden más vállalatra

7,7 %

| (92) | A thaiföldi exportáló termelők felhívták a figyelmet a WTO dömpingellenes megállapodásának 15. cikkére, amely szerint dömpingellenes intézkedések alkalmazásakor különös tekintettel kell lenni a fejlődő országok különleges helyzetére. Azonban bizonyítékokkal nem alapozták meg azt, hogy a jelen eset Thaiföld alapvető érdekeit érinti, amint az a hivatkozott rendelkezésben áll. Ebben a helyzetben a Thaiföldről érkező behozatalra a fent említett mértékű dömpingellenes vámok kivetése helyénvaló. |
| --- | --- |

(92)

A thaiföldi exportáló termelők felhívták a figyelmet a WTO dömpingellenes megállapodásának 15. cikkére, amely szerint dömpingellenes intézkedések alkalmazásakor különös tekintettel kell lenni a fejlődő országok különleges helyzetére. Azonban bizonyítékokkal nem alapozták meg azt, hogy a jelen eset Thaiföld alapvető érdekeit érinti, amint az a hivatkozott rendelkezésben áll. Ebben a helyzetben a Thaiföldről érkező behozatalra a fent említett mértékű dömpingellenes vámok kivetése helyénvaló.

| (93) | Az e rendeletben meghatározott egyéni vállalati dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért azok azt a helyzetet tükrözik, amelyet a vizsgálat során ezen társaságok tekintetében állapítottak meg. Ezek a vámtételek (az országos, „minden más vállalatra” alkalmazandó vámmal ellentétben) kizárólagosan az érintett országokból származó és a megnevezett vállalatok, azaz az említett konkrét jogi személyek által gyártott termékek behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten nem megnevezett vállalatok termékeire, beleértve azokat a termékeket, amelyeket a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolt viszonyban álló jogalanyok gyártottak, nem ezek a vámtételek vonatkoznak, hanem esetükben a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(93)

Az e rendeletben meghatározott egyéni vállalati dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért azok azt a helyzetet tükrözik, amelyet a vizsgálat során ezen társaságok tekintetében állapítottak meg. Ezek a vámtételek (az országos, „minden más vállalatra” alkalmazandó vámmal ellentétben) kizárólagosan az érintett országokból származó és a megnevezett vállalatok, azaz az említett konkrét jogi személyek által gyártott termékek behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten nem megnevezett vállalatok termékeire, beleértve azokat a termékeket, amelyeket a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolt viszonyban álló jogalanyok gyártottak, nem ezek a vámtételek vonatkoznak, hanem esetükben a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni.

| (94) | A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) késedelem nélkül a Bizottsághoz (3) kell benyújtani, mellékelve minden lényeges információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz és a hazai és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek példának okáért az ilyen névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységben bekövetkezett változással függenek össze. Szükség esetén ebben az esetben a rendelet az egyéni vámtételekben részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosításra kerül. |
| --- | --- |

(94)

A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) késedelem nélkül a Bizottsághoz (3) kell benyújtani, mellékelve minden lényeges információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz és a hazai és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek példának okáért az ilyen névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységben bekövetkezett változással függenek össze. Szükség esetén ebben az esetben a rendelet az egyéni vámtételekben részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosításra kerül.

3.   Az ideiglenes vám beszedése

| (95) | Figyelembe véve a feltárt dömpingkülönbözetek nagyságát és a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár szintjét, szükség van a 771/2005/EK rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeknek az e rendelet által véglegesen kivetett vám mértékében történő végleges beszedésére. Azon exportáló termelők esetében, amelyek végleges vámtétele alacsonyabb az ideiglenes vámtételnél, a biztosított összegnek azt a részét, amely meghaladja a végleges dömpingellenes vám összegét, fel kell szabadítani, |
| --- | --- |

(95)

Figyelembe véve a feltárt dömpingkülönbözetek nagyságát és a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár szintjét, szükség van a 771/2005/EK rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeknek az e rendelet által véglegesen kivetett vám mértékében történő végleges beszedésére. Azon exportáló termelők esetében, amelyek végleges vámtétele alacsonyabb az ideiglenes vámtételnél, a biztosított összegnek azt a részét, amely meghaladja a végleges dömpingellenes vám összegét, fel kell szabadítani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból, Indonéziából, Tajvanból, Thaiföldről és Vietnamból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára.

(2)   A mellékletben felsorolt tajvani exportáló termelők által előállított termékek esetében a közösségi határparitáson számított, vámfizetés előtti nettó árra eső végleges vámtétel 15,8 % (A649 kiegészítő TARIC-kód).

(3)   Az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek közösségi határparitáson számított, vámfizetés előtti nettó ára esetében alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következőképpen alakulnak:

| Ország | Exportáló termelő | Vámtétel (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City | 11,4 | A650 |
| Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang | 12,2 | A651 |
| Minden más vállalatra | 27,4 | A999 |
| Indonézia | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam | 9,8 | A652 |
| Minden más vállalatra | 24,6 | A999 |
| Tajvan | Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei | 15,2 | A653 |
| Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan | 8,8 | A654 |
| Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung | 16,1 | A655 |
| Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung | 16,1 | A656 |
| Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan | 11,4 | A657 |
| A fentiektől és a mellékletben felsoroltaktól eltérő minden más vállalatra | 23,6 | A999 |
| Thaiföld | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya | 11,1 | A658 |
| Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn | 10,8 | A659 |
| Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn | 14,6 | A660 |
| Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn | 11,0 | A661 |
| Minden más vállalatra | 14,6 | A999 |
| Vietnam | Minden más vállalatra | 7,7 | — |

Ország

Exportáló termelő

Vámtétel (%)

Kiegészítő TARIC-kód

Kínai Népköztársaság

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City

11,4

A650

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang

12,2

A651

Minden más vállalatra

27,4

A999

Indonézia

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam

9,8

A652

Minden más vállalatra

24,6

A999

Tajvan

Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei

15,2

A653

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

8,8

A654

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

16,1

A655

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung

16,1

A656

Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan

11,4

A657

A fentiektől és a mellékletben felsoroltaktól eltérő minden más vállalatra

23,6

A999

Thaiföld

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya

11,1

A658

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

10,8

A659

Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn

14,6

A660

Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn

11,0

A661

Minden más vállalatra

14,6

A999

Vietnam

Minden más vállalatra

7,7

—

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos intézkedéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A Kínai Népköztársaságból, Indonéziából, Tajvanból, Thaiföldről és Vietnamból származó, a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá tartozó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalát sújtó dömpingellenes vám kivetéséről szóló 771/2005/EK rendelet által bevezetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket véglegesen be kell szedni, összhangban a következő szabállyal. A biztosított összegnek azt a részét, amely meghaladja a végleges dömpingellenes vám összegét, fel kell szabadítani.

3. cikk

A Malajziából és a Fülöp-szigetekről származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó eljárás megszűnik.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 14-én.

a Tanács részéről

az elnökasszony

T. JOWELL

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 128., 2005.5.21., 19. o.

2

(3)  Európai Bizottság, Kereskedelmi Főigazgatóság, B. Igazgatóság, J-79 5/17, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brüsszel.

3

---

MELLÉKLET

(Kiegészítő TARIC-kód A649)

A-STAINLESS INTERNATIONAL CO LTD, Taipei

BOLTUN CORPORATION, Tainan

CHAEN WEI CORPORATION, Taipei

CHIAN SHYANG ENT CO LTD, Chung-Li City

CHONG CHENG FASTENER CORP., Tainan

DIING SEN FASTENERS & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei

DRAGON IRON FACTORY CO LTD, Kaohsiung

EXTEND FORMING INDUSTRIAL CORP. LTD, Lu Chu

FORTUNE BRIGHT INDUSTRIAL CO LTD, Lung Tan Hsiang

FWU KUANG ENTERPRISES CO LTD, Tainan

HSIN YU SCREW ENTERPRISE CO LTD, Taipin City

HU PAO INDUSTRIES CO LTD, Tainan

J C GRAND CORPORATION, Taipei

JAU YEOU INDUSTRY CO LTD, Kangshan

JOHN CHEN SCREW IND CO LTD, Taipei

KUOLIEN SCREW INDUSTRIAL CO LTD, Kwanmiao

KWANTEX RESEARCH INC, Taipei

LIH LIN ENTERPRISES & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei

LIH TA SCREW CO LTD, Kweishan

LU CHU SHIN YEE WORKS CO LTD, Kaohsiung

M & W FASTENER CO LTD, Kaoshsiung

MULTI-TEK FASTENERS & PARTS MANIFACTURER CORP., Tainan

NATIONAL AEROSPACE FASTENERS CORP., Ping Jen City

QST INTERNATIONAL CORP., Tainan

SEN CHANG INDUSTRIAL CO LTD, Ta-Yuan

SPEC PRODUCTS CORP., Tainan

SUMEEKO INDUSTRIES CO LTD, Kaoshiung

TAIWAN SHAN YIN INTERNATIONAL CO LTD, Kaohsiung

VIM INTERNATIONAL ENTERPRISE CO LTD, Taichung

YEA-JANN INDUSTRIAL CO LTD, Kaohsiung

ZONBIX ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung

ZYH YIN ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung

---

| 19.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 302/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 302/14

---

A TANÁCS 1891/2005/EK RENDELETE

(2005. november 14.)

a Belaruszból, Oroszországból vagy Ukrajnából származó kálium-klorid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 3068/92/EGK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: „az alaprendelet”) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Korábbi vizsgálatok és meglévő intézkedések

| (1) | Egy vizsgálatot követően (a továbbiakban: „a korábbi vizsgálat”) a Tanács a 969/2000/EK rendelettel (2) módosította a többek között Oroszországból származó kálium-klorid behozatalára az eredetileg a 3068/92/EGK rendelettel (3) elrendelt intézkedéseket (a továbbiakban: „a meglévő intézkedések”). |
| --- | --- |

(1)

Egy vizsgálatot követően (a továbbiakban: „a korábbi vizsgálat”) a Tanács a 969/2000/EK rendelettel (2) módosította a többek között Oroszországból származó kálium-klorid behozatalára az eredetileg a 3068/92/EGK rendelettel (3) elrendelt intézkedéseket (a továbbiakban: „a meglévő intézkedések”).

| (2) | A Bizottság 2004 márciusában az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés útján (4) saját kezdeményezésére a meglévő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatát indította meg annak megvizsgálására, hogy az Európai Unió 2004. május 1-jei, 25 tagállamra való bővítésének (a továbbiakban: „a bővítés”) figyelembevételéhez szükséges-e ezen intézkedések módosítása. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2004 márciusában az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés útján (4) saját kezdeményezésére a meglévő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatát indította meg annak megvizsgálására, hogy az Európai Unió 2004. május 1-jei, 25 tagállamra való bővítésének (a továbbiakban: „a bővítés”) figyelembevételéhez szükséges-e ezen intézkedések módosítása.

| (3) | E részleges időközi felülvizsgálat eredményei azt mutatták, hogy a Közösségnek érdekében áll a meglévő intézkedések ideiglenes kiigazításának előírása annak érdekében, hogy elkerülje a tíz új tagállam importőrjeire és felhasználóira közvetlenül a bővítés után nehezedő, hirtelen bekövetkező és rendkívül kedvezőtlen hatást. |
| --- | --- |

(3)

E részleges időközi felülvizsgálat eredményei azt mutatták, hogy a Közösségnek érdekében áll a meglévő intézkedések ideiglenes kiigazításának előírása annak érdekében, hogy elkerülje a tíz új tagállam importőrjeire és felhasználóira közvetlenül a bővítés után nehezedő, hirtelen bekövetkező és rendkívül kedvezőtlen hatást.

| (4) | E célból 2004 májusában az 1002/2004/EK rendelettel (5) a Bizottság két oroszországi exportáló termelőtől, név szerint a JSC Silvinittől és a JSC Uralkalitól egyéves időszakra vonatkozóan kötelezettségvállalásokat fogadott el. A 858/2005/EK bizottsági rendelettel (6) 2005 júniusában új, 2006. április 13-ig érvényes kötelezettségvállalásokat fogadtak el a két oroszországi exportáló termelőtől. Továbbá annak érdekében, hogy a kötelezettségvállalások feltételeinek megfelelő behozatalokra vonatkozóan a 3068/92/EGK rendelettel kivetett dömpingellenes vámok alóli mentességet biztosítsák, a 3068/92/EGK rendeletet a 992/2004/EK rendelettel (7) módosították. |
| --- | --- |

(4)

E célból 2004 májusában az 1002/2004/EK rendelettel (5) a Bizottság két oroszországi exportáló termelőtől, név szerint a JSC Silvinittől és a JSC Uralkalitól egyéves időszakra vonatkozóan kötelezettségvállalásokat fogadott el. A 858/2005/EK bizottsági rendelettel (6) 2005 júniusában új, 2006. április 13-ig érvényes kötelezettségvállalásokat fogadtak el a két oroszországi exportáló termelőtől. Továbbá annak érdekében, hogy a kötelezettségvállalások feltételeinek megfelelő behozatalokra vonatkozóan a 3068/92/EGK rendelettel kivetett dömpingellenes vámok alóli mentességet biztosítsák, a 3068/92/EGK rendeletet a 992/2004/EK rendelettel (7) módosították.

| (5) | Meg kell továbbá jegyezni, hogy e rendeletben a „Közösségre” vagy a „15 ország Közösségére” tett valamennyi utalást – eltérő rendelkezés hiányában – úgy kell érteni, hogy az a közvetlenül a bővítés előtt fennálló Közösségre vonatkozik. |
| --- | --- |

(5)

Meg kell továbbá jegyezni, hogy e rendeletben a „Közösségre” vagy a „15 ország Közösségére” tett valamennyi utalást – eltérő rendelkezés hiányában – úgy kell érteni, hogy az a közvetlenül a bővítés előtt fennálló Közösségre vonatkozik.

2.   E felülvizsgálatok indokai

| (6) | Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján a meglévő intézkedések tekintetében egymástól független, a meglévő intézkedések egyéni, részleges időközi felülvizsgálata iránti kérelmek érkeztek 2004 januárjában a JSC Silvinit és a JSC Uralkali vállalattól (a továbbiakban: „a kérelmezők”). |
| --- | --- |

(6)

Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján a meglévő intézkedések tekintetében egymástól független, a meglévő intézkedések egyéni, részleges időközi felülvizsgálata iránti kérelmek érkeztek 2004 januárjában a JSC Silvinit és a JSC Uralkali vállalattól (a továbbiakban: „a kérelmezők”).

| (7) | A kérelmezők azt állították, és elégséges meggyőző bizonyítékot nyújtottak be arra vonatkozóan, hogy a saját költségeikre/hazai áraikra alapozott rendes érték és a Közösségbe irányuló exportáraik összehasonlítása a dömping megszűnéséhez vezetne. Következésképpen a meglévő intézkedések további fenntartása a jelenlegi szinten, amelyet a korábban megállapított dömping szintjére alapoztak, már nem lenne szükséges a dömping ellensúlyozására. |
| --- | --- |

(7)

A kérelmezők azt állították, és elégséges meggyőző bizonyítékot nyújtottak be arra vonatkozóan, hogy a saját költségeikre/hazai áraikra alapozott rendes érték és a Közösségbe irányuló exportáraik összehasonlítása a dömping megszűnéséhez vezetne. Következésképpen a meglévő intézkedések további fenntartása a jelenlegi szinten, amelyet a korábban megállapított dömping szintjére alapoztak, már nem lenne szükséges a dömping ellensúlyozására.

| (8) | Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálatok megindításához, a felülvizsgálatok megindításáról szóló értesítést tett közzé, és megkezdte a vizsgálatot (8). |
| --- | --- |

(8)

Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálatok megindításához, a felülvizsgálatok megindításáról szóló értesítést tett közzé, és megkezdte a vizsgálatot (8).

3.   A vizsgálati időszak

| (9) | A vizsgálat a dömpingre korlátozódott, és a 2003. április 1-től 2004. március 30-ig terjedő időszakot (a továbbiakban: „a vizsgálati időszak” vagy „VI”) ölelte fel. |
| --- | --- |

(9)

A vizsgálat a dömpingre korlátozódott, és a 2003. április 1-től 2004. március 30-ig terjedő időszakot (a továbbiakban: „a vizsgálati időszak” vagy „VI”) ölelte fel.

4.   A vizsgálatban érintett felek

| (10) | A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a részleges időközi felülvizsgálatok megindításáról az exportáló ország képviselőit, a kérelmezőket és a közösségi gazdasági ágazatot, valamint minden közvetlenül érintett félnek lehetőséget biztosított arra, hogy írásban észrevételeket tehessen és meghallgatást kérjen. A Bizottság továbbá a kérelmezőknek is küldött kérdőívet. A kérelmezőktől és egy oroszországi, az egyik kérelmező vállalathoz kapcsolódó exportáló kereskedőtől érkeztek vissza kérdőíves válaszok. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a részleges időközi felülvizsgálatok megindításáról az exportáló ország képviselőit, a kérelmezőket és a közösségi gazdasági ágazatot, valamint minden közvetlenül érintett félnek lehetőséget biztosított arra, hogy írásban észrevételeket tehessen és meghallgatást kérjen. A Bizottság továbbá a kérelmezőknek is küldött kérdőívet. A kérelmezőktől és egy oroszországi, az egyik kérelmező vállalathoz kapcsolódó exportáló kereskedőtől érkeztek vissza kérdőíves válaszok.

| (11) | A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping meghatározása céljából szükségesnek ítélt, és a kérdőívekre adott válaszok ellenőrzésre érdekében látogatást tett a következő vállalatok telephelyein:






  a) | Exportáló termelők Oroszországban: | JSC Silvinit, Szolikamszk, Perm-régió, Oroszország, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping meghatározása céljából szükségesnek ítélt, és a kérdőívekre adott válaszok ellenőrzésre érdekében látogatást tett a következő vállalatok telephelyein:

a)

Exportáló termelők Oroszországban:

JSC Silvinit, Szolikamszk, Perm-régió, Oroszország,

| | JSC Uralkali, Bereznyiki, Perm-régió, Oroszország; |
| --- | --- |

JSC Uralkali, Bereznyiki, Perm-régió, Oroszország;

| b) | A JSC Silvinithez kapcsolódó exportőr: | International Potash Company, Moszkva, Oroszország. |
| --- | --- | --- |

b)

A JSC Silvinithez kapcsolódó exportőr:

International Potash Company, Moszkva, Oroszország.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   Az érintett termék

| (12) | A termék megegyezik a korábbi vizsgálatban szereplővel, azaz kálium-klorid (a továbbiakban: „kálium” vagy „KCl”), amelyet általában mezőgazdasági műtrágyaként alkalmaznak közvetlenül, más műtrágyákkal keverten vagy az NPK néven (nitrogén, foszfor, kálium) ismert összetett műtrágyává való átalakítás után. A káliumtartalom változó, és szárazanyagra számítva a kálium-oxid (K2O) tömegszázalékában fejezik ki. Egyes ipari és gyógyszeripari termékek előállításánál nyersanyagként is felhasználják. |
| --- | --- |

(12)

A termék megegyezik a korábbi vizsgálatban szereplővel, azaz kálium-klorid (a továbbiakban: „kálium” vagy „KCl”), amelyet általában mezőgazdasági műtrágyaként alkalmaznak közvetlenül, más műtrágyákkal keverten vagy az NPK néven (nitrogén, foszfor, kálium) ismert összetett műtrágyává való átalakítás után. A káliumtartalom változó, és szárazanyagra számítva a kálium-oxid (K2O) tömegszázalékában fejezik ki. Egyes ipari és gyógyszeripari termékek előállításánál nyersanyagként is felhasználják.

| (13) | A káliumot általában vagy szabvány/poralakban (a továbbiakban: „szabvány kálium”) vagy a szabványtól eltérő alakban, amely kiterjed – de nem korlátozódik – a granulált alakra (a továbbiakban: „granulált kálium”) forgalmazzák. A terméket a K2O-tartalom alapján általában három alapvető kategóriába sorolják be:






  — | legfeljebb 40 tömegszázalék K2O-tartalommal – a 3104 20 10 Kombinált Nómenklatúra szerinti (a továbbiakban: „KN”) kód alatt, |
| --- | --- | --- |

(13)

A káliumot általában vagy szabvány/poralakban (a továbbiakban: „szabvány kálium”) vagy a szabványtól eltérő alakban, amely kiterjed – de nem korlátozódik – a granulált alakra (a továbbiakban: „granulált kálium”) forgalmazzák. A terméket a K2O-tartalom alapján általában három alapvető kategóriába sorolják be:

—

legfeljebb 40 tömegszázalék K2O-tartalommal – a 3104 20 10 Kombinált Nómenklatúra szerinti (a továbbiakban: „KN”) kód alatt,

| — | 40 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 62 tömegszázalék K2O-tartalommal – a 3104 20 50 KN-kód alatt, |
| --- | --- |

—

40 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 62 tömegszázalék K2O-tartalommal – a 3104 20 50 KN-kód alatt,

| — | 62 tömegszázalékot meghaladó K2O-tartalommal – a 3104 20 90 KN-kód alatt. |
| --- | --- |

—

62 tömegszázalékot meghaladó K2O-tartalommal – a 3104 20 90 KN-kód alatt.

| (14) | Fel kell idézni, hogy a korábbi vizsgálat megállapításai szerint egyes, a fent említett KN-kódok alá nem tartozó, szokatlanul magas káliumtartalmú különleges elegy- és keverékbehozatalokat szintén érintett terméknek kell tartani. Erre a következtetésre azért jutottak, mert az ilyen elegyek és keverékek ugyanazokkal a fizikai és kémiai alaptulajdonságokkal rendelkeznek, és azonos módon használhatók fel, mint a fent említett alapkategóriák. Ennek megfelelően az ilyen, az ex 3105 20 10, ex 3105 20 90, ex 3105 60 90, ex 3105 90 91 és ex 3105 90 99 KN-kód alá tartozó elegyeket és keverékeket szintén bevonták e vizsgálatba, és az érintett termék részét képezik. |
| --- | --- |

(14)

Fel kell idézni, hogy a korábbi vizsgálat megállapításai szerint egyes, a fent említett KN-kódok alá nem tartozó, szokatlanul magas káliumtartalmú különleges elegy- és keverékbehozatalokat szintén érintett terméknek kell tartani. Erre a következtetésre azért jutottak, mert az ilyen elegyek és keverékek ugyanazokkal a fizikai és kémiai alaptulajdonságokkal rendelkeznek, és azonos módon használhatók fel, mint a fent említett alapkategóriák. Ennek megfelelően az ilyen, az ex 3105 20 10, ex 3105 20 90, ex 3105 60 90, ex 3105 90 91 és ex 3105 90 99 KN-kód alá tartozó elegyeket és keverékeket szintén bevonták e vizsgálatba, és az érintett termék részét képezik.

2.   A hasonló termék

| (15) | Megállapították, hogy mivel az Oroszországból a Közösségbe exportált termék és az Oroszországban előállított és az orosz hazai piacon értékesített termék fizikai és kémiai tulajdonságai között nincsenek különbségek, ezeket e vizsgálat céljából hasonló termékeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(15)

Megállapították, hogy mivel az Oroszországból a Közösségbe exportált termék és az Oroszországban előállított és az orosz hazai piacon értékesített termék fizikai és kémiai tulajdonságai között nincsenek különbségek, ezeket e vizsgálat céljából hasonló termékeknek kell tekinteni.

C.   DÖMPING A KÉRELMEZŐK TEKINTETÉBEN

1.   A rendes érték

| (16) | A rendes érték meghatározása tekintetében először azt állapították meg, hogy a hasonló termékből az egyes kérelmezők teljes hazai értékesítésének összmennyisége reprezentatív volt-e a Közösségbe történő megfelelő teljes exportértékesítéseikhez viszonyítva. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a hazai értékesítéseket akkor tekintették reprezentatívnak, ha az egyes kérelmezőknél a hasonló termék hazai értékesítési mennyisége a vizsgálati időszak alatt elérte a Közösségbe irányuló megfelelő teljes exportértékesítési mennyiség legalább 5 %-át. Ez alapján mindkét kérelmező esetében úgy találták, hogy az érintett termék összes belföldi értékesítése a VI során reprezentatív mennyiségekben történt. |
| --- | --- |

(16)

A rendes érték meghatározása tekintetében először azt állapították meg, hogy a hasonló termékből az egyes kérelmezők teljes hazai értékesítésének összmennyisége reprezentatív volt-e a Közösségbe történő megfelelő teljes exportértékesítéseikhez viszonyítva. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a hazai értékesítéseket akkor tekintették reprezentatívnak, ha az egyes kérelmezőknél a hasonló termék hazai értékesítési mennyisége a vizsgálati időszak alatt elérte a Közösségbe irányuló megfelelő teljes exportértékesítési mennyiség legalább 5 %-át. Ez alapján mindkét kérelmező esetében úgy találták, hogy az érintett termék összes belföldi értékesítése a VI során reprezentatív mennyiségekben történt.

| (17) | Ezt követően meghatározták a terméktípusokat azon TARIC-kódokkal összhangban, amelyek alá a termék besorolásra kerül (azaz szabványalakban vagy a szabványalaktól eltérő alakban, beleértve a granulátumot is), valamint azon csomagolás vagy alak alapján, amelyben szállítják (azaz ömlesztve, zsákokban vagy konténerben), és elemzést készítettek arról, hogy az egyes terméktípusok hazai értékesítései reprezentatívak voltak-e. Egy adott terméktípus hazai értékesítéseit akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha a típus hazai értékesítéseinek összmennyisége a VI során a Közösségbe exportált összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át képviselte. |
| --- | --- |

(17)

Ezt követően meghatározták a terméktípusokat azon TARIC-kódokkal összhangban, amelyek alá a termék besorolásra kerül (azaz szabványalakban vagy a szabványalaktól eltérő alakban, beleértve a granulátumot is), valamint azon csomagolás vagy alak alapján, amelyben szállítják (azaz ömlesztve, zsákokban vagy konténerben), és elemzést készítettek arról, hogy az egyes terméktípusok hazai értékesítései reprezentatívak voltak-e. Egy adott terméktípus hazai értékesítéseit akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha a típus hazai értékesítéseinek összmennyisége a VI során a Közösségbe exportált összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át képviselte.

| (18) | Ezen elemzés eredményeképpen úgy találták, hogy az egyik exportáló termelő, a JSC Silvinit, a hazai piacon reprezentatív mennyiségben csak egy exportált terméktípust értékesített. A másik exportáló termelő, a JSC Uralkali esetében azt találták, hogy az a hazai piacon valamennyi exportált terméktípust reprezentatív mennyiségben értékesítette. |
| --- | --- |

(18)

Ezen elemzés eredményeképpen úgy találták, hogy az egyik exportáló termelő, a JSC Silvinit, a hazai piacon reprezentatív mennyiségben csak egy exportált terméktípust értékesített. A másik exportáló termelő, a JSC Uralkali esetében azt találták, hogy az a hazai piacon valamennyi exportált terméktípust reprezentatív mennyiségben értékesítette.

| (19) | Azt is megvizsgálták, hogy az egyes terméktípusok hazai értékesítéseit lehet-e a rendes kereskedelmi forgalomban történtnek tekintetni; ehhez megállapították a kérdéses típus független vásárlók részére történt nyereséges értékesítéseinek arányát. |
| --- | --- |

(19)

Azt is megvizsgálták, hogy az egyes terméktípusok hazai értékesítéseit lehet-e a rendes kereskedelmi forgalomban történtnek tekintetni; ehhez megállapították a kérdéses típus független vásárlók részére történt nyereséges értékesítéseinek arányát.

| (20) | E tekintetben a JSC Uralkali esetében úgy találták, hogy a Közösségbe exportált, legszerencsésebben értékesített terméktípus (a továbbiakban: „a legszerencsésebben értékesített exporttípus”) – amely típus az ilyen kivitelek több mint 99 %-át tette ki – hazai eladási árai a vizsgálati időszakban szokatlan tendenciákat mutattak. Megállapították, hogy a vizsgálati időszak alatt a legszerencsésebben értékesített exporttípus hazai értékesítéseinek 77 %-át egy oroszországi vásárló felé teljesítették, valamint hogy az e vásárló felé érvényesített értékesítési ár a vizsgálati időszak közepén egy hónap alatt több mint a kétszeresére emelkedett. A többi hazai vásárló felé értékesített azonos terméktípus esetében is emelkedtek ezzel egyidejűleg az árak, de csak körülbelül 40 %-os mértékben. A hazai értékesítésű egyéb káliumtípusok áremelkedéseinek vizsgálata a vizsgálati időszak során hasonló, körülbelül 40 %-os emelkedést mutatott. |
| --- | --- |

(20)

E tekintetben a JSC Uralkali esetében úgy találták, hogy a Közösségbe exportált, legszerencsésebben értékesített terméktípus (a továbbiakban: „a legszerencsésebben értékesített exporttípus”) – amely típus az ilyen kivitelek több mint 99 %-át tette ki – hazai eladási árai a vizsgálati időszakban szokatlan tendenciákat mutattak. Megállapították, hogy a vizsgálati időszak alatt a legszerencsésebben értékesített exporttípus hazai értékesítéseinek 77 %-át egy oroszországi vásárló felé teljesítették, valamint hogy az e vásárló felé érvényesített értékesítési ár a vizsgálati időszak közepén egy hónap alatt több mint a kétszeresére emelkedett. A többi hazai vásárló felé értékesített azonos terméktípus esetében is emelkedtek ezzel egyidejűleg az árak, de csak körülbelül 40 %-os mértékben. A hazai értékesítésű egyéb káliumtípusok áremelkedéseinek vizsgálata a vizsgálati időszak során hasonló, körülbelül 40 %-os emelkedést mutatott.

| (21) | Ezen adott piaci helyzet fényében, tekintettel a dömpingkülönbözet számításához felhasznált alapvető terméktípus árazására, az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően úgy tekintik, hogy az ilyen értékesítések nem teszik lehetővé a megfelelő összehasonlítást. Mivel az ilyen értékesítések teszik ki a kérdéses típus hazai értékesítési mennyiségeinek nagy részét, és mivel e típus értékesítései jelentős mértékűek az érintett vállalat által a Közösségbe exportált kálium összes kiviteli mennyiségének tekintetében, ésszerűnek tekintik, hogy a kérdéses vásárló felé megvalósult e konkrét értékesítéseket figyelmen kívül hagyják. E terméktípus fennmaradó, a többi vásárló felé megvalósult hazai értékesítéseiről úgy találták, hogy azok nem érték el a reprezentativitáshoz elengedhetetlennek tekintett 5 %-os küszöbértéket. Ennek megfelelően e terméktípus esetében a rendes értéket az érintett exportáló termelő előállítási költsége alapján számították ki, hozzáadva ehhez az értékesítési, általános és adminisztratív költségek és a nyereség ésszerű összegét. Az értékesítési, általános és adminisztratív költségek és a nyereség összegének meghatározásához a vizsgált exportáló termelőnél a hasonló termék előállítására és értékesítésére a rendes kereskedelmi forgalomra jellemző, tényleges adatokat vették alapul, az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése első mondatának megfelelően. |
| --- | --- |

(21)

Ezen adott piaci helyzet fényében, tekintettel a dömpingkülönbözet számításához felhasznált alapvető terméktípus árazására, az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően úgy tekintik, hogy az ilyen értékesítések nem teszik lehetővé a megfelelő összehasonlítást. Mivel az ilyen értékesítések teszik ki a kérdéses típus hazai értékesítési mennyiségeinek nagy részét, és mivel e típus értékesítései jelentős mértékűek az érintett vállalat által a Közösségbe exportált kálium összes kiviteli mennyiségének tekintetében, ésszerűnek tekintik, hogy a kérdéses vásárló felé megvalósult e konkrét értékesítéseket figyelmen kívül hagyják. E terméktípus fennmaradó, a többi vásárló felé megvalósult hazai értékesítéseiről úgy találták, hogy azok nem érték el a reprezentativitáshoz elengedhetetlennek tekintett 5 %-os küszöbértéket. Ennek megfelelően e terméktípus esetében a rendes értéket az érintett exportáló termelő előállítási költsége alapján számították ki, hozzáadva ehhez az értékesítési, általános és adminisztratív költségek és a nyereség ésszerű összegét. Az értékesítési, általános és adminisztratív költségek és a nyereség összegének meghatározásához a vizsgált exportáló termelőnél a hasonló termék előállítására és értékesítésére a rendes kereskedelmi forgalomra jellemző, tényleges adatokat vették alapul, az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése első mondatának megfelelően.

| (22) | Az Uralkali azt állította, hogy az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésében említett „adott piaci helyzet” az érintett termék kérdéses vásárló felé történt értékesítései esetében nem alkalmazható, és ennélfogva az érintett terméktípus hazai árait kellett volna a rendes érték megállapításához felhasználni. E tekintetben amellett érveltek, hogy i. az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének rendelkezései nem érvényesek a „mesterségesen magas árak” esetében, továbbá hogy ii. a csak egy meghatározott ügyfél esetében alkalmazott egyéni feltételeket nem lehet az egész orosz hazai piacra vonatkozóan „adott piaci helyzetnek” tekinteni. Továbbá azt állították, hogy a kérdéses árak a „piaci erők” miatt léptek fel, és a „piac tényleges helyzetét” tükrözték. |
| --- | --- |

(22)

Az Uralkali azt állította, hogy az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésében említett „adott piaci helyzet” az érintett termék kérdéses vásárló felé történt értékesítései esetében nem alkalmazható, és ennélfogva az érintett terméktípus hazai árait kellett volna a rendes érték megállapításához felhasználni. E tekintetben amellett érveltek, hogy i. az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének rendelkezései nem érvényesek a „mesterségesen magas árak” esetében, továbbá hogy ii. a csak egy meghatározott ügyfél esetében alkalmazott egyéni feltételeket nem lehet az egész orosz hazai piacra vonatkozóan „adott piaci helyzetnek” tekinteni. Továbbá azt állították, hogy a kérdéses árak a „piaci erők” miatt léptek fel, és a „piac tényleges helyzetét” tükrözték.

| (23) | A fentiekre tekintettel meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésében említett adott piaci helyzetek leírása nem kimerítő jellegű, valamint hogy a piac sajátos jellegét többek között inkább az áringadozások és -tendenciák fényében, semmint kizárólagosan az árak abszolút szintjére alapozva kell értékelni. Ezen esetben mind az alacsony, mind pedig a magas áron megvalósult értékesítési ügyleteket kizárták a számításokból, mivel ezek nem tartós jellegű árszinteket tükröztek, és mivel ezen árak tekintetében nem úgy tűnt, hogy piaci erőket tükröznének, hiszen az Uralkali egyetlen más terméktípusa vagy ügyfele esetében sem voltak fellelhetőek ilyen tendenciák. Másodsorban az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy rendes értéket olyan helyzetekben lehet számítani, ahol „... az adott piaci helyzet miatt ilyen eladások nem teszik lehetővé a megfelelő összehasonlítást”. Ez egyértelműen lehetővé teszi, hogy – amint a jelenlegi helyzetben is – a vásárló felé történt olyan értékesítéseket, amelyekről úgy tartják, hogy azok nem teszik lehetővé a megfelelő összehasonlítást, figyelmen kívül hagyhatják a rendes érték meghatározásának alapja tekintetében. Ez a megállapítás nem az orosz piac egészére, hanem az Uralkali említett értékesítéseire vonatkozik. |
| --- | --- |

(23)

A fentiekre tekintettel meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésében említett adott piaci helyzetek leírása nem kimerítő jellegű, valamint hogy a piac sajátos jellegét többek között inkább az áringadozások és -tendenciák fényében, semmint kizárólagosan az árak abszolút szintjére alapozva kell értékelni. Ezen esetben mind az alacsony, mind pedig a magas áron megvalósult értékesítési ügyleteket kizárták a számításokból, mivel ezek nem tartós jellegű árszinteket tükröztek, és mivel ezen árak tekintetében nem úgy tűnt, hogy piaci erőket tükröznének, hiszen az Uralkali egyetlen más terméktípusa vagy ügyfele esetében sem voltak fellelhetőek ilyen tendenciák. Másodsorban az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy rendes értéket olyan helyzetekben lehet számítani, ahol „... az adott piaci helyzet miatt ilyen eladások nem teszik lehetővé a megfelelő összehasonlítást”. Ez egyértelműen lehetővé teszi, hogy – amint a jelenlegi helyzetben is – a vásárló felé történt olyan értékesítéseket, amelyekről úgy tartják, hogy azok nem teszik lehetővé a megfelelő összehasonlítást, figyelmen kívül hagyhatják a rendes érték meghatározásának alapja tekintetében. Ez a megállapítás nem az orosz piac egészére, hanem az Uralkali említett értékesítéseire vonatkozik.

| (24) | A JSC Silvinit esetében – ahol egy terméktípusnak a termékegység önköltségét elérő vagy azt meghaladó nettó értékesítési áron eladott értékesítési mennyisége meghaladta az adott típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át, és ahol az említett típus súlyozott átlagára megegyezett a termékegység kiigazított önköltségével vagy meghaladta azt – a rendes értéket a tényleges hazai ár alapján állapították meg; ezt pedig a terméktípus VI során megvalósult összes hazai értékesítési árának súlyozott átlagában határozták meg, függetlenül attól, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e. |
| --- | --- |

(24)

A JSC Silvinit esetében – ahol egy terméktípusnak a termékegység önköltségét elérő vagy azt meghaladó nettó értékesítési áron eladott értékesítési mennyisége meghaladta az adott típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át, és ahol az említett típus súlyozott átlagára megegyezett a termékegység kiigazított önköltségével vagy meghaladta azt – a rendes értéket a tényleges hazai ár alapján állapították meg; ezt pedig a terméktípus VI során megvalósult összes hazai értékesítési árának súlyozott átlagában határozták meg, függetlenül attól, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e.

| (25) | A JSC Silvinit másik terméktípusa esetében – amelyet nem kielégítő mennyiségben értékesítettek ahhoz, hogy a hazai árak a rendes érték megállapításához megfelelő alapul szolgálhassanak – más módszert kellett alkalmazni. Ebben az esetben az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően képzett számított rendes értéket alkalmazták. A rendes értéket az értékesítési, általános és adminisztratív kiadások indokolt százalékának és egy ésszerű haszonkulcsnak – amelyek alapjául az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése első mondatának megfelelően a rendes kereskedelmi forgalomban a vizsgált exportáló termelő hasonló terméke előállításának és értékesítésének tényleges adatai szolgálnak – az exportált típus termékegységének kiigazított önköltségéhez való hozzáadásával számították ki. |
| --- | --- |

(25)

A JSC Silvinit másik terméktípusa esetében – amelyet nem kielégítő mennyiségben értékesítettek ahhoz, hogy a hazai árak a rendes érték megállapításához megfelelő alapul szolgálhassanak – más módszert kellett alkalmazni. Ebben az esetben az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően képzett számított rendes értéket alkalmazták. A rendes értéket az értékesítési, általános és adminisztratív kiadások indokolt százalékának és egy ésszerű haszonkulcsnak – amelyek alapjául az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése első mondatának megfelelően a rendes kereskedelmi forgalomban a vizsgált exportáló termelő hasonló terméke előállításának és értékesítésének tényleges adatai szolgálnak – az exportált típus termékegységének kiigazított önköltségéhez való hozzáadásával számították ki.

| (26) | Az Uralkali azt állította, hogy a rendes érték kiszámításánál alkalmazott haszonkulcsba nem megfelelően foglalták bele a gázköltségek kiigazításait, mivel a számított rendes értékekhez felhasznált nyereséget a vállalat kiigazítás előtti könyveléséből vezették le. Mindazonáltal ezt az érvet nem lehetett elfogadni, mivel az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése bevezető mondatának megfelelően a vállalat által a hazai piacon elért tényleges nyereség összegét kell a rendes érték kiszámításakor felhasználni. |
| --- | --- |

(26)

Az Uralkali azt állította, hogy a rendes érték kiszámításánál alkalmazott haszonkulcsba nem megfelelően foglalták bele a gázköltségek kiigazításait, mivel a számított rendes értékekhez felhasznált nyereséget a vállalat kiigazítás előtti könyveléséből vezették le. Mindazonáltal ezt az érvet nem lehetett elfogadni, mivel az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése bevezető mondatának megfelelően a vállalat által a hazai piacon elért tényleges nyereség összegét kell a rendes érték kiszámításakor felhasználni.

| (27) | Az energiaköltségek, mint például az érintett termék bányászatában és előállítási folyamatai során felhasznált elektromos áram és gáz tekintetében a vizsgálat megállapította, hogy ezek a költségek a káliumtermelők teljes előállítási költségének jelentős részét teszik ki, és nem csak Oroszországban, hanem más előállító országokban is. E tekintetben a közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy az orosz vállalatok által az energiaszolgáltatóiknak fizetett egységenkénti elektromos áram- és gázköltség nem tükrözte elfogadhatóan a vásárolt elektromos áram és gáz valós előállítási költségét. |
| --- | --- |

(27)

Az energiaköltségek, mint például az érintett termék bányászatában és előállítási folyamatai során felhasznált elektromos áram és gáz tekintetében a vizsgálat megállapította, hogy ezek a költségek a káliumtermelők teljes előállítási költségének jelentős részét teszik ki, és nem csak Oroszországban, hanem más előállító országokban is. E tekintetben a közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy az orosz vállalatok által az energiaszolgáltatóiknak fizetett egységenkénti elektromos áram- és gázköltség nem tükrözte elfogadhatóan a vásárolt elektromos áram és gáz valós előállítási költségét.

| (28) | Ezen állítások fényében, ebben az esetben indokoltnak találták, hogy összehasonlítsák a kérelmezők egységenkénti energiavásárlási költségeit egy hasonló termelési módszerekkel, teljesítményszintekkel és hasonló előnyös természeti jellemzőkkel működő másik jelentős káliumtermelőével is. Mivel nincs több káliumtermelő Oroszországban, ezt az információt egy nagy kanadai káliumtermelőtől kérték és kapták meg. |
| --- | --- |

(28)

Ezen állítások fényében, ebben az esetben indokoltnak találták, hogy összehasonlítsák a kérelmezők egységenkénti energiavásárlási költségeit egy hasonló termelési módszerekkel, teljesítményszintekkel és hasonló előnyös természeti jellemzőkkel működő másik jelentős káliumtermelőével is. Mivel nincs több káliumtermelő Oroszországban, ezt az információt egy nagy kanadai káliumtermelőtől kérték és kapták meg.

| (29) | A kapott adatok azt mutatták, hogy a kanadai termelő energiaszükséglete hasonló volt a kérelmező orosz termelőkéhez, valamint hogy az e vállalat által vásárolt elektromos áram és gáz a hazai vízerőművektől és a fő gázmezőkről származott, csakúgy mint az orosz vállalatok által felhasznált elektromos áram és gáz. Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a kanadai termelő által fizetett elektromos áram egységenkénti költsége nem különbözött jelentősen az orosz termelők által fizetettől. |
| --- | --- |

(29)

A kapott adatok azt mutatták, hogy a kanadai termelő energiaszükséglete hasonló volt a kérelmező orosz termelőkéhez, valamint hogy az e vállalat által vásárolt elektromos áram és gáz a hazai vízerőművektől és a fő gázmezőkről származott, csakúgy mint az orosz vállalatok által felhasznált elektromos áram és gáz. Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a kanadai termelő által fizetett elektromos áram egységenkénti költsége nem különbözött jelentősen az orosz termelők által fizetettől.

| (30) | Ami a gázellátást illeti, az OAO Gazprom orosz gázszolgáltató (amelynek regionális forgalmazója látta el a kérdéses exportáló termelőket is) által közzétett, 2003-as éves jelentésben talált adatok alapján megállapították, hogy a két orosz termelő által fizetett hazai gázár az oroszországi exportár megközelítőleg egyötöde volt. E jelentés egyértelműen kimondja, hogy az „OAO Gazprom nem ért el nyereséget a hazai piacon”. Bár nincsen hivatalosan hozzáférhető információ az orosz hazai gázárak nyereségességéről, az orosz kormányforrásoktól a sajtóban idézettek, együttesen a szakértő piaci elemzőktől kapott adatokkal és a kormány weboldalaival, igencsak azt valószínűsítik, hogy a hazai vásárlók felé számlázott gázárakat a költségmegtérülési szintektől jelentősen elmaradó áron állapították meg. Ezenfelül a két orosz termelő által fizetett gázár jelentősen alacsonyabb volt a kanadai termelő által fizetettnél. |
| --- | --- |

(30)

Ami a gázellátást illeti, az OAO Gazprom orosz gázszolgáltató (amelynek regionális forgalmazója látta el a kérdéses exportáló termelőket is) által közzétett, 2003-as éves jelentésben talált adatok alapján megállapították, hogy a két orosz termelő által fizetett hazai gázár az oroszországi exportár megközelítőleg egyötöde volt. E jelentés egyértelműen kimondja, hogy az „OAO Gazprom nem ért el nyereséget a hazai piacon”. Bár nincsen hivatalosan hozzáférhető információ az orosz hazai gázárak nyereségességéről, az orosz kormányforrásoktól a sajtóban idézettek, együttesen a szakértő piaci elemzőktől kapott adatokkal és a kormány weboldalaival, igencsak azt valószínűsítik, hogy a hazai vásárlók felé számlázott gázárakat a költségmegtérülési szintektől jelentősen elmaradó áron állapították meg. Ezenfelül a két orosz termelő által fizetett gázár jelentősen alacsonyabb volt a kanadai termelő által fizetettnél.

| (31) | A fentiek fényében tehát azt állapították meg, hogy a regionális gázszolgáltató által az orosz káliumtermelők felé a vizsgálati időszakban számlázott árak – összehasonlítva az Oroszországból exportált gáz árával és a kanadai gázszolgáltató által az egyik fő kanadai ipari felhasználó felé érvényesített árral – nem tükrözték elfogadhatóan a gázelőállítással kapcsolatos költségeket. Ezért az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével összhangban mindegyik kérelmező esetében kiigazítást végeztek az előállítási költség tekintetében. Egyéb ésszerű kiindulási pont hiányában a kiigazítást az exportra szánt gáz árára, a nettó szállítási költségekre, az exportvámadóra, a hozzáadottérték-adóra és a jövedéki adóra vonatkozó információk felhasználásával végezték. |
| --- | --- |

(31)

A fentiek fényében tehát azt állapították meg, hogy a regionális gázszolgáltató által az orosz káliumtermelők felé a vizsgálati időszakban számlázott árak – összehasonlítva az Oroszországból exportált gáz árával és a kanadai gázszolgáltató által az egyik fő kanadai ipari felhasználó felé érvényesített árral – nem tükrözték elfogadhatóan a gázelőállítással kapcsolatos költségeket. Ezért az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével összhangban mindegyik kérelmező esetében kiigazítást végeztek az előállítási költség tekintetében. Egyéb ésszerű kiindulási pont hiányában a kiigazítást az exportra szánt gáz árára, a nettó szállítási költségekre, az exportvámadóra, a hozzáadottérték-adóra és a jövedéki adóra vonatkozó információk felhasználásával végezték.

| (32) | E tekintetben az egyik kérelmező azt állította, hogy a gázdíjakat megfelelően tüntették fel számviteli nyilvántartásaikban, tehát az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében nem volt jogszerű kiigazítást végezni. Ezen érv esetében nem azt vitatták, hogy a vállalat helyesen könyvelte-e el a kifizetett számlázott árakat, hanem azt, hogy a kiigazítást az indokolja-e, hogy a vásárolt gáz ára nem tükrözi elfogadhatóan a gáz előállítási és forgalmazási költségét. |
| --- | --- |

(32)

E tekintetben az egyik kérelmező azt állította, hogy a gázdíjakat megfelelően tüntették fel számviteli nyilvántartásaikban, tehát az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében nem volt jogszerű kiigazítást végezni. Ezen érv esetében nem azt vitatták, hogy a vállalat helyesen könyvelte-e el a kifizetett számlázott árakat, hanem azt, hogy a kiigazítást az indokolja-e, hogy a vásárolt gáz ára nem tükrözi elfogadhatóan a gáz előállítási és forgalmazási költségét.

| (33) | A gázköltségeken végzett kiigazítással kapcsolatban az orosz hatóságok azt is állították, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a belföldön, ipari felhasználásra értékesített gáz és az exportra eladott gáz szállítási költségei közötti különbséget. Emlékeztetni kell arra (lásd a (31) preambulumbekezdést), hogy a kiigazításhoz vezető összehasonlítást a vállalatok által valóban megfizetett gázárak és az OAO Gazprom orosz gázszolgáltató által az Oroszországból exportra kerülő gáz esetében számlázott exportárak, a nettó szállítási költségek, az exportvámadó, a hozzáadottérték-adó és a jövedéki adó között végezték el. Ezért ezt az érvet elutasították. |
| --- | --- |

(33)

