# Úradný vestník C 276/2021

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 276 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 649. júla 2021 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 276

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 649. júla 2021

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | III   Prípravné akty |
| | RADA |
| 2021/C 276/01 | Pozícia Rady (EÚ) č. 33/2021v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Nástroj na prepájanie Európy a zrušujú nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 a (EÚ) č. 283/2014Prijatá Radou 14. júna 2021 (
  1
  ) | 1 |
| 2021/C 276/02 | Odôvodnené stanovisko Rady: Pozícia Rady (EÚ) č. 33/2021v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Nástroj na prepájanie Európy a zrušujú nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 a (EÚ) č. 283/2014 | 43 |

Obsah

Strana

III   Prípravné akty

RADA

2021/C 276/01

Pozícia Rady (EÚ) č. 33/2021v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Nástroj na prepájanie Európy a zrušujú nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 a (EÚ) č. 283/2014Prijatá Radou 14. júna 2021 (
  1
  )

1

1

2021/C 276/02

Odôvodnené stanovisko Rady: Pozícia Rady (EÚ) č. 33/2021v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Nástroj na prepájanie Európy a zrušujú nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 a (EÚ) č. 283/2014

43

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

III Prípravné akty

RADA

| 9.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 276/1

---

POZÍCIA RADY (EÚ) č. 33/2021V PRVOM ČÍTANÍ

na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Nástroj na prepájanie Európy a zrušujú nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 a (EÚ) č. 283/2014

Prijatá Radou 14. júna 2021

(Text s významom pre EHP)

2021/C 276/01

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 172 a 194,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

| (1) | Na dosiahnutie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, stimulovanie tvorby pracovných miest a dodržiavanie dlhodobých záväzkov v oblasti dekarbonizácie potrebuje Únia vo svojich odvetviach dopravy, energetiky a digitálnych technológií modernú, multimodálnu a vysokovýkonnú infraštruktúru, ktorá pomáha prepojiť a integrovať Úniu a všetky jej ostrovy a regióny vrátane jej odľahlých, najvzdialenejších, okrajových, horských a riedko osídlených regiónov. Uvedené prepojenia by mali pomôcť zlepšeniu voľného pohybu osôb, tovaru, kapitálu a služieb. Transeurópske siete by mali uľahčiť cezhraničné prepojenia, podporiť väčšiu hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť a prispieť ku konkurencieschopnejšiemu a udržateľnejšiemu sociálnemu trhovému hospodárstvu a k boju proti zmene klímy. |
| --- | --- |

(1)

Na dosiahnutie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, stimulovanie tvorby pracovných miest a dodržiavanie dlhodobých záväzkov v oblasti dekarbonizácie potrebuje Únia vo svojich odvetviach dopravy, energetiky a digitálnych technológií modernú, multimodálnu a vysokovýkonnú infraštruktúru, ktorá pomáha prepojiť a integrovať Úniu a všetky jej ostrovy a regióny vrátane jej odľahlých, najvzdialenejších, okrajových, horských a riedko osídlených regiónov. Uvedené prepojenia by mali pomôcť zlepšeniu voľného pohybu osôb, tovaru, kapitálu a služieb. Transeurópske siete by mali uľahčiť cezhraničné prepojenia, podporiť väčšiu hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť a prispieť ku konkurencieschopnejšiemu a udržateľnejšiemu sociálnemu trhovému hospodárstvu a k boju proti zmene klímy.

| (2) | Cieľom Nástroja na prepájanie Európy (ďalej len „NPE“) má byť urýchlenie investícií v oblasti transeurópskych sietí a posilnenie účinku financovania z verejného a súkromného sektora a súčasne zvýšenie právnej istoty a dodržiavanie zásady technologickej neutrality. NPE by mal umožniť maximálne využitie synergií medzi odvetviami dopravy, energetiky a digitálnych technológií a zvýšiť tak účinnosť akcií Únie a umožniť, aby boli náklady na vykonávanie minimalizované. |
| --- | --- |