A gázköltségeken végzett kiigazítással kapcsolatban az orosz hatóságok azt is állították, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a belföldön, ipari felhasználásra értékesített gáz és az exportra eladott gáz szállítási költségei közötti különbséget. Emlékeztetni kell arra (lásd a (31) preambulumbekezdést), hogy a kiigazításhoz vezető összehasonlítást a vállalatok által valóban megfizetett gázárak és az OAO Gazprom orosz gázszolgáltató által az Oroszországból exportra kerülő gáz esetében számlázott exportárak, a nettó szállítási költségek, az exportvámadó, a hozzáadottérték-adó és a jövedéki adó között végezték el. Ezért ezt az érvet elutasították.

| (34) | Az egyik kérelmező kijelentette, hogy nála az egységenkénti előállítási költség jelentősebben alacsonyabb volt 2004 első negyedévében (azaz a vizsgálati időszak utolsó negyedévében) a megnövekedett hatékonyság és az alacsonyabb karbantartási költségek miatt, és hogy ezt az alacsonyabb egységenkénti költséget kellene a teljes vizsgálati időszakra vonatkozóan az előállítási költség alapjának tekinteni. E kérést elutasították, mivel az ilyen költségek megállapításának megfelelő alapjaként a teljes vizsgálati időszak szolgál, és nem olyan költségek, amelyek egy kivételes, rövidebb időszakban merülnek fel. |
| --- | --- |

(34)

Az egyik kérelmező kijelentette, hogy nála az egységenkénti előállítási költség jelentősebben alacsonyabb volt 2004 első negyedévében (azaz a vizsgálati időszak utolsó negyedévében) a megnövekedett hatékonyság és az alacsonyabb karbantartási költségek miatt, és hogy ezt az alacsonyabb egységenkénti költséget kellene a teljes vizsgálati időszakra vonatkozóan az előállítási költség alapjának tekinteni. E kérést elutasították, mivel az ilyen költségek megállapításának megfelelő alapjaként a teljes vizsgálati időszak szolgál, és nem olyan költségek, amelyek egy kivételes, rövidebb időszakban merülnek fel.

| (35) | Az előállítási költség tekintetében a közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy a tárgyi eszközök értékcsökkenését a kérelmezők előállítási költsége esetében az ilyen eszközök (pl. új bányaaknák és -gépek stb.) újrabeszerzési költségeire kellene alapozni. E tekintetben azt állították, hogy a szokásosan a tárgyi eszközök beszerzési (történeti) értékére alapozott értékcsökkenés az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével összhangban nem tükrözné elfogadhatóan az érintett termék előállításával kapcsolatos költségeket. Azt állították tehát, hogy az orosz termelők költségeinek felfelé történő kiigazítására van szükség. |
| --- | --- |

(35)

Az előállítási költség tekintetében a közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy a tárgyi eszközök értékcsökkenését a kérelmezők előállítási költsége esetében az ilyen eszközök (pl. új bányaaknák és -gépek stb.) újrabeszerzési költségeire kellene alapozni. E tekintetben azt állították, hogy a szokásosan a tárgyi eszközök beszerzési (történeti) értékére alapozott értékcsökkenés az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével összhangban nem tükrözné elfogadhatóan az érintett termék előállításával kapcsolatos költségeket. Azt állították tehát, hogy az orosz termelők költségeinek felfelé történő kiigazítására van szükség.

| (36) | Ezen állítás tekintetében megjegyezték, hogy a tárgyi eszközök beszerzési értékére és a maradvány gazdasági élettartamára alapozott értékcsökkenés összhangban lévőnek tűnik a bányaipar számviteli gyakorlatával. Ennélfogva annak megállapítása érdekében, hogy az előállítási költségek adataiban foglalt értékcsökkenés elfogadhatóan tükrözte-e az érintett termék előállításával kapcsolatos költségeket, a vizsgálat annak módjára összpontosított, ahogyan a tárgyi eszközök történeti értékét előzetesen megállapították. |
| --- | --- |

(36)

Ezen állítás tekintetében megjegyezték, hogy a tárgyi eszközök beszerzési értékére és a maradvány gazdasági élettartamára alapozott értékcsökkenés összhangban lévőnek tűnik a bányaipar számviteli gyakorlatával. Ennélfogva annak megállapítása érdekében, hogy az előállítási költségek adataiban foglalt értékcsökkenés elfogadhatóan tükrözte-e az érintett termék előállításával kapcsolatos költségeket, a vizsgálat annak módjára összpontosított, ahogyan a tárgyi eszközök történeti értékét előzetesen megállapították.

| (37) | E tekintetben az orosz termelőknél végzett helyszíni ellenőrző látogatások kimutatták, hogy tárgyi eszközeik eredeti értékét az 1993-ban lezajlott privatizációs folyamat során végzett értékelések alapján határozták meg. E tárgyieszköz-értékeket ezt követően 1993 és 1997 között felülvizsgálták az orosz kormány által a hiperinfláció kezelése érdekében kibocsátott újraértékelési együtthatók alkalmazásának eredményeképpen. Az 1997-es év végén, az orosz kormány rendeletét követően független értékelők független tárgyieszköz-értékeléseket végeztek. Három alapfeltételt fogadtak el e tárgyieszköz-értékek meghatározásánál, amelyek közül az egyik a tárgyi eszköz újrabeszerzési értéke volt. E független értékelések eredményét a kérelmezők 1998. évi nyitómérlege tükrözte. |
| --- | --- |

(37)

E tekintetben az orosz termelőknél végzett helyszíni ellenőrző látogatások kimutatták, hogy tárgyi eszközeik eredeti értékét az 1993-ban lezajlott privatizációs folyamat során végzett értékelések alapján határozták meg. E tárgyieszköz-értékeket ezt követően 1993 és 1997 között felülvizsgálták az orosz kormány által a hiperinfláció kezelése érdekében kibocsátott újraértékelési együtthatók alkalmazásának eredményeképpen. Az 1997-es év végén, az orosz kormány rendeletét követően független értékelők független tárgyieszköz-értékeléseket végeztek. Három alapfeltételt fogadtak el e tárgyieszköz-értékek meghatározásánál, amelyek közül az egyik a tárgyi eszköz újrabeszerzési értéke volt. E független értékelések eredményét a kérelmezők 1998. évi nyitómérlege tükrözte.

| (38) | Mindazonáltal az eredeti értékek e felfelé történő értékelése ellenére megjegyezték, hogy a kérelmezők tárgyieszköz-értékei, amennyiben ezeket az előállításnak a tárgyi eszközök értékéhez való arányában fejezik ki, még mindig jelentősen alacsonyabbnak tűnnek, mint a közösségi gazdasági ágazatot alkotó vállalatok és a hasonló kitermelési és termelési kapacitással rendelkező egyik fő kanadai termelő tárgyieszköz-értékei. Az ilyen értékelés mindazonáltal nem veszi figyelembe az orosz termelőknek az 1993-ban lezajlott privatizációt megelőzően szerzett tárgyi eszközeinek elavultságát és alacsonyabb technológiai szintjét. |
| --- | --- |

(38)

Mindazonáltal az eredeti értékek e felfelé történő értékelése ellenére megjegyezték, hogy a kérelmezők tárgyieszköz-értékei, amennyiben ezeket az előállításnak a tárgyi eszközök értékéhez való arányában fejezik ki, még mindig jelentősen alacsonyabbnak tűnnek, mint a közösségi gazdasági ágazatot alkotó vállalatok és a hasonló kitermelési és termelési kapacitással rendelkező egyik fő kanadai termelő tárgyieszköz-értékei. Az ilyen értékelés mindazonáltal nem veszi figyelembe az orosz termelőknek az 1993-ban lezajlott privatizációt megelőzően szerzett tárgyi eszközeinek elavultságát és alacsonyabb technológiai szintjét.

| (39) | Következésképpen olyan megbízható bizonyítékok hiányában, amelyek azt mutatnák, hogy az értékcsökkenést az exportáló termelők számviteli nyilvántartásában nem helyesen tüntették fel, nem tekinthető jelenleg lehetségesnek, hogy a kérelmezőkre vonatkozó rendes érték megállapításánál felhasznált előállításiköltség-adatokban az értékcsökkenési költségek terén bármiféle kiigazítást tegyenek. |
| --- | --- |

(39)

Következésképpen olyan megbízható bizonyítékok hiányában, amelyek azt mutatnák, hogy az értékcsökkenést az exportáló termelők számviteli nyilvántartásában nem helyesen tüntették fel, nem tekinthető jelenleg lehetségesnek, hogy a kérelmezőkre vonatkozó rendes érték megállapításánál felhasznált előállításiköltség-adatokban az értékcsökkenési költségek terén bármiféle kiigazítást tegyenek.

| (40) | A közösségi gazdasági ágazat továbbá azt is állította, hogy egy, a közösségi termelőknél fellépő környezetvédelmi költségekhez hasonlítható költségekre vonatkozó tételt szintén be kellene vonni az előállítási költség számításaiba. Mindazonáltal úgy találták, hogy a kérelmezőknél felmerültek ilyen költségek, és számoltak is velük az előállítási költség számításainál. Annak tekintetében, hogy az ilyen költségeknek hasonló arányúnak vagy nagyságrendűnek kellene-e lenniük a közösségi gazdasági ágazatéival, úgy tartják, hogy amíg a kérelmezők megfelelnek az orosz hatóságok által előírt környezetvédelmi szinteknek, és az e szinteknek való megfelelés során fellépő költségeik pontosan tükröződnek a számviteli nyilvántartásukban, nem kell kiigazítást végezni. Mivel mindkét kérelmező esetében ezt találták, nem volt indokolt kiigazítást végezni a környezeti költségek esetében. |
| --- | --- |

(40)

A közösségi gazdasági ágazat továbbá azt is állította, hogy egy, a közösségi termelőknél fellépő környezetvédelmi költségekhez hasonlítható költségekre vonatkozó tételt szintén be kellene vonni az előállítási költség számításaiba. Mindazonáltal úgy találták, hogy a kérelmezőknél felmerültek ilyen költségek, és számoltak is velük az előállítási költség számításainál. Annak tekintetében, hogy az ilyen költségeknek hasonló arányúnak vagy nagyságrendűnek kellene-e lenniük a közösségi gazdasági ágazatéival, úgy tartják, hogy amíg a kérelmezők megfelelnek az orosz hatóságok által előírt környezetvédelmi szinteknek, és az e szinteknek való megfelelés során fellépő költségeik pontosan tükröződnek a számviteli nyilvántartásukban, nem kell kiigazítást végezni. Mivel mindkét kérelmező esetében ezt találták, nem volt indokolt kiigazítást végezni a környezeti költségek esetében.

2.   Az exportár

| (41) | A Silvinit esetében a vizsgálat azt mutatta ki, hogy a vizsgálati időszak alatt a vállalat Közösségbe irányuló káliumértékesítésének javát egy tőle független svájci kereskedelmi vállalaton keresztül bonyolította. E vizsgálat céljából, valamint az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése alapján a Silvinit felé az e kereskedelmi vállalat által ténylegesen megfizetett vagy fizetendő árakat vették az exportár kiszámításának alapjául. |
| --- | --- |

(41)

A Silvinit esetében a vizsgálat azt mutatta ki, hogy a vizsgálati időszak alatt a vállalat Közösségbe irányuló káliumértékesítésének javát egy tőle független svájci kereskedelmi vállalaton keresztül bonyolította. E vizsgálat céljából, valamint az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése alapján a Silvinit felé az e kereskedelmi vállalat által ténylegesen megfizetett vagy fizetendő árakat vették az exportár kiszámításának alapjául.

| (42) | A vizsgálat azonban azt is kimutatta, hogy két ügyletet a Silvinithez kapcsolódó orosz kereskedelmi vállalaton, az International Potash Company-n keresztül (a továbbiakban „az IPC”) egy kapcsolódó belga vállalattal, a Ferchimex AS-szel (a továbbiakban: „a Ferchimex”) bonyolítottak le, amely az importált káliumot a vizsgálat által nem érintett termékké dolgozta fel. Az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az IPC által a Ferchimex felé számlázott árakat figyelmen kívül lehet hagyni, ha megbízhatatlannak minősülnek. Mindkét ügylet esetében megjegyezték, hogy a Ferchimex felé érvényesített értékesítési árak nagyjából hasonlóak voltak az azonos típusok áraihoz, amikor azokat független közösségbeli vásárlók felé értékesítették. Továbbá mindkét ügylet csak kis mennyiségeket érintett. Ennélfogva mindkettőt bevonták az exportár átfogó meghatározásába. |
| --- | --- |

(42)

A vizsgálat azonban azt is kimutatta, hogy két ügyletet a Silvinithez kapcsolódó orosz kereskedelmi vállalaton, az International Potash Company-n keresztül (a továbbiakban „az IPC”) egy kapcsolódó belga vállalattal, a Ferchimex AS-szel (a továbbiakban: „a Ferchimex”) bonyolítottak le, amely az importált káliumot a vizsgálat által nem érintett termékké dolgozta fel. Az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az IPC által a Ferchimex felé számlázott árakat figyelmen kívül lehet hagyni, ha megbízhatatlannak minősülnek. Mindkét ügylet esetében megjegyezték, hogy a Ferchimex felé érvényesített értékesítési árak nagyjából hasonlóak voltak az azonos típusok áraihoz, amikor azokat független közösségbeli vásárlók felé értékesítették. Továbbá mindkét ügylet csak kis mennyiségeket érintett. Ennélfogva mindkettőt bevonták az exportár átfogó meghatározásába.

| (43) | Az Uralkali tekintetében a vizsgálat azt mutatta ki, hogy a vállalatnak a vizsgálati időszak alatt a Közösségbe irányuló valamennyi káliumértékesítését közvetlenül a Fertexim Ltd nevű, Cipruson található kereskedő felé teljesítették, amely az Uralkali kizárólagos forgalmazójaként járt el. Az ilyen értékesítéseknél az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban állapították meg, azaz a Fertexim által ténylegesen megfizetett vagy fizetendő árak alapján. |
| --- | --- |

(43)

Az Uralkali tekintetében a vizsgálat azt mutatta ki, hogy a vállalatnak a vizsgálati időszak alatt a Közösségbe irányuló valamennyi káliumértékesítését közvetlenül a Fertexim Ltd nevű, Cipruson található kereskedő felé teljesítették, amely az Uralkali kizárólagos forgalmazójaként járt el. Az ilyen értékesítéseknél az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban állapították meg, azaz a Fertexim által ténylegesen megfizetett vagy fizetendő árak alapján.

3.   Az összehasonlítás

| (44) | A rendes értéket és az exportárakat mindkét kérelmező esetében gyártelepi alapon hasonlították össze. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében megfelelően figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló eltéréseket. |
| --- | --- |

(44)

A rendes értéket és az exportárakat mindkét kérelmező esetében gyártelepi alapon hasonlították össze. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében megfelelően figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló eltéréseket.

| (45) | Ennek megfelelően tehát az árengedményekből származó, a szállítási, biztosítási, kezelési, rakodási és mellékköltségek, valamint a csomagolási és hitelköltségek eltéréseit – szükség esetén, és amennyiben bizonyítékokkal igazolták – figyelembe vették. |
| --- | --- |

(45)

Ennek megfelelően tehát az árengedményekből származó, a szállítási, biztosítási, kezelési, rakodási és mellékköltségek, valamint a csomagolási és hitelköltségek eltéréseit – szükség esetén, és amennyiben bizonyítékokkal igazolták – figyelembe vették.

4.   A dömpingkülönbözet

| (46) | Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően az egyes exportáló termelők esetében összehasonlították az egyes terméktípusok rendes értékének kiigazított súlyozott átlagát az érintett termék Közösségben értékesített megfelelő típusa exportárának kiigazított súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(46)

Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően az egyes exportáló termelők esetében összehasonlították az egyes terméktípusok rendes értékének kiigazított súlyozott átlagát az érintett termék Közösségben értékesített megfelelő típusa exportárának kiigazított súlyozott átlagával.

| (47) | Az összehasonlítás mindkét érintett vállalat esetében kimutatta a dömping fennálltát, bár a korábban megállapítottaknál jelentősen alacsonyabb szinteken. A Közösségbe exportált valamennyi típus súlyozott átlagaként megállapított, a vámfizetés előtti, teljes közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözetek a következők:






  Exportáló termelő | Dömpingkülönbözet % |
| --- | --- | --- |
| JSC Silvinit | 23,0 % |
| JSC Uralkali | 12,3 % |

(47)

Az összehasonlítás mindkét érintett vállalat esetében kimutatta a dömping fennálltát, bár a korábban megállapítottaknál jelentősen alacsonyabb szinteken. A Közösségbe exportált valamennyi típus súlyozott átlagaként megállapított, a vámfizetés előtti, teljes közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözetek a következők:

Exportáló termelő

Dömpingkülönbözet %

JSC Silvinit

23,0 %

JSC Uralkali

12,3 %

D.   A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE

| (48) | Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően elemzés készült arról, hogy a dömpinggel kapcsolatos körülmények jelentősen megváltoztak-e, valamint hogy indokolt-e a változást tartós jellegűnek tekinteni. E tekintetben megállapítást nyert, hogy a dömpingkülönbözet változása a kérelmezőknél megállapított rendes érték csökkenéséből származik. |
| --- | --- |

(48)

Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően elemzés készült arról, hogy a dömpinggel kapcsolatos körülmények jelentősen megváltoztak-e, valamint hogy indokolt-e a változást tartós jellegűnek tekinteni. E tekintetben megállapítást nyert, hogy a dömpingkülönbözet változása a kérelmezőknél megállapított rendes érték csökkenéséből származik.

| (49) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy e vizsgálat során a rendes értéket a kérelmezők költségei és árai alapján állapították meg. Továbbá, a korábbi vizsgálat megállapításaival szemben a kálium esetében fennálló hazai káliumfogyasztás az elmúlt néhány évben folyamatosan növekedett, és összességében véve mindkét orosz termelő hazai értékesítési árai nyereségesek. |
| --- | --- |

(49)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy e vizsgálat során a rendes értéket a kérelmezők költségei és árai alapján állapították meg. Továbbá, a korábbi vizsgálat megállapításaival szemben a kálium esetében fennálló hazai káliumfogyasztás az elmúlt néhány évben folyamatosan növekedett, és összességében véve mindkét orosz termelő hazai értékesítési árai nyereségesek.

| (50) | A Közösségen kívüli piacokon exportárainak tartós jellege tekintetében egyik kérelmező sem tudott benyújtani termelői szinten, ügyletenkénti alapon részletezett adatokat. Összesített adatokat mindazonáltal szolgáltattak rendeltetési ország és terméktípus alapján. Ezt elégségesnek tekintették e részleges időközi felülvizsgálat céljaira, mivel az ilyen piacokon elért értékesítési árak pontos meghatározása nem feltétlen követelmény. A részletes adatok hiányában, és i. az ilyen értékesítések (pl. CIF, FOB, FCA stb.) esetében alkalmazott szállítási feltételek sokfélesége; ii. a különféle logisztikai rendszerek és kombinációk (pl. vasúti + tengeri, csak vasúti stb.); iii. a különféle ázsiai és dél-amerikai célállomások eltérő földrajzi távolsága, valamint a szállítási és kezelési költségek különbségei miatt a Bizottság nem volt abban a helyzetben, hogy teljes pontossággal meghatározza az egyes országokban érvényesített értékesítési árakat. Voltak azonban arra utaló jelek, hogy a nem közösségi piacok értékesítési árainak szintje – a szállítási költségektől eltekintve – azonos nagyságrendű volt a Közösség felé történt értékesítésekéivel. |
| --- | --- |

(50)

A Közösségen kívüli piacokon exportárainak tartós jellege tekintetében egyik kérelmező sem tudott benyújtani termelői szinten, ügyletenkénti alapon részletezett adatokat. Összesített adatokat mindazonáltal szolgáltattak rendeltetési ország és terméktípus alapján. Ezt elégségesnek tekintették e részleges időközi felülvizsgálat céljaira, mivel az ilyen piacokon elért értékesítési árak pontos meghatározása nem feltétlen követelmény. A részletes adatok hiányában, és i. az ilyen értékesítések (pl. CIF, FOB, FCA stb.) esetében alkalmazott szállítási feltételek sokfélesége; ii. a különféle logisztikai rendszerek és kombinációk (pl. vasúti + tengeri, csak vasúti stb.); iii. a különféle ázsiai és dél-amerikai célállomások eltérő földrajzi távolsága, valamint a szállítási és kezelési költségek különbségei miatt a Bizottság nem volt abban a helyzetben, hogy teljes pontossággal meghatározza az egyes országokban érvényesített értékesítési árakat. Voltak azonban arra utaló jelek, hogy a nem közösségi piacok értékesítési árainak szintje – a szállítási költségektől eltekintve – azonos nagyságrendű volt a Közösség felé történt értékesítésekéivel.

| (51) | Mindezen tényezők fényében a kérelmezők tekintetében indokoltnak találják a meglévő intézkedések módosítását és az e vizsgálatban megállapítottaknak megfelelően az alacsonyabb dömpingkülönbözetek figyelembevételét. |
| --- | --- |

(51)

Mindezen tényezők fényében a kérelmezők tekintetében indokoltnak találják a meglévő intézkedések módosítását és az e vizsgálatban megállapítottaknak megfelelően az alacsonyabb dömpingkülönbözetek figyelembevételét.

| (52) | Az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése értelmében a dömpingellenes vámok összege nem haladhatja meg a megállapított dömpingkülönbözeteket, de e különbözeteknél alacsonyabbnak kell lennie, ha az ilyen kisebb összegű vámok is megfelelőek a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár elhárítására. Mivel a kérelmezők esetében jelenleg érvényes vámokat a dömpingkülönbözetek alapján számították ki, és az új dömpingkülönbözetek alacsonyabbak a korábban számítottaknál, a vámokat az e vizsgálatban talált alacsonyabb dömpingkülönbözetekhez kell igazítani, vagyis 23,0 %-ra a JSC Silvinit és 12,3 %-ra a JSC Uralkali esetében. |
| --- | --- |

(52)

Az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése értelmében a dömpingellenes vámok összege nem haladhatja meg a megállapított dömpingkülönbözeteket, de e különbözeteknél alacsonyabbnak kell lennie, ha az ilyen kisebb összegű vámok is megfelelőek a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár elhárítására. Mivel a kérelmezők esetében jelenleg érvényes vámokat a dömpingkülönbözetek alapján számították ki, és az új dömpingkülönbözetek alacsonyabbak a korábban számítottaknál, a vámokat az e vizsgálatban talált alacsonyabb dömpingkülönbözetekhez kell igazítani, vagyis 23,0 %-ra a JSC Silvinit és 12,3 %-ra a JSC Uralkali esetében.

| (53) | Az érdekelt feleket tájékoztatták azon alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján az eredetileg a 3068/92/EGK tanácsi rendelet által kivetett dömpingellenes vámok módosítását ajánlani szándékozták. Megkapták a lehetőséget arra, hogy észrevételeket tegyenek, és meghallgatást kérjenek. A beérkezett valamennyi észrevételt – ahol lehetett – figyelembe vették. |
| --- | --- |

(53)

Az érdekelt feleket tájékoztatták azon alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján az eredetileg a 3068/92/EGK tanácsi rendelet által kivetett dömpingellenes vámok módosítását ajánlani szándékozták. Megkapták a lehetőséget arra, hogy észrevételeket tegyenek, és meghallgatást kérjenek. A beérkezett valamennyi észrevételt – ahol lehetett – figyelembe vették.

E.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| (54) | Azon alapvető tények és szempontok közlését követően, amelyek alapján az eredetileg a 3068/92/EGK tanácsi rendelet által kivetett dömpingellenes vámok módosítását ajánlani szándékozták, az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban mindkét kérelmező kötelező árajánlatot tett. |
| --- | --- |

(54)

Azon alapvető tények és szempontok közlését követően, amelyek alapján az eredetileg a 3068/92/EGK tanácsi rendelet által kivetett dömpingellenes vámok módosítását ajánlani szándékozták, az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban mindkét kérelmező kötelező árajánlatot tett.

| (55) | A Bizottság a 2005/802/EK határozattal (9) elfogadta a kérelmezők által felajánlott kötelezettségvállalásokat. E kötelezettségvállalások elfogadásának okait az említett határozat ismerteti. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság a 2005/802/EK határozattal (9) elfogadta a kérelmezők által felajánlott kötelezettségvállalásokat. E kötelezettségvállalások elfogadásának okait az említett határozat ismerteti.

F.   AZ INTÉZKEDÉSEK FORMÁJA A KÉRELMEZŐK TEKINTÉBEN

| (56) | A meglévő intézkedéseket nyolc KN-kódra kell alkalmazni, és terméktípustól függően 19,61 EUR/tonna és 40,63 EUR/tonna közötti átalányösszegeket foglalnak magukban. A jelenlegi vizsgálati időszak alatt azonban úgy találták, hogy a kérelmezők Közösségbe irányuló szinte valamennyi kivitele egy olyan terméktípusra korlátozódott, amely egyetlen KN-kód alá tartozik. |
| --- | --- |

(56)

A meglévő intézkedéseket nyolc KN-kódra kell alkalmazni, és terméktípustól függően 19,61 EUR/tonna és 40,63 EUR/tonna közötti átalányösszegeket foglalnak magukban. A jelenlegi vizsgálati időszak alatt azonban úgy találták, hogy a kérelmezők Közösségbe irányuló szinte valamennyi kivitele egy olyan terméktípusra korlátozódott, amely egyetlen KN-kód alá tartozik.

| (57) | Ennek megfelelően, az egyéb terméktípusokra vonatkozó információ hiányában, és mivel ez az érintett káliumtípus tűnik jelenleg a kereskedelemben leginkább keresettnek, a módosított vámok végrehajtásának legésszerűbb megközelítésének azt tartják, ha az összes átalányösszeget egyetlen értékvámmal váltják fel a kérelmezők által előállított valamennyi káliumtípus esetében. |
| --- | --- |

(57)

Ennek megfelelően, az egyéb terméktípusokra vonatkozó információ hiányában, és mivel ez az érintett káliumtípus tűnik jelenleg a kereskedelemben leginkább keresettnek, a módosított vámok végrehajtásának legésszerűbb megközelítésének azt tartják, ha az összes átalányösszeget egyetlen értékvámmal váltják fel a kérelmezők által előállított valamennyi káliumtípus esetében.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3068/92/EGK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | az 1. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A Fehéroroszországból és Oroszországból származó, a 3104 20 10, 3104 20 50 és 3104 20 90 KN-kód alá tartozó kálium-klorid, valamint az ex 3105 20 10 (3105201010 és 3105201020 TARIC-kód), ex 3105 20 90 (3105209010 és 3105209020 TARIC-kód), ex 3105 60 90 (3105609010 és 3105609020 TARIC-kód), ex 3105 90 91 (3105909110 és 3105909120 TARIC-kód) és ex 3105 90 99 (3105909910 és 3105909920 TARIC-kód) alá tartozó különleges keverékek behozatalaira végleges dömpingellenes vámokat vetnek ki.”; |
| --- | --- | --- |

1.

az 1. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Fehéroroszországból és Oroszországból származó, a 3104 20 10, 3104 20 50 és 3104 20 90 KN-kód alá tartozó kálium-klorid, valamint az ex 3105 20 10 (3105201010 és 3105201020 TARIC-kód), ex 3105 20 90 (3105209010 és 3105209020 TARIC-kód), ex 3105 60 90 (3105609010 és 3105609020 TARIC-kód), ex 3105 90 91 (3105909110 és 3105909120 TARIC-kód) és ex 3105 90 99 (3105909910 és 3105909920 TARIC-kód) alá tartozó különleges keverékek behozatalaira végleges dömpingellenes vámokat vetnek ki.”;

| b) | a (3) bekezdésben az Oroszországra vonatkozó táblázat címsora helyébe a következő szöveg lép:
  „Oroszország (valamennyi vállalkozás, a JSC Silvinit és a JSC Uralkali – TARIC kiegészítő kód A999 – kivételével)”; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdésben az Oroszországra vonatkozó táblázat címsora helyébe a következő szöveg lép:

„Oroszország (valamennyi vállalkozás, a JSC Silvinit és a JSC Uralkali – TARIC kiegészítő kód A999 – kivételével)”;

| c) | a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3a)   Az alábbiakban említett exportáló termelők behozatala tekintetében az (1) bekezdésben meghatározott termékekre vonatkozóan a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó dömpingellenes vám mértéke a következő:







  Vállalat | Vámtétel | TARIC kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| JSC Silvinit, Szolikamszk, Oroszország | 23,0 % | A665 |
| JSC Uralkali, Bereznyiki, Oroszország | 12,3 % | A666” |

c)

a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3a)   Az alábbiakban említett exportáló termelők behozatala tekintetében az (1) bekezdésben meghatározott termékekre vonatkozóan a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó dömpingellenes vám mértéke a következő:

Vállalat

Vámtétel

TARIC kiegészítő kód

JSC Silvinit, Szolikamszk, Oroszország

23,0 %

A665

JSC Uralkali, Bereznyiki, Oroszország

12,3 %

A666”

| 2. | Az 1a. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A szabad forgalomba bocsátásra bejelentett behozatal mentesül az 1. cikkben meghatározott dömpingellenes vámok alól, amennyiben a kérdéses importárut olyan vállalat gyártotta, amelytől a Bizottság kötelezettségvállalásokat fogadott el, és amelynek neve szerepel az időről időre módosított 858/2005/EK bizottsági rendeletben és a 2005/802/EK bizottsági határozatban, továbbá ezen importáruk behozatalára ugyanezen bizottsági jogi aktusok rendelkezéseivel összhangban került sor.” |
| --- | --- |

2.

Az 1a. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A szabad forgalomba bocsátásra bejelentett behozatal mentesül az 1. cikkben meghatározott dömpingellenes vámok alól, amennyiben a kérdéses importárut olyan vállalat gyártotta, amelytől a Bizottság kötelezettségvállalásokat fogadott el, és amelynek neve szerepel az időről időre módosított 858/2005/EK bizottsági rendeletben és a 2005/802/EK bizottsági határozatban, továbbá ezen importáruk behozatalára ugyanezen bizottsági jogi aktusok rendelkezéseivel összhangban került sor.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 14-én.

a Tanács részéről

az elnökasszony

T. JOWELL

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 112., 2000.5.11., 4. o.

2

(3)  HL L 308., 1992.10.24., 41. o.

3

(4)  HL C 70., 2004.3.20., 15. o.

4

(5)  HL L 183., 2004.5.20., 16. o. Az 588/2005/EK rendelettel (HL L 98., 2005.4.16., 11. o.) módosított rendelet.

5

(6)  HL L 143., 2005.6.7., 11. o.

6

(7)  HL L 182., 2004.5.19., 23. o.

7

(8)  HL C 93., 2004.4.17., 2. és 3. o.

8

(9)  Lásd e Hivatalos Lap 79 oldalát.

9

---

| 19.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 302/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 302/22

---

A TANÁCS 1892/2005/EK RENDELETE

(2005. november 14.)

a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | 1993. szeptember 9-én a Tanács a 2474/93/EGK rendelettel (2) 30,6 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó kerékpárok behozatalára (a továbbiakban: eredeti intézkedések). 1997. január 18-án, egy kijátszást vizsgáló eljárás eredményeként ezt a vámot a 71/97/EK tanácsi rendelettel kiterjesztették bizonyos, a KNK-ból származó kerékpáralkatrészekre is. |
| --- | --- |

(1)

1993. szeptember 9-én a Tanács a 2474/93/EGK rendelettel (2) 30,6 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó kerékpárok behozatalára (a továbbiakban: eredeti intézkedések). 1997. január 18-án, egy kijátszást vizsgáló eljárás eredményeként ezt a vámot a 71/97/EK tanácsi rendelettel kiterjesztették bizonyos, a KNK-ból származó kerékpáralkatrészekre is.

| (2) | 2000. július 14-én, az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti megszűnési felülvizsgálatot követően a Tanács az 1524/2000/EK rendeletben (3) úgy határozott, hogy a fent említett intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(2)

2000. július 14-én, az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti megszűnési felülvizsgálatot követően a Tanács az 1524/2000/EK rendeletben (3) úgy határozott, hogy a fent említett intézkedéseket fenn kell tartani.

| (3) | 2005. július 14-én, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követően (a továbbiakban: korábbi vizsgálat) a Tanács az 1095/2005/EK rendelettel módosította a KNK-ból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámot. A KNK-ból származó kerékpárok behozatala esetében a vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó dömpingellenes vám módosított mértéke 48,5 %. |
| --- | --- |

(3)

2005. július 14-én, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követően (a továbbiakban: korábbi vizsgálat) a Tanács az 1095/2005/EK rendelettel módosította a KNK-ból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámot. A KNK-ból származó kerékpárok behozatala esetében a vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó dömpingellenes vám módosított mértéke 48,5 %.

2.   A jelenlegi vizsgálat

| (4) | A Bizottság kérelmet kapott a Giant China Co., Ltd.-tól (a továbbiakban: a kérelmező) az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében történő részleges időközi felülvizsgálatra. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság kérelmet kapott a Giant China Co., Ltd.-tól (a továbbiakban: a kérelmező) az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében történő részleges időközi felülvizsgálatra.

| (5) | A kérelem azon, a kérelmező által szolgáltatott nyilvánvaló bizonyítékon alapult, hogy az intézkedések bevezetésének alapját képező körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak. A kérelmező többek között azt állította, hogy a piacgazdasági státusra vonatkozó körülmények jelentős mértékben megváltoztak. A kérelmező különösen azt állította, hogy ezúttal eleget tett az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontja értelmében meghatározott követelményeknek a piacgazdasági státus elnyerését illetően. Továbbá a kérelmező bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy az önköltségén/hazai árain alapuló rendes érték és a kibővült Európai Unióra érvényes exportárainak összehasonlítása a jelenlegi intézkedések szintjénél jóval alacsonyabb dömpingkülönbözethez vezetne. Ezzel összhangban a kérelmező azt állította, hogy a dömping ellensúlyozása céljából az intézkedés jelenlegi szinten történő fenntartása már nem szükséges. |
| --- | --- |

(5)

A kérelem azon, a kérelmező által szolgáltatott nyilvánvaló bizonyítékon alapult, hogy az intézkedések bevezetésének alapját képező körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak. A kérelmező többek között azt állította, hogy a piacgazdasági státusra vonatkozó körülmények jelentős mértékben megváltoztak. A kérelmező különösen azt állította, hogy ezúttal eleget tett az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontja értelmében meghatározott követelményeknek a piacgazdasági státus elnyerését illetően. Továbbá a kérelmező bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy az önköltségén/hazai árain alapuló rendes érték és a kibővült Európai Unióra érvényes exportárainak összehasonlítása a jelenlegi intézkedések szintjénél jóval alacsonyabb dömpingkülönbözethez vezetne. Ezzel összhangban a kérelmező azt állította, hogy a dömping ellensúlyozása céljából az intézkedés jelenlegi szinten történő fenntartása már nem szükséges.

| (6) | 2005. február 19-én, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság értesítés (4) útján részleges időközi felülvizsgálatot kezdeményezett, amely annak megvizsgálására korlátozódott, hogy a kérelmező az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározottak szerint piacgazdasági feltételek alapján működött-e, illetve a kérelmező eleget tett-e az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése értelmében meghatározott követelményeknek az egyedi vámot illetően. |
| --- | --- |

(6)

2005. február 19-én, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság értesítés (4) útján részleges időközi felülvizsgálatot kezdeményezett, amely annak megvizsgálására korlátozódott, hogy a kérelmező az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározottak szerint piacgazdasági feltételek alapján működött-e, illetve a kérelmező eleget tett-e az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése értelmében meghatározott követelményeknek az egyedi vámot illetően.

| (7) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően egy kérdőívet és egy, a piacgazdasági státust igénylő lapot küldött a kérelmezőnek. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően egy kérdőívet és egy, a piacgazdasági státust igénylő lapot küldött a kérelmezőnek.

| (8) | A vizsgálat a 2004. január 1. és 2004. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) terjedt ki. |
| --- | --- |

(8)

A vizsgálat a 2004. január 1. és 2004. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) terjedt ki.

3.   A vizsgálat által érintett felek

| (9) | A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette az exportáló termelőt, az exportáló ország képviselőit és a Közösség termelőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak észrevételeik írásban történő ismertetésére, információk benyújtására, alátámasztó bizonyítékok szolgáltatására, valamint meghallgatásuknak a vizsgálat kezdeményezéséről szóló közleményben meghatározott határidőn belül történő kérelmezésére. Minden olyan érdekelt fél, aki kérelmezte és megindokolta a meghallgatásra való igényét, szóbeli meghallgatáson vehetett részt. |
| --- | --- |

(9)

A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette az exportáló termelőt, az exportáló ország képviselőit és a Közösség termelőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak észrevételeik írásban történő ismertetésére, információk benyújtására, alátámasztó bizonyítékok szolgáltatására, valamint meghallgatásuknak a vizsgálat kezdeményezéséről szóló közleményben meghatározott határidőn belül történő kérelmezésére. Minden olyan érdekelt fél, aki kérelmezte és megindokolta a meghallgatásra való igényét, szóbeli meghallgatáson vehetett részt.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK

| (10) | Az érintett termék azonos az eredeti és a korábbi vizsgálatok alá tartozókkal, mégpedig a nem motoros, és jelenleg a 8712 00 10, a 8712 00 30 és a 8712 00 80 KN-kódok alá besorolható kétkerekű, illetve más kerékpárokkal (beleértve a háromkerekű szállító kerékpárokat). Nem vált ismertté olyan bizonyíték, amely az érintett termékkel kapcsolatos körülményeknek az intézkedések elrendelése óta bekövetkezett jelentős változására engedne következtetni. |
| --- | --- |

(10)

Az érintett termék azonos az eredeti és a korábbi vizsgálatok alá tartozókkal, mégpedig a nem motoros, és jelenleg a 8712 00 10, a 8712 00 30 és a 8712 00 80 KN-kódok alá besorolható kétkerekű, illetve más kerékpárokkal (beleértve a háromkerekű szállító kerékpárokat). Nem vált ismertté olyan bizonyíték, amely az érintett termékkel kapcsolatos körülményeknek az intézkedések elrendelése óta bekövetkezett jelentős változására engedne következtetni.

C.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYE

1.   Piacgazdasági státus

| (11) | Az 1095/2005/EK rendelettel lezárt vizsgálat keretében megállapításra került, hogy a piacgazdasági státust kérelmező KNK-beli exportáló termelők az említett rendelet (31) és (32) preambulumbekezdésében megfogalmazott okokból kifolyólag nem felelnek meg az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott kritériumoknak. E vizsgálat keretében a kérelmező egyike volt azon vállalatoknak, amelyektől megtagadták a piacgazdasági státust. |
| --- | --- |

(11)

Az 1095/2005/EK rendelettel lezárt vizsgálat keretében megállapításra került, hogy a piacgazdasági státust kérelmező KNK-beli exportáló termelők az említett rendelet (31) és (32) preambulumbekezdésében megfogalmazott okokból kifolyólag nem felelnek meg az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott kritériumoknak. E vizsgálat keretében a kérelmező egyike volt azon vállalatoknak, amelyektől megtagadták a piacgazdasági státust.

| (12) | Tekintettel a tényre, hogy a korábbi vizsgálat piacgazdasági státusra vonatkozó kérelmeit illető megállapítások 2004-ben, azaz a jelenlegi vizsgálat VI-je során is érvényesek maradnak, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően döntés született, hogy a kérelmezőnek nem adják meg a piacgazdasági státust, mivel nem felel meg az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában rögzített kritériumoknak. |
| --- | --- |

(12)

Tekintettel a tényre, hogy a korábbi vizsgálat piacgazdasági státusra vonatkozó kérelmeit illető megállapítások 2004-ben, azaz a jelenlegi vizsgálat VI-je során is érvényesek maradnak, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően döntés született, hogy a kérelmezőnek nem adják meg a piacgazdasági státust, mivel nem felel meg az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában rögzített kritériumoknak.

2.   Egyéni elbánás

| (13) | A korábbi vizsgálat keretében azt is megállapították, hogy az egyéni elbánást kérelmező kínai exportáló termelők az 1095/2005/EK rendelet (45)–(47) preambulumbekezdésében megfogalmazott okokból kifolyólag nem feleltek meg az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, az egyéni elbánáshoz szükséges követelményeknek. |
| --- | --- |

(13)

A korábbi vizsgálat keretében azt is megállapították, hogy az egyéni elbánást kérelmező kínai exportáló termelők az 1095/2005/EK rendelet (45)–(47) preambulumbekezdésében megfogalmazott okokból kifolyólag nem feleltek meg az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, az egyéni elbánáshoz szükséges követelményeknek.

| (14) | A kérelmező egyike volt azoknak a vállalatoknak, amelyek nem feleltek meg az egyéni elbánáshoz szükséges követelményeknek a korábbi vizsgálat keretében és ezen vizsgálat megállapításai érvényesek maradnak a jelenlegi vizsgálat VI-je során is. E tekintetben megállapították, hogy az összes KNK-beli exportáló termelő jelentős állami ellenőrzés alatt állt az érintett termék exportárainak és -mennyiségeinek meghatározása szempontjából, ahogyan az a (13) preambulumbekezdésben szerepel. Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy a kérelmező nem felel meg az egyéni elbánáshoz szükséges követelményeknek a jelenlegi vizsgálat keretében. |
| --- | --- |

(14)

A kérelmező egyike volt azoknak a vállalatoknak, amelyek nem feleltek meg az egyéni elbánáshoz szükséges követelményeknek a korábbi vizsgálat keretében és ezen vizsgálat megállapításai érvényesek maradnak a jelenlegi vizsgálat VI-je során is. E tekintetben megállapították, hogy az összes KNK-beli exportáló termelő jelentős állami ellenőrzés alatt állt az érintett termék exportárainak és -mennyiségeinek meghatározása szempontjából, ahogyan az a (13) preambulumbekezdésben szerepel. Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy a kérelmező nem felel meg az egyéni elbánáshoz szükséges követelményeknek a jelenlegi vizsgálat keretében.

3.   Következtetés

| (15) | Tekintettel a fentiekre, a kérelmezőnek nem lehetett megadni sem a piacgazdasági státust, sem az egyéni elbánást. Ennek alapján kijelenthető, hogy a kérelmező esetében a dömpingre vonatkozó körülmények nem változtak meg jelentős mértékben az intézkedések módosításához vezető vizsgálatban alapul vett, a vizsgálati időszakban érvényes feltételekhez képest. Ebből az következik, hogy a Kínai Népköztársaságból származó kerékpároknak a Közösségbe történő behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatát meg kell szüntetni a hatályos intézkedések módosítása nélkül, |
| --- | --- |

(15)

Tekintettel a fentiekre, a kérelmezőnek nem lehetett megadni sem a piacgazdasági státust, sem az egyéni elbánást. Ennek alapján kijelenthető, hogy a kérelmező esetében a dömpingre vonatkozó körülmények nem változtak meg jelentős mértékben az intézkedések módosításához vezető vizsgálatban alapul vett, a vizsgálati időszakban érvényes feltételekhez képest. Ebből az következik, hogy a Kínai Népköztársaságból származó kerékpároknak a Közösségbe történő behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatát meg kell szüntetni a hatályos intézkedések módosítása nélkül,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára kivetett dömpingellenes vám részleges időközi felülvizsgálata megszüntetésre kerül.

(2)   Az 1524/2000/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot fenn kell tartani.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 14-én.

a Tanács részéről

az elnökassony

T. JOWELL

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 228., 1993.9.9., 1. o. A legutóbb a 71/97/EK rendelettel (HL L 16., 1997.1.18., 55. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 175., 2000.7.14., 39. o. A legutóbb az 1095/2005/EK rendelettel (HL L 183., 2005.7.14., 1. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL C 44., 2005.2.19., 24. o.

4

---

| 19.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 302/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 302/24

---

A BIZOTTSÁG 1893/2005/EK RENDELETE

(2005. november 18.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. november 19-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 18-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. november 18-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 56,5 |
| 204 | 39,1 |
| 999 | 47,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 124,0 |
| 204 | 30,3 |
| 999 | 77,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 108,7 |
| 204 | 76,2 |
| 999 | 92,5 |
| 0805 20 10 | 204 | 74,4 |
| 388 | 85,5 |
| 999 | 80,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 67,6 |
| 624 | 113,6 |
| 999 | 90,6 |
| 0805 50 10 | 052 | 67,2 |
| 388 | 74,2 |
| 999 | 70,7 |
| 0806 10 10 | 052 | 110,8 |
| 400 | 241,9 |
| 508 | 275,3 |
| 720 | 86,9 |
| 999 | 178,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 69,3 |
| 400 | 102,0 |
| 404 | 101,3 |
| 512 | 132,0 |
| 720 | 42,6 |
| 800 | 141,8 |
| 999 | 98,2 |
| 0808 20 50 | 052 | 95,1 |
| 720 | 67,8 |
| 999 | 81,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

56,5

204

39,1

999

47,8

0707 00 05

052

124,0

204

30,3

999

77,2

0709 90 70

052

108,7

204

76,2

999

92,5

0805 20 10

204

74,4

388

85,5

999

80,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

67,6

624

113,6

999

90,6

0805 50 10

052

67,2

388

74,2

999

70,7

0806 10 10

052

110,8

400

241,9

508

275,3

720

86,9

999

178,7

0808 10 80

388

69,3

400

102,0

404

101,3

512

132,0

720

42,6

800

141,8

999

98,2

0808 20 50

052

95,1

720

67,8

999

81,5

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 19.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 302/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 302/26

---

A BIZOTTSÁG 1894/2005/EK RENDELETE

(2005. november 17.)

az Vb. (közösségi vizek), VI., VII., XII., XIV. ICES-övezetben Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajóknak a szürke tőkehalra vonatkozó halászati tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2005. évre történő meghatározásáról szóló, 2004. december 22-i 27/2005/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat ír elő 2005-re. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2005. évre történő meghatározásáról szóló, 2004. december 22-i 27/2005/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat ír elő 2005-re.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett állományoknak a mellékletben említett tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban bejegyzett halászhajók általi halászata kimerítette a 2005-re kitűzött kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett állományoknak a mellékletben említett tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban bejegyzett halászhajók általi halászata kimerítette a 2005-re kitűzött kvótát.

| (3) | Ezért szükséges megtiltani ezen állomány halászatát, a fedélzeten való tárolását, átrakodását és kirakodását, |
| --- | --- |

(3)

Ezért szükséges megtiltani ezen állomány halászatát, a fedélzeten való tárolását, átrakodását és kirakodását,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében említett tagállam számára 2005-re kitűzött, a mellékletben említett állományra vonatkozó halászati kvótát a mellékletben meghatározott időponttól számítva kimerítettnek kell tekinteni.

2. cikk

Tilalmak

A mellékletben említett tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban bejegyzett halászhajóknak az e rendelet mellékletében említett állományokra vonatkozó halászata a mellékletben meghatározott időponttól számítva tilos. Az e halászhajók által ezen időpont után kifogott állományok fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 17-én.

a Bizottság részéről

Jörgen HOLMQUIST

halászati és tengerészeti főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb a 768/2005/EK rendelettel (HL L 128., 2005.5.21., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 12., 2005.1.14., 1. o. A legutóbb az 1300/2005/EK rendelettel (HL L 207., 2005.8.10., 1. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

| Tagállam | Spanyolország |
| --- | --- |
| Állomány | HKE/571214 |
| Faj | Szürke tőkehal (Merluccius merluccius) |
| Körzet | Vb., (közösségi vizek), VI., VII., XII., XIV. |
| Dátum | 2005. november 4. |

Tagállam

Spanyolország

Állomány

HKE/571214

Faj

Szürke tőkehal (Merluccius merluccius)

Körzet

Vb., (közösségi vizek), VI., VII., XII., XIV.

Dátum

2005. november 4.

---

| 19.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 302/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 302/28

---

A BIZOTTSÁG 1895/2005/EK RENDELETE

(2005. november 18.)

egyes epoxiszármazékok élelmiszerrel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokban és tárgyakban való felhasználásának korlátozásáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról, valamint a 80/590/EGK és a 89/109/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. október 27-i 1935/04/EK európai parlamenti és tanács rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére,

az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Elkerülendő az emberi egészséget veszélyeztető kockázatokat és megszüntetendő az áruk szabad mozgásának korlátjait, az egyes epoxiszármazékoknak az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokban és tárgyakban való felhasználásáról szóló, 2002. február 20-i 2002/16/EK bizottsági irányelv (2) specifikus kioldódási határértékeket állapít meg a 2,2-bisz(4-hidroxifenil)propán-bisz(2,3-epoxipropil)-éterre („BADGE”, azaz biszfenol-A-diglicidil-éter), a bisz(hidroxifenil)metán-bisz(2,3-epoxipropil)-éterekre („BFDGE”, azaz biszfenol-F-diglicidil-éter) és a novolak-glicidil-éterekre („NOGE”) és néhány származékukra. |
| --- | --- |

(1)

Elkerülendő az emberi egészséget veszélyeztető kockázatokat és megszüntetendő az áruk szabad mozgásának korlátjait, az egyes epoxiszármazékoknak az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokban és tárgyakban való felhasználásáról szóló, 2002. február 20-i 2002/16/EK bizottsági irányelv (2) specifikus kioldódási határértékeket állapít meg a 2,2-bisz(4-hidroxifenil)propán-bisz(2,3-epoxipropil)-éterre („BADGE”, azaz biszfenol-A-diglicidil-éter), a bisz(hidroxifenil)metán-bisz(2,3-epoxipropil)-éterekre („BFDGE”, azaz biszfenol-F-diglicidil-éter) és a novolak-glicidil-éterekre („NOGE”) és néhány származékukra.

| (2) | A 2002/16/EK irányelv előírja, hogy a BFDGE és az NOGE használata, illetve jelenléte legfeljebb 2004. december 31-ig engedhető meg. A BADGE esetében az átmeneti időszak meghosszabbításra került 2005. december 31-ig, az új toxikológiai adatok várt beérkezéséig, és ezeknek az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (a Hatóság) által történő értékeléséig. |
| --- | --- |

(2)

A 2002/16/EK irányelv előírja, hogy a BFDGE és az NOGE használata, illetve jelenléte legfeljebb 2004. december 31-ig engedhető meg. A BADGE esetében az átmeneti időszak meghosszabbításra került 2005. december 31-ig, az új toxikológiai adatok várt beérkezéséig, és ezeknek az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (a Hatóság) által történő értékeléséig.

| (3) | A BADGE-re kért toxikológiai adatok átadása megtörtént. A Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a BADGE, a BADGE.H2O és a BADGE. 2H2O in vivo rákkeltő hatás és genotoxicitás szempontjából nem jelentenek problémát, és hogy 0,15 mg/testsúly-kg-os megengedhető napi bevitel határozható meg a BADGE-re, a BADGE.H2O-ra és a BADGE.2H2O-ra. Ezért nagyobb specifikus kioldódási határérték (SKH(E)) állapítható meg a BADGE-re, a BADGE.H2O-ra és a BADGE.2 H2O-ra. A BADGE klórhidrinek tekintetében, figyelembe véve az in vivo genotoxicitásra vonatkozó adatok hiányát, a Hatóság úgy véli, hogy az 1 mg/kg élelmiszer vagy élelmiszer-utánzó modellanyag koncentrációban meghatározott jelenlegi specifikus kioldódási határérték továbbra is megfelelő. |
| --- | --- |

(3)

A BADGE-re kért toxikológiai adatok átadása megtörtént. A Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a BADGE, a BADGE.H2O és a BADGE. 2H2O in vivo rákkeltő hatás és genotoxicitás szempontjából nem jelentenek problémát, és hogy 0,15 mg/testsúly-kg-os megengedhető napi bevitel határozható meg a BADGE-re, a BADGE.H2O-ra és a BADGE.2H2O-ra. Ezért nagyobb specifikus kioldódási határérték (SKH(E)) állapítható meg a BADGE-re, a BADGE.H2O-ra és a BADGE.2 H2O-ra. A BADGE klórhidrinek tekintetében, figyelembe véve az in vivo genotoxicitásra vonatkozó adatok hiányát, a Hatóság úgy véli, hogy az 1 mg/kg élelmiszer vagy élelmiszer-utánzó modellanyag koncentrációban meghatározott jelenlegi specifikus kioldódási határérték továbbra is megfelelő.

| (4) | A BADGE-t tartalmazó anyagok és tárgyak e rendelet szerinti kereskedelme és használata ezért mindenütt megengedett a Közösségben 2006. január 1-jétől. |
| --- | --- |

(4)

A BADGE-t tartalmazó anyagok és tárgyak e rendelet szerinti kereskedelme és használata ezért mindenütt megengedett a Közösségben 2006. január 1-jétől.

| (5) | Az NOGE-re és a BFDGE-re kért toxikológiai adatok átadása nem történt meg időben ahhoz, hogy az adatokat a hatóság értékelni tudja, és hogy ezen anyagokat továbbra is használni lehessen. Így a BFDGE és az NOGE használatának, illetve jelenlétének engedélyezése a 2002/16/EK irányelvnek megfelelően 2005. január 1-jével megszűnik. A meglévő készletek kimerítését ugyanakkor lehetővé kell tenni. |
| --- | --- |

(5)

Az NOGE-re és a BFDGE-re kért toxikológiai adatok átadása nem történt meg időben ahhoz, hogy az adatokat a hatóság értékelni tudja, és hogy ezen anyagokat továbbra is használni lehessen. Így a BFDGE és az NOGE használatának, illetve jelenlétének engedélyezése a 2002/16/EK irányelvnek megfelelően 2005. január 1-jével megszűnik. A meglévő készletek kimerítését ugyanakkor lehetővé kell tenni.

| (6) | Nagy tárolóedények esetében a BADGE, az NOGE és a BFDGE használata, illetve jelenléte megengedett. Az e tárolóedények nagy térfogat/felület aránya, hosszú élettartamuk során a migrációt csökkentő ismételt használatuk és az élelmiszerekkel a legtöbb alkalmazásban szobahőmérsékleten való érintkezésük azt vonja maga után, hogy az ilyen tárolóedények esetén nem szükséges a BADGE-re, az NOGE-re és a BFDGE-re vonatkozóan kioldódási határértéket megállapítani. |
| --- | --- |

(6)

Nagy tárolóedények esetében a BADGE, az NOGE és a BFDGE használata, illetve jelenléte megengedett. Az e tárolóedények nagy térfogat/felület aránya, hosszú élettartamuk során a migrációt csökkentő ismételt használatuk és az élelmiszerekkel a legtöbb alkalmazásban szobahőmérsékleten való érintkezésük azt vonja maga után, hogy az ilyen tárolóedények esetén nem szükséges a BADGE-re, az NOGE-re és a BFDGE-re vonatkozóan kioldódási határértéket megállapítani.

| (7) | Az 1935/2004/EK rendelet 16. cikke szerint a külön intézkedések hatálya alá tartozó anyagokhoz és tárgyakhoz írásbeli nyilatkozatot kell csatolni, amely jelzi, hogy ezek megfelelnek a rájuk alkalmazandó szabályoknak. Ez a követelmény még nem szerepel a 2002/16/EK irányelvben. Ezért be kell vezetni ezt a kötelezettséget, és biztosítani kell egy átmeneti időszakot. |
| --- | --- |

(7)

Az 1935/2004/EK rendelet 16. cikke szerint a külön intézkedések hatálya alá tartozó anyagokhoz és tárgyakhoz írásbeli nyilatkozatot kell csatolni, amely jelzi, hogy ezek megfelelnek a rájuk alkalmazandó szabályoknak. Ez a követelmény még nem szerepel a 2002/16/EK irányelvben. Ezért be kell vezetni ezt a kötelezettséget, és biztosítani kell egy átmeneti időszakot.

| (8) | Tekintettel a szükséges módosításokra és az egyértelműség érdekében a 2002/16/EK irányelv helyébe egy új rendeletnek kell lépnie. |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel a szükséges módosításokra és az egyértelműség érdekében a 2002/16/EK irányelv helyébe egy új rendeletnek kell lépnie.

| (9) | A 2002/16/EK irányelv rendelkezik arról, hogy a BADGE-t, a BFDGE-t és az NOGE-t illető követelményei ne vonatkozzanak az élelmiszerekkel 2003. március 1. előtt érintkezésbe került anyagokra és tárgyakra. Ezek az anyagok és tárgyak továbbra is forgalomba kerülhetnek, feltéve hogy a töltés időpontja fel van tüntetve rajtuk. Ezt az időpontot helyettesítheti az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) meghatározott minőségmegőrzési idő vagy más megjelölés, mint például az egyes árutételekhez tartozó élelmiszereket azonosító jelzésekről és jelölésekről szóló, 1989. június 14-i 89/396/EGK tanácsi irányelv (4) az ilyen anyagokba és tárgyakba csomagolt élelmiszer esetén, feltéve hogy kapcsolat van ezen megjelölés és a töltés időpontja között oly módon, hogy ez utóbbi bármikor meghatározható legyen. |
| --- | --- |

(9)

A 2002/16/EK irányelv rendelkezik arról, hogy a BADGE-t, a BFDGE-t és az NOGE-t illető követelményei ne vonatkozzanak az élelmiszerekkel 2003. március 1. előtt érintkezésbe került anyagokra és tárgyakra. Ezek az anyagok és tárgyak továbbra is forgalomba kerülhetnek, feltéve hogy a töltés időpontja fel van tüntetve rajtuk. Ezt az időpontot helyettesítheti az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) meghatározott minőségmegőrzési idő vagy más megjelölés, mint például az egyes árutételekhez tartozó élelmiszereket azonosító jelzésekről és jelölésekről szóló, 1989. június 14-i 89/396/EGK tanácsi irányelv (4) az ilyen anyagokba és tárgyakba csomagolt élelmiszer esetén, feltéve hogy kapcsolat van ezen megjelölés és a töltés időpontja között oly módon, hogy ez utóbbi bármikor meghatározható legyen.

| (10) | Ezért a 2002/16/EK irányelvet hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(10)

Ezért a 2002/16/EK irányelvet hatályon kívül kell helyezni.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Alkalmazási kör

(1)   E rendelet az 1935/2004/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésében megadottak szerinti olyan anyagokra és tárgyakra vonatkozik, ideértve az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő aktív és intelligens anyagokat és tárgyakat is, amelyeket a következő anyagok közül eggyel vagy többel gyártottak, illetve azok közül egyet vagy többet tartalmaznak:

| a) | 2,2-bisz(4-hidroxifenil)propán-bisz(2,3-epoxipropil)-éter, a továbbiakban: „BADGE”, (CAS-szám: 001675-54-3) és néhány származéka; |
| --- | --- |

a)

2,2-bisz(4-hidroxifenil)propán-bisz(2,3-epoxipropil)-éter, a továbbiakban: „BADGE”, (CAS-szám: 001675-54-3) és néhány származéka;

| b) | bisz(hidroxifenil)metán-bisz(2,3-epoxipropil)-éterek, a továbbiakban: „BFDGE”, (CAS-szám: 039817-09-9); |
| --- | --- |

b)

bisz(hidroxifenil)metán-bisz(2,3-epoxipropil)-éterek, a továbbiakban: „BFDGE”, (CAS-szám: 039817-09-9);

| c) | más novolak-glicidil-éterek, a továbbiakban: „NOGE”. |
| --- | --- |

c)

más novolak-glicidil-éterek, a továbbiakban: „NOGE”.

(2)   E rendelet értelmezésében az „anyagok és tárgyak” a következőt jelentik:

| a) | bármilyen típusú műanyagból készült anyagok és tárgyak; |
| --- | --- |

a)

bármilyen típusú műanyagból készült anyagok és tárgyak;

| b) | felületbevonattal ellátott anyagok és tárgyak; valamint |
| --- | --- |

b)

felületbevonattal ellátott anyagok és tárgyak; valamint

| c) | ragasztóanyagok. |
| --- | --- |

c)

ragasztóanyagok.

(3)   E rendelet nem vonatkozik a 10 000 liternél nagyobb befogadóképességű tárolóedényekre vagy tárolótartályokra, illetve az ezekhez tartozó vagy csatlakozó csővezetékekre, amelyeket „erős igénybevételre tervezett bevonatok”-nak nevezett különleges bevonatokkal láttak el.

2. cikk

BADGE

Az anyagokból és tárgyakból nem oldódhatnak ki az I. mellékletben felsorolt anyagok az ugyanebben a mellékletben megadott határértékeket meghaladó mennyiségben.

3. cikk

BFDGE

A BFDGE használata, illetve jelenléte az anyagok és tárgyak gyártásában tilos.

4. cikk

NOGE

Az NOGE használata, illetve jelenléte az anyagok és tárgyak gyártásában tilos.

5. cikk

Írásbeli nyilatkozat

A kiskereskedelmi fázis kivételével a forgalomba hozatal fázisaiban a BADGE-t és származékait tartalmazó anyagokhoz és tárgyakhoz az 1935/2004/EK rendelet 16. cikke szerinti írásbeli nyilatkozatot kell csatolni.

Ezen előírás betartásának igazolására megfelelő dokumentációnak kell rendelkezésre állnia. A dokumentációt kérésre az illetékes hatóság rendelkezésére kell bocsátani.

6. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   A 2., 3. és 4. cikk nem vonatkozik az 1. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontjában megnevezett olyan anyagokra és tárgyakra, amelyek 2003. március 1. előtt kerültek érintkezésbe élelmiszerrel.

(2)   A 3. és 4. cikk nem vonatkozik olyan anyagokra és tárgyakra, amelyek megfelelnek a 2002/16/EK irányelvnek, és amelyek 2005. január 1. előtt kerültek érintkezésbe élelmiszerrel.

(3)   A 5. cikk nem vonatkozik az 1. cikk (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában megnevezett olyan anyagokra és tárgyakra, amelyek 2007. január 1. előtt kerülnek érintkezésbe élelmiszerrel.

(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdésben megnevezett tárgyak és árucikkek forgalomba hozhatók, feltéve hogy a töltés időpontja fel van tüntetve az anyagokon és tárgyakon. A töltés időpontját helyettesítheti más megjelölés, feltéve hogy az lehetővé teszi a töltés időpontjának meghatározását. Kérésük esetén a töltés időpontját az illetékes hatóságok és az ezen irányelv követelményeit érvényesíteni kívánó valamennyi személy rendelkezésére kell bocsátani.

(5)   Az (1)–(4) bekezdést a 2000/13/EK irányelv követelményeinek sérelme nélkül kell alkalmazni.

7. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2002/16/EK irányelv hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat úgy kell értelmezni, mint az e rendeletre történő hivatkozásokat, és azokat a II. mellékletben megadott megfelelési táblázat szerint kell olvasni.

8. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2006. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 18-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 338., 2004.11.13., 4. o.

1

(2)  HL L 51., 2002.2.22., 27. o. A 2004/13/EK irányelvvel (HL L 27., 2004.1.30., 46. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 109., 2000.5.6., 29. o. A legutóbb a 2003/89/EK irányelvvel (HL L 308., 2003.11.25., 15. o.) módosított irányelv.

3

(4)  HL L 186., 1989.6.30., 21. o. A legutóbb a 92/11/EGK irányelvvel (HL L 65., 1992.3.11., 32. o.) módosított irányelv.

4

---

I. MELLÉKLET

A BADGE-re és egyes származékaira vonatkozó specifikus kioldódási határérték

1.   A következő anyagok kioldódott mennyiségeinek összege:

| a) | BADGE [= 2,2-bisz(4-hidroxifenil)propán-bisz(2,3-epoxipropil)-éter] (CAS-szám = 001675-54-3) |
| --- | --- |

a)

BADGE [= 2,2-bisz(4-hidroxifenil)propán-bisz(2,3-epoxipropil)-éter] (CAS-szám = 001675-54-3)

| b) | BADGE.H2O (CAS-szám = 076002-91-0) |
| --- | --- |

b)

BADGE.H2O (CAS-szám = 076002-91-0)

| c) | BADGE.2H2O (CAS-szám = 005581-32-8) |
| --- | --- |

c)

BADGE.2H2O (CAS-szám = 005581-32-8)

nem haladhatja meg az alábbi határértékeket:

| — | 9 mg/kg élelmiszerben vagy élelmiszer-utánzó modellanyagokban, vagy |
| --- | --- |

—

9 mg/kg élelmiszerben vagy élelmiszer-utánzó modellanyagokban, vagy

| — | 9 mg/6 dm2 a 2002/72/EK bizottsági irányelv (1) 7. cikkében megadott esetekkel összhangban. |
| --- | --- |

—

9 mg/6 dm2 a 2002/72/EK bizottsági irányelv (1) 7. cikkében megadott esetekkel összhangban.

2.   A következő anyagok kioldódott mennyiségeinek összege:

| a) | BADGE.HCl (CAS-szám = 013836-48-1) |
| --- | --- |

a)

BADGE.HCl (CAS-szám = 013836-48-1)

| b) | BADGE.2HCl (CAS-szám = 004809-35-2) |
| --- | --- |

b)

BADGE.2HCl (CAS-szám = 004809-35-2)

| c) | BADGE.H2O.HCl (CAS-szám = 227947-06-0) |
| --- | --- |

c)

BADGE.H2O.HCl (CAS-szám = 227947-06-0)

nem haladhatja meg az alábbi határértékeket:

| — | 1 mg/kg élelmiszerben vagy élelmiszer-utánzó modellanyagokban, vagy |
| --- | --- |

—

1 mg/kg élelmiszerben vagy élelmiszer-utánzó modellanyagokban, vagy

| — | 1 mg/6 dm2 a 2002/72/EK bizottsági irányelv 7. cikkében megadott esetekkel összhangban. |
| --- | --- |

—

1 mg/6 dm2 a 2002/72/EK bizottsági irányelv 7. cikkében megadott esetekkel összhangban.

3.   A kioldódási vizsgálatokat a 82/711/EGK tanácsi irányelvben (2) és a 2002/72/EK irányelvben megállapított szabályok szerint kell elvégezni.

---

(1)  HL L 39., 2003.2.13., 1. o.

(2)  HL L 297., 1982.10.23., 26. o.

---

II. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| A 2004/13/EK irányelvvel módosított 2002/16/EK irányelv | E rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk | 2. cikk |
| 3. cikk | 3. cikk |
| 4. cikk | 4. cikk |
| — | 5. cikk |
| 5. cikk | 6. cikk |
| 6. cikk | 7. cikk |
| 7. cikk | 8. cikk |
| 8. cikk | 8. cikk |
| 9. cikk | — |
| I. melléklet | I. melléklet |
| II. melléklet | — |
| III. melléklet | II. melléklet |

A 2004/13/EK irányelvvel módosított 2002/16/EK irányelv

E rendelet

1. cikk

1. cikk

2. cikk

2. cikk

3. cikk

3. cikk

4. cikk

4. cikk

—

5. cikk

5. cikk

6. cikk

6. cikk

7. cikk

7. cikk

8. cikk

8. cikk

8. cikk

9. cikk

—

I. melléklet

I. melléklet

II. melléklet

—

III. melléklet

II. melléklet

---

| 19.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 302/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 302/33

---

A BIZOTTSÁG 1896/2005/EK RENDELETE

(2005. november 18.)

az 1493/1999/EK tanácsi rendelet 30. cikkében előírt krízislepárlásnak egyes görögországi borokra vonatkozóan történő megindításáról szóló 887/2005/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikke (1) bekezdének f) pontjára,

mivel:

| (1) | A 887/2005/EK bizottsági rendelet (2) az 1493/1999/EK rendelet 30. cikke szerinti krízislepárlást nyitott meg bizonyos Görögországban termelt borok esetében. |
| --- | --- |

(1)

A 887/2005/EK bizottsági rendelet (2) az 1493/1999/EK rendelet 30. cikke szerinti krízislepárlást nyitott meg bizonyos Görögországban termelt borok esetében.

| (2) | Mivel most először alkalmaznak krízislepárlást Görögországban, a rendszer bizonyos anyagi természetű kezdeti nehézségeket mutatott. Előfordulhat, hogy egyes termelők szándékuk ellenére nem tudják lepárlásra szállítani borukat az előírt határidőig. Az intézkedés hatékonysága érdekében szükségessé vált 2006. január 31-ig meghosszabbítani a 887/2005/EK rendelet által a bor lepárlóüzembe szállítására előírt időszakot. |
| --- | --- |

(2)

Mivel most először alkalmaznak krízislepárlást Görögországban, a rendszer bizonyos anyagi természetű kezdeti nehézségeket mutatott. Előfordulhat, hogy egyes termelők szándékuk ellenére nem tudják lepárlásra szállítani borukat az előírt határidőig. Az intézkedés hatékonysága érdekében szükségessé vált 2006. január 31-ig meghosszabbítani a 887/2005/EK rendelet által a bor lepárlóüzembe szállítására előírt időszakot.

| (3) | A 887/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A 887/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az intézkedés folytonosságának biztosítására indokolt előírni e rendelet 2005. november 15-től történő alkalmazását. |
| --- | --- |

(4)

Az intézkedés folytonosságának biztosítására indokolt előírni e rendelet 2005. november 15-től történő alkalmazását.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 887/2005/EK rendelet 4. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A jóváhagyott szerződések tárgyát képező bormennyiségeket legkésőbb 2006. január 31-ig a lepárlóüzembe kell szállítani. Az előállított alkoholt a 6. cikk (1) bekezdésének megfelelően legkésőbb 2006. március 15-ig be kell szállítani az intervenciós hivatalba.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2005. november 15-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 18-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 179., 1999.7.14., 1. o. A legutóbb a 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

1

(2)  HL L 148., 2005.6.11., 34. o.

2

---

| 19.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 302/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 302/34

---

A BIZOTTSÁG 1897/2005/EK RENDELETE

(2005. november 18.)

a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a legutóbb az 1050/2001/EK tanácsi rendelettel (1) módosított, Görögország csatlakozási okmányához csatolt, a gyapotról szóló 4. jegyzőkönyvre,

a gyapotra vonatkozó termelési támogatásról szóló, 2001. május 22-i 1051/2001/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 4. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkének megfelelően a tisztítatlan gyapot világpiaci árának meghatározása a tisztított gyapotra megállapított világpiaci ár alapján, a tisztított gyapot ára és a tisztítatlan gyapot kiszámított ára közötti történeti összefüggés figyelembevételével történik, rendszeres időközönként. E történeti összefüggést a gyapot támogatási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. augusztus 2-i 1591/2001/EK bizottsági rendelet (3) 2. cikkének (2) bekezdése határozta meg. Amennyiben a világpiaci árat nem lehet így meghatározni, a legutóbbi megállapított ár alapján kell azt meghatározni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkének megfelelően a tisztítatlan gyapot világpiaci árának meghatározása a tisztított gyapotra megállapított világpiaci ár alapján, a tisztított gyapot ára és a tisztítatlan gyapot kiszámított ára közötti történeti összefüggés figyelembevételével történik, rendszeres időközönként. E történeti összefüggést a gyapot támogatási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. augusztus 2-i 1591/2001/EK bizottsági rendelet (3) 2. cikkének (2) bekezdése határozta meg. Amennyiben a világpiaci árat nem lehet így meghatározni, a legutóbbi megállapított ár alapján kell azt meghatározni.

| (2) | Az 1051/2001/EK rendelet 5. cikke értelmében a tisztítatlan gyapot világpiaci árát egy adott jellemzőkkel rendelkező termékre vonatkozóan és a valós piaci folyamatok szempontjából reprezentatívnak tartott legkedvezőbb világpiaci árajánlatok és árfolyamok felhasználásával határozzák meg. A világpiaci ár meghatározásához a nemzetközi kereskedelem szempontjából leginkább reprezentatívnak tekintett különböző szállító országokból származó és CIF-értéken valamely közösségi kikötőbe szállított termékre vonatkozóan egy vagy több reprezentatív európai tőzsdén jegyzett ajánlatok és árfolyamok átlagát kell figyelembe venni. A vonatkozó rendelkezések ugyanakkor a tisztított gyapot világpiaci árának meghatározása tekintetében az említett szempontokra nézve kiigazításokat írnak elő a leszállított termék minősége, valamint az ajánlatok és árfolyamjegyzések jellege által indokolt különbségek figyelembevétele érdekében. E kiigazításokat az 1591/2001/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése határozza meg. |
| --- | --- |

(2)

Az 1051/2001/EK rendelet 5. cikke értelmében a tisztítatlan gyapot világpiaci árát egy adott jellemzőkkel rendelkező termékre vonatkozóan és a valós piaci folyamatok szempontjából reprezentatívnak tartott legkedvezőbb világpiaci árajánlatok és árfolyamok felhasználásával határozzák meg. A világpiaci ár meghatározásához a nemzetközi kereskedelem szempontjából leginkább reprezentatívnak tekintett különböző szállító országokból származó és CIF-értéken valamely közösségi kikötőbe szállított termékre vonatkozóan egy vagy több reprezentatív európai tőzsdén jegyzett ajánlatok és árfolyamok átlagát kell figyelembe venni. A vonatkozó rendelkezések ugyanakkor a tisztított gyapot világpiaci árának meghatározása tekintetében az említett szempontokra nézve kiigazításokat írnak elő a leszállított termék minősége, valamint az ajánlatok és árfolyamjegyzések jellege által indokolt különbségek figyelembevétele érdekében. E kiigazításokat az 1591/2001/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése határozza meg.

| (3) | A fent említett kritériumok alkalmazása következtében a tisztítatlan gyapot világpiaci ára az alábbiakban jelzett árszínvonalon került megállapításra, |
| --- | --- |

(3)

A fent említett kritériumok alkalmazása következtében a tisztítatlan gyapot világpiaci ára az alábbiakban jelzett árszínvonalon került megállapításra,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A tisztítatlan gyapotnak az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkében feltüntetett világpiaci ára 22,102 EUR/100 kg kerül meghatározásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. november 19-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 18-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 148., 2001.6.1., 1. o.

1

(2)  HL L 148., 2001.6.1., 3. o.

2

(3)  HL L 210., 2001.8.3., 10. o. Az 1486/2002/EK rendelet (HL L 223., 2002.8.20., 3. o.) módosított rendelet.

3

---

| 19.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 302/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 302/35

---

A BIZOTTSÁG 2005/79/EK IRÁNYELVE

(2005. november 18.)

az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokról és műanyag tárgyakról szóló 2002/72/EK irányelv módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról, valamint a 80/590/EGK és a 89/109/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. október 27-i 1935/04/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 2002/72/EK bizottsági irányelv (2) megadja a műanyagok és műanyag tárgyak gyártásához felhasználható monomerek és más kiindulási anyagok listáját. Az ilyen anyagok kockázatértékelésére vonatkozó új információk alapján a nemzeti szinten ideiglenesen megengedett egyes monomereket, valamint az új monomereket fel kell venni a fenti irányelvben található, az engedélyezett anyagokat tartalmazó közösségi listára. |
| --- | --- |

(1)

A 2002/72/EK bizottsági irányelv (2) megadja a műanyagok és műanyag tárgyak gyártásához felhasználható monomerek és más kiindulási anyagok listáját. Az ilyen anyagok kockázatértékelésére vonatkozó új információk alapján a nemzeti szinten ideiglenesen megengedett egyes monomereket, valamint az új monomereket fel kell venni a fenti irányelvben található, az engedélyezett anyagokat tartalmazó közösségi listára.

| (2) | A 2002/72/EK irányelv tartalmazza a műanyagok és műanyag tárgyak gyártásához felhasználható adalékanyagok nem teljes listáját is. Ezt a listát módosítani kell, hogy tartalmazza az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság („a Hatóság”) által értékelt további adalékanyagokat is. |
| --- | --- |

(2)

A 2002/72/EK irányelv tartalmazza a műanyagok és műanyag tárgyak gyártásához felhasználható adalékanyagok nem teljes listáját is. Ezt a listát módosítani kell, hogy tartalmazza az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság („a Hatóság”) által értékelt további adalékanyagokat is.

| (3) | Egyes anyagokra a közösségi szinten már meghatározott korlátozásokat módosítani kell a rendelkezésre álló új információk alapján. Különösen az epoxidált szójaolaj (ESBO) esetében, a Hatóság ajánlotta a specifikus kioldódási határérték (SKH) csökkentését a csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt feldolgozott gabonaalapú élelmiszereket és bébiételeket, vagy anyatej-helyettesítő és –kiegészítő tápszereket tartalmazó üvegedények lezárásához használatos, ezen anyagot tartalmazó PVC-tömítésekre. A Hatóság tényszerűen megállapította, hogy az ilyen tápszert rendszeresen fogyasztó csecsemők expozíciója meghaladhatja a megengedhető napi bevitelt (TDI). Ezért az ESBO-ra vonatkozó SKH ezeknél az adott alkalmazásoknál 60-ról 30 mg-ra csökken az élelmiszer vagy élelmiszer-utánzó modellanyag 1 kg-jára vonatkoztatva, ugyanakkor az összes többi alkalmazás esetében változatlan marad. |
| --- | --- |

(3)

Egyes anyagokra a közösségi szinten már meghatározott korlátozásokat módosítani kell a rendelkezésre álló új információk alapján. Különösen az epoxidált szójaolaj (ESBO) esetében, a Hatóság ajánlotta a specifikus kioldódási határérték (SKH) csökkentését a csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt feldolgozott gabonaalapú élelmiszereket és bébiételeket, vagy anyatej-helyettesítő és –kiegészítő tápszereket tartalmazó üvegedények lezárásához használatos, ezen anyagot tartalmazó PVC-tömítésekre. A Hatóság tényszerűen megállapította, hogy az ilyen tápszert rendszeresen fogyasztó csecsemők expozíciója meghaladhatja a megengedhető napi bevitelt (TDI). Ezért az ESBO-ra vonatkozó SKH ezeknél az adott alkalmazásoknál 60-ról 30 mg-ra csökken az élelmiszer vagy élelmiszer-utánzó modellanyag 1 kg-jára vonatkoztatva, ugyanakkor az összes többi alkalmazás esetében változatlan marad.

| (4) | Az üvegedények lezárására használt, epoxidált szójaolajat tartalmazó és az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő PVC-tömítések tekintetében átmeneti időszak biztosítása indokolt 2006. november 19-ig. |
| --- | --- |

(4)

Az üvegedények lezárására használt, epoxidált szójaolajat tartalmazó és az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő PVC-tömítések tekintetében átmeneti időszak biztosítása indokolt 2006. november 19-ig.

| (5) | A 2002/72/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 2002/72/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2002/72/EK irányelv II., III., V. és VI. melléklete ezen irányelv I–IV. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A 2004/19/EK irányelvvel módosított 2002/72/EK irányelv III. mellékletének A. címében megadott korlátozásoknak és/vagy előírásoknak megfelelő, és a 91/321/EGK bizottsági irányelvben (3) meghatározott, 2006. november 19-ig töltésre került anyatej-helyettesítő és -kiegészítő tápszereket, illetve a 96/5/EK bizottsági irányelvben (4) meghatározott, csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt feldolgozott gabonaalapú élelmiszereket és bébiételeket tartalmazó üvegedények lezárására használatos, a 2002/72/EK irányelv III. mellékletének A. címében 88640 hivatkozási számmal szereplő epoxidált szójaolajat tartalmazó PVC-tömítések továbbra is forgalmazhatók, feltéve hogy a töltés időpontja fel van tüntetve az anyagokon és tárgyakon.

A töltés időpontja helyettesíthető más megjelöléssel, feltéve hogy ez a megjelölés lehetővé teszi a töltési időpont meghatározását. Kérés esetén a töltés időpontját az illetékes hatóságok és az ezen irányelv követelményeit érvényesíteni kívánó valamennyi személy rendelkezésére kell bocsátani.

Az első és második bekezdést a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) követelményeinek sérelme nélkül kell alkalmazni.

3. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2006. november 19-ig bezárólag meghozzák és kihirdetik azokat a törvényeket, rendeleteket és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot haladéktalanul közlik a Bizottsággal.

A rendelkezéseket oly módon alkalmazzák, hogy:

| a) | 2006. november 19-től engedélyezett legyen az ezen irányelvnek megfelelő, az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak kereskedelme és használata; |
| --- | --- |

a)

2006. november 19-től engedélyezett legyen az ezen irányelvnek megfelelő, az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak kereskedelme és használata;

| b) | 2007. november 19-től tilos legyen az ezen irányelvnek nem megfelelő, az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak gyártása és a Közösségbe történő behozatala. |
| --- | --- |

b)

2007. november 19-től tilos legyen az ezen irányelvnek nem megfelelő, az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak gyártása és a Közösségbe történő behozatala.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

4. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

5. cikk

Ezen irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 18-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 338., 2004.11.13., 4. o.

1

(2)  HL L 220., 2002.8.15., 18. o. A legutóbb a 2004/19/EK irányelvvel (HL L 71., 2004.3.10., 8. o.) módosított irányelv.

2

(3)  HL L 175., 1991.7.4., 35. o. A legutóbb a 2003/14/EK irányelvvel (HL L 41., 2003.2.14., 37. o.) módosított irányelv.

3

(4)  HL L 49., 1996.2.28., 17. o. A legutóbb a 2003/13/EK irányelvvel (HL L 41., 2003.2.14., 33. o.) módosított irányelv.

4

(5)  HL L 109., 2000.5.6., 29. o. A legutóbb a 2003/89/EK irányelvvel (HL L 308., 2003.11.25., 15. o.) módosított irányelv.

5

---

I. MELLÉKLET

A 2002/72/EK irányelv II. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az általános bevezető 2. pontja helyébe a következő lép:






  „2. | A következő anyagok nem szerepelnek a listán, még akkor sem, ha azokat szándékosan használják és engedélyezték:






  a) | engedélyezett savak, fenolok és alkoholok alumínium-, ammónium-, kalcium-, vas-, magnézium-, kálium- és nátriumsói (ideértve a kettős és a savanyú sókat is). A »... sav(ak), sók« megnevezést tartalmazó nevek azonban megjelennek a listákon akkor, ha ott a megfelelő szabad sav(ak) nem szerepel(nek); |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az általános bevezető 2. pontja helyébe a következő lép:

„2.

A következő anyagok nem szerepelnek a listán, még akkor sem, ha azokat szándékosan használják és engedélyezték:

a)

engedélyezett savak, fenolok és alkoholok alumínium-, ammónium-, kalcium-, vas-, magnézium-, kálium- és nátriumsói (ideértve a kettős és a savanyú sókat is). A »... sav(ak), sók« megnevezést tartalmazó nevek azonban megjelennek a listákon akkor, ha ott a megfelelő szabad sav(ak) nem szerepel(nek);

| b) | engedélyezett savak, fenolok vagy alkoholok cinksói (ideértve a kettős és a savanyú sókat is). Ezekre a sókra egy csoportos SKH (= 25 mg/kg [Zn-ben kifejezve]) vonatkozik. Ugyanez a Zn-re vonatkozó korlátozás vonatkozik még a következőkre is:






  i. | a listán szereplő »... sav(ak), sók« nevet tartalmazó anyagok akkor, ha ott a megfelelő szabad sav(ak) nem szerepel(nek); |
| --- | --- | --- |

b)

engedélyezett savak, fenolok vagy alkoholok cinksói (ideértve a kettős és a savanyú sókat is). Ezekre a sókra egy csoportos SKH (= 25 mg/kg [Zn-ben kifejezve]) vonatkozik. Ugyanez a Zn-re vonatkozó korlátozás vonatkozik még a következőkre is:

i.

a listán szereplő »... sav(ak), sók« nevet tartalmazó anyagok akkor, ha ott a megfelelő szabad sav(ak) nem szerepel(nek);

| ii. | a VI. melléklet 38. megjegyzésében szereplő anyagok.”; |
| --- | --- |

ii.

a VI. melléklet 38. megjegyzésében szereplő anyagok.”;

| 2. | Az A. szakasz a következőképpen módosul:






  a) | A táblázat – a megfelelő számsorrend szerint – a következő sorokkal egészül ki:








  Hivatkozási szám | CAS-szám | Megnevezés | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „11005 | 012542-30-2 | Akrilsav, diciklopentenil-észter | MMF = 0,05 mg/6 dm2 |
| 11500 | 000103-11-7 | Akrilsav, 2-etilhexil-észter | SKH = 0,05 mg/kg |
| 12786 | 000919-30-2 | 3-Aminopropil-trietoxiszilán | A 3-aminopropil-trietoxiszilán extrahálható maradéka kevesebb legyen mint 3 mg/kg töltőanyag. Csak szervetlen töltőanyagok reaktív felületkezelésére |
| 13317 | 132459-54-2 | N,N′-Bisz[4-(etoxikarbonil)fenil]-1,4,5,8-naftalin-tetrakarboxi-diimid | SKH = 0,05 mg/kg. Tisztaság > 98,1 tömeg%. Csak komonomerként (max 4 %) használandó poliészterekhez (PET, PBT) |
| 14260 | 000502-44-3 | Kaprolaktám | SKH = 0,05 mg/kg (kaprolaktám és 6-hidroxihexánsav összegeként kifejezve) |
| 16955 | 000096-49-1 | Etilén-karbonát | Maradéktartalom = 5 mg/kg hidrogél, legfeljebb 10 g hidrogél: 1 kg élelmiszer aránynál. A hidrolizátum etilén-glikolt tartalmaz, amelyre az SKH = 30 mg/kg |
| 21370 | 010595-80-9 | Metakrilsav, 2-szulfoetil-észter | MMF = ND (DL = 0,02 mg/6 dm2) |
| 22210 | 000098-83-9 | α-Metilsztirol | SKH = 0,05 mg/kg |
| 22932 | 001187-93-5 | Perfluor-metil-perfluor-vinil-éter | SKH = 0,05 mg/kg. Csak tapadásgátló bevonatokhoz |
| 24903 | 068425-17-2 | Szirupok, hidrolizált keményítő, hidrogénezett | Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően |
| 25540 | 000528-44-9 | Benzoltrikarbonsav | SKH(T) = 5 mg/kg (35) |
| 25550 | 000552-30-7 | Benzoltrikarbonsav-anhidrid | SKH(T) = 5 mg/kg (35) (Benzoltrikarbonsavban kifejezve)” |

2.

Az A. szakasz a következőképpen módosul:

a)

A táblázat – a megfelelő számsorrend szerint – a következő sorokkal egészül ki:

Hivatkozási szám

CAS-szám

Megnevezés

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„11005

012542-30-2

Akrilsav, diciklopentenil-észter

MMF = 0,05 mg/6 dm2

11500

000103-11-7

Akrilsav, 2-etilhexil-észter

SKH = 0,05 mg/kg

12786

000919-30-2

3-Aminopropil-trietoxiszilán

A 3-aminopropil-trietoxiszilán extrahálható maradéka kevesebb legyen mint 3 mg/kg töltőanyag. Csak szervetlen töltőanyagok reaktív felületkezelésére

13317

132459-54-2

N,N′-Bisz[4-(etoxikarbonil)fenil]-1,4,5,8-naftalin-tetrakarboxi-diimid

SKH = 0,05 mg/kg. Tisztaság > 98,1 tömeg%. Csak komonomerként (max 4 %) használandó poliészterekhez (PET, PBT)

14260

000502-44-3

Kaprolaktám

SKH = 0,05 mg/kg (kaprolaktám és 6-hidroxihexánsav összegeként kifejezve)

16955

000096-49-1

Etilén-karbonát

Maradéktartalom = 5 mg/kg hidrogél, legfeljebb 10 g hidrogél: 1 kg élelmiszer aránynál. A hidrolizátum etilén-glikolt tartalmaz, amelyre az SKH = 30 mg/kg

21370

010595-80-9

Metakrilsav, 2-szulfoetil-észter

MMF = ND (DL = 0,02 mg/6 dm2)

22210

000098-83-9

α-Metilsztirol

SKH = 0,05 mg/kg

22932

001187-93-5

Perfluor-metil-perfluor-vinil-éter

SKH = 0,05 mg/kg. Csak tapadásgátló bevonatokhoz

24903

068425-17-2

Szirupok, hidrolizált keményítő, hidrogénezett

Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően

25540

000528-44-9

Benzoltrikarbonsav

SKH(T) = 5 mg/kg (35)

25550

000552-30-7

Benzoltrikarbonsav-anhidrid

SKH(T) = 5 mg/kg (35) (Benzoltrikarbonsavban kifejezve)”

| b) | A következő sorokban a táblázat „CAS-szám” vagy „Korlátozások és/vagy előírások” oszlopa tartalmának helyébe a következő szöveg lép:








  Hivatkozási szám | CAS-szám | Megnevezés | Korlátozások, és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „10690 | 000079-10-7 | Akrilsav | SKH(T) = 6 mg/kg (36) |
| 10750 | 002495-35-4 | Benzil-akrilát | SKH(T) = 6 mg/kg (36) |
| 10780 | 000141-32-2 | n-butil-akrilát | SKH(T) = 6 mg/kg (36) |
| 10810 | 002998-08-5 | Szek-butil-akrilát | SKH(T) = 6 mg/kg (36) |
| 10840 | 001663-39-4 | Terc-butil-akrilát | SKH(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11470 | 000140-88-5 | Etil-akrilát | SKH(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11590 | 000106-63-8 | Izobutil-akrilát | SKH(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11680 | 000689-12-3 | Izopropil-akrilát | SKH(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11710 | 000096-33-3 | Metil-akrilát | SKH(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11830 | 000818-61-1 | Akrilsav etilén-glikollal alkotott monoésztere | SKH(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11890 | 002499-59-4 | n-oktil-akrilát | SKH(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11980 | 000925-60-0 | Propil-akrilát | SKH(T) = 6 mg/kg (36) |
| 13720 | 000110-63-4 | Bután-1,4-diol | SKH(T) = 5 mg/kg (24) |
| 20020 | 000079-41-4 | Metakrilsav | SKH(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20080 | 002495-37-6 | Benzil-metakrilát | SKH(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20110 | 000097-88-1 | Butil-metakrilát | SKH(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20140 | 002998-18-7 | szek-butil-metakrilát | SKH(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20170 | 000585-07-9 | terc-butil-metakrilát | SKH(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20890 | 000097-63-2 | Etil-metakrilát | SKH(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21010 | 000097-86-9 | Izobutil-metakrilát | SKH(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21100 | 004655-34-9 | Izopropil-metakrilát | SKH(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21130 | 000080-62-6 | Metil-metakrilát | SKH(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21190 | 000868-77-9 | Metakrilsav etilén-glikollal alkotott monoésztere | SKH(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21280 | 002177-70-0 | Fenil-metakrilát | SKH(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21340 | 002210-28-8 | Propil-metakrilát | SKH(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21460 | 000760-93-0 | Metakrilsav-anhidrid | SKH(T) = 6 mg/kg (37) |
| 24190 | 008050-09-7 | Fás gyanta | Lásd »Kolofónium« (Hiv. sz.: 24100)” |

b)

A következő sorokban a táblázat „CAS-szám” vagy „Korlátozások és/vagy előírások” oszlopa tartalmának helyébe a következő szöveg lép:

Hivatkozási szám

CAS-szám

Megnevezés

Korlátozások, és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„10690

000079-10-7

Akrilsav

SKH(T) = 6 mg/kg (36)

10750

002495-35-4

Benzil-akrilát

SKH(T) = 6 mg/kg (36)

10780

000141-32-2

n-butil-akrilát

SKH(T) = 6 mg/kg (36)

10810

002998-08-5

Szek-butil-akrilát

SKH(T) = 6 mg/kg (36)

10840

001663-39-4

Terc-butil-akrilát

SKH(T) = 6 mg/kg (36)

11470

000140-88-5

Etil-akrilát

SKH(T) = 6 mg/kg (36)

11590

000106-63-8

Izobutil-akrilát

SKH(T) = 6 mg/kg (36)

11680

000689-12-3

Izopropil-akrilát

SKH(T) = 6 mg/kg (36)

11710

000096-33-3

Metil-akrilát

SKH(T) = 6 mg/kg (36)

11830

000818-61-1

Akrilsav etilén-glikollal alkotott monoésztere

SKH(T) = 6 mg/kg (36)

11890

002499-59-4

n-oktil-akrilát

SKH(T) = 6 mg/kg (36)

11980

000925-60-0

Propil-akrilát

SKH(T) = 6 mg/kg (36)

13720

000110-63-4

Bután-1,4-diol

SKH(T) = 5 mg/kg (24)

20020

000079-41-4

Metakrilsav

SKH(T) = 6 mg/kg (37)

20080

002495-37-6

Benzil-metakrilát

SKH(T) = 6 mg/kg (37)

20110

000097-88-1

Butil-metakrilát

SKH(T) = 6 mg/kg (37)

20140

002998-18-7

szek-butil-metakrilát

SKH(T) = 6 mg/kg (37)

20170

000585-07-9

terc-butil-metakrilát

SKH(T) = 6 mg/kg (37)

20890

000097-63-2

Etil-metakrilát

SKH(T) = 6 mg/kg (37)

21010

000097-86-9

Izobutil-metakrilát

SKH(T) = 6 mg/kg (37)

21100

004655-34-9

Izopropil-metakrilát

SKH(T) = 6 mg/kg (37)

21130

000080-62-6

Metil-metakrilát

SKH(T) = 6 mg/kg (37)

21190

000868-77-9

Metakrilsav etilén-glikollal alkotott monoésztere

SKH(T) = 6 mg/kg (37)

21280

002177-70-0

Fenil-metakrilát

SKH(T) = 6 mg/kg (37)

21340

002210-28-8

Propil-metakrilát

SKH(T) = 6 mg/kg (37)

21460

000760-93-0

Metakrilsav-anhidrid

SKH(T) = 6 mg/kg (37)

24190

008050-09-7

Fás gyanta

Lásd »Kolofónium« (Hiv. sz.: 24100)”

| c) | A táblázatból a következő sort el kell hagyni:








  Hivatkozási szám | CAS-szám | Megnevezés | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „11000 | 050976-02-8 | Diciklopentadienil-akrilát | MMF = 0,05 mg/6 dm2” |

c)

A táblázatból a következő sort el kell hagyni:

Hivatkozási szám

CAS-szám

Megnevezés

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„11000

050976-02-8

Diciklopentadienil-akrilát

MMF = 0,05 mg/6 dm2”

| 3. | A B. szakaszban a táblázatból a következő sorokat el kell hagyni:








  Hivatkozási szám | CAS-szám | Megnevezés | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „11500 | 000103-11-7 | (2-Etilhexil)-akrilát | |
| 14260 | 000502-44-3 | Kaprolaktám | |
| 21370 | 010595-80-9 | (2-Szulfoetil)-metakrilát | |
| 22210 | 000098-83-9 | α-Metilsztirol | |
| 25540 | 000528-44-9 | Trimellitinsav | MM(E) = 5 mg/kg KT-ben |
| 25550 | 000552-30-7 | Trimellitinsav-anhidrid | MM(E) = 5 mg/kg in FP (trimellitinsavban kifejezve)” |

3.

A B. szakaszban a táblázatból a következő sorokat el kell hagyni:

Hivatkozási szám

CAS-szám

Megnevezés

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„11500

000103-11-7

(2-Etilhexil)-akrilát

14260

000502-44-3

Kaprolaktám

21370

010595-80-9

(2-Szulfoetil)-metakrilát

22210

000098-83-9

α-Metilsztirol

25540

000528-44-9

Trimellitinsav

MM(E) = 5 mg/kg KT-ben

25550

000552-30-7

Trimellitinsav-anhidrid

MM(E) = 5 mg/kg in FP (trimellitinsavban kifejezve)”

---

II. MELLÉKLET

A 2002/72/EK irányelv III. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „2. | A következő anyagok nem szerepelnek a listán, még akkor sem, ha azokat szándékosan használják és engedélyezték:






  a) | engedélyezett savak, fenolok vagy alkoholok alumínium-, ammónium-, kalcium-, vas-, magnézium-, kálcium- és nátriumsói (ideértve a kettős és a savanyú sókat is). A »... sav(ak), sók« megnevezést tartalmazó nevek azonban megjelennek a listákon akkor, ha ott a megfelelő szabad sav(ak) nem szerepel(nek); |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„2.

A következő anyagok nem szerepelnek a listán, még akkor sem, ha azokat szándékosan használják és engedélyezték:

a)

engedélyezett savak, fenolok vagy alkoholok alumínium-, ammónium-, kalcium-, vas-, magnézium-, kálcium- és nátriumsói (ideértve a kettős és a savanyú sókat is). A »... sav(ak), sók« megnevezést tartalmazó nevek azonban megjelennek a listákon akkor, ha ott a megfelelő szabad sav(ak) nem szerepel(nek);

| b) | engedélyezett savak, fenolok vagy alkoholok cinksói (ideértve a kettős és a savanyú sókat is). Ezekre a sókra egy csoportos SKH = 25 mg/kg (Zn-ben kifejezve) vonatkozik. Ugyanez a Zn-re vonatkozó korlátozás vonatkozik még a következőkre is:






  i. | a listán szereplő »... sav(ak), sók« nevet tartalmazó anyagok akkor, ha ott a megfelelő szabad sav(ak) nem szerepel(nek); |
| --- | --- | --- |

b)

engedélyezett savak, fenolok vagy alkoholok cinksói (ideértve a kettős és a savanyú sókat is). Ezekre a sókra egy csoportos SKH = 25 mg/kg (Zn-ben kifejezve) vonatkozik. Ugyanez a Zn-re vonatkozó korlátozás vonatkozik még a következőkre is:

i.

a listán szereplő »... sav(ak), sók« nevet tartalmazó anyagok akkor, ha ott a megfelelő szabad sav(ak) nem szerepel(nek);

| ii. | a VI. melléklet 38. megjegyzésében szereplő anyagok.”; |
| --- | --- |

ii.

a VI. melléklet 38. megjegyzésében szereplő anyagok.”;

| 2. | Az A. cím a következőképpen módosul:






  a) | A táblázat – a megfelelő számsorrend szerint – a következő sorokkal egészül ki:








  Hivatkozási szám | CAS-szám | Megnevezés | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „30340 | 330198-91-9 | 12-(Acetoxi)sztearinsav, 2,3-bisz(acetoxi)propil-észter | |
| 30401 | — | Zsírsavak acetilezett mono- és digliceridjei | |
| 31542 | 174254-23-0 | Akrilsav, metil-észter, 1-dodekántiollal képzett telomer, C16–C18-alkil-észterek | MM = 0,5 tömeg% KT-ben. |
| 43480 | 064365-11-3 | Aktív szén, aktivált | Az V. melléklet B. részében szereplő előírásoknak megfelelően. |
| 62245 | 012751-22-3 | Vas-foszfid | Csak PET polimerek és kopolimerek esetén. |
| 64990 | 025736-61-2 | Maleinsav-anhidrid-sztirol, kopolimer, nátriumsó | Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően. |
| 66905 | 000872-50-4 | N-Metilpirolidon | |
| 66930 | 068554-70-1 | Metilszilszeszkvioxán | Maradék monomer metilszilszeszkvioxánban < 1 mg metiltrimetoxiszilán/kg metilszilszeszkvioxán. |
| 67155 | — | 4-(2-Benzoxazolil)-4′-(5-metil-2-benzoxazolil)sztilbén, 4,4′-bisz(2-benzoxazolil)sztilbén és 4,4′-bisz(5-metil-2-benzoxazolil)sztilbén elegye | Legfeljebb 0,05 tömeg% (a használt anyag mennyisége/a keverék mennyisége) Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően. |
| 76415 | 019455-79-9 | Pimelinsav, kalciumsó | |
| 76815 | — | Adipinsav és glicerin vagy pentaeritritol poliésztere, páros számú, egyenesláncú C12–C22 zsírsavakkal képzett észterek | Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően. |
| 76845 | 031831-53-5 | 1,4-Butándiol kaprolaktámmal képzett poliésztere | Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően. |
| 77370 | 070142-34-6 | Polietilénglikol-30-dipolihidroxisztearát | |
| 79600 | 009046-01-9 | Polietilénglikol-tridecil-éter-foszfát | SKH = 5 mg/kg. Csak vizes élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagok és tárgyak esetében. Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően. |
| 80000 | 009002-88-4 | Polietilén viasz | |
| 81060 | 009003-07-0 | Polipropilén viasz” | |

2.

Az A. cím a következőképpen módosul:

a)

A táblázat – a megfelelő számsorrend szerint – a következő sorokkal egészül ki:

Hivatkozási szám

CAS-szám

Megnevezés

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„30340

330198-91-9

12-(Acetoxi)sztearinsav, 2,3-bisz(acetoxi)propil-észter

30401

—

Zsírsavak acetilezett mono- és digliceridjei

31542

174254-23-0

Akrilsav, metil-észter, 1-dodekántiollal képzett telomer, C16–C18-alkil-észterek

MM = 0,5 tömeg% KT-ben.

43480

064365-11-3

Aktív szén, aktivált

Az V. melléklet B. részében szereplő előírásoknak megfelelően.

62245

012751-22-3

Vas-foszfid

Csak PET polimerek és kopolimerek esetén.

64990

025736-61-2

Maleinsav-anhidrid-sztirol, kopolimer, nátriumsó

Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően.

66905

000872-50-4

N-Metilpirolidon

66930

068554-70-1

Metilszilszeszkvioxán

Maradék monomer metilszilszeszkvioxánban < 1 mg metiltrimetoxiszilán/kg metilszilszeszkvioxán.

67155

—

4-(2-Benzoxazolil)-4′-(5-metil-2-benzoxazolil)sztilbén, 4,4′-bisz(2-benzoxazolil)sztilbén és 4,4′-bisz(5-metil-2-benzoxazolil)sztilbén elegye

Legfeljebb 0,05 tömeg% (a használt anyag mennyisége/a keverék mennyisége) Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően.

76415

019455-79-9

Pimelinsav, kalciumsó

76815

—

Adipinsav és glicerin vagy pentaeritritol poliésztere, páros számú, egyenesláncú C12–C22 zsírsavakkal képzett észterek

Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően.

76845

031831-53-5

1,4-Butándiol kaprolaktámmal képzett poliésztere

Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően.

77370

070142-34-6

Polietilénglikol-30-dipolihidroxisztearát

79600

009046-01-9

Polietilénglikol-tridecil-éter-foszfát

SKH = 5 mg/kg. Csak vizes élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagok és tárgyak esetében. Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően.

80000

009002-88-4

Polietilén viasz

81060

009003-07-0

Polipropilén viasz”

| b) | A következő sorokban a táblázat „Megnevezés” és „Korlátozások és/vagy előírások” oszlopa tartalmának helyébe a következő szöveg lép:








  Hivatkozási szám | CAS-szám | Megnevezés | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „30080 | 004180-12-5 | Ecetsav, rézsó | SKH(E) = 5 mg/kg (7) (rézben kifejezve) |
| 35760 | 001309-64-4 | Antimon-trioxid | SKH = 0,04 mg/kg (39) (antimonban kifejezve) |
| 40580 | 000110-63-4 | 1,4-Butándiol | SKH(E) = 5 mg/kg (24) |
| 42320 | 007492-68-4 | Szénsav, rézsó | SKH(E) = 5 mg/kg (7) (rézben kifejezve) |
| 45195 | 007787-70-4 | Réz-bromid | SKH(E) = 5 mg/kg (7) (rézben kifejezve) |
| 45200 | 001335-23-5 | Réz-jodid | SKH(E) = 5 mg/kg (7) (rézben kifejezve) |
| 53610 | 054453-03-1 | Etilén-diamin-tetraecetsav, rézsó | SKH(E) = 5 mg/kg (7) (rézben kifejezve) |
| 81515 | 087189-25-1 | Poli(cink-glicerinát) | SKH(E) = 25 mg/kg (38) (cinkben kifejezve) |
| 81760 | — | Sárgaréz, bronz, vörösréz, saválló acél, ón porok, lemezkék és szálak, és vörösréz-, ón- és vasötvözetek | SKH(E) = 5 mg/kg (7) (rézben kifejezve) |
| 88640 | 008013-07-08 | Szójaolaj, epoxidált | SKH= 60 mg/kg. A 91/321/EGK bizottsági irányelvben meghatározott anyatej-helyettesítő és -kiegészítő tápszereket, vagy a 96/5/EK irányelvben meghatározott, csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt feldolgozott gabonaalapú élelmiszereket és bébiételeket tartalmazó üvegedények lezárására használatos PVC-tömítések esetében azonban az SKH 30 mg/kg. |
| 89200 | 007617-31-4 | Sztearinsav, rézsó | SKH(E) = 5 mg/kg (7) (rézben kifejezve) |
| 92030 | 010124-44-4 | Kénsav, rézsó | SKH(E) = 5 mg/kg (7) (rézben kifejezve) |
| 96190 | 020427-58-1 | Cink-hidroxid | SKH(E) = 25 mg/kg (38) (cinkben kifejezve) |
| 96240 | 001314-13-2 | Cink-oxid | SKH(E) = 25 mg/kg (38) (cinkben kifejezve) |
| 96320 | 001314-98-3 | Cink-szulfid | SKH(E) = 25 mg/kg (38) (cinkben kifejezve)” |

b)

A következő sorokban a táblázat „Megnevezés” és „Korlátozások és/vagy előírások” oszlopa tartalmának helyébe a következő szöveg lép:

Hivatkozási szám

CAS-szám

Megnevezés

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„30080

004180-12-5

Ecetsav, rézsó

SKH(E) = 5 mg/kg (7) (rézben kifejezve)

35760

001309-64-4

Antimon-trioxid

SKH = 0,04 mg/kg (39) (antimonban kifejezve)

40580

000110-63-4

1,4-Butándiol

SKH(E) = 5 mg/kg (24)

42320

007492-68-4

Szénsav, rézsó

SKH(E) = 5 mg/kg (7) (rézben kifejezve)

45195

007787-70-4

Réz-bromid

SKH(E) = 5 mg/kg (7) (rézben kifejezve)

45200

001335-23-5

Réz-jodid

SKH(E) = 5 mg/kg (7) (rézben kifejezve)

53610

054453-03-1

Etilén-diamin-tetraecetsav, rézsó

SKH(E) = 5 mg/kg (7) (rézben kifejezve)

81515

087189-25-1

Poli(cink-glicerinát)

SKH(E) = 25 mg/kg (38) (cinkben kifejezve)

81760

—

Sárgaréz, bronz, vörösréz, saválló acél, ón porok, lemezkék és szálak, és vörösréz-, ón- és vasötvözetek

SKH(E) = 5 mg/kg (7) (rézben kifejezve)

88640

008013-07-08

Szójaolaj, epoxidált

SKH= 60 mg/kg. A 91/321/EGK bizottsági irányelvben meghatározott anyatej-helyettesítő és -kiegészítő tápszereket, vagy a 96/5/EK irányelvben meghatározott, csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt feldolgozott gabonaalapú élelmiszereket és bébiételeket tartalmazó üvegedények lezárására használatos PVC-tömítések esetében azonban az SKH 30 mg/kg.

89200

007617-31-4

Sztearinsav, rézsó

SKH(E) = 5 mg/kg (7) (rézben kifejezve)

92030

010124-44-4

Kénsav, rézsó

SKH(E) = 5 mg/kg (7) (rézben kifejezve)

96190

020427-58-1

Cink-hidroxid

SKH(E) = 25 mg/kg (38) (cinkben kifejezve)

96240

001314-13-2

Cink-oxid

SKH(E) = 25 mg/kg (38) (cinkben kifejezve)

96320

001314-98-3

Cink-szulfid

SKH(E) = 25 mg/kg (38) (cinkben kifejezve)”

| c) | A táblázatból a következő sorokat el kell hagyni:








  Hivatkozási szám | CAS-szám | Megnevezés | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „30400 | — | Acilezett gliceridek | |
| 38320 | 005242-49-9 | 4-(Benzoxazol-2-il)-4′-(5-metilbenzoxazol-2-il)-sztilbén | Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően.” |

c)

A táblázatból a következő sorokat el kell hagyni:

Hivatkozási szám

CAS-szám

Megnevezés

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„30400

—

Acilezett gliceridek

38320

005242-49-9

4-(Benzoxazol-2-il)-4′-(5-metilbenzoxazol-2-il)-sztilbén

Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően.”

| 3. | A B. szakasz a következőképpen módosul:






  a) | A táblázat – a megfelelő számsorrend szerint – a következő sorokkal egészül ki:








  Hivatkozási szám | CAS-szám | Megnevezés | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „31500 | 025134-51-4 | Akrilsav, akrilsav, 2-etilhexil-észter, kopolimer | SKH(E) = 6 mg/kg (36) (akrilsavban kifejezve) és SKH = 0,05 mg/kg (akrilsav, 2-etilhexil-észterben kifejezve). |
| 38505 | 351870-33-2 | cisz-endo-Biciklo[2.2.1]heptán-2,3-dikarbonsav, dinátriumsó | SKH = 5 mg/kg. Nem használható savas élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő polietilénnel. Tisztaság: ≥ 96 % |
| 38940 | 110675-26-8 | 2,4-Bisz(dodeciltiometil)-6-metilfenol | SKH(E) = 5 mg/kg (40) |
| 49595 | 057583-35-4 | Dimetilón-bisz(etilhexil-merkaptoacetát) | SKH(E) = 0,18 mg/kg (16) (ónban kifejezve) |
| 63940 | 008062-15-5 | Lignoszulfonsav | SKH = 0,24 mg/kg és csak műanyag diszperziókhoz való diszpergálószerként használható |
| 66350 | 085209-93-4 | 2,2′-Metilén-bisz(4,6-di-terc-butilfenil)-lítium-foszfát | SKH = 5 mg/kg és SKH(E)= 0,6 (8) (lítiumban kifejezve) |
| 67515 | 057583-34-3 | Monometilón-trisz(etilhexil-merkaptoacetát) | SKH(E) = 0,18 mg/kg (16) (ónban kifejezve) |
| 69160 | 014666-94-5 | Olajsav, kobaltsó | SKH(E) = 0,05 mg/kg (14) (kobaltban kifejezve) |
| 76681 | — | Policiklopentadién, hidrogénezett | SKH = 5 mg/kg (1) |
| 85950 | 037296-97-2 | Kovasav, magnézium-nátrium-fluorid só | SKH = 0,15 mg/kg (fluoridban kifejezve). Többrétegű anyagok csak olyan rétegeiben, amelyek nem kerülnek érintkezésbe élelmiszerrel. |
| 95265 | 227099-60-7 | 1,3,5-Trisz(4-benzoilfenil)-benzol | SKH = 0,05 mg/kg” |

3.

A B. szakasz a következőképpen módosul:

a)

A táblázat – a megfelelő számsorrend szerint – a következő sorokkal egészül ki:

Hivatkozási szám

CAS-szám

Megnevezés

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„31500

025134-51-4

Akrilsav, akrilsav, 2-etilhexil-észter, kopolimer

SKH(E) = 6 mg/kg (36) (akrilsavban kifejezve) és SKH = 0,05 mg/kg (akrilsav, 2-etilhexil-észterben kifejezve).

38505

351870-33-2

cisz-endo-Biciklo[2.2.1]heptán-2,3-dikarbonsav, dinátriumsó

SKH = 5 mg/kg. Nem használható savas élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő polietilénnel. Tisztaság: ≥ 96 %

38940

110675-26-8

2,4-Bisz(dodeciltiometil)-6-metilfenol

SKH(E) = 5 mg/kg (40)

49595

057583-35-4

Dimetilón-bisz(etilhexil-merkaptoacetát)

SKH(E) = 0,18 mg/kg (16) (ónban kifejezve)

63940

008062-15-5

Lignoszulfonsav

SKH = 0,24 mg/kg és csak műanyag diszperziókhoz való diszpergálószerként használható

66350

085209-93-4

2,2′-Metilén-bisz(4,6-di-terc-butilfenil)-lítium-foszfát

SKH = 5 mg/kg és SKH(E)= 0,6 (8) (lítiumban kifejezve)

67515

057583-34-3

Monometilón-trisz(etilhexil-merkaptoacetát)

SKH(E) = 0,18 mg/kg (16) (ónban kifejezve)

69160

014666-94-5

Olajsav, kobaltsó

SKH(E) = 0,05 mg/kg (14) (kobaltban kifejezve)

76681

—

Policiklopentadién, hidrogénezett

SKH = 5 mg/kg (1)

85950

037296-97-2

Kovasav, magnézium-nátrium-fluorid só

SKH = 0,15 mg/kg (fluoridban kifejezve). Többrétegű anyagok csak olyan rétegeiben, amelyek nem kerülnek érintkezésbe élelmiszerrel.

95265

227099-60-7

1,3,5-Trisz(4-benzoilfenil)-benzol

SKH = 0,05 mg/kg”

| b) | A következő sorokban a táblázat „Megnevezés” és „Korlátozások és/vagy előírások” oszlopa tartalmának helyébe a következő szöveg lép:








  Hivatkozási szám | CAS-szám | Megnevezés | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „40020 | 110553-27-0 | 2,4-Bisz(oktiltiometil)-6-metilfenol | SKH(E) = 5 mg/kg (40) |
| 50160 | — | Di-n-oktilón-bisz(n-alkil(C10–C16)-merkaptoacetát | SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve) |
| 50240 | 010039-33-5 | Di-n-oktilón-bisz(2-etilhexil-maleát) | SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve) |
| 50320 | 015571-58-1 | Di-n-oktilón-bisz(2-etilhexil-merkaptoacetát) | SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve) |
| 50360 | — | Di-n-oktilón-bisz(2-etilmaleát) | SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve) |
| 50400 | 033568-99-9 | Di-n-oktilón-bisz(izooktilmaleát) | SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve) |
| 50480 | 026401-97-8 | Di-n-oktilón-bisz(izooktil-merkaptoacetát) | SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve) |
| 50560 | — | Di-n-oktilón-1,4-butándiol-bisz(merkaptoacetát) | SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve) |
| 50640 | 003648-18-8 | Di-n-oktilón-dilaurát | SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve) |
| 50720 | 015571-60-5 | Di-n-oktilón-dimaleát | SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve) |
| 50800 | — | Di-n-oktilón-dimaleát, észterezett | SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve) |
| 50880 | — | Di-n-oktilón-dimaleát, polimerek (n = 2–4) | SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve) |
| 50960 | 069226-44-4 | Di-n-etilénglikol-bisz(merkaptoacetát) | SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve) |
| 51040 | 015535-79-2 | Di-n-oktilón-merkaptoacetát | SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve) |
| 51120 | — | Di-n-oktilón-tiobenzoát-2-etilhexil-merkaptoacetát | SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve) |
| 67180 | — | (50 tömeg%) ftálsav-n-decil-n-oktil-észter, (25 tömeg%) ftálsav di-n-decil-észter, és (25 tömeg%) ftálsav-di-n-oktil-észter elegye | SKH = 5 mg/kg (1)” |

b)

A következő sorokban a táblázat „Megnevezés” és „Korlátozások és/vagy előírások” oszlopa tartalmának helyébe a következő szöveg lép:

Hivatkozási szám

CAS-szám

Megnevezés

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„40020

110553-27-0

2,4-Bisz(oktiltiometil)-6-metilfenol

SKH(E) = 5 mg/kg (40)

50160

—

Di-n-oktilón-bisz(n-alkil(C10–C16)-merkaptoacetát

SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve)

50240

010039-33-5

Di-n-oktilón-bisz(2-etilhexil-maleát)

SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve)

50320

015571-58-1

Di-n-oktilón-bisz(2-etilhexil-merkaptoacetát)

SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve)

50360

—

Di-n-oktilón-bisz(2-etilmaleát)

SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve)

50400

033568-99-9

Di-n-oktilón-bisz(izooktilmaleát)

SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve)

50480

026401-97-8

Di-n-oktilón-bisz(izooktil-merkaptoacetát)

SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve)

50560

—

Di-n-oktilón-1,4-butándiol-bisz(merkaptoacetát)

SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve)

50640

003648-18-8

Di-n-oktilón-dilaurát

SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve)

50720

015571-60-5

Di-n-oktilón-dimaleát

SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve)

50800

—

Di-n-oktilón-dimaleát, észterezett

SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve)

50880

—

Di-n-oktilón-dimaleát, polimerek (n = 2–4)

SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve)

50960

069226-44-4

Di-n-etilénglikol-bisz(merkaptoacetát)

SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve)

51040

015535-79-2

Di-n-oktilón-merkaptoacetát

SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve)

51120

—

Di-n-oktilón-tiobenzoát-2-etilhexil-merkaptoacetát

SKH(E) = 0,006 mg/kg (17) (ónban kifejezve)

67180

—

(50 tömeg%) ftálsav-n-decil-n-oktil-észter, (25 tömeg%) ftálsav di-n-decil-észter, és (25 tömeg%) ftálsav-di-n-oktil-észter elegye

SKH = 5 mg/kg (1)”

| c) | A táblázatból a következő sort el kell hagyni:








  Hivatkozási szám | CAS-szám | Megnevezés | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „76680 | 068132-00-3 | Policiklopentadién, hidrogénezett | SKH = 5 mg/kg (1)” |

c)

A táblázatból a következő sort el kell hagyni:

Hivatkozási szám

CAS-szám

Megnevezés

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„76680

068132-00-3

Policiklopentadién, hidrogénezett

SKH = 5 mg/kg (1)”

---

III. MELLÉKLET

Az V. melléklet B. részében a táblázat – a megfelelő számsorrend szerint – a következő sorokkal egészül ki:

| Hivatkozási szám | EGYÉB ELŐÍRÁSOK |
| --- | --- |
| „24903 | Szirupok, hidrolizált keményítő, hidrogénezett
  A maltitszirupra (E 965(ii)) vonatkozó tisztasági kritériumoknak (a legutóbb a 2004. április 16-i 2004/46/EK irányelvvel (HL L 114., 2004.4.21., 15. o.) módosított 95/31/EK bizottsági irányelv (HL L 178., 1995.7.28., 1. o.)) megfelelően |
| 43480 | Aktív szén, aktivált
  Csak PET-ben, legfeljebb 10 mg/kg polimer értékig. Ugyanazok a tisztasági követelmények, mint amelyeket 95/45/EK bizottsági irányelv (HL L 226., 1995.9.22., 1. o. A legutóbb a 2004/47/EK irányelvvel (HL L 113., 2004.4.20., 24. o.) módosított irányelv.) határoz meg növényi szénre (E 153), a hamutartalom kivételével, ami legfeljebb 10 tömeg % lehet |
| 64990 | Maleinsav-anhidrid-sztirol, kopolimer, nátriumsó
  Az 1 000 daltonnál kisebb molekulasúlyú frakció kisebb mint 0,05 tömeg % |
| 67155 | 4-(2-Benzoxazolil)-4′-(5-metil-2-benzoxazolil)sztilbén, 4,4′-bisz(2-benzoxazolil)sztilbén és 4,4′-bisz(5-metil-2-benzoxazolil)sztilbén elegye
  A gyártási folyamatból származó elegy, amely jellemzően (58–62 %): (23–27 %): (13–17 %) összetételű |
| 76845 | 1,4-Butándiol kaprolaktámmal képzett poliésztere
  Az 1 000 daltonnál kisebb molekulasúlyú frakció kisebb mint 0,05 tömeg % |
| 76815 | Adipinsav és glicerin vagy pentaeritritol poliésztere, páros számú, egyenesláncú C12–C22 zsírsavakkal képzett észterek
  Az 1 000 daltonnál kisebb molekulasúlyú frakció kisebb mint 5 tömeg % |
| 79600 | Polietilénglikol-tridecil-éter-foszfát
  Polietilénglikol(EO ≤ 11)-tridecil-éter-foszfát (mono- és dialkilészter), legfeljebb 10 % polietilénglikol(EO ≤ 11)-tridecil-éter-tartalommal” |

Hivatkozási szám

EGYÉB ELŐÍRÁSOK

„24903

Szirupok, hidrolizált keményítő, hidrogénezett

A maltitszirupra (E 965(ii)) vonatkozó tisztasági kritériumoknak (a legutóbb a 2004. április 16-i 2004/46/EK irányelvvel (HL L 114., 2004.4.21., 15. o.) módosított 95/31/EK bizottsági irányelv (HL L 178., 1995.7.28., 1. o.)) megfelelően

43480

Aktív szén, aktivált

Csak PET-ben, legfeljebb 10 mg/kg polimer értékig. Ugyanazok a tisztasági követelmények, mint amelyeket 95/45/EK bizottsági irányelv (HL L 226., 1995.9.22., 1. o. A legutóbb a 2004/47/EK irányelvvel (HL L 113., 2004.4.20., 24. o.) módosított irányelv.) határoz meg növényi szénre (E 153), a hamutartalom kivételével, ami legfeljebb 10 tömeg % lehet

64990

Maleinsav-anhidrid-sztirol, kopolimer, nátriumsó

Az 1 000 daltonnál kisebb molekulasúlyú frakció kisebb mint 0,05 tömeg %

67155

4-(2-Benzoxazolil)-4′-(5-metil-2-benzoxazolil)sztilbén, 4,4′-bisz(2-benzoxazolil)sztilbén és 4,4′-bisz(5-metil-2-benzoxazolil)sztilbén elegye

A gyártási folyamatból származó elegy, amely jellemzően (58–62 %): (23–27 %): (13–17 %) összetételű

76845

1,4-Butándiol kaprolaktámmal képzett poliésztere

Az 1 000 daltonnál kisebb molekulasúlyú frakció kisebb mint 0,05 tömeg %

76815

Adipinsav és glicerin vagy pentaeritritol poliésztere, páros számú, egyenesláncú C12–C22 zsírsavakkal képzett észterek

Az 1 000 daltonnál kisebb molekulasúlyú frakció kisebb mint 5 tömeg %

79600

Polietilénglikol-tridecil-éter-foszfát

Polietilénglikol(EO ≤ 11)-tridecil-éter-foszfát (mono- és dialkilészter), legfeljebb 10 % polietilénglikol(EO ≤ 11)-tridecil-éter-tartalommal”

---

IV. MELLÉKLET

A VI. melléklet a következőképpen módosul:

| 1. | A (8), (14) és (16) megjegyzések helyébe a következő szöveg lép:






  „(8) | Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 38000, 42400, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 és 95725 hivatkozási számú anyagok kioldódási értékének az összege nem haladja meg a korlátozást. |
| --- | --- | --- |

1.

A (8), (14) és (16) megjegyzések helyébe a következő szöveg lép:

„(8)

Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 38000, 42400, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 és 95725 hivatkozási számú anyagok kioldódási értékének az összege nem haladja meg a korlátozást.

| (14) | Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 44960, 68078, 69160, 82020, és 89170 hivatkozási számú anyagok kioldódási értékének az összege nem haladja meg a korlátozást. |
| --- | --- |

(14)

Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 44960, 68078, 69160, 82020, és 89170 hivatkozási számú anyagok kioldódási értékének az összege nem haladja meg a korlátozást.

| (16) | Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 49595, 49600, 67520, 67515, és 83599 hivatkozási számú anyagok kioldódási értékének az összege nem haladja meg a korlátozást.” |
| --- | --- |

(16)

Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 49595, 49600, 67520, 67515, és 83599 hivatkozási számú anyagok kioldódási értékének az összege nem haladja meg a korlátozást.”

| 2. | A megjegyzések a következőkkel egészülnek ki:






  „(35) | Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 25540 és 25550 hivatkozási számú anyagok kioldódási értékének az összege nem haladja meg a korlátozást. |
| --- | --- | --- |

2.

A megjegyzések a következőkkel egészülnek ki:

„(35)

Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 25540 és 25550 hivatkozási számú anyagok kioldódási értékének az összege nem haladja meg a korlátozást.

| (36) | Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 10690, 10750, 10780, 10810, 10840, 11470, 11590, 11680, 11710, 11830, 11890, 11980 és 31500 hivatkozási számú anyagok kioldódási értékének az összege nem haladja meg a korlátozást. |
| --- | --- |

(36)

Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 10690, 10750, 10780, 10810, 10840, 11470, 11590, 11680, 11710, 11830, 11890, 11980 és 31500 hivatkozási számú anyagok kioldódási értékének az összege nem haladja meg a korlátozást.

| (37) | Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 20020, 20080, 20110, 20140, 20170, 20890, 21010, 21100, 21130, 21190, 21280, 21340 és 21460 hivatkozási számú anyagok kioldódási értékének az összege nem haladja meg a korlátozást. |
| --- | --- |

(37)

Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 20020, 20080, 20110, 20140, 20170, 20890, 21010, 21100, 21130, 21190, 21280, 21340 és 21460 hivatkozási számú anyagok kioldódási értékének az összege nem haladja meg a korlátozást.

| (38) | Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 81515, 96190, 96240 és 96320 hivatkozási számú anyagoknak, valamint az engedélyezett savak, fenolok vagy alkoholok cinksóinak (ideértve a kettős és a savanyú sókat is) összesített kioldódási értéke nem haladja meg a korlátozást. Ugyanez a Zn-re vonatkozó korlátozás vonatkozik a listán szereplő »... sav(ak), sók« nevet tartalmazó anyagokra is akkor, ha ott a megfelelő szabad sav(ak) nem szerepel(nek). |
| --- | --- |

(38)

Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 81515, 96190, 96240 és 96320 hivatkozási számú anyagoknak, valamint az engedélyezett savak, fenolok vagy alkoholok cinksóinak (ideértve a kettős és a savanyú sókat is) összesített kioldódási értéke nem haladja meg a korlátozást. Ugyanez a Zn-re vonatkozó korlátozás vonatkozik a listán szereplő »... sav(ak), sók« nevet tartalmazó anyagokra is akkor, ha ott a megfelelő szabad sav(ak) nem szerepel(nek).

| (39) | Nagyon nagy hőmérsékleten előfordulhatnak a kioldódási határértéknél nagyobb értékek is. |
| --- | --- |

(39)

Nagyon nagy hőmérsékleten előfordulhatnak a kioldódási határértéknél nagyobb értékek is.

| (40) | Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 38940 és 40020 hivatkozási számú anyagok kioldódási értékének az összege nem haladja meg a korlátozást.” |
| --- | --- |

(40)

Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 38940 és 40020 hivatkozási számú anyagok kioldódási értékének az összege nem haladja meg a korlátozást.”

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

| 19.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 302/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 302/46

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2005. november 14.)

az olívaolajról és az étkezési olajbogyóról szóló 2005. évi megállapodás megkötéséről

(2005/800/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2003. november 25-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy a Közösség nevében tárgyalásokat folytasson az olívaolajról és az étkezési olajbogyóról szóló, 1986-ban létrejött, 1993-ban módosított és kiterjesztett, legutóbb 2004-ben meghosszabbított nemzetközi megállapodás felülvizsgálatáról. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2003. november 25-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy a Közösség nevében tárgyalásokat folytasson az olívaolajról és az étkezési olajbogyóról szóló, 1986-ban létrejött, 1993-ban módosított és kiterjesztett, legutóbb 2004-ben meghosszabbított nemzetközi megállapodás felülvizsgálatáról.

| (2) | Az Egyesült Nemzeteknek az olívaolajról és étkezési olajbogyóról szóló nemzetközi megállapodás helyébe lépő megállapodásról folytatott tárgyalásokról szóló konferenciája 2005. április 29-én elfogadta az olívaolajról és az étkezési olajbogyóról szóló új megállapodást. |
| --- | --- |

(2)

Az Egyesült Nemzeteknek az olívaolajról és étkezési olajbogyóról szóló nemzetközi megállapodás helyébe lépő megállapodásról folytatott tárgyalásokról szóló konferenciája 2005. április 29-én elfogadta az olívaolajról és az étkezési olajbogyóról szóló új megállapodást.

| (3) | Az olívaolajról és az étkezési olajbogyóról szóló 2005. évi nemzetközi megállapodás előmozdítja a nemzetközi együttműködést, hozzájárul az érintett termék piacainak fejlődéséhez és stabilitásához, továbbá előmozdítja a Közösség kereskedelmi és mezőgazdasági célkitűzéseinek elérését. |
| --- | --- |

(3)

Az olívaolajról és az étkezési olajbogyóról szóló 2005. évi nemzetközi megállapodás előmozdítja a nemzetközi együttműködést, hozzájárul az érintett termék piacainak fejlődéséhez és stabilitásához, továbbá előmozdítja a Közösség kereskedelmi és mezőgazdasági célkitűzéseinek elérését.

| (4) | Ezért a Közösség érdekében áll, hogy jóváhagyja a 2005. évi megállapodást, |
| --- | --- |

(4)

Ezért a Közösség érdekében áll, hogy jóváhagyja a 2005. évi megállapodást,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Tanács az Európai Közösség nevében jóváhagyja az olívaolajról és az étkezési olajbogyóról szóló 2005. évi nemzetközi megállapodást.

A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodás aláírására jogosult személyt vagy személyeket, aki vagy akik ezzel, annak 34. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban kifejezésre juttatja, illetve juttatják a Közösség beleegyezését, hogy annak kötelezettjévé váljék (1).

Kelt Brüsszelben, 2005. november 14-én.

a Tanács részéről

az elnökasszony

T. JOWELL

---

(1)  A megállapodás ideiglenes alkalmazása kezdetének időpontját (vagy például: „a megállapodás aláírásának időpontját”) a Tanács Főtitkársága jelenteti meg az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

1

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

AZ EGYESÜLT NEMZETEK KERESKEDELMI ÉS FEJLESZTÉSI KONFERENCIÁJA

2005. ÉVI NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁS AZ OLÍVAOLAJRÓL ÉS AZ ÉTKEZÉSI OLAJBOGYÓRÓL

Image

EGYESÜLT NEMZETEK

Genf, 2005

MEGJEGYZÉS

Az Egyesült Nemzetek dokumentumainak jelzetei nyomtatott nagybetűkből és számokból állnak. Ahol ilyen jelzet fordul elő, ott az Egyesült Nemzetek valamely dokumentumára történik hivatkozás.

TD/OLIVE OIL.10/6

E MEGÁLLAPODÁS SZERZŐDŐ FELEI,

HANGSÚLYOZVA, hogy az olajfa termesztése meghatározó jelentőségű azon családok millióinak létfenntartására és életszínvonalára nézve, amelyek az olajbogyótermékek fogyasztásának fenntartása és bővítése és e termékek világméretű gazdaságának növelése érdekében tett intézkedésektől függnek,

SZEM ELŐTT TARTVA, hogy évelő volta miatt az olajfa a termőföld karbantartásához és megőrzéséhez nélkülözhetetlen növény, továbbá jelentős szerepet kap az olyan föld hasznosításában is, amely más termést nem hoz és még külterjes gazdálkodási feltételek között is kedvezően reagál a termesztési technológia bármilyen fejlesztésére,

FIGYELEMMEL arra, hogy az olívaolaj és az étkezési olajbogyó alapvető árucikkek azon térségekben, ahol az olajbogyó-termesztés elterjedt, emellett alapvető alkotóelemei a mediterrán étrendnek, és újabban más étrendeknek is,

SZEM ELŐTT TARTVA, hogy az olajbogyó-termelés rendszertelensége olyan különleges nehézségekkel jár, amelyek komoly csapást mérhetnek a termelők és a fogyasztók érdekeire, és veszélyeztethetik a gazdasági növekedés általános politikáját az olajbogyótermő térségek országaiban,

HANGSÚLYOZVA ezzel kapcsolatban az olajbogyó-termelés fontosságát sok ország gazdasága számára,

FIGYELEMMEL arra, hogy az olajbogyó termesztésének és termékei piacának különleges jellemzőire tekintettel végrehajtandó intézkedések túllépnek a nemzeti kereteken, és nemzetközi fellépés szükséges,

MEGGYŐZŐDVE annak fontosságáról, hogy az 1956. évi megállapodástól kezdve az 1993-ban módosított 1986. évi megállapodásig megkötött korábbi megállapodások keretében megkezdett munka folytatódjék és kiterjedjék, és annak szükségességéről, hogy az iparban bekövetkezett változások fényében új, naprakész megállapodás jöjjön létre,

FIGYELEMMEL az Egyesült Nemzetek Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciája tizenegyedik ülése São Pauló-i konszenzusának rendelkezéseire,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

I. FEJEZET

Általános célkitűzések

1. cikk

Általános célkitűzések

E megállapodás általános célkitűzései a következők:

| 1. | A nemzetközi technikai együttműködés tekintetében:






  — | a nemzetközi együttműködés előmozdítása a világ olajfatermesztésének integrált és fenntartható fejlődése érdekében, |
| --- | --- | --- |

1.

A nemzetközi technikai együttműködés tekintetében:

—

a nemzetközi együttműködés előmozdítása a világ olajfatermesztésének integrált és fenntartható fejlődése érdekében,

| — | a termelés, az iparosítás, a tárolás és az értékesítés terén követendő eljárás összehangolásának elősegítése az olívaolajat, az olívapogácsa-olajat és az étkezési olajbogyót illetően, |
| --- | --- |

—

a termelés, az iparosítás, a tárolás és az értékesítés terén követendő eljárás összehangolásának elősegítése az olívaolajat, az olívapogácsa-olajat és az étkezési olajbogyót illetően,

| — | a kutatás és fejlesztés ösztönzése, valamint a technológia átadásának és a képzésnek az előmozdítása az olajbogyó-ágazatban többek között az olajfatermesztés és az olajbogyótermékek iparának modernizálása, valamint a termelés minőségének javítása céljából, |
| --- | --- |

—

a kutatás és fejlesztés ösztönzése, valamint a technológia átadásának és a képzésnek az előmozdítása az olajbogyó-ágazatban többek között az olajfatermesztés és az olajbogyótermékek iparának modernizálása, valamint a termelés minőségének javítása céljából,

| — | az olívaolaj, az olívapogácsa-olaj és az étkezési olajbogyó nemzetközi kereskedelmével kapcsolatos nemzetközi együttműködés alapjainak lefektetése, ekképpen szorosra fonva az együttműködést ilyen téren az olajbogyótermékek ágazatában érdekelt különböző felek képviselőivel, az idevágó nemzetközi megállapodásoknak és egyezményeknek megfelelően, |
| --- | --- |

—

az olívaolaj, az olívapogácsa-olaj és az étkezési olajbogyó nemzetközi kereskedelmével kapcsolatos nemzetközi együttműködés alapjainak lefektetése, ekképpen szorosra fonva az együttműködést ilyen téren az olajbogyótermékek ágazatában érdekelt különböző felek képviselőivel, az idevágó nemzetközi megállapodásoknak és egyezményeknek megfelelően,

| — | a termékminőség javítására és a figyelem ráirányítására tett erőfeszítések és lépések előmozdítása, |
| --- | --- |

—

a termékminőség javítására és a figyelem ráirányítására tett erőfeszítések és lépések előmozdítása,

| — | az olajfatermesztés és a környezet közötti kölcsönhatás javítása érdekében tett erőfeszítések és lépések előmozdítása, különös tekintettel a környezet védelmére és megőrzésére, |
| --- | --- |

—

az olajfatermesztés és a környezet közötti kölcsönhatás javítása érdekében tett erőfeszítések és lépések előmozdítása, különös tekintettel a környezet védelmére és megőrzésére,

| — | az olajfából származó termékek szervesen kapcsolódó felhasználásának vizsgálata és előmozdítása, |
| --- | --- |

—

az olajfából származó termékek szervesen kapcsolódó felhasználásának vizsgálata és előmozdítása,

| — | az olajfák genetikai forrásainak megőrzésére irányuló tevékenységek folytatása. |
| --- | --- |

—

az olajfák genetikai forrásainak megőrzésére irányuló tevékenységek folytatása.

| 2. | Az olajbogyótermékek nemzetközi kereskedelmének szabványosítása tekintetében:






  — | az olívatermékek összetételére és minőségi jellemzőire vonatkozó ismeretek kiegészítése érdekében a fizikai-kémiai és érzékszervi vizsgálatok terén további tevékeny együttműködés, az alábbiakat lehetővé tevő nemzetközi szabványok létrehozása céljából:






  — | a termékminőség ellenőrzése, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Az olajbogyótermékek nemzetközi kereskedelmének szabványosítása tekintetében:

—

az olívatermékek összetételére és minőségi jellemzőire vonatkozó ismeretek kiegészítése érdekében a fizikai-kémiai és érzékszervi vizsgálatok terén további tevékeny együttműködés, az alábbiakat lehetővé tevő nemzetközi szabványok létrehozása céljából:

—

a termékminőség ellenőrzése,

| — | tisztességes nemzetközi kereskedelem, |
| --- | --- |

—

tisztességes nemzetközi kereskedelem,

| — | a fogyasztók jogainak védelme, |
| --- | --- |

—

a fogyasztók jogainak védelme,

| — | a csalárd gyakorlatok megelőzése, |
| --- | --- |

—

a csalárd gyakorlatok megelőzése,

| — | a nemzeti és nemzetközi, különösen az olívaolaj és az étkezési olajbogyó forgalmazásával kapcsolatos jogszabályok harmonizációjára irányuló intézkedések tanulmányozásának és alkalmazásának megkönnyítése, |
| --- | --- |

—

a nemzeti és nemzetközi, különösen az olívaolaj és az étkezési olajbogyó forgalmazásával kapcsolatos jogszabályok harmonizációjára irányuló intézkedések tanulmányozásának és alkalmazásának megkönnyítése,

| — | a tagok által adott földrajzi jelzések meghatározására szolgáló kritériumok harmonizációjának ösztönzése, hogy ezek nemzetközileg elismertté váljanak, |
| --- | --- |

—

a tagok által adott földrajzi jelzések meghatározására szolgáló kritériumok harmonizációjának ösztönzése, hogy ezek nemzetközileg elismertté váljanak,

| — | az étkezési olajbogyótermékek nemzetközi kereskedelmével összefüggő bármely csalárd gyakorlat megelőzésére, illetőleg visszaszorítására irányuló nemzetközi együttműködés alapjainak lefektetése, az együttműködést e téren szorosabbra fonva az olajbogyótermékek ágazatában érdekelt különböző felek képviselőivel. |
| --- | --- |

—

az étkezési olajbogyótermékek nemzetközi kereskedelmével összefüggő bármely csalárd gyakorlat megelőzésére, illetőleg visszaszorítására irányuló nemzetközi együttműködés alapjainak lefektetése, az együttműködést e téren szorosabbra fonva az olajbogyótermékek ágazatában érdekelt különböző felek képviselőivel.

| 3. | Az olajbogyótermékek nemzetközi kereskedelmének kiterjesztése és e termékek népszerűsítése tekintetében:






  — | az olajbogyótermékek világgazdaságának harmonikus és fenntartható bővülését szolgáló bármely tevékenység támogatása a Nemzetközi Olívaolaj-tanácsnak a termelés, a fogyasztás és a nemzetközi kereskedelem területét felölelő teljes eszköztárával, figyelembe véve az e területek közötti összefüggéseket, |
| --- | --- | --- |

3.

Az olajbogyótermékek nemzetközi kereskedelmének kiterjesztése és e termékek népszerűsítése tekintetében:

—

az olajbogyótermékek világgazdaságának harmonikus és fenntartható bővülését szolgáló bármely tevékenység támogatása a Nemzetközi Olívaolaj-tanácsnak a termelés, a fogyasztás és a nemzetközi kereskedelem területét felölelő teljes eszköztárával, figyelembe véve az e területek közötti összefüggéseket,

| — | annak előmozdítása, hogy a termelés és a fogyasztás kiegyenlítésére intézkedéseket dolgozzanak ki és azokat végrehajtsák, továbbá információs és konzultációs eljárásokat vezessenek be, hogy a piac átláthatóbb legyen, |
| --- | --- |

—

annak előmozdítása, hogy a termelés és a fogyasztás kiegyenlítésére intézkedéseket dolgozzanak ki és azokat végrehajtsák, továbbá információs és konzultációs eljárásokat vezessenek be, hogy a piac átláthatóbb legyen,

| — | az olajbogyótermékekkel folytatott nemzetközi kereskedelem kiterjesztését célzó intézkedések végrehajtása, ezenkívül minden olyan intézkedés meghozatala, amely az olívaolaj és az étkezési olajbogyó fogyasztásának fokozására alkalmas, |
| --- | --- |

—

az olajbogyótermékekkel folytatott nemzetközi kereskedelem kiterjesztését célzó intézkedések végrehajtása, ezenkívül minden olyan intézkedés meghozatala, amely az olívaolaj és az étkezési olajbogyó fogyasztásának fokozására alkalmas,

| — | az olívaolaj és az étkezési olajbogyó táplálkozási, gyógyászati és egyéb jellemzőinek jobb megértését előmozdító tevékenységek vállalása, |
| --- | --- |

—

az olívaolaj és az étkezési olajbogyó táplálkozási, gyógyászati és egyéb jellemzőinek jobb megértését előmozdító tevékenységek vállalása,

| — | a Nemzetközi Olívaolaj-tanács megtartása és megerősítése az ágazatban tevékenykedő összes gazdasági szereplő találkozási pontjának, valamint az olajfára és termékeire vonatkozó dokumentációs és információs világközpontnak a szerepében. |
| --- | --- |

—

a Nemzetközi Olívaolaj-tanács megtartása és megerősítése az ágazatban tevékenykedő összes gazdasági szereplő találkozási pontjának, valamint az olajfára és termékeire vonatkozó dokumentációs és információs világközpontnak a szerepében.

II. FEJEZET

Fogalommeghatározások

2. cikk

Fogalommeghatározások

E megállapodás alkalmazásában:

| 1. | „Nemzetközi Olívaolaj-tanács” a 3. cikk (1) bekezdésében említett, az e megállapodás rendelkezéseinek alkalmazása céljából létrehozott nemzetközi szervezet. |
| --- | --- |

1.

„Nemzetközi Olívaolaj-tanács” a 3. cikk (1) bekezdésében említett, az e megállapodás rendelkezéseinek alkalmazása céljából létrehozott nemzetközi szervezet.

| 2. | „A tagok tanácsa” a Nemzetközi Olívaolaj-tanács döntéshozó szerve. |
| --- | --- |

2.

„A tagok tanácsa” a Nemzetközi Olívaolaj-tanács döntéshozó szerve.

| 3. | „Tag” e megállapodás valamely szerződő fele. |
| --- | --- |

3.

„Tag” e megállapodás valamely szerződő fele.

| 4. | „Olívaolajok” kizárólag az olajfa terméséből nyert olajok, kizárva azokat az olajokat, amelyeket oldószerrel vagy átészterezéssel nyertek, valamint az egyéb olajok hozzáadásával nyert keverékeket. |
| --- | --- |

4.

„Olívaolajok” kizárólag az olajfa terméséből nyert olajok, kizárva azokat az olajokat, amelyeket oldószerrel vagy átészterezéssel nyertek, valamint az egyéb olajok hozzáadásával nyert keverékeket.

| 5. | „Étkezési olajbogyó” a kiemelkedően gyógyhatású termése miatt kiválasztott és termesztett olajfafajták egészséges gyümölcséből készült termék, amelyet megfelelő kezelés vagy feldolgozás után kínálnak eladásra és végső fogyasztásra. |
| --- | --- |

5.

„Étkezési olajbogyó” a kiemelkedően gyógyhatású termése miatt kiválasztott és termesztett olajfafajták egészséges gyümölcséből készült termék, amelyet megfelelő kezelés vagy feldolgozás után kínálnak eladásra és végső fogyasztásra.

| 6. | „Olajbogyótermékek” minden ehető olajbogyótermék, különösen az olívaolajok, az olívapogácsa-olajok és az étkezési olajbogyó. |
| --- | --- |

6.

„Olajbogyótermékek” minden ehető olajbogyótermék, különösen az olívaolajok, az olívapogácsa-olajok és az étkezési olajbogyó.

| 7. | „Olajbogyó-melléktermékek” különösen az olajfa metszéséből és az olajbogyótermékek iparából származó termékek, valamint az ágazat termékeinek alternatív felhasználásából származó termékek. |
| --- | --- |

7.

„Olajbogyó-melléktermékek” különösen az olajfa metszéséből és az olajbogyótermékek iparából származó termékek, valamint az ágazat termékeinek alternatív felhasználásából származó termékek.

| 8. | „Olajbogyó-termesztési év” minden év október 1-jétől a következő év szeptember 30-ig tartó időszak. |
| --- | --- |

8.

„Olajbogyó-termesztési év” minden év október 1-jétől a következő év szeptember 30-ig tartó időszak.

ELSŐ RÉSZ

INTÉZMÉNYI RENDELKEZÉSEK

III. FEJEZET

Nemzetközi Olívaolaj-Tanács

I. szakasz

Létrehozás, szervek, feladatok, kiváltságok és mentességek

3. cikk

A Nemzetközi Olívaolaj-tanács létrehozása, székhelye és szervezete

(1)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács az alábbiakon keresztül jár el:

| — | az elnök, |
| --- | --- |

—

az elnök,

| — | a tagok tanácsa, illetve adott esetben a bizottságok és albizottságok, |
| --- | --- |

—

a tagok tanácsa, illetve adott esetben a bizottságok és albizottságok,

| — | az igazgatási titkárság, |
| --- | --- |

—

az igazgatási titkárság,

a II–V. szakaszban megállapított rendelkezésekkel összhangban.

(2)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács székhelye Madridban (Spanyolország) van, kivéve ha a tagok tanácsa másként határoz.

4. cikk

A tagok képviselete a Nemzetközi Olívaolaj-tanácsban

(1)   Minden tag képviselőt jelöl ki a Nemzetközi Olívaolaj-tanácsba.

(2)   E megállapodásban a „kormány”-ra vagy „kormányok”-ra tett utalást úgy kell értelmezni, hogy az magában foglalja az Európai Közösséget és bármely más kormányközi szervezetet, amelynek hatásköre kiterjed nemzetközi, különösen árukereskedelmi megállapodások előkészítésére, megkötésére és alkalmazására. Ennek megfelelően az Európai Közösség vagy az ilyen kormányközi szervezetek esetére tekintettel mindenütt, ahol e megállapodás szövege aláírást, megerősítést, elfogadást vagy jóváhagyást, illetőleg ideiglenes alkalmazásról szóló értesítést vagy csatlakozást említ, ott ebbe bele kell érteni az Európai Közösség vagy az ilyen kormányközi szervezetek általi aláírást, megerősítést, elfogadást vagy jóváhagyást, illetőleg a tőlük származó, ideiglenes alkalmazásról szóló értesítést vagy az ő csatlakozásukat is.

5. cikk

Kiváltságok és mentességek

(1)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács nemzetközi jogi személyiséggel rendelkezik. Jogképessége kiterjed különösen a szerződéskötésre, ingó és ingatlan vagyon szerzésére és elidegenítésére, valamint arra, hogy bírósági eljárásban félként részt vegyen. Nem rendelkezik kölcsönök felvételére vonatkozó jogképességgel.

(2)   Az egyes tagok területén, amennyiben az adott tag jogszabályai megengedik, a Nemzetközi Olívaolaj-tanács rendelkezik az e megállapodás által ráruházott feladatok teljesítéséhez szükséges jogképességgel.

(3)   Megfelelő működése érdekében a Nemzetközi Olívaolaj-tanácsnak, annak ügyvezető igazgatójának, magas rangú tisztviselőinek és igazgatási titkárságához tartozó egyéb személyzetének, Spanyolország területén lévő szakértőinek, valamint a tagok ottani küldöttségeinek jogállására, kiváltságaira és mentességeire a székhelyegyezmény az irányadó.

(4)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács székhelye szerinti állam kormánya, amennyiben az adott állam jogszabályai megengedik, a Nemzetközi Olívaolaj-tanács által az alkalmazottainak kifizetett díjakat és a Nemzetközi Olívaolaj-tanács eszközeit, jövedelmét vagy egyéb vagyonát mentesíti az adózás alól.

(5)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács az e megállapodás megfelelő alkalmazásának biztosításához szükséges kiváltságokról és mentességekről megállapodásokat köthet egy vagy több taggal.

II. szakasz

A tagok tanácsa

6. cikk

Összetétel és feladatok

(1)   A tagok tanácsa tagonként egy küldöttből áll. Ezen túlmenően minden tag küldöttje mellé egy vagy több póttagot és egy vagy több tanácsadót jelölhet ki.

(2)   A tagok tanácsa a Nemzetközi Olívaolaj-tanács fő döntéshozó szerve. Gyakorolja azon hatáskörök összességét, és ellátja mindazokat a feladatokat, vagy gondoskodik azok ellátásáról, amelyek e megállapodás rendelkezéseinek végrehajtásához szükségesek. A tagok tanácsának kell meghoznia minden határozatot, elfogadnia minden ajánlást és megtennie minden javaslatot, amelyet e megállapodásban előírtak vagy kilátásba helyeztek, kivéve ha a hatásköröket vagy a feladatokat kifejezetten az igazgatási titkárságra vagy az ügyvezető igazgatóra ruházták.

Az e megállapodás előtti nemzetközi megállapodással (1) összhangban elfogadott minden olyan határozatot, ajánlást vagy javaslatot továbbra is alkalmazni kell, amely e megállapodás hatálybalépésekor hatályos, kivéve ha e megállapodással ellentétes vagy a tagok tanácsa hatályon kívül helyezi.

(3)   A tagok tanácsa e megállapodás rendelkezéseivel összhangban elfogadja az alábbiakat:

| a) | eljárási szabályzat; |
| --- | --- |

a)

eljárási szabályzat;

| b) | személyzeti szabályzat, tekintettel a hasonló kormányközi szervezetek tisztviselőire alkalmazandó személyzeti szabályzatra; |
| --- | --- |

b)

személyzeti szabályzat, tekintettel a hasonló kormányközi szervezetek tisztviselőire alkalmazandó személyzeti szabályzatra;

| c) | szervezeti ábra. |
| --- | --- |

c)

szervezeti ábra.

(4)   A tagok tanácsa kutatásokat vagy egyéb tevékenységet folytat vagy szervez – beleértve az olajbogyó-termeléssel és az olajbogyótermékekkel kapcsolatos tevékenységek különféle támogatásaira vonatkozó részletes információ gyűjtését – annak érdekében, hogy lehetővé váljon számára azon ajánlások és javaslatok megfogalmazása, amelyeket megfelelőnek ítél az 1. cikkben meghatározott általános célkitűzések elérésére. E kutatásoknak és tevékenységeknek egyebek mellett a lehető legtöbb országra vagy országcsoportra kell kiterjedniük, és figyelembe kell venniük az érintett országok általános, társadalmi és gazdasági feltételeit.

A tagok értesítik a tagok tanácsát – az ez utóbbi által meghatározott eljárásnak megfelelően – azokról a következtetésekről, amelyekre az e megállapodás alkalmazásából származó ajánlások és javaslatok megfontolását követően jutnak.

(5)   A tagok tanácsa évente legalább egyszer jelentést tesz közzé tevékenységéről és e megállapodás működéséről.

(6)   A tagok tanácsa kidolgozza, elkészíti és a Nemzetközi Olívaolaj-tanács hivatalos nyelvein közzéteszi az általa hasznosnak és szükségesnek ítélt jelentéseket, vizsgálatokat vagy más dokumentumokat, valamint gondoskodik minden olyan dokumentáció frissítéséről, amely az e megállapodás szerinti feladatainak ellátásához szükséges.

7. cikk

A tagok tanácsának ülésrendje

(1)   A tagok tanácsa a Nemzetközi Olívaolaj-tanács székhelyén ülésezik, kivéve ha másként rendelkezik. Amennyiben bármely tag meghívására a tagok tanácsa máshol ülésezik, az adott tag viseli a többletköltséget, amely ezáltal a székhelyen tartott ülés költségeihez képest a Nemzetközi Olívaolaj-tanács költségvetésére hárul.

(2)   A tagok tanácsa évente legalább egyszer – ősszel – ülésezik.

Bármely tag felhatalmazhatja egy másik tag küldöttjét, hogy képviselje érdekeit és gyakorolja a tagok tanácsának határozathozatalaiban való részvételi jogát a tagok tanácsának egy vagy több ülésszakán. Az ilyen felhatalmazásra vonatkozó igazoló dokumentumokat a tagok tanácsának kell benyújtani, amely dönt azok elfogadhatóságáról.

Egy tag küldöttje nem képviselheti egynél több tag érdekeit, és nem gyakorolhatja a tagok tanácsának határozathozatalain egynél több tag részvételi jogát.

(3)   A tagok tanácsát az elnök mérlegelése alapján bármikor össze lehet hívni. Az elnök akkor is összehívja a tagok tanácsát, ha ezt több tag vagy legalább két másik tag által támogatott egyetlen tag kéri.

(4)   A tagok tanácsához delegált küldöttségek kiadásait az érintett tagok fedezik.

(5)   Az e cikk (2) bekezdésében előírt ülésszakokról szóló értesítést legalább 60 nappal az egyes ülésszakok első ülése előtt meg kell küldeni. Az e cikk (3) bekezdésében előírt ülésszakokról szóló értesítést legalább 21 nappal az egyes ülésszakok első ülése előtt kell megküldeni.

(6)   A tagok tanácsa minden egyes ülésszakán a határozatképesség feltétele az, hogy a tagok többségének küldöttei jelen legyenek, és a jelenlevők a tagok között felosztott részvételi részesedések összegének legalább 90 %-ával rendelkezzenek.

Amennyiben a határozatképesség fenti feltétele nem teljesül, az ülésszakot 24 órával el kell halasztani, és a határozatképesség feltétele, hogy a jelen lévő küldöttek a tagok között felosztott részvételi részesedések összegének legalább 85 %-ával rendelkezzenek.

(7)   A tagok tanácsának előzetes hozzájárulásával a tagok tanácsának bármely ülésén megfigyelőként az alábbiak vehetnek részt:

| a) | az e megállapodás 14. cikkében említett nemzetközi szervezetek és intézmények; |
| --- | --- |

a)

az e megállapodás 14. cikkében említett nemzetközi szervezetek és intézmények;

| b) | az ülésről szóló értesítés megküldésének időpontja és az ülés időpontja között folytatott írásbeli konzultációt követően az Egyesült Nemzetek vagy az e megállapodás 14. cikkében említett bármely szervezet tagjának vagy megfigyelő államának kormánya, amely azt tervezi, hogy e megállapodás résztevője lesz. |
| --- | --- |

b)

az ülésről szóló értesítés megküldésének időpontja és az ülés időpontja között folytatott írásbeli konzultációt követően az Egyesült Nemzetek vagy az e megállapodás 14. cikkében említett bármely szervezet tagjának vagy megfigyelő államának kormánya, amely azt tervezi, hogy e megállapodás résztevője lesz.

A megfigyelők nem jogosultak a tagok tanácsának ülésein részt venni az elnök engedélye nélkül.

8. cikk

Részvételi részesedés

(1)   A tagok összesen 1 000 részvételi részesedéssel rendelkeznek.

A részvételi részesedést a tagok között az egyes tagok forrásadatainak arányában, a következő képletnek megfelelően osztják szét:

q = p1 + e1 + p2 + e2

Az e képletben szereplő paraméterek ezer metrikus tonnában kifejezett átlagok, és az 1 000 tonnák egész szám feletti minden töredékét figyelmen kívül hagyják. A részvételi részesedésnek nem lehetnek töredékei.

| q | : | a részvételi részesedés arányos kiszámításához használt forrásadat, |
| --- | --- | --- |
| p1 | : | az utolsó hat olajbogyó-termesztési év átlagos olívaolaj-termelése, |
| e1 | : | a p1 kiszámításához figyelembe vett olajbogyó-termesztési évek végéhez igazodó utolsó hat naptári év átlagos (vámkezelt) olívaolaj-exportja, |
| p2 | : | az utolsó hat olajbogyó-termesztési év átlagos étkezésiolajbogyó-termelése, 16 százalékos átváltási együttható alkalmazásával annak olívaolaj-egyenértékére átszámítva, |
| e2 | : | a p2 kiszámításához figyelembe vett olajbogyó-termesztési évek végéhez igazodó utolsó hat naptári év átlagos (vámkezelt) étkezésiolajbogyó-exportja, 16 százalékos átváltási együttható alkalmazásával annak olívaolaj-egyenértékére átszámítva. |

q

:

a részvételi részesedés arányos kiszámításához használt forrásadat,

p1

:

az utolsó hat olajbogyó-termesztési év átlagos olívaolaj-termelése,

e1

:

a p1 kiszámításához figyelembe vett olajbogyó-termesztési évek végéhez igazodó utolsó hat naptári év átlagos (vámkezelt) olívaolaj-exportja,

p2

:

az utolsó hat olajbogyó-termesztési év átlagos étkezésiolajbogyó-termelése, 16 százalékos átváltási együttható alkalmazásával annak olívaolaj-egyenértékére átszámítva,

e2

:

a p2 kiszámításához figyelembe vett olajbogyó-termesztési évek végéhez igazodó utolsó hat naptári év átlagos (vámkezelt) étkezésiolajbogyó-exportja, 16 százalékos átváltási együttható alkalmazásával annak olívaolaj-egyenértékére átszámítva.

(2)   Mindazonáltal egy tag sem rendelkezhet ötnél kevesebb részvételi részesedéssel. E célból, ha az (1) bekezdésen alapuló számítás egy adott tag számára ötnél kevesebb részvételi részesedést eredményez, e tag részesedését ötre emelik, és a többi tag részvételi részesedését ennek arányában csökkentik.

(3)   A tagok tanácsa éves ülésén elfogadja az e cikk szerint kiszámított részvételi részesedést. Ez az elosztás a következő évben lesz hatályos.

(4)   A kezdő részvételi részesedéseket e megállapodás A. melléklete tartalmazza. Azokat ennek a cikknek az (1) és (2) bekezdése szerint határozták meg, az utolsó hat olajbogyó-termesztési év, illetve naptári év közül azon évek adatainak átlagát véve, amelyekre végleges adatok állnak rendelkezésre. A tagok tanácsa minden évben – az e cikk (1), (2) és (3) bekezdésével összhangban – megfelelően módosítja a részesedéseket.

9. cikk

A tagok tanácsának határozatai

(1)   E megállapodás eltérő rendelkezésének hiányában, a tagok tanácsa határozatait a tagok konszenzusával, az elnök által megállapított határidőn belül hozza. E határidő nem haladhatja meg azon ülés időtartamát, amelyen a határozattervezetet a tagok tanácsa elé terjesztik.

Ha e határidőn belül nem jön létre konszenzus, a tagok szavaznak.

(2)   A határozatot elfogadottnak kell tekinteni, ha azt a részvételi részesedés 82 %-ával rendelkező tagok legalább 50 %-a támogatta.

(3)   A tagok tanácsa a tagok és az elnök közötti levélváltás formájában ülésszak megtartása nélkül is hozhat határozatokat, feltéve hogy egyetlen tag sem él kifogással az eljárás ellen.

Az ilyen konzultációs eljárás alkalmazására vonatkozó szabályokat a tagok tanácsa az eljárási szabályzatban állapítja meg.

Bármely így meghozott határozatot az igazgatási titkárság révén a lehető leghamarabb közölni kell minden taggal, és fel kell venni a tagok tanácsa következő ülésszakának végleges jegyzőkönyvébe.

III. szakasz

Elnök és alelnök

10. cikk

Elnök és alelnök

(1)   A tagok tanácsa a tagok küldöttei közül elnököt választ. Abban az esetben, ha az elnök a küldöttségének a vezetője, a tagok tanácsának határozathozatalaiban való részvételi jogát küldöttségének egy másik tagja gyakorolja.

Az e megállapodásban vagy az e megállapodással összhangban az ügyvezető igazgatóra ruházott hatáskörök és feladatok sérelme nélkül az elnök gyakorolja az e megállapodásban megállapított, és az eljárási szabályzatban tovább pontosított hatásköröket és feladatokat. Ezen túlmenően az elnök látja el a Nemzetközi Olívaolaj-tanács jogi képviseletét, és elnököl a tagok tanácsának ülésein.

(2)   A tagok tanácsa a tagok küldöttei közül alelnököt is választ. Abban az esetben, ha az alelnök a küldöttségének a vezetője, megtartja a tagok tanácsának határozathozatalaiban való részvétel jogát, kivéve amikor elnökként jár el, amely esetben e jogot küldöttségének egy másik tagjára ruházza át.

Az elnököt távollétében az alelnök helyettesíti.

(3)   Az elnök és az alelnök nem kap díjazást.

(4)   Az elnök és alelnök egyidejű ideiglenes távolléte, illetve egyikük vagy mindkettőjük tartós távolléte esetén a tagok tanácsa a tagküldöttségek közül az esettől függően új ideiglenes vagy állandó tisztségviselőket választ.

IV. szakasz

Bizottságok és albizottságok

11. cikk

Pénzügyi bizottság

(1)   A tagok tanácsa a tagok egy-egy küldöttjéből álló pénzügyi bizottságot hoz létre.

(2)   A pénzügyi bizottság felelős a Nemzetközi Olívaolaj-tanács pénzügyi ellenőrzéséért, és az e megállapodás IV. fejezete alkalmazásának ellenőrzéséért.

Ezzel összefüggésben a pénzügyi bizottság feladata a Nemzetközi Olívaolaj-tanácsnak az igazgatási titkárság által javasolt éves költségvetés-tervezetének elemzése és tanulmányozása. Csak a pénzügyi bizottság megbeszélésein született költségvetés-tervezeteket terjesztik elfogadásra a tagok tanácsa elé.

Szintén a pénzügyi bizottság felelős a Nemzetközi Olívaolaj-tanács számláinak a 18. cikk rendelkezéseivel összhangban történő ellenőrzéséért.

A pénzügyi bizottság minden évben elfogadásra a tagok tanácsa elé terjeszti – annak éves ülésén – az előző pénzügyi évre vonatkozó elszámolásokat a többi, pénzügyi vonatkozású intézkedéssel együtt.

(3)   Az e rendelkezések alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat a tagok tanácsa az eljárási szabályzatban állapítja meg és fogadja el.

12. cikk

Egyéb bizottságok és albizottságok

(1)   A tagok tanácsa létrehozhatja azokat a bizottságokat és albizottságokat, amelyekről úgy véli, hogy segítik az e megállapodás szerinti feladatai teljesítésében.

(2)   Az e rendelkezés alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat a tagok tanácsa az eljárási szabályzatban állapítja meg és fogadja el. E szabályok:

| a) | biztosítják a bizottsági helyeknek a különböző tagok közötti méltányos elosztását; |
| --- | --- |

a)

biztosítják a bizottsági helyeknek a különböző tagok közötti méltányos elosztását;

| b) | megállapítják a megfigyelőknek a bizottságok és albizottságok ülésire történő beengedését szabályozó rendelkezéseket. |
| --- | --- |

b)

megállapítják a megfigyelőknek a bizottságok és albizottságok ülésire történő beengedését szabályozó rendelkezéseket.

V. szakasz

Igazgatási titkárság

13. cikk

Igazgatási titkárság

(1)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács igazgatási titkársággal rendelkezik, amely egy ügyvezető igazgatóból, magas rangú tisztviselőkből, valamint az e megállapodásból eredő feladatok ellátásához szükséges alkalmazottakból áll. Az ügyvezető igazgató és a magas rangú tisztviselők tisztségeit a tagok tanácsa által elfogadott eljárási szabályzat határozza meg.

(2)   A tagok tanácsa az ügyvezető igazgatót és a magas rangú tisztviselőket a tagok közötti arányos váltakozás és a földrajzi egyensúly elve alapján nevezi ki.

A tagok tanácsa a kinevezés feltételeit a hasonló kormányközi szervezetek megfelelő tisztviselőire alkalmazandó feltételek tükrében határozza meg. Ennek körvonalait az eljárási szabályzat tartalmazza.

(3)   Az ügyvezető igazgató a Nemzetközi Olívaolaj-tanács vezető igazgatási tisztviselője. Az ügyvezető igazgató a magas rangú tisztviselőkkel kollegiális alapon végzi kötelezettségeit és hozza meg az igazgatási határozatokat.

(4)   Az ügyvezető igazgató az alkalmazottakat a személyzeti szabályzattal összhangban nevezi ki.

(5)   Az ügyvezető igazgató, a magas rangú tisztviselők és a személyzet más tagjai számára tilos minden jövedelemszerző tevékenység az olajbogyó-termelés vagy az olajbogyótermékek iparának bármely területén.

(6)   Az ügyvezető igazgató, a magas rangú tisztviselők és a személyzet más tagjai semmilyen tagtól vagy a Nemzetközi Olívaolaj-tanácson kívüli semmilyen hatóságtól nem kérhetnek vagy kaphatnak utasításokat az e megállapodás szerinti kötelezettségeikkel kapcsolatban. Tartózkodnak bármely olyan cselekedettől, amely összeférhetetlen a kizárólag a tagok tanácsának felelős nemzetközi tisztviselőkként betöltött pozíciójukkal. A tagok tiszteletben tartják az ügyvezető igazgató, a magas rangú tisztviselők és a személyzet kötelezettségeinek kizárólagosan nemzetközi jellegét, és igyekeznek tisztségük gyakorlásában nem befolyásolni őket.

VI. szakasz

Más szervezetekkel való együttműködés és kapcsolat

14. cikk

Más szervezetekkel való együttműködés

(1)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács minden intézkedést megtesz azért, hogy konzultáljon és együttműködjék az ENSZ-szel és annak szerveivel, különösen az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájával (UNCTAD), az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjával (UNDP), az Egészségügyi Világszervezettel (WHO), az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetével (FAO), a Codex Alimentarius Bizottság Közös FAO/WHO programjával, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettel (ILO), valamint az Egyesült Nemzetek Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezetével (UNESCO), továbbá az ENSZ más szakosított intézményeivel, valamint azokkal a kormányközi, kormányzati és nem kormányzati szervezetekkel, amelyeknél ez hasznos az olajbogyó-ágazat szempontjából és amelyek a Nemzetközi Olívaolaj-tanács tevékenységeinek támogatására pénzügyi fedezetet szerezhetnek.

(2)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács kapcsolatot létesít, és – adott esetben – különleges együttműködési megállapodásokat hoz létre a pénzügyi jellegű nemzetközi vagy regionális szervezetekkel vagy intézményekkel, különösen a Közös Árualappal.

A Nemzetközi Olívaolaj-tanács és a fent említett nemzetközi szervezetek vagy intézmények között létrejött bármely együttműködési megállapodáshoz a tagok tanácsának előzetes jóváhagyása szükséges.

Az e cikk szerinti bármely projekt végrehajtása tekintetében a Nemzetközi Olívaolaj-tanács – nemzetközi árutestületi minőségében – nem vállalhat pénzügyi kötelezettséget az egyes tagok vagy más személyek által adott garanciákért. A Nemzetközi Olívaolaj-tanácsban való tagsága okán egy tagot sem terhel felelősség az olyan kölcsönökből eredő kötelezettségekért, amelyeket másik tag vagy személy vett fel vagy nyújtott ezzel a projekttel összefüggésben.

(3)   Tekintettel az UNCTAD nemzetközi árukereskedelemben betöltött különleges szerepére, a Nemzetközi Olívaolaj-tanács az UNCTAD-ot szükség esetén folyamatosan tájékoztatja tevékenységeiről és munkaprogramjairól.

MÁSODIK RÉSZ

PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

IV. FEJEZET

A Nemzetközi Olívaolaj-Tanács költségvetése

15. cikk

A Nemzetközi Olívaolaj-tanács költségvetése

(1)   A tagok tanácsa az e megállapodás I. fejezetében megállapított általános célkitűzések elérése érdekében a következő éves költségvetéseket fogadja el:

| — | igazgatási költségvetés, |
| --- | --- |

—

igazgatási költségvetés,

| — | technikai együttműködési költségvetés, |
| --- | --- |

—

technikai együttműködési költségvetés,

| — | promóciós költségvetés. |
| --- | --- |

—

promóciós költségvetés.

(2)   Az igazgatási költségvetést a tagok hozzájárulásaiból, és bármely más, kapcsolódó bevételből finanszírozzák. Az egyes tagok hozzájárulásának összegét az e megállapodás 8. cikkével összhangban meghatározott részvételi részesedése arányában állapítják meg.

(3)   A technikai együttműködési költségvetést az alábbiakból finanszírozzák:

| a) | az egyes tagok hozzájárulásának összege, amelyet az e megállapodás 8. cikkével összhangban meghatározott részvételi részesedése arányában állapítanak meg; |
| --- | --- |

a)

az egyes tagok hozzájárulásának összege, amelyet az e megállapodás 8. cikkével összhangban meghatározott részvételi részesedése arányában állapítanak meg;

| b) | támogatások, a tagok önkéntes hozzájárulásai, amelyekre a Nemzetközi Olívaolaj-tanács és az adományozó tag között létrejött megállapodásban foglalt rendelkezések az irányadók, valamint adományok; és |
| --- | --- |

b)

támogatások, a tagok önkéntes hozzájárulásai, amelyekre a Nemzetközi Olívaolaj-tanács és az adományozó tag között létrejött megállapodásban foglalt rendelkezések az irányadók, valamint adományok; és

| c) | bármely más, kapcsolódó bevétel. |
| --- | --- |

c)

bármely más, kapcsolódó bevétel.

(4)   A promóciós költségvetés költségvetést az alábbiakból finanszírozzák:

| a) | az egyes tagok hozzájárulásának összege, amelyet az e megállapodás 8. cikkével összhangban meghatározott részvételi részesedése arányában állapítanak meg; |
| --- | --- |

a)

az egyes tagok hozzájárulásának összege, amelyet az e megállapodás 8. cikkével összhangban meghatározott részvételi részesedése arányában állapítanak meg;

| b) | a tagok önkéntes hozzájárulásai, amelyekre a Nemzetközi Olívaolaj-tanács és az adományozó tag között létrejött megállapodásban foglalt rendelkezések az irányadók; |
| --- | --- |

b)

a tagok önkéntes hozzájárulásai, amelyekre a Nemzetközi Olívaolaj-tanács és az adományozó tag között létrejött megállapodásban foglalt rendelkezések az irányadók;

| c) | kormányoktól és/vagy más forrásokból származó adományok; és |
| --- | --- |

c)

kormányoktól és/vagy más forrásokból származó adományok; és

| d) | bármely más, kapcsolódó bevétel. |
| --- | --- |

d)

bármely más, kapcsolódó bevétel.

(5)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács más formában is elfogadhat kiegészítő hozzájárulást, beleértve az olyan szolgáltatást, tudományos és műszaki felszerelést és/vagy személyzetet, amely megfelel a jóváhagyott programok követelményeinek.

Ezenkívül a Nemzetközi Olívaolaj-tanács – a nemzetközi együttműködés fejlesztésének keretében – igyekszik hozzájutni a hatáskörrel rendelkező nemzetközi, regionális és nemzeti – pénzügyi vagy egyéb jellegű – szervezeteknél megszerezhető, számára elengedhetetlen pénzügyi és/vagy technikai támogatást.

A tagok tanácsa a fenti hozzájárulásokat vagy a technikai együttműködési költségvetésre, vagy a promóciós költségvetésre, vagy mindkét költségvetésre fordítja.

(6)   Az igazgatási költségvetés, a technikai együttműködési költségvetés és a promóciós költségvetés egy naptári év alatt fel nem használt összegei előfinanszírozásként átvihetők a következő naptári évekre a megfelelő költségvetésekbe, ahol ezeket az egyes tagoknak az érintett naptári évre vonatkozó részvételi részesedésének megfelelően kell beszámítani.

Az ilyen összegek – a tagok tanácsának ettől eltérő döntése hiányában – semmilyen körülmények között nem sorolhatók át más költségvetésekbe.

16. cikk

Igazgatási alapok

A 15. cikkben említett költségvetéseken kívül további fedezet nyújtható a Nemzetközi Olívaolaj-tanács azon igazgatási céljaira, amelyekről az eljárási szabályzat így rendelkezik.

17. cikk

A hozzájárulások megfizetése

(1)   A tagok tanácsa minden évben az éves ülésszakán határozza meg az egyes tagok által a következő naptári évre fizetendő hozzájárulás összegét, amelyet az egyes tagokra a 8. cikk szerint megállapított részvételi részesedések száma alapján számítanak ki.

(2)   Ha valamely tag e megállapodás hatálybalépése után vált annak szerződő felévé, ennek a tagnak a kezdeti hozzájárulását a tagok tanácsa állapítja meg. Az új tag hozzájárulását az adott tag számára kiosztott részesedés és az adott évnek az új tag csatlakozása időpontjában fennmaradó része alapján számítják ki, de a többi tagnak az adott naptári évre megállapított hozzájárulásán nem szabad változtatni.

(3)   A 15. cikkben előírt hozzájárulások annak a naptári évnek az első napján válnak esedékessé, amelyre vonatkozóan azokat megállapították. Euróban állapítják meg őket, és ebben a pénznemben vagy egy más, szabadon átváltható pénznem egyenértékű összegében kell megfizetni.

(4)   A tagok tanácsa a naptári év kezdetén megkéri a tagokat, hogy hozzájárulásukat a lehető leghamarabb fizessék be, hogy a Nemzetközi Olívaolaj-tanács megfelelően működhessen, valamint, hogy az általa a kérdéses naptári évre tervezett tevékenységeket végre lehessen hajtani.

Amennyiben egy tag a naptári év kezdetétől számított hat hónapon belül nem fizeti meg az igazgatási költségvetéshez való hozzájárulását, a tagok tanácsa felszólítja, hogy a következő három hónapon belül teljesítse a befizetést. Ha e két határidőt nem tartják be, az ügyre felhívják a tagok tanácsának figyelmét annak rendes ülésszakán. A késedelembe esett tagnak a tagok tanácsának határozathozatalaiban való részvételi jogát, valamint azt a jogát, hogy a tagok tanácsában, annak bizottságaiban és albizottságaiban választott tisztségeket tölthessen be, automatikusan felfüggesztik, amíg hozzájárulását hiánytalanul be nem fizeti. A tagok tanácsa a késedelembe esett fél meghallgatását követően ennek megfelelően további határozatokat hozhat, amelyeket alkalmazni kell.

(5)   A tagok tanácsa semmilyen határozatával nem menthet fel tagot az e megállapodás szerinti pénzügyi kötelezettségei alól.

18. cikk

Pénzügyi ellenőrzés

(1)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács pénzügyi ellenőrzését a 11. cikkel összhangban a pénzügyi bizottság végzi.

(2)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanácsnak az előző naptári évre vonatkozó, független könyvvizsgáló által hitelesített pénzügyi kimutatásait benyújtják a pénzügyi bizottságnak, amely azokat – a számlák elemzése után – jóváhagyásra és közzétételre a tagok tanácsa elé terjeszti annak éves ülésén.

A tagok tanácsa jelöli ki a független könyvvizsgálót, olyan versenytárgyalás útján, amelyen legalább három erre szakosodott cég vesz részt.

A független könyvvizsgáló három évnél hosszabb időre nem nevezhető ki.

A Nemzetközi Olívaolaj-tanács számláinak ellenőrzésére kiválasztott cég nem választható újra könyvvizsgálónak a következő kilenc év során, amíg ez a megállapodás hatályban marad.

(3)   Ezen túlmenően a tagok tanácsa éves ülésén megvizsgálja és elfogadja az alábbiakra vonatkozó jelentést:

| — | a Nemzetközi Olívaolaj-tanácsnál lévő eszközök, vagyon és készpénz kezelésének ellenőrzése, |
| --- | --- |

—

a Nemzetközi Olívaolaj-tanácsnál lévő eszközök, vagyon és készpénz kezelésének ellenőrzése,

| — | a pénzügyi műveletek szabályszerűsége, valamint a hatályos szabályoknak, rendeleteknek és költségvetési rendelkezéseknek való megfelelése. |
| --- | --- |

—

a pénzügyi műveletek szabályszerűsége, valamint a hatályos szabályoknak, rendeleteknek és költségvetési rendelkezéseknek való megfelelése.

19. cikk

Végelszámolás

(1)   Feloszlatása esetén a tagok tanácsának előbb a 47. cikk (5) bekezdése szerint kell eljárnia.

(2)   E megállapodás lejártakor – kivéve annak meghosszabbítása, kiterjesztése vagy megújítása esetén – a Nemzetközi Olívaolaj-tanács eszközeit és a 16. cikkben említett összegekből származó, bármely fel nem használt összeget, valamint a 15. cikkben említett költségvetésekből megmaradt bármely fel nem használt összeget az akkor érvényes részvételi részesedésük összességének arányában visszafizetik a tagoknak. A 15. cikk (4) bekezdésének b) pontjában és a 15. cikk (5) bekezdésének b) pontjában említett önkéntes hozzájárulásokat, valamint a 15. cikk (5) bekezdésének c) pontjában említett adományokat visszafizetik az érintett tagnak vagy adományozónak.

HARMADIK RÉSZ

GAZDASÁGI ÉS SZABVÁNYOSÍTÁSI RENDELKEZÉSEK

V. FEJEZET

Az olívaolajok, olívapogácsa-olajok és az étkezési olajbogyó megnevezései és meghatározásai – földrajzi árujelzők

20. cikk

Az „olívaolaj” megnevezés használata

(1)   Az „olívaolaj” megnevezést kizárólag az olajbogyóból nyert olajra kell korlátozni, kizárva azokat az olajokat, amelyeket oldószerrel vagy átészterezéssel nyertek, valamint az egyéb olajok hozzáadásával nyert keverékeket.

(2)   Semmilyen esetben sem szabad az „olívaolaj” megnevezést egymagában használni az olívapogácsa-olajokra.

(3)   A tagok vállalják, hogy mind a belső, mind a nemzetközi kereskedelemben visszaszorítják az „olívaolaj” megnevezés bármely, egymagában vagy más szavakkal való összetételben történő olyan használatát, amely e cikk rendelkezéseivel nincs összhangban.

21. cikk

Az olívaolajok, az olívapogácsa-olajok és az étkezési olajbogyó megnevezései és meghatározásai

(1)   Az olívaolajok és olívapogácsa-olajok következő különböző kategóriáinak fogalommeghatározásait a B. melléklet tartalmazza:

| I. | Olívaolaj:






  A. | szűz olívaolaj:






  a) | közvetlen fogyasztásra aktuális állapotában alkalmas szűz olívaolaj:






  i. | extra szűz olívaolaj; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

I.

Olívaolaj:

A.

szűz olívaolaj:

a)

közvetlen fogyasztásra aktuális állapotában alkalmas szűz olívaolaj:

i.

extra szűz olívaolaj;

| ii. | szűz olívaolaj; |
| --- | --- |

ii.

szűz olívaolaj;

| iii. | közönséges szűz olívaolaj; |
| --- | --- |

iii.

közönséges szűz olívaolaj;

| b) | közvetlen fogyasztásra aktuális állapotában nem alkalmas szűz olívaolaj:
  lampante szűz olívaolaj; |
| --- | --- |

b)

közvetlen fogyasztásra aktuális állapotában nem alkalmas szűz olívaolaj:

lampante szűz olívaolaj;

| B. | finomított olívaolaj; |
| --- | --- |

B.

finomított olívaolaj;

| C. | olívaolaj. |
| --- | --- |

C.

olívaolaj.

| II. | Olívapogácsa-olaj:






  A. | nyers olívapogácsa-olaj; |
| --- | --- | --- |

II.

Olívapogácsa-olaj:

A.

nyers olívapogácsa-olaj;

| B. | finomított olívapogácsa-olaj; |
| --- | --- |

B.

finomított olívapogácsa-olaj;

| C. | olívapogácsa-olaj. |
| --- | --- |

C.

olívapogácsa-olaj.

(2)   Az étkezési olajbogyó következő típusainak fogalommeghatározásait a C. melléklet tartalmazza:

| i. | zöld olajbogyó; |
| --- | --- |

i.

zöld olajbogyó;

| ii. | színváltó olajbogyó; |
| --- | --- |

ii.

színváltó olajbogyó;

| iii. | fekete olajbogyó. |
| --- | --- |

iii.

fekete olajbogyó.

(3)   A tagok tanácsa elvégezheti az e cikkben előírt olajkategóriák és étkezésiolajbogyó-típusok, valamint a B. és C. mellékletben megállapított fogalommeghatározások általa szükségesnek vagy megfelelőnek tartott módosításait.

22. cikk

A tagok kötelezettségvállalásai

(1)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács tagjai vállalják, hogy nemzetközi kereskedelmükben alkalmazzák a B. és C. mellékletben leírt megnevezéseket, valamint belső kereskedelmükben ösztönzik azok alkalmazását.

(2)   A tagok tanácsa a 25. cikk (3) bekezdésével összhangban szabványokat határoz meg a tagok nemzetközi kereskedelmében alkalmazandó minőségi kritériumokra.

(3)   A tagok vállalják, hogy részletesen elemzik a tagokat esetleg gazdaságilag érdeklő megnevezések és földrajzi árujelzők meghatározásait, valamint az ilyen árujelzők oltalmához szükséges vagy azt megvalósító nemzeti jogi minimumrendelkezéseket. E célból a Nemzetközi Olívaolaj-tanács eszközöket biztosít az ilyen árujelzők kölcsönös elismerése rendszerének kifejlesztéséhez.

(4)   Az engedélyezett földrajzi árujelzők csak az extra kereskedelmi kategóriába tartozó olyan szűz olívaolajokra és étkezési olajbogyóra alkalmazhatók, amelyeket az e termékekre vonatkozó rendelkezésekkel összhangban termelnek.

(5)   A földrajzi árujelzők csak a származási ország jogszabályaiban előírt feltételekkel összhangban használhatók.

(6)   A tagok különösen azt vállalják, hogy a földrajzi árujelzők kölcsönös elismerésére olyan rendszert dolgoznak ki, amely biztosítja a tagok nemzeti joga értelmében oltalom alatt álló földrajzi árujelzők hivatalbóli oltalmát, továbbá tiltja és visszaszorítja az olívaolajok, az olívapogácsa-olajok és az étkezési olajbogyó földrajzi árujelzőinek és megnevezéseinek nemzetközi kereskedelem céljából történő, ezen elvekkel ellentétes használatát a területükön.

E kötelezettségvállalás kiterjed minden, a csomagoláson, számlán, fuvarlevélen és kereskedelmi okmányon feltüntetett, vagy a hirdetésekben használt feliratra, valamint az olívaolaj vagy olívapogácsa-olaj és az étkezési olajbogyó nemzetközi kereskedelméhez kapcsolódó védjegyekre, bejegyzett elnevezésekre, illetve illusztrációkra, amennyiben az ilyen feliratok az érintett olívaolaj, olívapogácsa-olaj és az étkezési olajbogyó eredetét, származását vagy minőségét illetően hamis megállapításokat tartalmazhatnak, vagy félrevezetők lehetnek.

23. cikk

Vita és vitarendezés

(1)   A tagok tanácsa megvizsgál minden, a földrajzi árujelzőkkel kapcsolatos, az e fejezet rendelkezéseinek értelmezéséből, vagy azok alkalmazásának nehézségeiből eredő bármely vitát, amennyiben a vitát közvetlen tárgyalás útján még nem rendezték.

(2)   A tagok tanácsa törekszik arra, hogy rendezze a vitát, miután a 37. cikk (1) bekezdésében előírtaknak megfelelően meghallgatta egy tanácsadó testület véleményét, valamint konzultált a Szellemi Tulajdon Világszervezetével, egy kompetens szakmai szervezettel, továbbá szükség esetén a Nemzetközi Kereskedelmi Kamarával és az analitikai kémiára szakosodott nemzetközi intézményekkel; ha ez nem járt sikerrel, és a tagok tanácsa is megállapította, hogy minden lehetséges eszközzel igyekeztek megegyezésre jutni, az érintett tagoknak utolsó fokon jogukban áll a Nemzetközi Bírósághoz fordulni.

VI. FEJEZET

Az olajbogyótermékek piacának szabványosítása

24. cikk

Az olívaolaj, az olívapogácsa-olaj és étkezési olajbogyó piaca alakulásának és helyzetének vizsgálata

(1)   Az 1. cikkben meghatározott általános célkitűzések keretei között, annak érdekében, hogy előbbre jusson az olívaolaj, az olívapogácsa-olaj és az étkezési olajbogyó piacának szabványosítása és helyrebillenjen a betakarítás rendszertelensége és más tényezők miatt felborult egyensúly a nemzetközi kínálat és kereslet között, a tagoknak a Nemzetközi Olívaolaj-tanács számára hozzáférhetővé kell tenniük és annak rendelkezésére kell bocsátaniuk az olívaolajra, az olívapogácsa-olajra és az étkezési olajbogyóra vonatkozó minden szükséges adatot, statisztikát és dokumentációt.

(2)   Éves ülésszakán a tagok tanácsa részletesen megvizsgálja az olajbogyótermékek mérlegét, valamint az olívaolaj, az olívapogácsa-olaj és az étkezési olajbogyó kínálatáról és keresletéről készült általános becslést, amely a tagok által a 36. cikknek megfelelően rendelkezésre bocsátott információkra támaszkodik, továbbá azokra az információkra, amelyeket a Nemzetközi Olívaolaj-tanáccsal olyan államok kormányai közöltek, amelyek e megállapodásnak nem felei, ezenkívül a Nemzetközi Olívaolaj-tanács rendelkezésére álló minden egyéb ide vonatkozó statisztikai anyagra. A tagok tanácsa a rendelkezésére álló valamennyi információ figyelembevételével megvizsgálja a piaci helyzetet, és minden olajbogyótermék vonatkozásában elkészíti a kereslet és a kínálat átfogó becslését, valamint a tagok számára javasolhatja az általa kívánatosnak tartott intézkedéseket.

25. cikk

Az olajbogyótermékek piacának szabványosítása

(1)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács vállalja, hogy vizsgálatokat végez azzal a céllal, hogy ajánlásokat tegyen a tagoknak a termelés és a fogyasztás közötti egyensúly elérésére vonatkozóan, és általában az olajbogyótermékek piacának a megfelelő intézkedések alkalmazásával történő hosszú távú szabványosítására.

(2)   E szabványosítás érdekében a Nemzetközi Olívaolaj-tanács olyan vizsgálatok végzésére is kötelezettséget vállal, amelyek célja, hogy, kellő intézkedések révén, megfelelő megoldásokat ajánljon a tagoknak azokra a problémákra, amelyek esetlegesen az olívaolaj, az olívapogácsa-olaj és az étkezési olajbogyó nemzetközi piacának fejlődéséből erednek, figyelembe véve a termelés ingadozásából vagy más okból eredő piaci egyenlőtlenségeket.

(3)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács megvizsgálja azon módszereket és eszközöket, amelyek biztosítják a nemzetközi kereskedelem körének szélesítését és az olívaolaj és az étkezési olajbogyó fogyasztásának növelését. Ennek keretében a tagok számára megfelelő ajánlásokat fogalmaz meg a következőkre vonatkozóan:

| a) | az olívaolajokkal, az olívapogácsa-olajokkal és az étkezési olajbogyóval kapcsolatos ügyletekre vonatkozó nemzetközi szerződésminta elfogadása és használata; |
| --- | --- |

a)

az olívaolajokkal, az olívapogácsa-olajokkal és az étkezési olajbogyóval kapcsolatos ügyletekre vonatkozó nemzetközi szerződésminta elfogadása és használata;

| b) | az olívaolajokkal, az olívapogácsa-olajokkal és az étkezési olajbogyóval kapcsolatos ügyletekhez kapcsolódó vitákkal foglalkozó nemzetközi egyeztető és választottbírósági hivatal megalakulása és működése; |
| --- | --- |

b)

az olívaolajokkal, az olívapogácsa-olajokkal és az étkezési olajbogyóval kapcsolatos ügyletekhez kapcsolódó vitákkal foglalkozó nemzetközi egyeztető és választottbírósági hivatal megalakulása és működése;

| c) | az olívaolajok, az olívapogácsa-olajok és az étkezési olajbogyó fizikai, kémiai és organoleptikus jellemzőire vonatkozó egységes szabványok alkalmazása; |
| --- | --- |

c)

az olívaolajok, az olívapogácsa-olajok és az étkezési olajbogyó fizikai, kémiai és organoleptikus jellemzőire vonatkozó egységes szabványok alkalmazása;

| d) | egységes analitikai módszerek kialakítása. |
| --- | --- |

d)

egységes analitikai módszerek kialakítása.

(4)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács megtesz minden intézkedést, amelyet hasznosnak ítél a tisztességtelen verseny nemzetközi szintű visszaszorítása érdekében, beleértve az olyan versenyt, amelyet e megállapodáson kívüli államok folytatnak, vagy ilyen államok állampolgárai.

NEGYEDIK RÉSZ

TECHNIKAI RENDELKEZÉSEK

VII. FEJEZET

Technikai együttműködés az olajbogyó-ágazatban

26. cikk

Programok és cselekvés

(1)   Az 1. cikkben meghatározott, az olajbogyók és az olajbogyótermékek tekintetében történő technikai együttműködésre vonatkozó általános célkitűzések elérése érdekében a tagok tanácsa megtervezi, előmozdítja és kidolgozza az ezekkel összefüggő programokat és cselekvéseket.

(2)   Az ilyen technikai együttműködés kiterjed az olajbogyó-termelésre, az olívaolaj kinyerésére és az étkezési olajbogyó iparára.

(3)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács közvetlenül is cselekedhet az ilyen technikai együttműködés előmozdítása érdekében.

(4)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács határozhat úgy, hogy együttműködésre kér fel állami vagy magánszerveket és/vagy cégeket – legyenek azok nemzetiek vagy nemzetköziek – e fejezet rendelkezéseinek teljes vagy részleges végrehajtására. A költségvetési korlátokon belül pénzügyi hozzájárulásokat is adhat a fent említett szerveknek és/vagy cégeknek.

27. cikk

Kutatás és fejlesztés

(1)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács – a tagok tanácsán keresztül eljárva – megvizsgálja a tagok általános érdekét szolgáló kutatási és fejlesztési projektekre vonatkozó ajánlásokat, és megteszi e téren a megfelelő intézkedéseket.

(2)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács együttműködésre kérhet fel szakosított kutatóintézeteket, laboratóriumokat és központokat a kutatási és fejlesztési programok eredményeinek – a tagok érdekében történő – végrehajtása, felügyelete, felhasználása és terjesztése érdekében.

(3)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács vállalja, hogy elvégzi a kutatási és fejlesztési programok eredményeinek alkalmazásától várható gazdasági megtérülésre vonatkozó szükséges vizsgálatokat.

28. cikk

Képzés és különös intézkedések

(1)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács – a tagok tanácsán keresztül eljárva – megteszi a megfelelő lépéseket különböző szintű továbbképzések és tanfolyamok szervezésére az olajbogyó-ágazat szakembereinek, különösen azoknak, akik a tagok közül a fejlődő országokhoz tartoznak.

(2)   A Tanács ösztönzi, hogy az olajbogyó-termelésben, az olívaolaj kinyerésében és az étkezési olajbogyó feldolgozásában műszakilag magasan fejlett tagok átadják technológiájukat azoknak a tagoknak, amelyek fejlődő országok.

(3)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács elősegít minden olyan technikai együttműködést, amely lehetővé teszi, hogy tanácsadókat és szakértőket bocsássanak azoknak a tagoknak a rendelkezésére, amelyek ilyen szolgáltatásokat igényelnek.

(4)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács elősegíti a tagok küldöttségeinek és szakértőinek az általános vagy tudományos-technikai ülésein való részvételét.

(5)   A tagok tanácsa, egyéb feladatai mellett:

| a) | speciális vizsgálatokat és műveleteket végez; |
| --- | --- |

a)

speciális vizsgálatokat és műveleteket végez;

| b) | nemzetközi szemináriumokat és találkozókat hív össze vagy szorgalmaz; |
| --- | --- |

b)

nemzetközi szemináriumokat és találkozókat hív össze vagy szorgalmaz;

| c) | technikai információkat gyűjt, és azokat minden tag rendelkezésére bocsátja; |
| --- | --- |

c)

technikai információkat gyűjt, és azokat minden tag rendelkezésére bocsátja;

| d) | előmozdítja az olajbogyó-termelés, az olívaolaj kinyerése és az étkezési olajbogyó ipara terén a tagok között megvalósuló technikai együttműködésre vonatkozó – interregionális vagy regionális tervezés keretén belüli – tevékenységek koordinációját; |
| --- | --- |

d)

előmozdítja az olajbogyó-termelés, az olívaolaj kinyerése és az étkezési olajbogyó ipara terén a tagok között megvalósuló technikai együttműködésre vonatkozó – interregionális vagy regionális tervezés keretén belüli – tevékenységek koordinációját;

| e) | előmozdítja az olyan kétoldalú és többoldalú együttműködést, amely segíti a Nemzetközi Olívaolaj-tanácsot e megállapodás célkitűzéseinek megvalósításában. |
| --- | --- |

e)

előmozdítja az olyan kétoldalú és többoldalú együttműködést, amely segíti a Nemzetközi Olívaolaj-tanácsot e megállapodás célkitűzéseinek megvalósításában.

VIII. FEJEZET

Egyéb intézkedések

29. cikk

Egyéb intézkedések

A Nemzetközi Olívaolaj-tanács:

| a) | elősegíti és összehangolja az olívaolaj és az étkezési olajbogyó élettani értékére vonatkozó vizsgálatokat és kutatásokat, különös tekintettel táplálkozási jellemzőikre és más belső tulajdonságaikra; |
| --- | --- |

a)

elősegíti és összehangolja az olívaolaj és az étkezési olajbogyó élettani értékére vonatkozó vizsgálatokat és kutatásokat, különös tekintettel táplálkozási jellemzőikre és más belső tulajdonságaikra;

| b) | szakosodott szervekkel együttműködésben kialakítja az olajbogyóval kapcsolatos terminológiát, az olajbogyótermékekre és a kapcsolódó analitikai módszerekre vonatkozó szabványokat, valamint az olajbogyó-ágazathoz kapcsolódó bármely más szabványokat; |
| --- | --- |

b)

szakosodott szervekkel együttműködésben kialakítja az olajbogyóval kapcsolatos terminológiát, az olajbogyótermékekre és a kapcsolódó analitikai módszerekre vonatkozó szabványokat, valamint az olajbogyó-ágazathoz kapcsolódó bármely más szabványokat;

| c) | megtesz minden megfelelő intézkedést annak érdekében, hogy elkészüljön az olívaolaj, az olívapogácsa-olaj és az étkezési olajbogyó nemzetközi kereskedelme bevett, tisztességes kereskedelmi gyakorlatának gyűjteménye. |
| --- | --- |

c)

megtesz minden megfelelő intézkedést annak érdekében, hogy elkészüljön az olívaolaj, az olívapogácsa-olaj és az étkezési olajbogyó nemzetközi kereskedelme bevett, tisztességes kereskedelmi gyakorlatának gyűjteménye.

ÖTÖDIK RÉSZ

PROMÓCIÓS RENDELKEZÉSEK

IX. FEJEZET

Az olívaolaj és az étkezési olajbogyó fogyasztásának népszerűsítése a világban

30. cikk

Programok az olívaolaj és az étkezési olajbogyó fogyasztásának népszerűsítésére

(1)   A tagok közösen vállalják, hogy általános népszerűsítő tevékenységet folytatnak a világ olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-fogyasztásának bővítésére, az étkezési olívaolajnak és az étkezési olajbogyónak a B., illetve a C. mellékletben meghatározott megnevezéseit használva.

(2)   E tevékenységek oktatási és információs kampányok formájában valósulnak meg, és az olívaolaj, illetve az étkezési olajbogyó organoleptikus és kémiai jellemzőivel, valamint táplálkozási, gyógyhatású és egyéb tulajdonságaival foglalkoznak.

(3)   A promóciós kampányok célja az olívaolaj és az étkezési olajbogyó megnevezéséről, eredetéről és származásáról tájékoztatni a fogyasztókat, ügyelve arra, hogy egyik minőséget, eredetet vagy származást se népszerűsítsék vagy emeljék ki valamely másik rovására.

(4)   Az e cikk alapján végrehajtandó promóciós programokról a rendelkezésre bocsátott források figyelembevételével a tagok tanácsa határoz. E tevékenységet elsősorban azokban az országokban kell kifejteni, amelyek inkább fogyasztásukról ismertek, vagy amelyekben az olívaolaj és az étkezési olajbogyó fogyasztása valószínűleg nőni fog.

(5)   A promóciós költségvetés forrásait a következő kritériumok figyelembevételével kell felhasználni:

| a) | a fogyasztás mértéke és a meglévő piacok bővítésének lehetőségei; |
| --- | --- |

a)

a fogyasztás mértéke és a meglévő piacok bővítésének lehetőségei;

| b) | az olívaolaj és az étkezési olajbogyó új piacainak létrehozása; |
| --- | --- |

b)

az olívaolaj és az étkezési olajbogyó új piacainak létrehozása;

| c) | a promóciós befektetések megtérülése. |
| --- | --- |

c)

a promóciós befektetések megtérülése.

(6)   A tagok tanácsa kezeli a közös népszerűsítés céljából elkülönített pénzeszközöket. Költségvetése mellékleteként elkészíti az efféle népszerűsítéssel kapcsolatos bevételeinek és kiadásainak éves felmérését.

(7)   Abban az esetben, ha egy tag, szervezet vagy személy a promóciós tevékenységhez önkéntes hozzájárulást ad, a tagok tanácsa szabályokat hoz az ilyen forrásoknak a Nemzetközi Olívaolaj-tanács és a hozzájárulást nyújtó között létrejött különös megállapodás keretén belüli felhasználására.

(8)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács felelős a promóciós programok technikai megvalósításáért, amellyel az eljárási szabályzattal összhangban kiválasztott szakosodott szerveket is megbízhat.

31. cikk

A Nemzetközi Olívaolaj-tanács nemzetközi védjegye

A tagok tanácsa rendelkezéseket hozhat a Nemzetközi Olívaolaj-tanács nemzetközi szabványainak betartását biztosító nemzetközi minőségi védjegy alkalmazására vonatkozóan.

HATODIK RÉSZ

EGYÉB RENDELKEZÉSEK

X. FEJEZET

Vegyes kötelezettségek

32. cikk

Általános kötelezettségek

A tagok vállalják, hogy semmilyen olyan intézkedést nem fogadnak el, amely ellentétes az e megállapodás szerinti kötelezettségeikkel, vagy az 1. cikkben meghatározott általános célkitűzésekkel.

33. cikk

A tagok pénzügyi felelőssége

A jog általános elveivel összhangban az egyes tagoknak a Nemzetközi Olívaolaj-tanács és más tagok felé fennálló pénzügyi felelőssége azon kötelességekre korlátozódik, amelyeket a 15. cikk ír elő és az ugyanezen cikkben említett költségvetésekhez való hozzájárulásokkal kapcsolatosak, valamint adott esetben azokra, amelyeket az igazgatási alapokra vonatkozó 16. cikk ír elő.

34. cikk

Környezeti és ökológiai vonatkozások

A tagok az olajbogyó-termesztés és olívaolaj-termelés minden szakaszában kellő figyelmet fordítanak a környezeti és ökológiai tényezőkre, és vállalják, hogy végrehajtanak minden olyan intézkedést, amelyet az e területen felmerülő bármely probléma helyrehozatala vagy megoldása érdekében a tagok tanácsa szükségesnek tart.

35. cikk

A nemzetközi kereskedelem és fogyasztás ösztönzése

A tagok vállalják, hogy minden intézkedést elfogadnak, amely alkalmas arra, hogy elősegítse az olívaolajok és étkezési olajbogyók kereskedelmét, ösztönözze azok fogyasztását, valamint biztosítsa e termékek nemzetközi kereskedelmének megfelelő fejlődését. Ebből a célból vállalják, hogy megfelelnek a kompetens nemzetközi fórumokon jóváhagyott elveknek, szabályoknak és iránymutatásoknak.

36. cikk

Információk

A tagok vállalják, hogy rendelkezésére bocsátanak és benyújtanak minden statisztikát, adatot és dokumentációt, amelyre a Nemzetközi Olívaolaj-tanácsnak az e megállapodás szerinti feladatai ellátásához szüksége van, és különösen minden olyan információt, amelyet az olívaolaj, az olívapogácsa-olaj és az étkezési olajbogyó mérlegének megállapításához, valamint a tagok olajbogyótermékekkel kapcsolatos nemzeti politikáira vonatkozó ismeretek megszerzéséhez a Nemzetközi Olívaolaj-tanács megkövetel.

XI. FEJEZET

Viták és panaszok

37. cikk

Viták és panaszok

(1)   Bármely – a 23. cikk szerinti vitától eltérő – vitát, amely e megállapodás értelmezésére és alkalmazására vonatkozik, és amelyet tárgyalással nem rendeztek, a vitában részt vevő bármely tag kérésére a tagok tanácsa elé terjesztenek, amely az érintett tag távollétében hoz határozatot, adott esetben egy olyan tanácsadó bizottság véleményének kikérése után, amelynek összetételét, valamint a működésére vonatkozó szabályait az eljárási szabályzatban állapítják meg.

(2)   A tanácsadó bizottság megindokolt véleményt terjeszt a tagok tanácsa elé, amely valamennyi releváns tény megfontolása után minden körülmények közt rendezi a vitát.

(3)   Bármely arra vonatkozó panaszt, hogy valamely tag elmulasztotta az e megállapodás szerinti kötelezettségeinek teljesítését, a panaszt benyújtó tag kérelmére a tagok tanácsa elé kell terjeszteni, amely az érintett tagokkal folytatott konzultációt, és adott esetben az e cikk (1) bekezdésében említett tanácsadó bizottság véleményének meghallgatását követően az érintett tag távollétében hoz határozatot.

(4)   Amennyiben a tagok tanácsa úgy találja, hogy valamely tagállam megszegte e megállapodást, vagy szankciót vethet ki rá, amely az egyszerű figyelmeztetéstől a tag azon jogának felfüggesztéséig terjedhet, hogy a tagok tanácsának határozathozatalaiban részt vegyen mindaddig, amíg kötelességeit nem teljesíti, vagy a 45. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően kizárhatja a tagot a megállapodásban való részvételből. Az érintett tagnak végső fokon joga van a Nemzetközi Bírósághoz fordulni.

XII. FEJEZET

Záró rendelkezések

38. cikk

Letéteményes

E megállapodás letéteményesének Spanyolország kormányát nevezik ki.

39. cikk

Aláírás, megerősítés, elfogadás és jóváhagyás

(1)   E megállapodás Madridban, Spanyolország kormányánál 2005. június 15-től december 31-ig áll nyitva az aláírásra azon kormányok számára, amelyeket meghívtak az Egyesült Nemzeteknek az 1993-ban módosított és kiterjesztett, az olívaolajról és étkezési olajbogyóról szóló 1986. évi nemzetközi megállapodás helyébe lépő megállapodásról folytatott tárgyalásokról szóló konferenciájára.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett bármely kormány:

| a) | a megállapodás aláírásával egyidejűleg kijelentheti, hogy aláírásával kifejezi beleegyezését, hogy e megállapodás rá nézve kötelező legyen (végleges aláírás); vagy |
| --- | --- |

a)

a megállapodás aláírásával egyidejűleg kijelentheti, hogy aláírásával kifejezi beleegyezését, hogy e megállapodás rá nézve kötelező legyen (végleges aláírás); vagy

| b) | e megállapodás aláírását követően megerősítheti, elfogadhatja vagy jóváhagyhatja azt egy ilyen értelmű okiratnak a letéteményesnél történő letétbe helyezésével. |
| --- | --- |

b)

e megállapodás aláírását követően megerősítheti, elfogadhatja vagy jóváhagyhatja azt egy ilyen értelmű okiratnak a letéteményesnél történő letétbe helyezésével.

E megállapodás nyitva áll az Európai Közösség által történő aláírásra, megerősítésre, elfogadásra vagy jóváhagyásra.

(3)   A megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratokat a letéteményesnél helyezik letétbe.

40. cikk

Csatlakozás

(1)   Bármely állam csatlakozhat e megállapodáshoz a tagok tanácsán keresztül eljáró Nemzetközi Olívaolaj-tanács által megállapított feltételek mellett, amely tartalmazza a részvételi részesedés számát és a csatlakozási okiratok letétbe helyezésének határidejét. A tagok tanácsa azonban meghosszabbíthatja a határidőt azon kormányok számára, amelyek a csatlakozási feltételekben meghatározott határidőn belül nem tudnak csatlakozni. A csatlakozáskor az államot úgy tekintik, mint amely – a csatlakozási feltételekben megállapított részvételi részesedéssel együtt – szerepel e megállapodás A. mellékletében.

E megállapodás nyitva áll az Európai Közösség által történő csatlakozásra.

(2)   A csatlakozás a csatlakozási okiratnak a letéteményesnél történő letétbe helyezésével valósul meg. A csatlakozási okiratokban szerepelnie kell, hogy a kormány elfogadja a Nemzetközi Olívaolaj-tanács által megállapított valamennyi feltételt.

41. cikk

Az ideiglenes alkalmazásról szóló értesítés

(1)   Amelyik aláíró kormánynak szándékában áll e megállapodás megerősítése, elfogadása vagy jóváhagyása, vagy amelyik kormány, bár a Tanács csatlakozási feltételeket állapított meg rá, még nem tudta letétbe helyezni okiratát, bármikor értesítheti a letéteményest arról, hogy e megállapodást ideiglenesen alkalmazni fogja, annak a 42. cikknek megfelelően történő hatálybalépésétől, illetve – ha már hatályban van – egy meghatározott időponttól kezdődően.

(2)   Amelyik kormány e cikk (1) bekezdése szerinti értesítést küldött arról, hogy e megállapodást alkalmazni fogja, annak hatálybalépésétől, illetve – ha már hatályban van – egy meghatározott időponttól kezdődően, ezen időponttól ideiglenes taggá válik mindaddig, amíg megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratát letétbe nem helyezi, és így taggá nem válik.

42. cikk

Hatálybalépés

(1)   E megállapodás véglegesen akkor lép hatályba, ha az e megállapodás A. mellékletében említettek közül öt kormány, amelyek együttesen a részvételi részesedéseknek legalább 90 %-ával rendelkeznek, véglegesen aláírták e megállapodást, illetőleg megerősítették, elfogadták, vagy jóváhagyták azt, vagy csatlakoztak hozzá.

(2)   Abban az esetben, ha e cikk (1) bekezdésének megfelelően e megállapodás 2006. január 1-jén nem lép hatályba, de addig az időpontig az e cikk (1) bekezdésében meghatározott százalékos követelményt teljesítő öt kormány véglegesen aláírta e megállapodást, illetve megerősítette, elfogadta vagy jóváhagyta azt, vagy értesítette a letéteményest, hogy e megállapodást ideiglenesen fogja alkalmazni, a megállapodás ideiglenesen hatályba lép.

(3)   Amennyiben 2006. január 1-jén a hatálybalépésre vonatkozó, e cikk (1) bekezdése vagy (2) bekezdése szerinti követelmények nem teljesülnek, a letéteményes felhívja azokat a kormányokat, amelyek véglegesen aláírták e megállapodást, illetve megerősítették, elfogadták vagy jóváhagyták azt, vagy értesítették arról, hogy e megállapodást ideiglenesen fogják alkalmazni, hogy egymás közt határozzanak arról, hogy e megállapodást véglegesen vagy ideiglenesen, egészében vagy részlegesen hatályba léptetik-e az általuk meghatározott időpontban.

(4)   Azon kormányokra vonatkozóan, amelyek a 41. cikk szerint nem értesítették a letéteményest arról, hogy e megállapodást ideiglenesen alkalmazni fogják, és amelyek megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratot helyeznek letétbe e megállapodás hatálybalépését követően, e megállapodás az ilyen letétbe helyezés napján lép hatályba.

43. cikk

Módosítás

(1)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács – a tagok tanácsán keresztül eljárva – ajánlást tehet a tagok részére e megállapodás módosítását illetően.

(2)   A javasolt módosítást a tagok tanácsa e megállapodás 9. cikkével összhangban fogadja el, és az minden tag számára a tagok tanácsának határozatáról szóló értesítésnek a letéteményes által történő átvételétől számított 90 napot követően lép hatályba.

44. cikk

Felmondás

(1)   E megállapodás hatálybalépését követően bármely tag bármikor felmondhatja e megállapodást a letéteményesnek szóló írásbeli felmondási értesítéssel. A tag a megtett intézkedésről egyidejűleg értesíti a Nemzetközi Olívaolaj-tanácsot is.

(2)   Az e cikk szerinti felmondás 90 nappal azt követően lép hatályba, hogy az arról szóló értesítést a letéteményes megkapta.

45. cikk

Kizárás

A 37. cikk sérelme nélkül, amennyiben a tagok tanácsa határozatban kimondja, hogy valamely tag megszegte az e megállapodás szerinti kötelezettségeit, továbbá azt is, hogy ez a szerződésszegés jelentős mértékben akadályozza e megállapodás működését, az érintett tag távollétében a többi tag által hozott, megindokolt határozatával kizárhatja a tagot e megállapodásból. A Nemzetközi Olívaolaj-tanács határozatáról haladéktalanul értesíti a letéteményest. A szóban forgó tag 30 nappal a tagok tanácsa határozatának időpontját követően megszűnik e megállapodás szerződő felének lenni.

46. cikk

A számlák rendezése

(1)   A tagok tanácsa belátása szerint határoz a számlák méltányos rendezéséről, figyelembe véve mindazokat a kötelezettségvállalásokat, amelyek a Nemzetközi Olívaolaj-tanács számára jogi következményekkel járnak, és amelyek visszahatnának az e megállapodást felmondó, vagy a Nemzetközi Olívaolaj-tanácsból kizárt, vagy a megállapodásból eredő tagságát más módon megszüntető tag hozzájárulásaira, meghatározza továbbá a megfelelő átmenetet biztosító időt, különösen ha efféle kötelezettségvállalásokat kell megszüntetni.

A fenti albekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül az ilyen tag köteles a Nemzetközi Olívaolaj-tanácsnak járó összegeket megfizetni tagsági időtartamára vonatkozóan.

(2)   E megállapodás lejártakor az e cikk (1) bekezdésében említett tag nem jogosult a végelszámolás eredményéből vagy a Nemzetközi Olívaolaj-tanács egyéb vagyonából semmilyen részesedésre; nem hárulhat rá a Nemzetközi Olívaolaj-tanács esetleges hiányából sem.

47. cikk

Időtartam, meghosszabbítás, kiterjesztés és megszüntetés

(1)   E megállapodás 2014. december 31-ig marad hatályban, kivéve, ha a Nemzetközi Olívaolaj-tanács – a tagok tanácsán keresztül eljárva – úgy határoz, hogy e cikk rendelkezéseinek megfelelően meghosszabbítja, kiterjeszti, megújítja vagy korábban megszünteti azt.

(2)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács – a tagok tanácsán keresztül eljárva – határozhat úgy, hogy legfeljebb két, egyenként kétéves időszakra meghosszabbítja e megállapodást. Bármely tag, amely nem fogadja el a megállapodás ilyen meghosszabbítását, tájékoztatja erről a Nemzetközi Olívaolaj-tanácsot, és a meghosszabbítás idejének kezdetétől kezdve megszűnik e megállapodás szerződő felének lenni.

(3)   Amennyiben 2014. december 31. vagy – adott esetben – az e cikk (2) bekezdésében említett meghosszabbítási időszak letelte előtt új megállapodásról vagy az e megállapodás kiterjesztésére vonatkozó jegyzőkönyvről folytattak tárgyalásokat, de az még sem véglegesen, sem ideiglenesen nem lépett hatályba, e megállapodás a lejárati idején túl hatályban marad, amíg az új megállapodás vagy jegyzőkönyv hatályba nem lép, feltéve hogy az ilyen meghosszabbítás ideje nem haladja meg a 12 hónapot.

(4)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács – a tagok tanácsán keresztül eljárva – bármikor határozhat úgy, hogy az általa meghatározott napra vonatkozó hatállyal megszünteti e megállapodást.

(5)   E megállapodás lejárta vagy megszüntetése ellenére a Nemzetközi Olívaolaj-tanács továbbra is létezik mindaddig, amíg ez szükséges a végelszámoláshoz, beleértve a számlák rendezését is, és ezen időszak alatt mindazon hatáskörökkel és feladatokkal rendelkezik, amelyek szükségesek e célok eléréséhez.

(6)   A Nemzetközi Olívaolaj-tanács az e cikknek megfelelően meghozott valamennyi határozatról értesíti a letéteményest.

48. cikk

Fenntartások

E megállapodás rendelkezéseivel kapcsolatban fenntartásnak nincs helye.

FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, arra kellően feljogosított személyek a megjelölt időpontokban aláírásukkal látták el e megállapodást.

KELT Genfben, 2005. április 29-én, e megállapodás angol, arab, francia, olasz és spanyol nyelvű szövegeinek mindegyike egyaránt hiteles.

---

(1)  Az 1993-ban módosított és kiterjesztett, legutóbb 2004-ben meghosszabbított, az olívaolajról és az étkezési olajbogyóról szóló 1986. évi nemzetközi megállapodás.

A. MELLÉKLET

A szervezet költségvetésében való, a 8. cikkel összhangban megállapított részvételi részesedések (1)

| Algéria | 11 |
| --- | --- |
| Európai Közösség | 801 |
| Horvátország | 5 |
| Egyiptom | 8 |
| Iráni Iszlám Köztársaság | 5 |
| Izrael | 5 |
| Líbiai Arab Közösség | 5 |
| Jordánia | 7 |
| Libanon | 5 |
| Marokkó | 25 |
| Szíriai Arab Köztársaság | 45 |
| Szerbia és Montenegró | 5 |
| Tunézia | 73 |
| Összesen | 1 000 |

Algéria

11

Európai Közösség

801

Horvátország

5

Egyiptom

8

Iráni Iszlám Köztársaság

5

Izrael

5

Líbiai Arab Közösség

5

Jordánia

7

Libanon

5

Marokkó

25

Szíriai Arab Köztársaság

45

Szerbia és Montenegró

5

Tunézia

73

Összesen

1 000

---

(1)  A számítások az 1997/1998–2002/2003-as időszakra vonatkozó átlagos termelésen, és az 1998–2003-as időszakra vonatkozó átlagos exportokon alapulnak.

B. MELLÉKLET

Az olívaolajok és az olívapogácsa-olajok megnevezései és meghatározásai

Az olívaolajok és olívapogácsa-olajok különböző kategóriáinak megnevezései és az egyes megnevezésekhez tartozó fogalommeghatározásokkal együtt a következők:

| I. | Olívaolaj kizárólag az olajfa terméséből nyert olaj, kizárva azokat az olajokat, amelyeket oldószerrel vagy átészterezéssel nyertek, valamint egyéb olajok hozzáadásával nyert keverékeket. Megnevezései a következők:
  A.   szűz olívaolajok: olyan olajok, amelyeket az olajfa terméséből kizárólag mechanikai vagy egyéb fizikai eljárással állítottak elő az olaj összetételének megváltozásával nem járó körülmények, különösen hőmérsékleti viszonyok között, és amelyeket mosáson, ülepítésen, centrifugáláson és szűrésen kívül nem vetettek alá semmilyen kezelésnek. A szűz olívaolajok a következő csoportokba sorolhatók és következőképpen határozhatók meg:
  a)   fogyasztásra alkalmas szűz olívaolaj:
  i.   extra szűz olívaolaj: teljesen tökéletes zamatú szűz olívaolaj, amelynek olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként nem haladja meg a 0,8 grammot, és amelynek többi tulajdonsága megfelel az e kategória tekintetében megállapított tulajdonságoknak;
  ii.   szűz olívaola: szűz olívaolaj, amelynek olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként nem haladja meg a 2,0 grammot, és amelynek többi tulajdonsága megfelel az e kategória tekintetében megállapított tulajdonságoknak;
  iii.   közönséges szűz olívaolaj: szűz olívaolaj, amelynek olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként nem haladja meg a 3,3 grammot, és amelynek többi tulajdonsága megfelel az e kategória tekintetében megállapított tulajdonságoknak (1);
  b)   fogyasztásra nem alkalmas szűz olívaolaj:
  lampante szűz olívaolaj: szűz olívaolaj, amelynek olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként meghaladja a 3,3 grammot, és/vagy amely rendelkezik az e kategória tekintetében megállapított tulajdonságoknak megfelelő organoleptikus tulajdonságokkal vagy más tulajdonságokkal. Emberi fogyasztás végetti finomításra vagy műszaki felhasználásra szánják;
  B.   finomított olívaolaj: a szűz olívaolajok finomításából származó olívaolaj. Olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként nem haladja meg a 0,3 grammot, és amelynek többi tulajdonsága megfelel az e kategória tekintetében megállapított tulajdonságoknak (2);
  C.   olívaolaj: a fogyasztásra aktuális állapotában alkalmas finomított olívaolaj és szűz olívaolaj keverékéből álló olaj. Olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként nem haladja meg az 1 grammot, és amelynek többi tulajdonsága megfelel az e kategória tekintetében megállapított tulajdonságoknak (3). |
| --- | --- |

I.

Olívaolaj kizárólag az olajfa terméséből nyert olaj, kizárva azokat az olajokat, amelyeket oldószerrel vagy átészterezéssel nyertek, valamint egyéb olajok hozzáadásával nyert keverékeket. Megnevezései a következők:

A.   szűz olívaolajok: olyan olajok, amelyeket az olajfa terméséből kizárólag mechanikai vagy egyéb fizikai eljárással állítottak elő az olaj összetételének megváltozásával nem járó körülmények, különösen hőmérsékleti viszonyok között, és amelyeket mosáson, ülepítésen, centrifugáláson és szűrésen kívül nem vetettek alá semmilyen kezelésnek. A szűz olívaolajok a következő csoportokba sorolhatók és következőképpen határozhatók meg:

a)   fogyasztásra alkalmas szűz olívaolaj:

i.   extra szűz olívaolaj: teljesen tökéletes zamatú szűz olívaolaj, amelynek olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként nem haladja meg a 0,8 grammot, és amelynek többi tulajdonsága megfelel az e kategória tekintetében megállapított tulajdonságoknak;

ii.   szűz olívaola: szűz olívaolaj, amelynek olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként nem haladja meg a 2,0 grammot, és amelynek többi tulajdonsága megfelel az e kategória tekintetében megállapított tulajdonságoknak;

iii.   közönséges szűz olívaolaj: szűz olívaolaj, amelynek olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként nem haladja meg a 3,3 grammot, és amelynek többi tulajdonsága megfelel az e kategória tekintetében megállapított tulajdonságoknak (1);

b)   fogyasztásra nem alkalmas szűz olívaolaj:

lampante szűz olívaolaj: szűz olívaolaj, amelynek olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként meghaladja a 3,3 grammot, és/vagy amely rendelkezik az e kategória tekintetében megállapított tulajdonságoknak megfelelő organoleptikus tulajdonságokkal vagy más tulajdonságokkal. Emberi fogyasztás végetti finomításra vagy műszaki felhasználásra szánják;

B.   finomított olívaolaj: a szűz olívaolajok finomításából származó olívaolaj. Olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként nem haladja meg a 0,3 grammot, és amelynek többi tulajdonsága megfelel az e kategória tekintetében megállapított tulajdonságoknak (2);

C.   olívaolaj: a fogyasztásra aktuális állapotában alkalmas finomított olívaolaj és szűz olívaolaj keverékéből álló olaj. Olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként nem haladja meg az 1 grammot, és amelynek többi tulajdonsága megfelel az e kategória tekintetében megállapított tulajdonságoknak (3).

| II. | Olívapogácsa-olaj olajpogácsa oldószeres kezelésével vagy más fizikai kezeléssel nyert olaj, kivéve az átészterezéssel és más olajokkal való keverésével nyert olajokat. A következő csoportokba sorolható:
  A.   nyers olívapogácsa-olaj: olívapogácsa-olaj, amelynek tulajdonságai azonosak az e kategória tekintetében megállapított tulajdonságokkal. Emberi fogyasztás végetti finomításra vagy műszaki felhasználásra szánják;
  B.   finomított olívapogácsa-olaj: a nyers olívapogácsa-olaj finomításával nyert olaj. Olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként nem haladja meg a 0,3 grammot, és amelynek többi tulajdonsága megfelel az e kategória tekintetében megállapított tulajdonságoknak (4);
  C.   olívapogácsa-olaj: a fogyasztásra aktuális állapotában alkalmas finomított olívapogácsa-olaj és szűz olívaolajok keveréke. Olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként nem haladja meg az 1 grammot, és amelynek többi tulajdonsága megfelel az e kategória tekintetében megállapított tulajdonságoknak. Ezt a keveréket semmilyen esetben sem szabad „olívaolaj”-nak nevezni (5). |
| --- | --- |

II.

Olívapogácsa-olaj olajpogácsa oldószeres kezelésével vagy más fizikai kezeléssel nyert olaj, kivéve az átészterezéssel és más olajokkal való keverésével nyert olajokat. A következő csoportokba sorolható:

A.   nyers olívapogácsa-olaj: olívapogácsa-olaj, amelynek tulajdonságai azonosak az e kategória tekintetében megállapított tulajdonságokkal. Emberi fogyasztás végetti finomításra vagy műszaki felhasználásra szánják;

B.   finomított olívapogácsa-olaj: a nyers olívapogácsa-olaj finomításával nyert olaj. Olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként nem haladja meg a 0,3 grammot, és amelynek többi tulajdonsága megfelel az e kategória tekintetében megállapított tulajdonságoknak (4);

C.   olívapogácsa-olaj: a fogyasztásra aktuális állapotában alkalmas finomított olívapogácsa-olaj és szűz olívaolajok keveréke. Olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként nem haladja meg az 1 grammot, és amelynek többi tulajdonsága megfelel az e kategória tekintetében megállapított tulajdonságoknak. Ezt a keveréket semmilyen esetben sem szabad „olívaolaj”-nak nevezni (5).

---

(1)  Ez a termék akkor értékesíthető közvetlenül a fogyasztónak, ha az a kiskereskedelem helye szerinti országban megengedett. Ha nem megengedett, a termék megnevezésének meg kell felelnie az érintett ország jogszabályi rendelkezéseinek.

(2)  Ez a termék akkor értékesíthető közvetlenül a fogyasztónak, ha az a kiskereskedelem helye szerinti országban megengedett.

(3)  A kiskereskedelem helye szerinti ország pontosabb megnevezést is előírhat.

(4)  Ez a termék akkor értékesíthető közvetlenül a fogyasztónak, ha az a kiskereskedelem helye szerinti országban megengedett.

(5)  A kiskereskedelem helye szerinti ország pontosabb megnevezést is előírhat.

C. MELLÉKLET

Az étkezési olajbogyó típusai és meghatározásai

Az étkezési olajbogyót az alábbi típusokba sorolják:

i)   zöld olajbogyó: az érési időszak alatt, az érett szín elnyerését megelőzően betakarított gyümölcsből nyerik, amikor az már elérte az átlagos méretet. A gyümölcs színe a zöldtől a szalmasárgáig változhat;

ii)   színváltó olajbogyó: a teljes érettségi fog elérése előtt betakarított gyümölcsök, változó színben. Színük a rózsaszíntől, a borvörösig vagy barnáig változhat;

iii)   fekete olajbogyó: a teljesen érett, vagy a teljes érettség elérése előtt kevéssel betakarított gyümölcsök. Színük a vöröses feketétől a lilás feketéig, sötétliláig, zöldes feketéig vagy sötét gesztenyeszínig változhat.

---

| 19.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 302/68 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 302/68

---

A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele érdekében az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulást létrehozó megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének hatálybalépéséről szóló információ

2005. október 28-ra mindkét fél befejezte a szükséges eljárásokat a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele érdekében az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulást létrehozó megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének aláírása érdekében. Ezen kiegészítő jegyzőkönyv ezért hatályba lép 2005. november 1-jén, a jegyzőkönyv 13. cikke (2) bekezdésével (HL L 38., 2005.2.10., 3. o.) összhangban.

---

Bizottság

| 19.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 302/69 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 302/69

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. december 9.)

amelyben vállalati összefonódást a közös piaccal összeférhetetlennek nyilvánít a 4064/89/EGK tanácsi rendelet 8. cikkének (3) bekezdése értelmében („Egyesülési rendelet (EKER)”)

(COMP/M.3440 sz. ügy – EDP/ENI/GDP)

(az értesítés a C(2004) 4715. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű változat hiteles.)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/801/EK)

A Bizottság 2004. december 9-én határozatot fogadott el egy egyesülési ügyben a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 1989. december 21-i 4064/89/EGK tanácsi rendelet (1) és különösen e rendelet 8. cikkének (3) bekezdése szerint. A teljes határozat nem bizalmas változata az ügy hiteles nyelvén és a Bizottság munkanyelvein a Versenypolitikai Főigazgatóság internetes oldalán a következő címen található meg: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

I.   A FELEK

| (1) | Portugáliában az Energias de Portugal, S.A. („EDP”) az inkumbens (korábban lezárt piac egyedüli szereplője) villamosenergia-ipari társaság. Mint ilyen, fő tevékenysége villamosenergia-termelésből, -elosztásból és -ellátásból áll Portugáliában. Az EDP ellenőrzése alatt áll a spanyol Hidrocantábrico társaság is, amely Spanyolországban a villamosenergia-ipari és gázágazatokban tevékeny. Az EDP-t jegyzik az Euronext Lisbonon és a részvényeknek körülbelül 30 %-a áll közvetve vagy közvetlenül a portugál állam tulajdonában. |
| --- | --- |

(1)

Portugáliában az Energias de Portugal, S.A. („EDP”) az inkumbens (korábban lezárt piac egyedüli szereplője) villamosenergia-ipari társaság. Mint ilyen, fő tevékenysége villamosenergia-termelésből, -elosztásból és -ellátásból áll Portugáliában. Az EDP ellenőrzése alatt áll a spanyol Hidrocantábrico társaság is, amely Spanyolországban a villamosenergia-ipari és gázágazatokban tevékeny. Az EDP-t jegyzik az Euronext Lisbonon és a részvényeknek körülbelül 30 %-a áll közvetve vagy közvetlenül a portugál állam tulajdonában.

| (2) | Az ENI S.p.A. („ENI”) világszerte az olaj- és földgázfeltárás, illetve -termelés terén aktív. Az ENI ugyancsak aktív a földgázellátás, -szállítás, -tárolás, -elosztás és -kereskedelem terén. Továbbá az ENI tulajdonában állnak olyan átviteli kapacitással rendelkező társaságok részvényei, amelyek földgázt szállító transznacionális csővezetékek üzemeltetése terén aktívak. |
| --- | --- |

(2)

Az ENI S.p.A. („ENI”) világszerte az olaj- és földgázfeltárás, illetve -termelés terén aktív. Az ENI ugyancsak aktív a földgázellátás, -szállítás, -tárolás, -elosztás és -kereskedelem terén. Továbbá az ENI tulajdonában állnak olyan átviteli kapacitással rendelkező társaságok részvényei, amelyek földgázt szállító transznacionális csővezetékek üzemeltetése terén aktívak.

| (3) | Portugáliában a Gás de Portugal, S.G.P.S., S.A., („GDP”) az inkumbens gázipari társaság. A GDP a jelenleg a portugál állam és az ENI közös ellenőrzése alatt álló, mind az olaj-, mind a gázágazatban érdekeltségekkel rendelkező Galp Energia, SGPS, S.A. („GALP”) portugál társaság teljes tulajdonában lévő leányvállalata. A GDP és leányvállalatai Portugáliában a gázellátási lánc minden szintjén jelen vannak. A GDP, Transgás leányvállalatán keresztül, a Maghreb–Spanyolország–Portugália csővezetéken és a sinèsi LNG-terminálon keresztül földgázt importál Portugáliába, illetve felelős a portugál nagy nyomású gázvezeték-hálózatokon (a „Hálózat”) keresztül való szállításért, tárolásért és ellátásért. A GDP ugyancsak aktív a nagy ipari fogyasztók földgázzal való ellátásában és Portugáliában az első föld alatti földgáztároló tartályok kifejlesztésében, illetve jövőbeni üzemeltetésében. Portugáliában jelenleg a hat helyi gázelosztó társaságból öt szintén a GDP ellenőrzése alatt áll a GDP Distribuiçãón keresztül („GDPD”). |
| --- | --- |

(3)

Portugáliában a Gás de Portugal, S.G.P.S., S.A., („GDP”) az inkumbens gázipari társaság. A GDP a jelenleg a portugál állam és az ENI közös ellenőrzése alatt álló, mind az olaj-, mind a gázágazatban érdekeltségekkel rendelkező Galp Energia, SGPS, S.A. („GALP”) portugál társaság teljes tulajdonában lévő leányvállalata. A GDP és leányvállalatai Portugáliában a gázellátási lánc minden szintjén jelen vannak. A GDP, Transgás leányvállalatán keresztül, a Maghreb–Spanyolország–Portugália csővezetéken és a sinèsi LNG-terminálon keresztül földgázt importál Portugáliába, illetve felelős a portugál nagy nyomású gázvezeték-hálózatokon (a „Hálózat”) keresztül való szállításért, tárolásért és ellátásért. A GDP ugyancsak aktív a nagy ipari fogyasztók földgázzal való ellátásában és Portugáliában az első föld alatti földgáztároló tartályok kifejlesztésében, illetve jövőbeni üzemeltetésében. Portugáliában jelenleg a hat helyi gázelosztó társaságból öt szintén a GDP ellenőrzése alatt áll a GDP Distribuiçãón keresztül („GDPD”).

| (4) | A Rede Eléctrica Nacional S.A. („REN”) nem bejelentő fél ezen összefonódás esetében, de részt vesz a teljes ügyletben, amihez ez az összefonódás tartozik. A REN egy portugál társaság, amely a portugál elektromos hálózatnak az EDP-ből való 1994-es kiválásának az eredménye. A REN irányítja jelenleg a portugál villamosenergia-hálózatot, valamint kizárólagos vásárlóként jár el, amely a termelőktől megvásárolja a villamos energiát és a nem feljogosított fogyasztók ellátásához az elosztóknak/ellátóknak továbbadja. A REN 70 %-a áll a portugál állam közvetett vagy közvetlen ellenőrzése alatt, míg a fennmaradó rész az EDP tulajdonában áll. |
| --- | --- |

(4)

A Rede Eléctrica Nacional S.A. („REN”) nem bejelentő fél ezen összefonódás esetében, de részt vesz a teljes ügyletben, amihez ez az összefonódás tartozik. A REN egy portugál társaság, amely a portugál elektromos hálózatnak az EDP-ből való 1994-es kiválásának az eredménye. A REN irányítja jelenleg a portugál villamosenergia-hálózatot, valamint kizárólagos vásárlóként jár el, amely a termelőktől megvásárolja a villamos energiát és a nem feljogosított fogyasztók ellátásához az elosztóknak/ellátóknak továbbadja. A REN 70 %-a áll a portugál állam közvetett vagy közvetlen ellenőrzése alatt, míg a fennmaradó rész az EDP tulajdonában áll.

II.   A MŰVELET

| (5) | Ez az ügy egy olyan összefonódást érint, amely kapcsán az EDP és az ENI („a felek”) a GDP feletti közös ellenőrzés megszerzését tervezi. A művelet során azt tervezik, hogy a gázszállítási hálózatot (azaz a sinèsi LNG-terminált, az import csővezetéket és a carriçói föld alatti tárolót kivéve) átruházzák a REN-re, a portugál villamosenergia-hálózat üzemeltetőjére, egy adott időkereten belül. Egy átmeneti időszak alatt a gázhálózat az EDP, illetve az ENI és a REN együttes ellenőrzése alatt fog állni. |
| --- | --- |

(5)

Ez az ügy egy olyan összefonódást érint, amely kapcsán az EDP és az ENI („a felek”) a GDP feletti közös ellenőrzés megszerzését tervezi. A művelet során azt tervezik, hogy a gázszállítási hálózatot (azaz a sinèsi LNG-terminált, az import csővezetéket és a carriçói föld alatti tárolót kivéve) átruházzák a REN-re, a portugál villamosenergia-hálózat üzemeltetőjére, egy adott időkereten belül. Egy átmeneti időszak alatt a gázhálózat az EDP, illetve az ENI és a REN együttes ellenőrzése alatt fog állni.

| (6) | A második gáztárgyú irányelv (2) és a Portugáliának nyújtott derogáció szerint legkésőbb 2007-ig a portugál gázpiac 33 %-át, legkésőbb 2009-ig minden nem lakossági fogyasztói piacot, illetve legkésőbb 2010-ig a minden fogyasztót (beleértve a lakossági fogyasztókat is) magában foglaló piacot liberalizálni kell. A portugál kormány dönthet a liberalizációs folyamat korábbi megkezdéséről. |
| --- | --- |

(6)

A második gáztárgyú irányelv (2) és a Portugáliának nyújtott derogáció szerint legkésőbb 2007-ig a portugál gázpiac 33 %-át, legkésőbb 2009-ig minden nem lakossági fogyasztói piacot, illetve legkésőbb 2010-ig a minden fogyasztót (beleértve a lakossági fogyasztókat is) magában foglaló piacot liberalizálni kell. A portugál kormány dönthet a liberalizációs folyamat korábbi megkezdéséről.

III.   ÉRINTETT PIAC

A.   AZ ÉRINTETT VILLAMOSENERGIA-PIAC

1.   AZ ÉRINTETT TERMÉKPIAC

| (7) | Figyelembe véve a portugál piacok sajátosságait, illetve a versenypolitikai és szabályozási keretszabályokat, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a következő piacokat kell ténylegesen megkülönböztetni:






  i. | nagykereskedelmi villamosenergia-ellátás; |
| --- | --- | --- |

(7)

Figyelembe véve a portugál piacok sajátosságait, illetve a versenypolitikai és szabályozási keretszabályokat, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a következő piacokat kell ténylegesen megkülönböztetni:

i.

nagykereskedelmi villamosenergia-ellátás;

| ii. | szabályozó/kiegyenlítő áramszolgáltatások nyújtása (3), |
| --- | --- |

ii.

szabályozó/kiegyenlítő áramszolgáltatások nyújtása (3),

| iii. | átviteli hálózat; |
| --- | --- |

iii.

átviteli hálózat;

| iv. | elosztóhálózat; |
| --- | --- |

iv.

elosztóhálózat;

| v. | kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás (nagy- és kisfogyasztók). |
| --- | --- |

v.

kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás (nagy- és kisfogyasztók).

| (8) | A nemzeti villamosenergia-rendszer két együtt létező rendszerből szerveződik, az állami villamosenergia-rendszer, vagy „kötött rendszerből” (Sistema Eléctrico de Serviço Público, „SEP”) és a független villamosenergia-rendszerből (Sistema Eléctrico Independente, „SEI”). Mindkét rendszer esetében a nemzeti átviteli hálózatot használják, és azt koncessziós rendszerben a Rede Eléctrica National („REN”) hasznosítja. |
| --- | --- |

(8)

A nemzeti villamosenergia-rendszer két együtt létező rendszerből szerveződik, az állami villamosenergia-rendszer, vagy „kötött rendszerből” (Sistema Eléctrico de Serviço Público, „SEP”) és a független villamosenergia-rendszerből (Sistema Eléctrico Independente, „SEI”). Mindkét rendszer esetében a nemzeti átviteli hálózatot használják, és azt koncessziós rendszerben a Rede Eléctrica National („REN”) hasznosítja.

| (9) | A SEP egy szabályozott rendszer, amely a termelést és elosztást foglalja magában. „Kötött” erőművekből és „kötött” elosztóhálózatokból áll. Ebben a rendszerben a REN a villamos energia kizárólagos vásárlója nagykereskedelmi szinten. Elsősorban erőművek egy csoportjától (a „kötött erőművek”) veszi a villamos energiát, villamosenergia-felvásárlási megállapodások (PPA-k) alapján. |
| --- | --- |

(9)

A SEP egy szabályozott rendszer, amely a termelést és elosztást foglalja magában. „Kötött” erőművekből és „kötött” elosztóhálózatokból áll. Ebben a rendszerben a REN a villamos energia kizárólagos vásárlója nagykereskedelmi szinten. Elsősorban erőművek egy csoportjától (a „kötött erőművek”) veszi a villamos energiát, villamosenergia-felvásárlási megállapodások (PPA-k) alapján.

| (10) | A PPA-k szerint a kötött erőművek kizárólagos alapon több mint húszéves időtartamra és rögzített árképzés mellett vállalják a SEP ellátását villamos energiával (4). E kötött villamosenergia-termelő üzemek létesítése nem liberalizált, hanem az állam által szabályozott. Az alkalmazandó jogszabályok szerint a következő társaságokat vonták be a SEP-be: EDP (az EDP Produçãón és a Companhia Portuguesa de Produção de Electridadén keresztül), Tejo Energia (5) és Turbogás (6). Portugáliában a villamos energia nagyobb részét (2003-ban 83 %-a) (7) ezeken, a REN és a villamosenergia-termelők között fennálló kizárólagos PPA-kon keresztül biztosítják. |
| --- | --- |

(10)

A PPA-k szerint a kötött erőművek kizárólagos alapon több mint húszéves időtartamra és rögzített árképzés mellett vállalják a SEP ellátását villamos energiával (4). E kötött villamosenergia-termelő üzemek létesítése nem liberalizált, hanem az állam által szabályozott. Az alkalmazandó jogszabályok szerint a következő társaságokat vonták be a SEP-be: EDP (az EDP Produçãón és a Companhia Portuguesa de Produção de Electridadén keresztül), Tejo Energia (5) és Turbogás (6). Portugáliában a villamos energia nagyobb részét (2003-ban 83 %-a) (7) ezeken, a REN és a villamosenergia-termelők között fennálló kizárólagos PPA-kon keresztül biztosítják.

| (11) | A REN az általa megvásárolt villamos energiát ezt követően az EDP által ellenőrzött, szabályozott elosztónak eladja, szabályozott tarifarendszer alapján. A szabályozott tarifákat a portugál energiaipari szabályozó hatóság, az ERSE állapítja meg. |
| --- | --- |

(11)

A REN az általa megvásárolt villamos energiát ezt követően az EDP által ellenőrzött, szabályozott elosztónak eladja, szabályozott tarifarendszer alapján. A szabályozott tarifákat a portugál energiaipari szabályozó hatóság, az ERSE állapítja meg.

| (12) | A független rendszer (SEI) a szabad piaci feltételek mellett működő (azaz e villamos energia nagyobb részét olyan végső fogyasztóknak adják el, akik lekapcsolódtak a szabályozott rendszerről) nem kötött rendszerből (Sistema Eléctrico Não Vinculado, „SENV”) és olyan különleges rendszerből (Productores em regime especial, PRE) áll, ahol kapcsolt hő- és villamosenergia-termelő üzemekben, minivízerőművekben és más megújuló energiát felhasználó például szélerőművekben termelt villamos energiát biztosítanak a REN számára, szabályozott tarifák mellett. |
| --- | --- |

(12)

A független rendszer (SEI) a szabad piaci feltételek mellett működő (azaz e villamos energia nagyobb részét olyan végső fogyasztóknak adják el, akik lekapcsolódtak a szabályozott rendszerről) nem kötött rendszerből (Sistema Eléctrico Não Vinculado, „SENV”) és olyan különleges rendszerből (Productores em regime especial, PRE) áll, ahol kapcsolt hő- és villamosenergia-termelő üzemekben, minivízerőművekben és más megújuló energiát felhasználó például szélerőművekben termelt villamos energiát biztosítanak a REN számára, szabályozott tarifák mellett.

| (13) | Az arra feljogosított fogyasztók szabadon választhatják meg a villamosenergia-szolgáltatójukat és ezért beszerezhetik a villamos energiát a SEP-től szabályozott tarifák mellett, vagy a SENV-től (szabad kiskereskedőtől piaci feltételek mellett). A 2004. augusztus 17-i törvényi rendelet végül rendelkezett minden ügyfél feljogosított fogyasztóvá válásáról (8). |
| --- | --- |

(13)

Az arra feljogosított fogyasztók szabadon választhatják meg a villamosenergia-szolgáltatójukat és ezért beszerezhetik a villamos energiát a SEP-től szabályozott tarifák mellett, vagy a SENV-től (szabad kiskereskedőtől piaci feltételek mellett). A 2004. augusztus 17-i törvényi rendelet végül rendelkezett minden ügyfél feljogosított fogyasztóvá válásáról (8).

| (14) | A meglévő keretszabály jelenleg módosítás alatt áll. |
| --- | --- |

(14)

A meglévő keretszabály jelenleg módosítás alatt áll.

Nagykereskedelmi villamos energia

| (15) | A nagykereskedelmi villamos energia magában foglalja a villamos energia termelését erőművekben, valamint a kiskereskedőknek történő viszonteladás céljából rendszerösszekötőkön keresztül, fizikailag importált villamos energiát. Csakúgy, mint más tagállamokban, néhány nagyon nagy villamosenergia-fogyasztó dönthet úgy is, hogy közvetlenül a nagykereskedelmi piacon vásárol (Spanyolországban ez a nagykereskedelmi beszerzések kevesebb mint 5 %-át teszi ki). |
| --- | --- |

(15)

A nagykereskedelmi villamos energia magában foglalja a villamos energia termelését erőművekben, valamint a kiskereskedőknek történő viszonteladás céljából rendszerösszekötőkön keresztül, fizikailag importált villamos energiát. Csakúgy, mint más tagállamokban, néhány nagyon nagy villamosenergia-fogyasztó dönthet úgy is, hogy közvetlenül a nagykereskedelmi piacon vásárol (Spanyolországban ez a nagykereskedelmi beszerzések kevesebb mint 5 %-át teszi ki).

| (16) | A Bizottság úgy véli, hogy a PPA-k megszüntetésétől kezdve a korábbi kötött termelés, a kötetlen termelés és az import kínálatát magában foglaló nagykereskedelmi villamosenergia-piac lesz Portugáliában. Az értékelés a liberalizált és a szabályozott rendszerektől függetlenül erre a nagykereskedelmi piacra összpontosít. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság úgy véli, hogy a PPA-k megszüntetésétől kezdve a korábbi kötött termelés, a kötetlen termelés és az import kínálatát magában foglaló nagykereskedelmi villamosenergia-piac lesz Portugáliában. Az értékelés a liberalizált és a szabályozott rendszerektől függetlenül erre a nagykereskedelmi piacra összpontosít.

Kiegyenlítő áram- és járulékos szolgáltatások

| (17) | Az ilyen szolgáltatások műszakilag szükségesek, mivel az átviteli rendszerüzemeltető felelős a hálózat feszültségének egy nagyon szűk sávszélességen belül tartásáért. Amennyiben túlfogyasztás lép fel, a hálózat feszültsége leeshet, és ez egy bizonyos ponton hálózatiegyensúly-problémákat okozhat. Ugyancsak probléma merül fel, ha alulfogyasztás lép fel, mivel ilyenkor a hálózat feszültsége egy elfogadható tűréshatár felé emelkedik, és az átviteli rendszerüzemeltetőnek biztosítania kell, hogy vagy bizonyos termelési kapacitást lekapcsoljanak, vagy bizonyos fogyasztást hozzáadjanak. |
| --- | --- |

(17)

Az ilyen szolgáltatások műszakilag szükségesek, mivel az átviteli rendszerüzemeltető felelős a hálózat feszültségének egy nagyon szűk sávszélességen belül tartásáért. Amennyiben túlfogyasztás lép fel, a hálózat feszültsége leeshet, és ez egy bizonyos ponton hálózatiegyensúly-problémákat okozhat. Ugyancsak probléma merül fel, ha alulfogyasztás lép fel, mivel ilyenkor a hálózat feszültsége egy elfogadható tűréshatár felé emelkedik, és az átviteli rendszerüzemeltetőnek biztosítania kell, hogy vagy bizonyos termelési kapacitást lekapcsoljanak, vagy bizonyos fogyasztást hozzáadjanak.

| (18) | Ezért a szolgáltatásért fizetni kell, és általában véve az eltérésért „büntetés” jár, hogyha egy fogyasztó kereslete azon várt szint felé emelkedik vagy alá süllyed, amely megfelel az egyes szolgáltatók által a nagykereskedelmi szinten beszerzett vagy az általuk tervezett saját termelés mennyiségének, és amelyet előzetesen közölniük kellett az átviteli rendszerüzemeltetővel. |
| --- | --- |

(18)

Ezért a szolgáltatásért fizetni kell, és általában véve az eltérésért „büntetés” jár, hogyha egy fogyasztó kereslete azon várt szint felé emelkedik vagy alá süllyed, amely megfelel az egyes szolgáltatók által a nagykereskedelmi szinten beszerzett vagy az általuk tervezett saját termelés mennyiségének, és amelyet előzetesen közölniük kellett az átviteli rendszerüzemeltetővel.

| (19) | Jelenleg Portugáliában ezt a szolgáltatást, valamint más járulékos szolgáltatásokat (torlódáskezelési szolgáltatások) a REN nyújtja a rendszer minden szereplője számára. Az ilyen szolgáltatásoknak Portugáliában még nem jött létre piaca. Valószínűleg azonban a PPA-k megszüntetése után egy ilyen piac vagy piacok ki fognak alakulni. E határozat céljából a feltörekvő piac vagy piacok pontos körvonalazása nyitott maradhat. |
| --- | --- |

(19)

Jelenleg Portugáliában ezt a szolgáltatást, valamint más járulékos szolgáltatásokat (torlódáskezelési szolgáltatások) a REN nyújtja a rendszer minden szereplője számára. Az ilyen szolgáltatásoknak Portugáliában még nem jött létre piaca. Valószínűleg azonban a PPA-k megszüntetése után egy ilyen piac vagy piacok ki fognak alakulni. E határozat céljából a feltörekvő piac vagy piacok pontos körvonalazása nyitott maradhat.

Szállítás és elosztás

| (20) | Ezeket a piacokat nem érinti a javasolt művelet. Portugáliában az átviteli hálózat már szétvált, és a REN portugál átviteli rendszerüzemeltető üzemelteti. Az elosztóhálózatok az EDP és a helyhatóságok tulajdonában állnak, illetve azokat az EDP leányvállalata, az EDP Distribuição Energia SA („EDPD”) irányítja. A portugál szabályozó hatóság, az ERSE szabályozza a hozzáférést mind az átviteli hálózathoz, mind az elosztóhálózatokhoz. |
| --- | --- |

(20)

Ezeket a piacokat nem érinti a javasolt művelet. Portugáliában az átviteli hálózat már szétvált, és a REN portugál átviteli rendszerüzemeltető üzemelteti. Az elosztóhálózatok az EDP és a helyhatóságok tulajdonában állnak, illetve azokat az EDP leányvállalata, az EDP Distribuição Energia SA („EDPD”) irányítja. A portugál szabályozó hatóság, az ERSE szabályozza a hozzáférést mind az átviteli hálózathoz, mind az elosztóhálózatokhoz.

Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás

| (21) | A következő kiskereskedelmi villamosenergia-piacokat vesszük figyelembe e beszámoló céljából: i. olyan nagy ipari fogyasztók villamos energiával való ellátását, amelyek a nagyfeszültségű vagy közepes feszültségű hálózatokhoz kapcsolódtak; valamint ii. olyan kisebb ipari, kereskedelmi és lakossági fogyasztók villamos energiával való ellátását, amelyek a kisfeszültségű hálózathoz kapcsolódtak. |
| --- | --- |

(21)

A következő kiskereskedelmi villamosenergia-piacokat vesszük figyelembe e beszámoló céljából: i. olyan nagy ipari fogyasztók villamos energiával való ellátását, amelyek a nagyfeszültségű vagy közepes feszültségű hálózatokhoz kapcsolódtak; valamint ii. olyan kisebb ipari, kereskedelmi és lakossági fogyasztók villamos energiával való ellátását, amelyek a kisfeszültségű hálózathoz kapcsolódtak.

| (22) | A nagyfeszültségű/közepes feszültségű fogyasztók és a kisfeszültségű fogyasztók nagyon különböznek a fogyasztásuk, illetve a villamosenergia-beszerzéseikre vonatkozó feltételek tekintetében. A kereskedelmi kapcsolataik ugyancsak nagyon különbözőek. A nagyfeszültségű és a közepes feszültségű fogyasztók többnyire ipari fogyasztók, akik számára a villamos energia a költségeik jelentős részét teszi ki. Ezzel szemben a legtöbb kisfeszültségű fogyasztó kis ipari, kereskedelmi vagy lakossági fogyasztó, ahol a fogyasztónkénti villamosenergia-fogyasztás mennyisége igencsak korlátozott. |
| --- | --- |

(22)

A nagyfeszültségű/közepes feszültségű fogyasztók és a kisfeszültségű fogyasztók nagyon különböznek a fogyasztásuk, illetve a villamosenergia-beszerzéseikre vonatkozó feltételek tekintetében. A kereskedelmi kapcsolataik ugyancsak nagyon különbözőek. A nagyfeszültségű és a közepes feszültségű fogyasztók többnyire ipari fogyasztók, akik számára a villamos energia a költségeik jelentős részét teszi ki. Ezzel szemben a legtöbb kisfeszültségű fogyasztó kis ipari, kereskedelmi vagy lakossági fogyasztó, ahol a fogyasztónkénti villamosenergia-fogyasztás mennyisége igencsak korlátozott.

2.   A VILLAMOS ENERGIA FÖLDRAJZI PIACAI

| (23) | A régebbi bizottsági határozatokban úgy tekintették, hogy a villamosenergia-ellátás által érintett földrajzi piac nem nyúlik túl a nemzeti határokon (9). Ebben az esetben a vizsgálat kimutatta, hogy a nagykereskedelmi és kiskereskedelmi villamosenergia-piacok a kiterjedésüket tekintve tisztán portugáliaiak, és az előrelátható jövőben azok is maradnak. |
| --- | --- |

(23)

A régebbi bizottsági határozatokban úgy tekintették, hogy a villamosenergia-ellátás által érintett földrajzi piac nem nyúlik túl a nemzeti határokon (9). Ebben az esetben a vizsgálat kimutatta, hogy a nagykereskedelmi és kiskereskedelmi villamosenergia-piacok a kiterjedésüket tekintve tisztán portugáliaiak, és az előrelátható jövőben azok is maradnak.

| (24) | A felek azzal érveltek, hogy hamarosan létrehoznak egy MIBEL elnevezésű ibériai villamosenergia-kereskedelmi piacot, amely így egy ibériai piac létrejöttéhez fog vezetni. Ezt a nézetet a Bizottság által elvégzett mélyreható vizsgálat nem erősítette meg. Úgy tűnik, hogy 1. a spanyol és a portugál rendszerek összekapcsoltságának jelenlegi szintje nem elégséges ahhoz, hogy azokat az Ibériai-félszigeten létező egységes piacnak tekintsék; illetve 2. a közeljövőben nagyon valószínűtlen a nagykereskedelmi villamosenergia-piac ibériai kiterjedésűvé válása a következő okoknál fogva:






  i. | számos fontos szabályozási akadályt kell még eltávolítani a MIBEL létrehozása céljából; |
| --- | --- | --- |

(24)

A felek azzal érveltek, hogy hamarosan létrehoznak egy MIBEL elnevezésű ibériai villamosenergia-kereskedelmi piacot, amely így egy ibériai piac létrejöttéhez fog vezetni. Ezt a nézetet a Bizottság által elvégzett mélyreható vizsgálat nem erősítette meg. Úgy tűnik, hogy 1. a spanyol és a portugál rendszerek összekapcsoltságának jelenlegi szintje nem elégséges ahhoz, hogy azokat az Ibériai-félszigeten létező egységes piacnak tekintsék; illetve 2. a közeljövőben nagyon valószínűtlen a nagykereskedelmi villamosenergia-piac ibériai kiterjedésűvé válása a következő okoknál fogva:

i.

számos fontos szabályozási akadályt kell még eltávolítani a MIBEL létrehozása céljából;

| ii. | a versenyfeltételek valószínűleg jelentősen különbözőek maradnak Spanyolország és Portugália között a MIBEL elindítása után is; |
| --- | --- |

ii.

a versenyfeltételek valószínűleg jelentősen különbözőek maradnak Spanyolország és Portugália között a MIBEL elindítása után is;

| iii. | a CO2-kibocsátásra vonatkozó nemzeti kiosztási tervek és az átállási költségek nemzeti kompenzációs rendszerei valószínűleg fenntartják vagy akár növelhetik is a versenyfeltételek ilyen különbségeit; |
| --- | --- |

iii.

a CO2-kibocsátásra vonatkozó nemzeti kiosztási tervek és az átállási költségek nemzeti kompenzációs rendszerei valószínűleg fenntartják vagy akár növelhetik is a versenyfeltételek ilyen különbségeit;

| iv. | Spanyolország és Portugália között a tervezett jelzett rendszer-összekötési kapacitás nem valószínű, hogy lehetővé teszi a két piac tényleges integrációját az előrelátható jövőben. |
| --- | --- |

iv.

Spanyolország és Portugália között a tervezett jelzett rendszer-összekötési kapacitás nem valószínű, hogy lehetővé teszi a két piac tényleges integrációját az előrelátható jövőben.

B.   ÉRINTETT FÖLDGÁZPIACOK

1.   TERMÉKPIAC

| (25) | A Bizottság négy elkülönült földgáztermékpiacot azonosított, amelyeket érinteni fog a művelet:






  i. | villamosenergia-termelők ellátása gázzal (CCGT-k (10)); |
| --- | --- | --- |

(25)

A Bizottság négy elkülönült földgáztermékpiacot azonosított, amelyeket érinteni fog a művelet:

i.

villamosenergia-termelők ellátása gázzal (CCGT-k (10));

| ii. | helyi elosztótársaságok ellátása gázzal; |
| --- | --- |

ii.

helyi elosztótársaságok ellátása gázzal;

| iii. | nagy ipari fogyasztók ellátása gázzal; |
| --- | --- |

iii.

nagy ipari fogyasztók ellátása gázzal;

| iv. | kis ipari, kereskedelmi és lakossági fogyasztók ellátása gázzal. |
| --- | --- |

iv.

kis ipari, kereskedelmi és lakossági fogyasztók ellátása gázzal.

| (26) | Hat helyi elosztótársaság végzi az elosztást és látja el a végső fogyasztók többségét közepes és kis nyomású (11) hálózatokon keresztül, illetve üzemel a kizárólagos koncessziós területeken. |
| --- | --- |

(26)

Hat helyi elosztótársaság végzi az elosztást és látja el a végső fogyasztók többségét közepes és kis nyomású (11) hálózatokon keresztül, illetve üzemel a kizárólagos koncessziós területeken.

| (27) | Portugáliában a villamosenergia-termelők gázellátásának piacát fogják először megnyitni a verseny előtt. A felek leszögezték, hogy a CCGT-ket és a nagy ipari fogyasztókat egy egységes, szélesebb nagykereskedelmi piac részeinek kell tekinteni. A Bizottság nem ért egyet a felekkel. Tekintettel az ellátás mennyiségére és rugalmasságára, a villamosenergia-termelőknek valóban egyedi igényeik vannak. A CCGT-knek ezért szükségük van arra, hogy a CCGT projekt alapvető gazdasági és technikai megvalósíthatóságának, illetve az ellátás biztonságának megalapozásához szükséges hosszú távú szerződéseket korlátozottabb időszakokra szóló rövid távú szerződésekkel kombinálják. Ugyancsak másak az árrések, az ügyféllel való kapcsolatok, a viszonteladók kereskedelmi szükségletei és a növekedési dinamika. |
| --- | --- |

(27)

Portugáliában a villamosenergia-termelők gázellátásának piacát fogják először megnyitni a verseny előtt. A felek leszögezték, hogy a CCGT-ket és a nagy ipari fogyasztókat egy egységes, szélesebb nagykereskedelmi piac részeinek kell tekinteni. A Bizottság nem ért egyet a felekkel. Tekintettel az ellátás mennyiségére és rugalmasságára, a villamosenergia-termelőknek valóban egyedi igényeik vannak. A CCGT-knek ezért szükségük van arra, hogy a CCGT projekt alapvető gazdasági és technikai megvalósíthatóságának, illetve az ellátás biztonságának megalapozásához szükséges hosszú távú szerződéseket korlátozottabb időszakokra szóló rövid távú szerződésekkel kombinálják. Ugyancsak másak az árrések, az ügyféllel való kapcsolatok, a viszonteladók kereskedelmi szükségletei és a növekedési dinamika.

2.   FÖLDRAJZI PIAC

| (28) | A Bizottság és a felek egyetértenek abban, hogy Portugáliában a földgázellátás az egyik érintett gázpiacon sem terjed a nemzeti határokon túl. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság és a felek egyetértenek abban, hogy Portugáliában a földgázellátás az egyik érintett gázpiacon sem terjed a nemzeti határokon túl.

IV.   VERSENYJOGI ÉRTÉKELÉS

A.   VILLAMOSENERGIA-PIACOK

1.   NAGYKERESKEDELMI PIAC

a)   Az EDP erőfölényben van Portugáliában a villamos energia nagykereskedelmi piacán

| (29) | A Bizottság mélyreható vizsgálatát követően úgy tűnik, hogy az EDP erőfölényben van Portugáliában a villamos energia nagykereskedelmi piacán, függetlenül attól, hogy a jelenlegi szerkezetet vagy a PPA-k megszüntetése utáni helyzetet vizsgálják. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság mélyreható vizsgálatát követően úgy tűnik, hogy az EDP erőfölényben van Portugáliában a villamos energia nagykereskedelmi piacán, függetlenül attól, hogy a jelenlegi szerkezetet vagy a PPA-k megszüntetése utáni helyzetet vizsgálják.

| (30) | 2003-ban a nagykereskedelmi piacon az EDP valóban rendelkezett a termelési kapacitás 70 %-ával, számot adott a termelés 70 %-áról, valamint ő volt a legnagyobb villamosenergia-importőr. Továbbá az EDP portugáliai termelési portfóliója egyedülálló marad a PPA-k megszüntetése után is. A PPA-k megszüntetése után egy átállásiköltség-elszámoló rendszert (CMEC-k) vezetnek be, hogy a meglévő erőművek bármilyen jövőbeli lehetséges piaci veszteségét kompenzálják. Ez a rendszer kedvez az inkumbenseknek. Az EDP biztosan a legnagyobb hasznot húzza majd belőle, ami segíteni fog az EDP-t megvédeni a jövőbeli versenytől. |
| --- | --- |

(30)

2003-ban a nagykereskedelmi piacon az EDP valóban rendelkezett a termelési kapacitás 70 %-ával, számot adott a termelés 70 %-áról, valamint ő volt a legnagyobb villamosenergia-importőr. Továbbá az EDP portugáliai termelési portfóliója egyedülálló marad a PPA-k megszüntetése után is. A PPA-k megszüntetése után egy átállásiköltség-elszámoló rendszert (CMEC-k) vezetnek be, hogy a meglévő erőművek bármilyen jövőbeli lehetséges piaci veszteségét kompenzálják. Ez a rendszer kedvez az inkumbenseknek. Az EDP biztosan a legnagyobb hasznot húzza majd belőle, ami segíteni fog az EDP-t megvédeni a jövőbeli versenytől.

| (31) | A keresleti oldalon Portugáliában az EDP tulajdonában áll a villamosenergia-elosztás közel 100 %-a. Az EDP Distribuição jövőbeli szerepe mint a szabályozott rendszer kiskereskedője az EDP-t döntő előnyökhöz juttatja. |
| --- | --- |

(31)

A keresleti oldalon Portugáliában az EDP tulajdonában áll a villamosenergia-elosztás közel 100 %-a. Az EDP Distribuição jövőbeli szerepe mint a szabályozott rendszer kiskereskedője az EDP-t döntő előnyökhöz juttatja.

| (32) | A kínálati oldalon az EDP új gáztüzelésű erőművének („TER”) hozzáadása az EDP portfóliójához jelentős. A harmadik felek által létesítendő új termelési kapacitás tekintetében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a versenytársak CCGT projektjei bizonytalanok, és az EDP befolyással bír az egyikükre (Tejo Energia). |
| --- | --- |

(32)

A kínálati oldalon az EDP új gáztüzelésű erőművének („TER”) hozzáadása az EDP portfóliójához jelentős. A harmadik felek által létesítendő új termelési kapacitás tekintetében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a versenytársak CCGT projektjei bizonytalanok, és az EDP befolyással bír az egyikükre (Tejo Energia).

b)   A művelet megerősíti az EDP erőfölényét, mind a horizontális, mind a vertikális hatások következtében

Horizontális hatások: egy jelentős versenytárs felszámolása

| (33) | Ami a horizontális hatásokat illeti, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az egyesülés hiányában a GDP nagy valószínűséggel a portugál villamosenergia-piacokon a fő versenytárssá válhatott volna, figyelembe véve, i. hogy a versenyképes gázforrásokhoz való hozzáférés jelentős előnyt jelent a villamosenergia-iparban, mivel a gáztüzelésű erőművek (CCGT-k) képezik az új villamosenergia-termelés legelterjedtebb módját; és ii. hogy a GDP, mint portugál társaság, számíthatna a márkanevére és gázfogyasztóira, akiknek együtt kínálhatná a gáz- és a villamosenergia-ellátást. |
| --- | --- |

(33)

Ami a horizontális hatásokat illeti, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az egyesülés hiányában a GDP nagy valószínűséggel a portugál villamosenergia-piacokon a fő versenytárssá válhatott volna, figyelembe véve, i. hogy a versenyképes gázforrásokhoz való hozzáférés jelentős előnyt jelent a villamosenergia-iparban, mivel a gáztüzelésű erőművek (CCGT-k) képezik az új villamosenergia-termelés legelterjedtebb módját; és ii. hogy a GDP, mint portugál társaság, számíthatna a márkanevére és gázfogyasztóira, akiknek együtt kínálhatná a gáz- és a villamosenergia-ellátást.

| (34) | Ez a jelentős potenciális verseny elveszne az egyesülés után, ezáltal tovább erősítve az EDP erőfölényét. |
| --- | --- |

(34)

Ez a jelentős potenciális verseny elveszne az egyesülés után, ezáltal tovább erősítve az EDP erőfölényét.

Nem horizontális hatások: a riválisok költségeinek növelése

Kiváltságos és preferenciális hozzáférés a portugál gázinfrastruktúrához (sinèsi LNG-terminál, import csővezeték és carriçói föld alatti tároló):

| (35) | A javasolt ügyletet követően az EDP-nek meglesz a képessége, illetve indítéka lesz arra, hogy a villamosenergia-termelésben ténylegesen vagy potenciálisan részt vevő társaságok kárára fenntartsa a földgázhoz való kiváltságos és preferenciális hozzáférését. |
| --- | --- |

(35)

A javasolt ügyletet követően az EDP-nek meglesz a képessége, illetve indítéka lesz arra, hogy a villamosenergia-termelésben ténylegesen vagy potenciálisan részt vevő társaságok kárára fenntartsa a földgázhoz való kiváltságos és preferenciális hozzáférését.

| (36) | Nagy nyomású gázhálózat: az egyesülést követően az EDP képes lesz befolyásolni a nagy nyomású gázhálózat irányítását: i. az EDP rövid távon a Transgást (beleértve a gázhálózatot) közösen fogja ellenőrizni egy esetleg 19,5 hónapig tartó átmeneti (12) időszak alatt. Ez alatt az időszak alatt az EDP erőteljes befolyással lehet a hálózat stratégiájára és irányítására. Ez az EDP számára alapos betekintést is nyújthat a hálózat üzemeltetési sajátosságaiba, amelyből az EDP a későbbiekben hasznot húzhat; ii. az egyesülés eredményeképpen hosszú távon a REN fogja üzemeltetni a nagy nyomású gázhálózatot. |
| --- | --- |

(36)

Nagy nyomású gázhálózat: az egyesülést követően az EDP képes lesz befolyásolni a nagy nyomású gázhálózat irányítását: i. az EDP rövid távon a Transgást (beleértve a gázhálózatot) közösen fogja ellenőrizni egy esetleg 19,5 hónapig tartó átmeneti (12) időszak alatt. Ez alatt az időszak alatt az EDP erőteljes befolyással lehet a hálózat stratégiájára és irányítására. Ez az EDP számára alapos betekintést is nyújthat a hálózat üzemeltetési sajátosságaiba, amelyből az EDP a későbbiekben hasznot húzhat; ii. az egyesülés eredményeképpen hosszú távon a REN fogja üzemeltetni a nagy nyomású gázhálózatot.

| (37) | GDP nemzetközi csővezetéke: az egyesült szervezet olyan helyzetbe kerülne, amelyben teljes kapacitáson használhatná az első meglévő belépési pontot Portugáliába (azt a csővezetéket, amely Algériából Portugáliába vezet, Marokkón és Spanyolországon keresztül, és amely Campo Maiornál lép be Portugáliába), azért, hogy megakadályozza a versenytársakat bármilyen felszabadult kapacitás használatában. Ezért, még ha a TPA alkalmazásra kerül is, jelenleg nincs elegendő szabad kapacitás ahhoz, hogy harmadik felek állandó alapon és az általuk importálható gázmennyiség szintjének minimális bizonyossága mellett importálhassanak gázt. |
| --- | --- |

(37)

GDP nemzetközi csővezetéke: az egyesült szervezet olyan helyzetbe kerülne, amelyben teljes kapacitáson használhatná az első meglévő belépési pontot Portugáliába (azt a csővezetéket, amely Algériából Portugáliába vezet, Marokkón és Spanyolországon keresztül, és amely Campo Maiornál lép be Portugáliába), azért, hogy megakadályozza a versenytársakat bármilyen felszabadult kapacitás használatában. Ezért, még ha a TPA alkalmazásra kerül is, jelenleg nincs elegendő szabad kapacitás ahhoz, hogy harmadik felek állandó alapon és az általuk importálható gázmennyiség szintjének minimális bizonyossága mellett importálhassanak gázt.

| (38) | GDP sinèsi terminálja: a Sinèsben található LNG-terminál az egyetlen Portugáliában. 2004 elején kezdett üzemelni, és a GDP tulajdonában áll, illetve az üzemelteti (teljes tulajdonú leányvállalatán, a Transgáson keresztül). Maximális importkapacitása 5,3 Mrd m3/év. A gázágazat liberalizálásának hiányában eddig nem rendeltek el a terminálra vonatkozó TPA szabályt. Ennek következtében azoknak a harmadik feleknek, akik hozzá szeretnének férni a terminálhoz, kapcsolatba kell lépniük a GDP-vel és ez utóbbival külön kikötéseket és feltételeket kell kialkudniuk. |
| --- | --- |

(38)

GDP sinèsi terminálja: a Sinèsben található LNG-terminál az egyetlen Portugáliában. 2004 elején kezdett üzemelni, és a GDP tulajdonában áll, illetve az üzemelteti (teljes tulajdonú leányvállalatán, a Transgáson keresztül). Maximális importkapacitása 5,3 Mrd m3/év. A gázágazat liberalizálásának hiányában eddig nem rendeltek el a terminálra vonatkozó TPA szabályt. Ennek következtében azoknak a harmadik feleknek, akik hozzá szeretnének férni a terminálhoz, kapcsolatba kell lépniük a GDP-vel és ez utóbbival külön kikötéseket és feltételeket kell kialkudniuk.

| (39) | Carriçói föld alatti tároló: az egyesülést követően a EDP olyan helyzetbe is kerül, amelyben a GDP carriçói föld alatti tárolóját üzemeltetheti. Ez az egyetlen rendelkezésre álló föld alatti földgáztároló Portugáliában (eltekintve az LNG-tárolótól Sinèsben, amely sokkal kisebb). Lényeges a CCGT-ket üzemeltető versenytárs erőművek számára, hogy megkülönböztetéstől mentes alapon férhessenek hozzá az e tárolás által nyújtott rugalmas hozzáférési lehetőséghez. A piaci vizsgálat megerősítése szerint ezek a hozzáférési feltételek nem elégségesek annak biztosítására, hogy a versenytársak ténylegesen teljes mértékben részesüljenek a tároló nyújtotta előnyökből, mivel az EDP olyan helyzetben lesz, amikor is technikai kérdések vitatásával korlátozhatja a hozzáférést. |
| --- | --- |

(39)

Carriçói föld alatti tároló: az egyesülést követően a EDP olyan helyzetbe is kerül, amelyben a GDP carriçói föld alatti tárolóját üzemeltetheti. Ez az egyetlen rendelkezésre álló föld alatti földgáztároló Portugáliában (eltekintve az LNG-tárolótól Sinèsben, amely sokkal kisebb). Lényeges a CCGT-ket üzemeltető versenytárs erőművek számára, hogy megkülönböztetéstől mentes alapon férhessenek hozzá az e tárolás által nyújtott rugalmas hozzáférési lehetőséghez. A piaci vizsgálat megerősítése szerint ezek a hozzáférési feltételek nem elégségesek annak biztosítására, hogy a versenytársak ténylegesen teljes mértékben részesüljenek a tároló nyújtotta előnyökből, mivel az EDP olyan helyzetben lesz, amikor is technikai kérdések vitatásával korlátozhatja a hozzáférést.

| (40) | A műveletet követően, annak bejelentése szerint az EDP jelentős ellenőrzésre tesz szert a gáz belépési pontjai, valamint a földgáztároló felett. A művelet így részére minden szükséges módot és ösztönzést megadhat a gázhálózathoz való hozzáférés megnehezítéséhez a versenytársak számára, annak ellenére, hogy a nagy nyomású gázvezetékrendszer tulajdonlását Portugáliában leválasztják a REN javára. |
| --- | --- |

(40)

A műveletet követően, annak bejelentése szerint az EDP jelentős ellenőrzésre tesz szert a gáz belépési pontjai, valamint a földgáztároló felett. A művelet így részére minden szükséges módot és ösztönzést megadhat a gázhálózathoz való hozzáférés megnehezítéséhez a versenytársak számára, annak ellenére, hogy a nagy nyomású gázvezetékrendszer tulajdonlását Portugáliában leválasztják a REN javára.

Képesség a CCGT-k gázellátásának korlátait a versenytárs CCGT-k kárára kezelni

| (41) | Az infrastruktúra és a szállítás feletti jogok REN-re való átruházásának hatékonyságával kapcsolatos nagyfokú bizonytalanság nem biztosítja, hogy a ténylegesen (úgymint a Turbogás) és a potenciálisan versengő CCGT-k gázigényeit, más társaság, így nem az egyesült szervezet lássa el. Portugáliában a gázellátásban előforduló megszorítások esetében a GDP ösztönözve lesz az EDP erőműveinek előnyben részesítésére, a versengő CCGT-k kárára. |
| --- | --- |

(41)

Az infrastruktúra és a szállítás feletti jogok REN-re való átruházásának hatékonyságával kapcsolatos nagyfokú bizonytalanság nem biztosítja, hogy a ténylegesen (úgymint a Turbogás) és a potenciálisan versengő CCGT-k gázigényeit, más társaság, így nem az egyesült szervezet lássa el. Portugáliában a gázellátásban előforduló megszorítások esetében a GDP ösztönözve lesz az EDP erőműveinek előnyben részesítésére, a versengő CCGT-k kárára.

Képesség és indíték a gázár ellenőrzésére és a riválisok költségeinek növelésére, ezáltal a tényleges és potenciális versenytársak kizárására, illetve azok visszatartására a belépéstől

| (42) | Az egyesülést követően az EDP-nek meglesz a képessége és indítéka, hogy emelje a tényleges versenytársak gázellátásának árát (Turbogás esetében a rövid távú igényeire vonatkozóan). Ez ugyancsak igaz a potenciális versenytársak esetére (azok teljes igényére vonatkozóan), mivel a liberalizáció üteme és a belépési pontokhoz való hozzáférés bizonytalansága valószínűvé teszik, hogy a jövőbeli CCGT-ket, amennyiben lesznek, a GDP fogja ellátni gázzal. |
| --- | --- |

(42)

Az egyesülést követően az EDP-nek meglesz a képessége és indítéka, hogy emelje a tényleges versenytársak gázellátásának árát (Turbogás esetében a rövid távú igényeire vonatkozóan). Ez ugyancsak igaz a potenciális versenytársak esetére (azok teljes igényére vonatkozóan), mivel a liberalizáció üteme és a belépési pontokhoz való hozzáférés bizonytalansága valószínűvé teszik, hogy a jövőbeli CCGT-ket, amennyiben lesznek, a GDP fogja ellátni gázzal.

Az EDP versenytársainak költségeivel kapcsolatos védett adatokhoz való hozzáférés, amely jelentős előnyt nyújt

| (43) | Az egyesült szervezet fel lesz vértezve a tényleges versenytársai ráfordítási költségeinek ismeretével és képes lesz olyan módon kialakítani az árait, hogy kizárja a riválisait. Ez a szerkezeti előny az EDP erőfölényét is megerősíti, mivel valószínűleg még inkább vissza fogja tartani vagy késleltetni fogja az olyan potenciális versenytársak belépését, amelyek hajlandóak lennének új CCGT-ket üzemeltetni a GDP által nyújtott gáz felhasználásával. |
| --- | --- |

(43)

Az egyesült szervezet fel lesz vértezve a tényleges versenytársai ráfordítási költségeinek ismeretével és képes lesz olyan módon kialakítani az árait, hogy kizárja a riválisait. Ez a szerkezeti előny az EDP erőfölényét is megerősíti, mivel valószínűleg még inkább vissza fogja tartani vagy késleltetni fogja az olyan potenciális versenytársak belépését, amelyek hajlandóak lennének új CCGT-ket üzemeltetni a GDP által nyújtott gáz felhasználásával.

Hozzáférés a versenytársak költségeivel kapcsolatos fő védett adatokhoz, a napi gáznominálásokhoz, amely jelentős előnyt nyújt

| (44) | Az egyesülést követően az EDP-nek a Turbogás (és más, a jövőben esetleg a GDP által ellátott CCGT-k) napi gáznominálásaihoz is hozzáférése lesz, amely egy nappal korábban tájékoztat a CCGT által tervezett gázfogyasztás mennyiségéről órára bontva. Következésképpen az EDP előre ismerni fogja a Turbogás által a következő napra tervezett villamosenergia-termelés szerkezetét. A CCGT-k termelésének ingadozását nézve ez az információ stratégiai jelentőségű: tudva azt, hogy a Turbogás nem tervez villamosenergia-termelést a következő napon egy bizonyos időben, az EDP olyan helyzetben lesz, amikor is felemelheti az árait a Turbogás változó költségei fölé, anélkül, hogy tartania kellene értékesítések elvesztésétől a Turbogás javára. |
| --- | --- |

(44)

Az egyesülést követően az EDP-nek a Turbogás (és más, a jövőben esetleg a GDP által ellátott CCGT-k) napi gáznominálásaihoz is hozzáférése lesz, amely egy nappal korábban tájékoztat a CCGT által tervezett gázfogyasztás mennyiségéről órára bontva. Következésképpen az EDP előre ismerni fogja a Turbogás által a következő napra tervezett villamosenergia-termelés szerkezetét. A CCGT-k termelésének ingadozását nézve ez az információ stratégiai jelentőségű: tudva azt, hogy a Turbogás nem tervez villamosenergia-termelést a következő napon egy bizonyos időben, az EDP olyan helyzetben lesz, amikor is felemelheti az árait a Turbogás változó költségei fölé, anélkül, hogy tartania kellene értékesítések elvesztésétől a Turbogás javára.

| (45) | A fent említett horizontális és vertikális hatások, megvizsgálva külön-külön vagy együttesen, megerősítik az EDP erőfölényét a villamos energia nagykereskedelmi piacán. |
| --- | --- |

(45)

A fent említett horizontális és vertikális hatások, megvizsgálva külön-külön vagy együttesen, megerősítik az EDP erőfölényét a villamos energia nagykereskedelmi piacán.

2.   JÁRULÉKOS SZOLGÁLTATÁSOK

| (46) | Ez a művelet eltávolítja a GDP-t mint valószínű belépőt a villamosenergia-piacról, és ezáltal mint potenciális járulékos szolgáltatót. A nagykereskedelmi piac értékelésében kifejtett minden indoklás alapján – és mivel csak néhány erőmű tud ilyen szolgáltatásokat nyújtani – a GDP belépése a nagykereskedelmi piacra gyengítette volna az EDP pozícióját a járulékos szolgáltatások nyújtásában. Az összefonódás eredménye e potenciális versenytárs kizárása a járulékos szolgáltatások nyújtásának piacáról. |
| --- | --- |

(46)

Ez a művelet eltávolítja a GDP-t mint valószínű belépőt a villamosenergia-piacról, és ezáltal mint potenciális járulékos szolgáltatót. A nagykereskedelmi piac értékelésében kifejtett minden indoklás alapján – és mivel csak néhány erőmű tud ilyen szolgáltatásokat nyújtani – a GDP belépése a nagykereskedelmi piacra gyengítette volna az EDP pozícióját a járulékos szolgáltatások nyújtásában. Az összefonódás eredménye e potenciális versenytárs kizárása a járulékos szolgáltatások nyújtásának piacáról.

3.   A VILLAMOS ENERGIA KISKERESKEDELMI PIACAI PORTUGÁLIÁBAN

a)   Az EDP erőfölényben van Portugáliában a villamos energia kiskereskedelmi piacain

| (47) | A nagy ipari fogyasztók villamosenergia-ellátási piacát (az összfogyasztás 45 %-a) teljes mértékben feljogosították. Ezen a piacon az EDP piaci részesedése 92 % mennyiségi alapon (ez sokkal nagyobb fogyasztók szerint). |
| --- | --- |

(47)

A nagy ipari fogyasztók villamosenergia-ellátási piacát (az összfogyasztás 45 %-a) teljes mértékben feljogosították. Ezen a piacon az EDP piaci részesedése 92 % mennyiségi alapon (ez sokkal nagyobb fogyasztók szerint).

| (48) | A kisfogyasztói piacot csak 2004 folyamán kezdték megnyitni. Az EDP piaci részesedése közel 100 %. Más tagállamok tapasztalata egyértelműen azt mutatja, hogy ezen ügyfelek átállási aránya sokkal kisebb lesz, mint az ipari fogyasztóké. Az EDP erőfölénye ellen így csak lassabb ütemben lehet majd kihívást intézni. |
| --- | --- |

(48)

A kisfogyasztói piacot csak 2004 folyamán kezdték megnyitni. Az EDP piaci részesedése közel 100 %. Más tagállamok tapasztalata egyértelműen azt mutatja, hogy ezen ügyfelek átállási aránya sokkal kisebb lesz, mint az ipari fogyasztóké. Az EDP erőfölénye ellen így csak lassabb ütemben lehet majd kihívást intézni.

b)   Az EDP erőfölényének erősödése Portugáliában a villamos energia kiskereskedelmi piacán

| (49) | A javasolt művelet meg fogja erősíteni az EDP erőfölényét, mivel megszünteti a GDP-t mint jelentős potenciális versenytársat. A Bizottság vizsgálata folyamán a válaszadók valóban megerősítették, hogy a GDP lenne a legvalószínűbb és legeredményesebb potenciális belépő ezeken a piacokon, különösen széles gázfogyasztói vevőköre, közismert nemzeti márkaneve, valamint amiatt, hogy képes lenne kapcsolt energiaszolgáltatási ajánlatokat tenni. |
| --- | --- |

(49)

A javasolt művelet meg fogja erősíteni az EDP erőfölényét, mivel megszünteti a GDP-t mint jelentős potenciális versenytársat. A Bizottság vizsgálata folyamán a válaszadók valóban megerősítették, hogy a GDP lenne a legvalószínűbb és legeredményesebb potenciális belépő ezeken a piacokon, különösen széles gázfogyasztói vevőköre, közismert nemzeti márkaneve, valamint amiatt, hogy képes lenne kapcsolt energiaszolgáltatási ajánlatokat tenni.

| (50) | Ezen felül az egyesülés további belépési korlátokat emel, mivel az egyesült szervezet egyesíteni fogja az inkumbensek gáz és villamosenergia-piaci előnyeit és kényszeríteni fogja a versenytársakat arra, hogy egyidejűleg jelenjenek meg a gáz- és a villamosenergia-piacokon, hogy kapcsolt energiaszolgáltatást tudjanak kínálni. |
| --- | --- |

(50)

Ezen felül az egyesülés további belépési korlátokat emel, mivel az egyesült szervezet egyesíteni fogja az inkumbensek gáz és villamosenergia-piaci előnyeit és kényszeríteni fogja a versenytársakat arra, hogy egyidejűleg jelenjenek meg a gáz- és a villamosenergia-piacokon, hogy kapcsolt energiaszolgáltatást tudjanak kínálni.

B.   GÁZPIACOK

1.   A GDP ERŐFÖLÉNYBEN VAN A PORTUGÁL GÁZPIACOKON

| (51) | A GDP jelenlegi törvényes egyedárusító pozíciójából kifolyólag erőfölényben van minden gázpiacon, az egyetlen kivételt a fölgázelosztás képezi Porto térségében, ahol a Portgás – egy társaság, amelyben az EDP nemrégen közös ellenőrzésre tett szert – aktív. |
| --- | --- |

(51)

A GDP jelenlegi törvényes egyedárusító pozíciójából kifolyólag erőfölényben van minden gázpiacon, az egyetlen kivételt a fölgázelosztás képezi Porto térségében, ahol a Portgás – egy társaság, amelyben az EDP nemrégen közös ellenőrzésre tett szert – aktív.

| (52) | A GDP a potenciális új belépőkkel szemben jelentős inkumbensi előnyöket élvez, illetve fog élvezni a piacok megnyitása után is. Különösen i. minden szinten komoly tapasztalatot és ismereteket szerzett a portugál gázpiacokról; ii. széles vevőkört alakított ki és jelentős eladási forgalmat ért el az országban; iii. közismert márkákat alakított ki mind nemzeti, mind helyi szinten; valamint iv. egyedülálló ismereteket szerzett a fogyasztók profiljáról (a fogyasztási szerkezet, vagy a fizetőképesség és hitelfeltételek tekintetében) és egyedi igényeiről (mint például további szolgáltatási vagy különleges vevőszolgálati igények); v. a GDP ellenőrzése alatt álló helyi elosztótársaságokon keresztül ellenőrzi az elosztórendszer-üzemeltetőket. |
| --- | --- |

(52)

A GDP a potenciális új belépőkkel szemben jelentős inkumbensi előnyöket élvez, illetve fog élvezni a piacok megnyitása után is. Különösen i. minden szinten komoly tapasztalatot és ismereteket szerzett a portugál gázpiacokról; ii. széles vevőkört alakított ki és jelentős eladási forgalmat ért el az országban; iii. közismert márkákat alakított ki mind nemzeti, mind helyi szinten; valamint iv. egyedülálló ismereteket szerzett a fogyasztók profiljáról (a fogyasztási szerkezet, vagy a fizetőképesség és hitelfeltételek tekintetében) és egyedi igényeiről (mint például további szolgáltatási vagy különleges vevőszolgálati igények); v. a GDP ellenőrzése alatt álló helyi elosztótársaságokon keresztül ellenőrzi az elosztórendszer-üzemeltetőket.

2.   A GDP ERŐFÖLÉNYÉNEK MEGERŐSÖDÉSE A PORTUGÁL GÁZPIACOKON

a)   A villamosenergia-termelők (CCGT-k) gázellátása

| (53) | A CCGT-k gázellátása tekintetében a bejelentett művelet kizárja a CCGT-k minden olyan gázkeresletét (nevezetesen a Turbogás (13) és a TER/Carrigado rövid távú igényeit), amelyért a GDP versenytársai máskülönben versenyezhetnének, amint a CCGT-ket feljogosítják. Ez megerősíti a GDP erőfölényét a CCGT-k gázellátási piacán. |
| --- | --- |

(53)

A CCGT-k gázellátása tekintetében a bejelentett művelet kizárja a CCGT-k minden olyan gázkeresletét (nevezetesen a Turbogás (13) és a TER/Carrigado rövid távú igényeit), amelyért a GDP versenytársai máskülönben versenyezhetnének, amint a CCGT-ket feljogosítják. Ez megerősíti a GDP erőfölényét a CCGT-k gázellátási piacán.

b)   Helyi elosztótársaságok gázellátása

| (54) | A bejelentett művelet kizárja az egyetlen eddig nem a GDP ellenőrzése alatt álló helyi elosztótársaság, nevezetesen a Portgás gázkeresletét. A műveletet követően a gázipari versenytársak már semmilyen helyi elosztótársaság gázzal való ellátásáért nem versenyezhetnek, amikor azokat feljogosítják. Ez megerősíti a GDP erőfölényét a helyi elosztótársaságok gázellátási piacán. |
| --- | --- |

(54)

A bejelentett művelet kizárja az egyetlen eddig nem a GDP ellenőrzése alatt álló helyi elosztótársaság, nevezetesen a Portgás gázkeresletét. A műveletet követően a gázipari versenytársak már semmilyen helyi elosztótársaság gázzal való ellátásáért nem versenyezhetnek, amikor azokat feljogosítják. Ez megerősíti a GDP erőfölényét a helyi elosztótársaságok gázellátási piacán.

c)   Nagy ipari fogyasztók gázellátása

| (55) | A vizsgálat kimutatta, hogy a nagy ipari fogyasztók gázellátási piacán, amint azt liberalizálták, az EDP lett volna a legvalószínűbb belépő. |
| --- | --- |

(55)

A vizsgálat kimutatta, hogy a nagy ipari fogyasztók gázellátási piacán, amint azt liberalizálták, az EDP lett volna a legvalószínűbb belépő.

| (56) | Úgy tűnik, az EDP a legvalószínűbb potenciális belépő ezen a piacon, figyelembe véve, hogy i. CCGT-t üzemeltet villamosenergia-termeléséhez (és ezáltal nagy mennyiségű gázhoz van hozzáférése), amely erős indítékot jelent a gázellátási piacra való belépéshez; ii. támaszkodhat a villamosenergia-fogyasztóira (Portugáliában a villamosenergia-elosztás közel 100 %-a az EDP ellenőrzése alatt áll), amelyeknek a gázzal és a villamos energiával való együttes ellátást kínálhatja (kapcsolt energiaszolgáltatás); és iii. ugyancsak támaszkodhat a Portgás gázelosztó tapasztalatára, hírnevére és vevőkörére. Számos tagállamban tanúi lehettünk a villamosenergia-piaci inkumbensek tényleges belépésének a gázpiacokra. |
| --- | --- |

(56)

Úgy tűnik, az EDP a legvalószínűbb potenciális belépő ezen a piacon, figyelembe véve, hogy i. CCGT-t üzemeltet villamosenergia-termeléséhez (és ezáltal nagy mennyiségű gázhoz van hozzáférése), amely erős indítékot jelent a gázellátási piacra való belépéshez; ii. támaszkodhat a villamosenergia-fogyasztóira (Portugáliában a villamosenergia-elosztás közel 100 %-a az EDP ellenőrzése alatt áll), amelyeknek a gázzal és a villamos energiával való együttes ellátást kínálhatja (kapcsolt energiaszolgáltatás); és iii. ugyancsak támaszkodhat a Portgás gázelosztó tapasztalatára, hírnevére és vevőkörére. Számos tagállamban tanúi lehettünk a villamosenergia-piaci inkumbensek tényleges belépésének a gázpiacokra.

| (57) | Az EDP mint potenciális versenytárs elvesztése megerősíti a GDP erőfölényét a nagy ipari fogyasztók gázellátási piacán. |
| --- | --- |

(57)

Az EDP mint potenciális versenytárs elvesztése megerősíti a GDP erőfölényét a nagy ipari fogyasztók gázellátási piacán.

d)   Kisfogyasztók gázellátása

| (58) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az egyesülés hiányában az EDP lett volna a legvalószínűbb belépő a kisfogyasztók gázellátási piacán. |
| --- | --- |

(58)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az egyesülés hiányában az EDP lett volna a legvalószínűbb belépő a kisfogyasztók gázellátási piacán.

| (59) | Az EDP előnyeit három fő „előnycsomagba” lehet csoportosítani: a) előnyök a beszerzésben, amelyek az EDP pozíciójából, mint portugáliai gáztüzelésű villamosenergia-termelő származnak; b) előnyök, amelyek az EDP inkumbens villamosenergia-kiskereskedő és -elosztó pozíciójából származnak; c) előnyök, amelyek a gáz portugáliai kiskereskedelmében való pozíciójából és az azzal kapcsolatos információiból származnak (Portgás és információcsere a Lisboagásnál). |
| --- | --- |

(59)

Az EDP előnyeit három fő „előnycsomagba” lehet csoportosítani: a) előnyök a beszerzésben, amelyek az EDP pozíciójából, mint portugáliai gáztüzelésű villamosenergia-termelő származnak; b) előnyök, amelyek az EDP inkumbens villamosenergia-kiskereskedő és -elosztó pozíciójából származnak; c) előnyök, amelyek a gáz portugáliai kiskereskedelmében való pozíciójából és az azzal kapcsolatos információiból származnak (Portgás és információcsere a Lisboagásnál).

| (60) | Az EDP azon szándékára, hogy belépjen a gázpiacokra, további bizonyíték az irányítás megszerzése minap egy portugál helyi elosztótársaság, a Portgás felett, és az erőteljes fejlesztések a gázpiacokon Spanyolországban (az EDP megszerezte az irányítást a második legnagyobb spanyol gáztársaság, a Naturcorp felett). |
| --- | --- |

(60)

Az EDP azon szándékára, hogy belépjen a gázpiacokra, további bizonyíték az irányítás megszerzése minap egy portugál helyi elosztótársaság, a Portgás felett, és az erőteljes fejlesztések a gázpiacokon Spanyolországban (az EDP megszerezte az irányítást a második legnagyobb spanyol gáztársaság, a Naturcorp felett).

| (61) | A fent említett elemek alapján, az összefonódás eltávolítaná a GDP fő versenytársát és tovább emelné a belépési korlátokat a kisfogyasztók gázellátásának piacán. Így ez a GDP erőfölényét megerősíti Portugáliában a kiskereskedelmi gázpiacon. |
| --- | --- |

(61)

A fent említett elemek alapján, az összefonódás eltávolítaná a GDP fő versenytársát és tovább emelné a belépési korlátokat a kisfogyasztók gázellátásának piacán. Így ez a GDP erőfölényét megerősíti Portugáliában a kiskereskedelmi gázpiacon.

V.   A BEJELENTŐ FELEK ÁLTAL JAVASOLT KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| (62) | A felek kötelezettségvállalásokat nyújtottak be 2004. október 28-án, valamint egy javított változatot 2004. november 17-én. Az alábbiakban összefoglalásra kerülnek a 2004. november 17-i kötelezettségvállalások, a felek sorszámozását felhasználva:







  EDP.1 | : | Az EDP REN-ben való részesedésének csökkentése 30 %-ról 5 %-ra |
| --- | --- | --- | --- |
| EDP.2 | : | Az EDP megfosztása a Tejo Energiában való részesedésétől |
| EDP.3 | : | Moratórium új CCGT-k létesítésére vonatkozóan, figyelemmel a felülvizsgálati záradékra |
| EDP.4 | : | A TER egy egységgel egyenlő termelési kapacitásának bérbeadása, figyelemmel a felülvizsgálati záradékra |
| EDP.5 | : | Az EDP bizonyos szavazati jogainak felfüggesztése a Turbogásnál és független igazgatótanácsi tagok kinevezése a Turbogásnál |
| ENI.II | : | A sinèsi LNG-terminál eladása a REN-nek |
| ENI.III | : | A carriçói föld alatti tároló eladása a REN-nek |
| ENI.IV | : | A nagy nyomású gázhálózat várható eladása a REN-nek |
| ENI.V | : | Garanciák a hálózathoz való hozzáférésre a hálózat REN-nek való eladásáig |
| ENI.VI | : | A Campo Maior belépési pont jelenleg a Transgás által előjegyzett és nem használt kapacitását a REN rendelkezésére bocsátják |
| ENI.VII | : | Kötelezettségvállalás, hogy további kapacitást ne jegyezzenek elő a Campo Maior belépési ponton |
| ENI.VIII | : | Kötelezettségvállalás, hogy további kapacitást ne jegyezzenek elő az Extremadura csővezetéken |
| ENI.IX | : | Kötelezettségvállalás kapacitás rendelkezésre bocsátására az Extremadura csővezetéken és/vagy a Campo Maior belépési ponton, bizonyos feltételek mellett |
| ENI.X | : | A GDP elővásárlási jogának megszüntetése, „a legjobb ajánlat rendszerének való megfeleltetés” alapján. |
| ENI.XI | : | Az árinformációkhoz való lehetséges kiváltságos hozzáféréssel kapcsolatos aggályok megszüntetését célzó intézkedések |
| ENI.XII | : | Intézkedések, amelyek lehetőséget biztosítanak a nagy ipari fogyasztók által képviselt kereslet hatékony liberalizációjához |
| ENI.XIII | : | Kötelezettségvállalás arra vonatkozóan, hogy Portugáliában nem tesznek a nagy ipari fogyasztóknak és a kiskereskedelmi fogyasztóknak kapcsolt földgáz- és villamosenergia-szolgáltatási ajánlatokat, addig, amíg az ilyen fogyasztói csoportok gázellátását nem liberalizálták |
| ENI.XIV | : | A Setgás helyi elosztótársaság eladása |

(62)

A felek kötelezettségvállalásokat nyújtottak be 2004. október 28-án, valamint egy javított változatot 2004. november 17-én. Az alábbiakban összefoglalásra kerülnek a 2004. november 17-i kötelezettségvállalások, a felek sorszámozását felhasználva:

EDP.1

:

Az EDP REN-ben való részesedésének csökkentése 30 %-ról 5 %-ra

EDP.2

:

Az EDP megfosztása a Tejo Energiában való részesedésétől

EDP.3

:

Moratórium új CCGT-k létesítésére vonatkozóan, figyelemmel a felülvizsgálati záradékra

EDP.4

:

A TER egy egységgel egyenlő termelési kapacitásának bérbeadása, figyelemmel a felülvizsgálati záradékra

EDP.5

:

Az EDP bizonyos szavazati jogainak felfüggesztése a Turbogásnál és független igazgatótanácsi tagok kinevezése a Turbogásnál

ENI.II

:

A sinèsi LNG-terminál eladása a REN-nek

ENI.III

:

A carriçói föld alatti tároló eladása a REN-nek

ENI.IV

:

A nagy nyomású gázhálózat várható eladása a REN-nek

ENI.V

:

Garanciák a hálózathoz való hozzáférésre a hálózat REN-nek való eladásáig

ENI.VI

:

A Campo Maior belépési pont jelenleg a Transgás által előjegyzett és nem használt kapacitását a REN rendelkezésére bocsátják

ENI.VII

:

Kötelezettségvállalás, hogy további kapacitást ne jegyezzenek elő a Campo Maior belépési ponton

ENI.VIII

:

Kötelezettségvállalás, hogy további kapacitást ne jegyezzenek elő az Extremadura csővezetéken

ENI.IX

:

Kötelezettségvállalás kapacitás rendelkezésre bocsátására az Extremadura csővezetéken és/vagy a Campo Maior belépési ponton, bizonyos feltételek mellett

ENI.X

:

A GDP elővásárlási jogának megszüntetése, „a legjobb ajánlat rendszerének való megfeleltetés” alapján.

ENI.XI

:

Az árinformációkhoz való lehetséges kiváltságos hozzáféréssel kapcsolatos aggályok megszüntetését célzó intézkedések

ENI.XII

:

Intézkedések, amelyek lehetőséget biztosítanak a nagy ipari fogyasztók által képviselt kereslet hatékony liberalizációjához

ENI.XIII

:

Kötelezettségvállalás arra vonatkozóan, hogy Portugáliában nem tesznek a nagy ipari fogyasztóknak és a kiskereskedelmi fogyasztóknak kapcsolt földgáz- és villamosenergia-szolgáltatási ajánlatokat, addig, amíg az ilyen fogyasztói csoportok gázellátását nem liberalizálták

ENI.XIV

:

A Setgás helyi elosztótársaság eladása

VI.   A JAVASOLT KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK ÉRTÉKELÉSE

A.   VILLAMOS ENERGIÁRA VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

1.   NAGYKERESKEDELMI VILLAMOSENERGIA-PIAC

a)   A művelet horizontális hatásai (a GDP, mint a legvalószínűbb belépő eltávolítása)

| (63) | A felek javaslatai olyan intézkedések kombinációjából állnak, amelyek azt célozzák, hogy a versenytársak belépése biztosított legyen, miközben elkerülik a termelés vagyontárgyainak elidegenítését. Elsősorban az EDP új CCGT-k létesítésére vonatkozó moratóriumára és az EDP TER erőműve bizonyos termelési kapacitásának korlátozott időre szóló bérbeadására támaszkodnak. |
| --- | --- |

(63)

A felek javaslatai olyan intézkedések kombinációjából állnak, amelyek azt célozzák, hogy a versenytársak belépése biztosított legyen, miközben elkerülik a termelés vagyontárgyainak elidegenítését. Elsősorban az EDP új CCGT-k létesítésére vonatkozó moratóriumára és az EDP TER erőműve bizonyos termelési kapacitásának korlátozott időre szóló bérbeadására támaszkodnak.

| (64) | A Bizottság piaci felmérésének válaszadói úgy vélték, hogy ezek a javaslatok egyértelműen nem elégségesek mértékükben, kiterjedésükben és időtartamukban ahhoz, hogy ellensúlyozzák a GDP mint potenciális versenytárs elvesztésének jelentőségét és hogy eredményesen biztosítsák a potenciális versenytársak kellő időben történő belépését. A Bizottság osztja e harmadik felek által kifejezett aggályokat. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság piaci felmérésének válaszadói úgy vélték, hogy ezek a javaslatok egyértelműen nem elégségesek mértékükben, kiterjedésükben és időtartamukban ahhoz, hogy ellensúlyozzák a GDP mint potenciális versenytárs elvesztésének jelentőségét és hogy eredményesen biztosítsák a potenciális versenytársak kellő időben történő belépését. A Bizottság osztja e harmadik felek által kifejezett aggályokat.

| (65) | A TER termelési kapacitásának bérbeadása az erőmű csupán egy harmadának felel meg és 4 %-át tenné ki Portugália teljes termelési kapacitásának. A bérletet automatikusan fel lehet bontani olyan feltételek alapján, amelyek nem biztosítják új versenytársak jelenlétét vagy ibériai piac létezését. A bérlet lehet mindössze három év is. Az EDP valós időben ismerni fogja a villamosenergia-költségeket és mennyiségeket, amit a bérlő képes lesz értékesíteni. Mindez valószínűtlenné teszi, hogy ez a bérlő jelentős befolyással legyen a piacra, illetve, hogy a verseny által megszorítást gyakoroljon az EDP-re. |
| --- | --- |

(65)

A TER termelési kapacitásának bérbeadása az erőmű csupán egy harmadának felel meg és 4 %-át tenné ki Portugália teljes termelési kapacitásának. A bérletet automatikusan fel lehet bontani olyan feltételek alapján, amelyek nem biztosítják új versenytársak jelenlétét vagy ibériai piac létezését. A bérlet lehet mindössze három év is. Az EDP valós időben ismerni fogja a villamosenergia-költségeket és mennyiségeket, amit a bérlő képes lesz értékesíteni. Mindez valószínűtlenné teszi, hogy ez a bérlő jelentős befolyással legyen a piacra, illetve, hogy a verseny által megszorítást gyakoroljon az EDP-re.

| (66) | A javasolt moratóriumhoz kapcsolódó felülvizsgálati záradék révén a moratórium valószínűleg rövid idő után véget fog érni, és nincs biztosíték arra, hogy új versenytársak ténylegesen belépnek a piacra. Ezenfelül nem akadályozza meg az EDP-t abban, hogy új CCGT projekteket indítson el (azok minden lépését, a tényleges építkezést leszámítva). A moratóriumnak és a bérletnek így nem sikerül szerkezeti jogorvoslati intézkedéshez hasonló verseny-előmozdító hatást elérnie. |
| --- | --- |

(66)

A javasolt moratóriumhoz kapcsolódó felülvizsgálati záradék révén a moratórium valószínűleg rövid idő után véget fog érni, és nincs biztosíték arra, hogy új versenytársak ténylegesen belépnek a piacra. Ezenfelül nem akadályozza meg az EDP-t abban, hogy új CCGT projekteket indítson el (azok minden lépését, a tényleges építkezést leszámítva). A moratóriumnak és a bérletnek így nem sikerül szerkezeti jogorvoslati intézkedéshez hasonló verseny-előmozdító hatást elérnie.

| (67) | Továbbá a felek azt javasolják, hogy az EDP idegenítse el 10 %-os részesedését a Tejo Energiában, az EDP egyik versenytársában. Amennyiben ez egy pozitív javaslat, egyáltalán nem garantálja, hogy a Tejo Energia ténylegesen CCGT-t fog építeni a jövőben. |
| --- | --- |

(67)

Továbbá a felek azt javasolják, hogy az EDP idegenítse el 10 %-os részesedését a Tejo Energiában, az EDP egyik versenytársában. Amennyiben ez egy pozitív javaslat, egyáltalán nem garantálja, hogy a Tejo Energia ténylegesen CCGT-t fog építeni a jövőben.

| (68) | A felek azt is javasolták, hogy felfüggesztik az EDP szavazati jogát a Turbogásnál. Ez a felfüggesztés hároméves időszakra és csak két meghatározott döntéshozatali területre korlátozódik. Az EDP nemrégen opciót is szerzett további 20 % részesedés megvásárlására a Turbogásban és a Turbogás teljes termelésének irányítására. Ezért meglehetősen kétséges, hogy a felek kötelezettségvállalásai meg fogják akadályozni az EDP-t a Turbogás gázellátási politikájára és projektjeire való befolyás gyakorlásában. |
| --- | --- |

(68)

A felek azt is javasolták, hogy felfüggesztik az EDP szavazati jogát a Turbogásnál. Ez a felfüggesztés hároméves időszakra és csak két meghatározott döntéshozatali területre korlátozódik. Az EDP nemrégen opciót is szerzett további 20 % részesedés megvásárlására a Turbogásban és a Turbogás teljes termelésének irányítására. Ezért meglehetősen kétséges, hogy a felek kötelezettségvállalásai meg fogják akadályozni az EDP-t a Turbogás gázellátási politikájára és projektjeire való befolyás gyakorlásában.

b)   Nem horizontális hatások (a riválisok költségeinek emelése)

Az EDP kiváltságos és preferenciális hozzáférése a portugál gázinfrastruktúrához

| (69) | A sinèsi LNG-terminál és a carriçói föld alatti tároló eladása a nagy nyomású gázhálózat üzemeltetőjének, azaz a tulajdonjogi szétbontás, a Bizottság által üdvözölt pozitív javaslat. Az ezen átruházásokhoz kacsolódó kikötések és feltételek azonban nem biztosítják azt, hogy elegendő kapacitás fog a harmadik felek rendelkezésére állni. Nevezetesen a jogorvoslati intézkedések kifejezetten megengedik a felek spanyol gázpiacon aktív leányvállalatai, az Union Fenosa Gas és a Naturcorp számára, hogy további kapacitást jegyezzenek elő már az átruházás előtt, valamint a felek számára az átruházás után. |
| --- | --- |

(69)

A sinèsi LNG-terminál és a carriçói föld alatti tároló eladása a nagy nyomású gázhálózat üzemeltetőjének, azaz a tulajdonjogi szétbontás, a Bizottság által üdvözölt pozitív javaslat. Az ezen átruházásokhoz kacsolódó kikötések és feltételek azonban nem biztosítják azt, hogy elegendő kapacitás fog a harmadik felek rendelkezésére állni. Nevezetesen a jogorvoslati intézkedések kifejezetten megengedik a felek spanyol gázpiacon aktív leányvállalatai, az Union Fenosa Gas és a Naturcorp számára, hogy további kapacitást jegyezzenek elő már az átruházás előtt, valamint a felek számára az átruházás után.

| (70) | A felek arra vonatkozóan is tettek javaslatot, hogy a Spanyolország–Portugália csővezetéken a portugál belépési ponton (Campo Maior) kapacitást bocsátanak rendelkezésre. A piaci felmérés szerint ez a kapacitás túlságosan kicsi (kevesebb, mint a csővezeték kapacitásának 10 %-a, amely nem elegendő egyetlen 400 MW-os CCGT egység ellátásához) és nincs biztosítva, hogy a gázt a portugál határig hozzák az upstream csővezetéken (Extremadura csővezeték). A további kapacitás biztosítása érdekében bevontak egy rendszert, de olyan feltételek mellett, amelyek e többletkapacitáshoz a hozzáférést nem teszik sem időszerűvé, sem gazdaságilag megvalósíthatóvá, sem elegendően tartóssá ahhoz, hogy harmadik felek számíthassanak rá. |
| --- | --- |

(70)

A felek arra vonatkozóan is tettek javaslatot, hogy a Spanyolország–Portugália csővezetéken a portugál belépési ponton (Campo Maior) kapacitást bocsátanak rendelkezésre. A piaci felmérés szerint ez a kapacitás túlságosan kicsi (kevesebb, mint a csővezeték kapacitásának 10 %-a, amely nem elegendő egyetlen 400 MW-os CCGT egység ellátásához) és nincs biztosítva, hogy a gázt a portugál határig hozzák az upstream csővezetéken (Extremadura csővezeték). A további kapacitás biztosítása érdekében bevontak egy rendszert, de olyan feltételek mellett, amelyek e többletkapacitáshoz a hozzáférést nem teszik sem időszerűvé, sem gazdaságilag megvalósíthatóvá, sem elegendően tartóssá ahhoz, hogy harmadik felek számíthassanak rá.

| (71) | A földgáz-infrastruktúrára vonatkozó kötelezettségvállalások ezért valószínűleg nagyon korlátozott mértékű pozitív hatással lehetnek a villamosenergia- és gázpiacokra Portugáliában. |
| --- | --- |

(71)

A földgáz-infrastruktúrára vonatkozó kötelezettségvállalások ezért valószínűleg nagyon korlátozott mértékű pozitív hatással lehetnek a villamosenergia- és gázpiacokra Portugáliában.

Az egyesülés egyéb vertikális hatásai

| (72) | A művelet kapcsán felmerült egyéb, a vertikális versennyel kapcsolatos aggályok (14) tekintetében a kötelezettségvállalások a GDP és az EDP közötti információáramlás korlátozására elsősorban a bennfentes információk illegális felhasználásának elkerülését biztosító elválasztást („Chinese Walls”) biztosítanak. A piaci felmérés kimutatta, hogy ebben az esetben ezek az intézkedések nem elégségesek e kérdések megoldására. |
| --- | --- |

(72)

A művelet kapcsán felmerült egyéb, a vertikális versennyel kapcsolatos aggályok (14) tekintetében a kötelezettségvállalások a GDP és az EDP közötti információáramlás korlátozására elsősorban a bennfentes információk illegális felhasználásának elkerülését biztosító elválasztást („Chinese Walls”) biztosítanak. A piaci felmérés kimutatta, hogy ebben az esetben ezek az intézkedések nem elégségesek e kérdések megoldására.

2.   JÁRULÉKOS SZOLGÁLTATÁSOK PIACA

| (73) | A kötelezettségvállalásokban biztosított termelési kapacitás bérbeadás nem engedi meg a bérlő számára, hogy a kiegyenlítő áram piacon aktív legyen, amely szükségessé teszi az erőmű teljesítményének valós időben történő kiigazítását. |
| --- | --- |

(73)

A kötelezettségvállalásokban biztosított termelési kapacitás bérbeadás nem engedi meg a bérlő számára, hogy a kiegyenlítő áram piacon aktív legyen, amely szükségessé teszi az erőmű teljesítményének valós időben történő kiigazítását.

| (74) | A fenti magyarázat szerint a kötelezettségvállalások nem biztosítják megfelelő bizonyossággal azt, hogy az előrelátható jövőben Portugáliában a versenytársak új villamosenergia-termelő kapacitást építsenek. Következésképpen a javasolt jogorvoslati intézkedések nem orvosolják az EDP erőfölényének megerősödését e piacon. |
| --- | --- |

(74)

A fenti magyarázat szerint a kötelezettségvállalások nem biztosítják megfelelő bizonyossággal azt, hogy az előrelátható jövőben Portugáliában a versenytársak új villamosenergia-termelő kapacitást építsenek. Következésképpen a javasolt jogorvoslati intézkedések nem orvosolják az EDP erőfölényének megerősödését e piacon.

3.   KISKERESKEDELMI VILLAMOSENERGIA-ELLÁTÁS

| (75) | Az egyetlen jogorvoslati intézkedés, amely közvetlenül a kiskereskedelmi villamosenergia-ellátással kapcsolatos, a „kötelezettségvállalás arra vonatkozóan, hogy nem tesznek kapcsolt földgáz- és villamosenergia-szolgáltatási ajánlatokat kiskereskedelmi fogyasztók részére, addig, amíg az ilyen fogyasztói csoportok gázellátását nem liberalizálták”. Ez a kötelezettségvállalás csak korlátozott ideig lenne alkalmazható, és mindenesetre ez a jogorvoslati intézkedés nem biztosítja versenytársak megjelenését a GDP elvesztésének ellensúlyozására. |
| --- | --- |

(75)

Az egyetlen jogorvoslati intézkedés, amely közvetlenül a kiskereskedelmi villamosenergia-ellátással kapcsolatos, a „kötelezettségvállalás arra vonatkozóan, hogy nem tesznek kapcsolt földgáz- és villamosenergia-szolgáltatási ajánlatokat kiskereskedelmi fogyasztók részére, addig, amíg az ilyen fogyasztói csoportok gázellátását nem liberalizálták”. Ez a kötelezettségvállalás csak korlátozott ideig lenne alkalmazható, és mindenesetre ez a jogorvoslati intézkedés nem biztosítja versenytársak megjelenését a GDP elvesztésének ellensúlyozására.

| (76) | Más jogorvoslati intézkedések közvetve pozitív hatással lehetnek a villamos energia kiskereskedelmi piacára, de nem biztosítják, hogy új versenytársak ténylegesen belépjenek a portugál kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás piacára olyan időszerű és kellően széles körű módon, amely a GDP mint jövőbeli versenytárs elvesztését ellensúlyozhatná. |
| --- | --- |

(76)

Más jogorvoslati intézkedések közvetve pozitív hatással lehetnek a villamos energia kiskereskedelmi piacára, de nem biztosítják, hogy új versenytársak ténylegesen belépjenek a portugál kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás piacára olyan időszerű és kellően széles körű módon, amely a GDP mint jövőbeli versenytárs elvesztését ellensúlyozhatná.

B.   FÖLDGÁZPIACOK

1.   VILLAMOSENERGIA-TERMELŐK GÁZELLÁTÁSA (FOGYASZTÓKIZÁRÁS)

| (77) | Három kötelezettségvállalás közvetlenül kapcsolódik ehhez az aggályhoz: i. a GDP elővásárlási jogának megszüntetése a TER gázellátására vonatkozóan; ii. az EDP néhány szavazati jogának felfüggesztése három évre a Turbogásnál; és iii. a TER részleges bérbeadása. |
| --- | --- |

(77)

Három kötelezettségvállalás közvetlenül kapcsolódik ehhez az aggályhoz: i. a GDP elővásárlási jogának megszüntetése a TER gázellátására vonatkozóan; ii. az EDP néhány szavazati jogának felfüggesztése három évre a Turbogásnál; és iii. a TER részleges bérbeadása.

| (78) | i. A piaci szereplők hangsúlyozták, hogy a GDP elővásárlási jogának megszüntetése a TER ellátásában nem szünteti meg az EDP ösztönzöttségét, hogy a GDP-től szerezzen be gázt; ii. néhány szavazati jog korlátozott időre való puszta felfüggesztése nem akadályozza meg, hogy az EDP befolyással legyen a Turbogás gázellátási politikájára; iii. a bérlet a TER-nek csupán egy harmadát teszi ki és a bérlőnek a gáz nagy részét a GDP-től kell megvásárolnia. A Bizottság ezért úgy véli, hogy ezeknek a kötelezettségvállalásoknak nem sikerült megoldást találniuk a GDP erőfölényének megerősödésére a villamosenergia-termelők gázellátási piacán. |
| --- | --- |

(78)

i. A piaci szereplők hangsúlyozták, hogy a GDP elővásárlási jogának megszüntetése a TER ellátásában nem szünteti meg az EDP ösztönzöttségét, hogy a GDP-től szerezzen be gázt; ii. néhány szavazati jog korlátozott időre való puszta felfüggesztése nem akadályozza meg, hogy az EDP befolyással legyen a Turbogás gázellátási politikájára; iii. a bérlet a TER-nek csupán egy harmadát teszi ki és a bérlőnek a gáz nagy részét a GDP-től kell megvásárolnia. A Bizottság ezért úgy véli, hogy ezeknek a kötelezettségvállalásoknak nem sikerült megoldást találniuk a GDP erőfölényének megerősödésére a villamosenergia-termelők gázellátási piacán.

2.   HELYI ELOSZTÓTÁRSASÁGOK GÁZELLÁTÁSA (FOGYASZTÓKIZÁRÁS)

| (79) | A művelet kizárja az egyetlen, nem a GDP ellenőrzése alatt álló helyi elosztótársaság, a Portgás gázkeresletét. Annak a helyi elosztótársaságnak, amely elidegenítését javasolják, a Setgásnak a gázfogyasztása négyszer kisebb, mint a Portgásé. A kötelezettségvállalás ezért nem szünteti meg a GDP erőfölényének megerősödését a helyi elosztótársaságok gázellátási piacán. |
| --- | --- |

(79)

A művelet kizárja az egyetlen, nem a GDP ellenőrzése alatt álló helyi elosztótársaság, a Portgás gázkeresletét. Annak a helyi elosztótársaságnak, amely elidegenítését javasolják, a Setgásnak a gázfogyasztása négyszer kisebb, mint a Portgásé. A kötelezettségvállalás ezért nem szünteti meg a GDP erőfölényének megerősödését a helyi elosztótársaságok gázellátási piacán.

3.   NAGY IPARI FOGYASZTÓK GÁZELLÁTÁSA

| (80) | Az egyedüli jogorvoslati intézkedések, amelyek közvetlenül megoldást keresnek az ezen a piacon felmerült aggályokra, azok a kötelezettségvállalások, amelyek a kapcsolt szolgáltatási ajánlatoknak (gáz/villamos energia) a nagy ipari fogyasztók liberalizálásáig tartó visszatartására vonatkoznak, illetve annak a lehetőségnek a felkínálása a nagy ipari fogyasztók számára, hogy éves alapon megújítsák a gázra vonatkozó szerződésüket. Egyik jogorvoslati intézkedésnek sem sikerül biztosítania azt, hogy egy új versenytárs belépjen a nagy ipari fogyasztók gázpiacára. |
| --- | --- |

(80)

Az egyedüli jogorvoslati intézkedések, amelyek közvetlenül megoldást keresnek az ezen a piacon felmerült aggályokra, azok a kötelezettségvállalások, amelyek a kapcsolt szolgáltatási ajánlatoknak (gáz/villamos energia) a nagy ipari fogyasztók liberalizálásáig tartó visszatartására vonatkoznak, illetve annak a lehetőségnek a felkínálása a nagy ipari fogyasztók számára, hogy éves alapon megújítsák a gázra vonatkozó szerződésüket. Egyik jogorvoslati intézkedésnek sem sikerül biztosítania azt, hogy egy új versenytárs belépjen a nagy ipari fogyasztók gázpiacára.

| (81) | Mindazonáltal azokat a jogorvoslati intézkedéseket is elemezték, amelyek közvetett hatással lehetnek erre az aggályra: a gázimport-infrastruktúra tekintetében nagy bizonytalanság maradt arra vonatkozóan, hogy rendelkezésre fog-e állni elégséges kapacitás. Ezen felül a Setgás, amelyet elidegenítenének, Portugáliában a gázfogyasztók kevesebb mint 10 %-át teszi ki, és az EDP villamosenergia-, illetve a Portgás gázvevőköréhez viszonyítva sokkal korlátozottabb kiinduló alapot jelentene a nagy ipari fogyasztók piacára való belépéshez. |
| --- | --- |

(81)

Mindazonáltal azokat a jogorvoslati intézkedéseket is elemezték, amelyek közvetett hatással lehetnek erre az aggályra: a gázimport-infrastruktúra tekintetében nagy bizonytalanság maradt arra vonatkozóan, hogy rendelkezésre fog-e állni elégséges kapacitás. Ezen felül a Setgás, amelyet elidegenítenének, Portugáliában a gázfogyasztók kevesebb mint 10 %-át teszi ki, és az EDP villamosenergia-, illetve a Portgás gázvevőköréhez viszonyítva sokkal korlátozottabb kiinduló alapot jelentene a nagy ipari fogyasztók piacára való belépéshez.

4.   KISFOGYASZTÓK GÁZELLÁTÁSA

| (82) | A Setgáz elidegenítése szerkezeti jogorvoslati intézkedés, de nem ellensúlyozza az EDP/Portgás mint jövőbeli versenytárs elvesztését a kiskereskedelmi gázpiacon: a Setgás értékesítései a teljes kiskereskedelmi gázértékesítésnek 8 %-át teszik ki Portugáliában, míg a Portgás piaci részesedése 30 %. A kötelezettségvállalás, amely arra vonatkozik, hogy nem kínálnak kapcsolt energiaszolgáltatási ellátást a mind a gáz, mind a villamos energia terén még fel nem jogosított kiskereskedelmi gázfogyasztóknak, nagyon korlátozott időben és hatásában. Semmilyen más jogorvoslati intézkedést nem javasoltak arra, hogy közvetlenül megoldják a potenciális versenynek az EDP azon képességéből fakadó elvesztését, hogy az országos villamos energia vevőkörére, erős márkanevére támaszkodhat, illetve a fogyasztók számára kapcsolt szolgáltatások (villamos energia/gáz) nyújtására ösztönzött. |
| --- | --- |

(82)

A Setgáz elidegenítése szerkezeti jogorvoslati intézkedés, de nem ellensúlyozza az EDP/Portgás mint jövőbeli versenytárs elvesztését a kiskereskedelmi gázpiacon: a Setgás értékesítései a teljes kiskereskedelmi gázértékesítésnek 8 %-át teszik ki Portugáliában, míg a Portgás piaci részesedése 30 %. A kötelezettségvállalás, amely arra vonatkozik, hogy nem kínálnak kapcsolt energiaszolgáltatási ellátást a mind a gáz, mind a villamos energia terén még fel nem jogosított kiskereskedelmi gázfogyasztóknak, nagyon korlátozott időben és hatásában. Semmilyen más jogorvoslati intézkedést nem javasoltak arra, hogy közvetlenül megoldják a potenciális versenynek az EDP azon képességéből fakadó elvesztését, hogy az országos villamos energia vevőkörére, erős márkanevére támaszkodhat, illetve a fogyasztók számára kapcsolt szolgáltatások (villamos energia/gáz) nyújtására ösztönzött.

VII.   KÉSEI JOGORVOSLATI INTÉZKEDÉSEK

| (83) | 2004. november 26-án, a jogorvoslati intézkedések benyújtására megállapított határidő lejárta után (15) a felek olyan dokumentumokat nyújtottak be, amelyek a már beadott jogorvoslati intézkedések módosítására tettek javaslatokat, azzal a céllal, hogy a Bizottság által felhozott aggályokra megoldást kínáljanak. Ezek a jogorvoslati intézkedések azonban a Bizottság által megnevezett versenyt érintő aggályokat nem szüntették meg teljes mértékben és egyértelműen. |
| --- | --- |

(83)

2004. november 26-án, a jogorvoslati intézkedések benyújtására megállapított határidő lejárta után (15) a felek olyan dokumentumokat nyújtottak be, amelyek a már beadott jogorvoslati intézkedések módosítására tettek javaslatokat, azzal a céllal, hogy a Bizottság által felhozott aggályokra megoldást kínáljanak. Ezek a jogorvoslati intézkedések azonban a Bizottság által megnevezett versenyt érintő aggályokat nem szüntették meg teljes mértékben és egyértelműen.

| (84) | 2004. december 3-án péntek este a felek újabb „gáz-kötelezettségvállalás” csomagot nyújtottak be, amely célja az általuk 2004. november 26-án a Bizottságnak elküldött dokumentumban megállapított szándékok végrehajtása. Figyelembe véve az eljárás nagyon késői szakaszát, amikor ezeket az új kötelezettségvállalásokat beadták (csupán három munkanappal a Bizottság végleges határozatának elfogadására ütemezett 2004. decemberi 9-i ülés előtt, nem hagyva elegendő időt arra, hogy a Bizottság az eljárási kötelezettségeknek megfelelően értékelje azokat) és mivel ez a javaslat csupán a 2004. november 26-án elküldött dokumentumban kifejezett szándékok végrehajtását célozza, a kötelezettségvállalások e legújabb csomagja nem képezheti egy engedélyezési határozat alapját. |
| --- | --- |

(84)

2004. december 3-án péntek este a felek újabb „gáz-kötelezettségvállalás” csomagot nyújtottak be, amely célja az általuk 2004. november 26-án a Bizottságnak elküldött dokumentumban megállapított szándékok végrehajtása. Figyelembe véve az eljárás nagyon késői szakaszát, amikor ezeket az új kötelezettségvállalásokat beadták (csupán három munkanappal a Bizottság végleges határozatának elfogadására ütemezett 2004. decemberi 9-i ülés előtt, nem hagyva elegendő időt arra, hogy a Bizottság az eljárási kötelezettségeknek megfelelően értékelje azokat) és mivel ez a javaslat csupán a 2004. november 26-án elküldött dokumentumban kifejezett szándékok végrehajtását célozza, a kötelezettségvállalások e legújabb csomagja nem képezheti egy engedélyezési határozat alapját.

VIII.   KÖVETKEZTETÉS

| (85) | A fent körvonalazott, külön-külön vagy együttesen megvizsgált okoknál fogva, a Bizottság 2004. december 9-én kibocsátotta határozatát, amely a javasolt összefonódást összeegyeztethetetlennek nyilvánította a közös piaccal az összefonódás-ellenőrzési rendelet 8. cikkének (3) bekezdése értelmében, azzal, hogy az Portugáliában több gáz- és villamosenergia-piacon megerősítené az erőfölényt, amely eredményeképpen a tényleges verseny jelentősen akadályozva lenne a közös piac lényeges részén. |
| --- | --- |

(85)

A fent körvonalazott, külön-külön vagy együttesen megvizsgált okoknál fogva, a Bizottság 2004. december 9-én kibocsátotta határozatát, amely a javasolt összefonódást összeegyeztethetetlennek nyilvánította a közös piaccal az összefonódás-ellenőrzési rendelet 8. cikkének (3) bekezdése értelmében, azzal, hogy az Portugáliában több gáz- és villamosenergia-piacon megerősítené az erőfölényt, amely eredményeképpen a tényleges verseny jelentősen akadályozva lenne a közös piac lényeges részén.

---

(1)  HL L 395., 1989.12.30., 1. o. A legutóbb az 1310/97/EK rendelettel (HL L 180., 1997.7.9., 1. o.) módosított rendelet.

(2)  A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 98/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 176., 2003.7.15., 57. o.).

(3)  Lásd a COMP/M.3268-Sydkraft/Graninge ügyet.

(4)  Az árképzési képlet lényegében garantálja a kapacitás megfizetését (amely az üzembe befektetett tőke előre meghatározott hozamát vonja maga után), illetve az energia megfizetését (a költségek figyelembevételével).

(5)  A Tejo Energia a részvények 45 %-a felett rendelkező brit International Power társaság és a részvények 35 %-a felett rendelkező spanyol Endesa társaság ellenőrzése alatt áll. Az EDP és az Electricité de France tulajdonában egyenként csak 10 % kisebbségi tulajdonrész van, amely, úgy tűnik, nem teszi egyikük számára sem lehetővé, hogy közösen ellenőrzést gyakoroljanak a társaság felett.

(6)  A bejelentés időpontjában a Turbogás a német RWE erőmű társaság ellenőrzése alatt állt. Az EDP 20 %-os részesedéssel rendelkezik, amely, úgy tűnik, nem teszi lehetővé számára, hogy közösen ellenőrzést gyakoroljon a társaság felett. Az RWE időközben adásvételi megállapodást kötött az International Powerrel. Az International Power általi beszerzést a portugál versenyhatóság jóváhagyta.

(7)  2003-ban a teljes 43 TWh ellátásból 35 TWh.

(8)  Portugália így előrehalad a 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 176., 2003.7.15., 37. o.) végrehajtásában, amely a villamos energia kiskereskedelmi piacainak teljes megnyitásáról rendelkezik 2007. július 1-jétől.

(9)  Lásd pl. M.2434 – Grupo Villar MIR/ENBW/Hidrocantabrico ügy.

(10)  A CCGT, „Combined Cycle Gas Turbines”, kombinált ciklusú gázturbinás erőműveket jelent.

(11)  4 és 20 bar között, illetve 4 bar alatt.

(12)  A Bizottságnak a közbenső lépéseket is értékelnie kell a piaci szerkezet alakulásában, különösen, ha egy helyzet, még ha csak átmeneti is, határozottan káros hatással van a versenyre, és ennek esetleg hosszú távú következményei lehetnek.

(13)  Az EDP-t 20 %-os részvénytulajdona a Turbogásban bizonyos blokkolási jogokhoz juttatja.

(14)  Vagyis i. az EDP képessége és indítéka, hogy ellenőrizze a gázárakat és hogy emelje a riválisok költségeit, ezáltal kizárva a tényleges és potenciális versenytársakat, illetve visszatartva azokat a piacra való belépéstől; ii. az EDP képessége a CCGT-k gázellátásának korlátait a versengő CCGT-k kárára kezelni; iii. az EDP hozzáférési lehetősége a versenytársak költségeivel és napi gáznominálásaival kapcsolatos védett adatokhoz, amely jelentős előnyt biztosít számára.

(15)  A jogorvoslati intézkedések benyújtásának határideje 2004. november 17. volt.

---

| 19.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 302/79 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 302/79

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. október 17.)

az Orosz Föderációból származó kálium-klorid behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról

(2005/802/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 8. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | A Tanács a 3068/92/EGK rendelettel (2) a többek között Oroszországból származó kálium-klorid behozatalára végleges dömpingellenes vámokat vetett ki (a továbbiakban: meglévő intézkedések). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács a 3068/92/EGK rendelettel (2) a többek között Oroszországból származó kálium-klorid behozatalára végleges dömpingellenes vámokat vetett ki (a továbbiakban: meglévő intézkedések).

| (2) | 2004 márciusában az Európai Unió Hivatalos Lapjában közölt értesítés (3) útján a Bizottság saját kezdeményezésére részleges időközi felülvizsgálatot indított a meglévő intézkedésekről annak megvizsgálására, hogy az Európai Unió 2004. május 1-jén bekövetkező, 25 tagállamra történő bővítésének (a továbbiakban: a bővítés) figyelembevételéhez szükséges-e ezen intézkedések módosítása. |
| --- | --- |

(2)

2004 márciusában az Európai Unió Hivatalos Lapjában közölt értesítés (3) útján a Bizottság saját kezdeményezésére részleges időközi felülvizsgálatot indított a meglévő intézkedésekről annak megvizsgálására, hogy az Európai Unió 2004. május 1-jén bekövetkező, 25 tagállamra történő bővítésének (a továbbiakban: a bővítés) figyelembevételéhez szükséges-e ezen intézkedések módosítása.

| (3) | Az említett részleges időközi felülvizsgálat eredményei azt mutatták, hogy a Közösségnek érdekében áll biztosítani a meglévő intézkedések ideiglenes kiigazítását annak érdekében, hogy elkerüljék a tíz új tagállam (a továbbiakban: EU 10) importőreire és felhasználóira közvetlenül a bővítés után nehezedő, hirtelen bekövetkező, szélsőségesen negatív hatásokat. |
| --- | --- |

(3)

Az említett részleges időközi felülvizsgálat eredményei azt mutatták, hogy a Közösségnek érdekében áll biztosítani a meglévő intézkedések ideiglenes kiigazítását annak érdekében, hogy elkerüljék a tíz új tagállam (a továbbiakban: EU 10) importőreire és felhasználóira közvetlenül a bővítés után nehezedő, hirtelen bekövetkező, szélsőségesen negatív hatásokat.

| (4) | E célból a Bizottság 2004 májusában az 1002/2004/EK rendelettel (4) kötelezettségvállalásokat fogadott el többek között két oroszországi exportáló termelőtől, a JSC Silvinittől és a JSC Uralkalitól az EU 10-be irányuló kiviteleik tekintetében. Ezen túlmenően a kötelezettségvállalások értelmében a 3068/92/EGK rendelettel a behozatalra kivetett dömpingellenes vám alóli mentesség megállapítása érdekében a 3068/92/EGK rendeletet a 992/2004/EK rendelettel (5) módosították. |
| --- | --- |

(4)

E célból a Bizottság 2004 májusában az 1002/2004/EK rendelettel (4) kötelezettségvállalásokat fogadott el többek között két oroszországi exportáló termelőtől, a JSC Silvinittől és a JSC Uralkalitól az EU 10-be irányuló kiviteleik tekintetében. Ezen túlmenően a kötelezettségvállalások értelmében a 3068/92/EGK rendelettel a behozatalra kivetett dömpingellenes vám alóli mentesség megállapítása érdekében a 3068/92/EGK rendeletet a 992/2004/EK rendelettel (5) módosították.

| (5) | 2005 júniusában a 858/2005/EK rendeletnek (6) megfelelően a Bizottság új kötelezettségvállalásokat fogadott el az említett orosz vállalatoktól az EU 10-be irányuló kivitelekre vonatkozóan további, 2006. április 13-ig érvényes időszakra. |
| --- | --- |

(5)

2005 júniusában a 858/2005/EK rendeletnek (6) megfelelően a Bizottság új kötelezettségvállalásokat fogadott el az említett orosz vállalatoktól az EU 10-be irányuló kivitelekre vonatkozóan további, 2006. április 13-ig érvényes időszakra.

| (6) | Időközben, 2004 januárjában, az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése alapján egymástól független kérelem érkezett a JSC Silvinittől és a JSC Uralkalitól (a továbbiakban: a kérelmezők) a meglévő intézkedések egyéni részleges időközi felülvizsgálatára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(6)

Időközben, 2004 januárjában, az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése alapján egymástól független kérelem érkezett a JSC Silvinittől és a JSC Uralkalitól (a továbbiakban: a kérelmezők) a meglévő intézkedések egyéni részleges időközi felülvizsgálatára vonatkozóan.

| (7) | Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálatok megkezdéséhez, értesítéseket tett közzé a felülvizsgálat megindításáról, és megkezdte a vizsgálatot (7). |
| --- | --- |

(7)

Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálatok megkezdéséhez, értesítéseket tett közzé a felülvizsgálat megindításáról, és megkezdte a vizsgálatot (7).

| (8) | E két részleges időközi felülvizsgálat eredményeinek megfelelően a Tanács a(z) 1891/2005/EK rendelettel módosította a kérelmezők esetében alkalmazott dömpingellenes vámok mértékét. |
| --- | --- |

(8)

E két részleges időközi felülvizsgálat eredményeinek megfelelően a Tanács a(z) 1891/2005/EK rendelettel módosította a kérelmezők esetében alkalmazott dömpingellenes vámok mértékét.

II.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| (9) | Mint az fentebb említésre került, a Bizottság kötelezettségvállalásokat fogadott el a kérelmezőktől az EU 10-be irányuló kiviteleikre vonatkozóan. E tekintetben fel kell idézni a 992/2004/EK rendeletből, hogy ezek a kötelezettségvállalások átmeneti jellegűek voltak, amelyeket időközi intézkedésnek szántak annak érdekében, hogy a kálium-klorid beszerzési árai az EU 10 országaiban elérhessék a közvetlenül a bővítés előtti Közösségben (a továbbiakban: EU 15) jellemző mértéket. Az EU 10-re vonatkozó ezen kötelezettségvállalások továbbá nem feleltek meg közvetlenül dömpingellenes vámnak, mivel a megállapított minimum importárak (a továbbiakban: MIÁ-k) kivételesen a szokásos mértéknél alacsonyabbak voltak (azaz olyan szinteken állapították meg azokat, amelyek nem küszöbölték ki teljes mértékben a dömping káros hatását). |
| --- | --- |

(9)

Mint az fentebb említésre került, a Bizottság kötelezettségvállalásokat fogadott el a kérelmezőktől az EU 10-be irányuló kiviteleikre vonatkozóan. E tekintetben fel kell idézni a 992/2004/EK rendeletből, hogy ezek a kötelezettségvállalások átmeneti jellegűek voltak, amelyeket időközi intézkedésnek szántak annak érdekében, hogy a kálium-klorid beszerzési árai az EU 10 országaiban elérhessék a közvetlenül a bővítés előtti Közösségben (a továbbiakban: EU 15) jellemző mértéket. Az EU 10-re vonatkozó ezen kötelezettségvállalások továbbá nem feleltek meg közvetlenül dömpingellenes vámnak, mivel a megállapított minimum importárak (a továbbiakban: MIÁ-k) kivételesen a szokásos mértéknél alacsonyabbak voltak (azaz olyan szinteken állapították meg azokat, amelyek nem küszöbölték ki teljes mértékben a dömping káros hatását).

| (10) | A részleges időközi felülvizsgálatok keretében és a fent említett, az EU 10-be irányuló kivitelre vonatkozóan már érvényben levő kötelezettségvállalások mellett a kérelmezők azonban azt is felajánlották, hogy az érintett terméket az EU 15 vásárlói számára olyan vagy azt meghaladó árszinten adják el, amely kiküszöböli a dömping káros hatását. |
| --- | --- |

(10)

A részleges időközi felülvizsgálatok keretében és a fent említett, az EU 10-be irányuló kivitelre vonatkozóan már érvényben levő kötelezettségvállalások mellett a kérelmezők azonban azt is felajánlották, hogy az érintett terméket az EU 15 vásárlói számára olyan vagy azt meghaladó árszinten adják el, amely kiküszöböli a dömping káros hatását.

| (11) | Az EU 10-be irányuló eladásokra vonatkozó kötelezettségvállalások 2006. április 13-án járnak le, és addig az időpontig az EU 10-be irányuló eladásokra, illetve az EU 15-be irányuló kivitelre vonatkozóan felajánlott kötelezettségvállalások egymással párhuzamosan működnek. |
| --- | --- |

(11)

Az EU 10-be irányuló eladásokra vonatkozó kötelezettségvállalások 2006. április 13-án járnak le, és addig az időpontig az EU 10-be irányuló eladásokra, illetve az EU 15-be irányuló kivitelre vonatkozóan felajánlott kötelezettségvállalások egymással párhuzamosan működnek.

| (12) | Ebből az következik, hogy miután az EU 10-re vonatkozó kötelezettségvállalások 2006 áprilisában lejárnak, a részleges időközi felülvizsgálatok keretében az EU 15-be irányuló eladásokra felajánlott kötelezettségvállalásokban megállapított magasabb MIÁ-k lesznek majd érvényesek az EU 10-be irányuló eladásokra is. Ily módon azonos, nem káros szintű MIÁ-k fognak vonatkozni a kérelmezők minden behozatalára a közösségi piac egészén, az EU 10-be a bővítés utáni időszakban irányuló kivitelekre vonatkozó átmeneti és kivételes intézkedések célja pedig megvalósul. |
| --- | --- |

(12)

Ebből az következik, hogy miután az EU 10-re vonatkozó kötelezettségvállalások 2006 áprilisában lejárnak, a részleges időközi felülvizsgálatok keretében az EU 15-be irányuló eladásokra felajánlott kötelezettségvállalásokban megállapított magasabb MIÁ-k lesznek majd érvényesek az EU 10-be irányuló eladásokra is. Ily módon azonos, nem káros szintű MIÁ-k fognak vonatkozni a kérelmezők minden behozatalára a közösségi piac egészén, az EU 10-be a bővítés utáni időszakban irányuló kivitelekre vonatkozó átmeneti és kivételes intézkedések célja pedig megvalósul.

| (13) | A vállalatok rendszeresen és részletesen tájékoztatják a Bizottságot a Közösségbe irányuló kivitelükről, hogy ezáltal a Bizottság hatékonyan ellenőrizhesse a kötelezettségvállalásokat. Ezenkívül a vállalatok értékesítési struktúrája olyan, hogy a Bizottság úgy ítéli meg, a kötelezettségvállalás megkerülésének veszélye korlátozott. |
| --- | --- |

(13)

A vállalatok rendszeresen és részletesen tájékoztatják a Bizottságot a Közösségbe irányuló kivitelükről, hogy ezáltal a Bizottság hatékonyan ellenőrizhesse a kötelezettségvállalásokat. Ezenkívül a vállalatok értékesítési struktúrája olyan, hogy a Bizottság úgy ítéli meg, a kötelezettségvállalás megkerülésének veszélye korlátozott.

| (14) | Annak érdekében, hogy a Bizottság hatékonyan felügyelhesse a kötelezettségvállalások vállalkozások általi teljesítését, amikor kötelezettségvállalás alapján nyújtanak be szabad forgalomba bocsátás iránti kérelmet az illetékes vámhatósághoz, a vám megfizetése alóli mentesítés feltétele olyan számla bemutatása, amely legalább a(z) 1891/2005/EK tanácsi rendelet mellékletében felsorolt adatokat tartalmazza. Ez az információs szint azért is szükséges, hogy a vámhatóságok kellő pontossággal meg tudják állapítani, hogy a szállítmány megfelel-e a kereskedelmi okmányoknak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra vagy nem a vámvizsgálatnál bemutatott termékre vonatkozik, a megfelelő dömpingellenes vámot kell megfizetni. |
| --- | --- |

(14)

Annak érdekében, hogy a Bizottság hatékonyan felügyelhesse a kötelezettségvállalások vállalkozások általi teljesítését, amikor kötelezettségvállalás alapján nyújtanak be szabad forgalomba bocsátás iránti kérelmet az illetékes vámhatósághoz, a vám megfizetése alóli mentesítés feltétele olyan számla bemutatása, amely legalább a(z) 1891/2005/EK tanácsi rendelet mellékletében felsorolt adatokat tartalmazza. Ez az információs szint azért is szükséges, hogy a vámhatóságok kellő pontossággal meg tudják állapítani, hogy a szállítmány megfelel-e a kereskedelmi okmányoknak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra vagy nem a vámvizsgálatnál bemutatott termékre vonatkozik, a megfelelő dömpingellenes vámot kell megfizetni.

| (15) | Az exportáló termelőknek annak is tudatában kell lenniük, hogy a kötelezettségvállalások feltételei szerint, ha úgy találják, hogy a kötelezettségvállalások ellenőrzése bármilyen módon megnehezedik vagy lehetetlenné válik, illetve ha az exportáló termelők bármilyen módon megszegik azokat, a Bizottságnak jogában áll, hogy az érintett vállalat kötelezettségvállalásának elfogadását visszavonja, és ez azt eredményezné, hogy helyette végleges dömpingellenes vám bevezetésére kerülne sor. |
| --- | --- |

(15)

Az exportáló termelőknek annak is tudatában kell lenniük, hogy a kötelezettségvállalások feltételei szerint, ha úgy találják, hogy a kötelezettségvállalások ellenőrzése bármilyen módon megnehezedik vagy lehetetlenné válik, illetve ha az exportáló termelők bármilyen módon megszegik azokat, a Bizottságnak jogában áll, hogy az érintett vállalat kötelezettségvállalásának elfogadását visszavonja, és ez azt eredményezné, hogy helyette végleges dömpingellenes vám bevezetésére kerülne sor.

| (16) | Ezen tényezők figyelembevételével a kérelmezők által a részleges időközi felülvizsgálatok keretében felajánlott kötelezettségvállalások elfogadhatók, |
| --- | --- |

(16)

Ezen tényezők figyelembevételével a kérelmezők által a részleges időközi felülvizsgálatok keretében felajánlott kötelezettségvállalások elfogadhatók,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az alábbiakban említett exportáló termelők és vállalatok által felajánlott, az Oroszországból származó kálium-klorid behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárásokkal kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalásokat el kell fogadni.

| Ország | Gyártó | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Orosz Föderáció | A JSC Silvinit, Szolikamszk, Oroszország mint gyártó és a JSC International Potash Company Moszkva, Oroszország mint értékesítő (értékesítés az első, importőrként fellépő független közösségi vevőnek). | A695 |
| Orosz Föderáció | A JSC Uralkali, Bereznyiki, Oroszország mint gyártó és értékesítő; vagy a JSC Uralkali, Bereznyiki, Oroszország mint gyártó és az Uralkali Trading SA, Genf, Svájc mint értékesítő (értékesítés az első, importőrként fellépő független közösségi vevőnek). | A520 |

Ország

Gyártó

Kiegészítő TARIC-kód

Orosz Föderáció

A JSC Silvinit, Szolikamszk, Oroszország mint gyártó és a JSC International Potash Company Moszkva, Oroszország mint értékesítő (értékesítés az első, importőrként fellépő független közösségi vevőnek).

A695

Orosz Föderáció

A JSC Uralkali, Bereznyiki, Oroszország mint gyártó és értékesítő; vagy a JSC Uralkali, Bereznyiki, Oroszország mint gyártó és az Uralkali Trading SA, Genf, Svájc mint értékesítő (értékesítés az első, importőrként fellépő független közösségi vevőnek).

A520

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2005. október 17-én.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 308., 1992.10.24., 41. o. A legutóbb a(z) 1891/2005/EK rendelettel módosított rendelet (lásd e Hivatalos Lap 14 oldalát).

2

(3)  HL C 70., 2004.3.20., 15. o.

3

(4)  HL L 183., 2004.5.20.,16. o. Az 588/2005/EK rendelettel (HL L 98., 2005.4.16., 11. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 182., 2004.5.19., 23. o.

5

(6)  HL L 143., 2005.6.7., 11. o.

6

(7)  HL C 93., 2004.4.17., 2. o.

7

---