(2)

Cieľom Nástroja na prepájanie Európy (ďalej len „NPE“) má byť urýchlenie investícií v oblasti transeurópskych sietí a posilnenie účinku financovania z verejného a súkromného sektora a súčasne zvýšenie právnej istoty a dodržiavanie zásady technologickej neutrality. NPE by mal umožniť maximálne využitie synergií medzi odvetviami dopravy, energetiky a digitálnych technológií a zvýšiť tak účinnosť akcií Únie a umožniť, aby boli náklady na vykonávanie minimalizované.

| (3) | V rámci NPE by sa malo prispieť aj k akciám Únie proti zmene klímy a mali by sa podporiť environmentálne a sociálne udržateľné projekty, v prípade potreby vrátane akcií na zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu. NPE by mal najmä viac prispievať k tomu, aby sa dosiahli ciele Parížskej dohody prijatej na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (4) (ďalej len „Parížska dohoda“), ako aj ciele na rok 2030 v oblasti klímy a energetiky a dlhodobý cieľ v oblasti dekarbonizácie. |
| --- | --- |

(3)

V rámci NPE by sa malo prispieť aj k akciám Únie proti zmene klímy a mali by sa podporiť environmentálne a sociálne udržateľné projekty, v prípade potreby vrátane akcií na zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu. NPE by mal najmä viac prispievať k tomu, aby sa dosiahli ciele Parížskej dohody prijatej na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (4) (ďalej len „Parížska dohoda“), ako aj ciele na rok 2030 v oblasti klímy a energetiky a dlhodobý cieľ v oblasti dekarbonizácie.

| (4) | NPE by mal zaručiť vysokú úroveň transparentnosti a zabezpečiť verejnú konzultáciu v súlade s uplatniteľným právom Únie a vnútroštátnym právom. |
| --- | --- |

(4)

NPE by mal zaručiť vysokú úroveň transparentnosti a zabezpečiť verejnú konzultáciu v súlade s uplatniteľným právom Únie a vnútroštátnym právom.

| (5) | Vzhľadom na význam boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami Únie vykonávať Parížsku dohodu a plniť ciele Organizácie Spojených národov v oblasti udržateľného rozvoja by toto nariadenie malo prispieť k všeobecnému začleňovaniu klimatických opatrení a k dosiahnutiu celkového cieľa v rámci ktorého má k plneniu cieľov v oblasti klímy prispievať aspoň 30 % rozpočtových výdavkov Únie. Okrem toho by toto nariadenie malo prispieť k ambícii vynaložiť v roku 2024 na ciele v oblasti biodiverzity 7,5 % ročných výdavkov v rámci viacročného finančného rámca (ďalej len „VFR“) na roky 2021-2027 a v rokoch 2026 a 2027 vynaložiť na ciele v oblasti biodiverzity 10 % ročných výdavkov v rámci VFR na roky 2021-2027, pričom sa zohľadní existujúce prekrývanie cieľov v oblasti klímy a biodiverzity. Prostredníctvom svojich akcií by mal NPE prispieť na ciele v oblasti klímy prostriedkami vo výške 60 % jeho celkového finančného krytia, a to okrem iného na základe týchto koeficientov: i) 100 % v prípade výdavkov týkajúcich sa železničnej infraštruktúry, nabíjacej infraštruktúry, alternatívnych palív a udržateľných palív, čistej mestskej dopravy, prenosu elektriny, uskladnenia elektriny, inteligentných sietí, prepravy CO2 a energie z obnoviteľných zdrojov; ii) 40 % v prípade vnútrozemských vodných ciest a multimodálnej dopravy, ako aj plynárenskej infraštruktúry, ak sa tým umožní zvýšenie využívania vodíka z obnoviteľných zdrojov alebo biometánu. Uplatnené podrobné koeficienty sledovania výdavkov v oblasti klímy by mali byť v prípade potreby v súlade s koeficientmi stanovenými v prílohe I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/... (5) (+). Príslušné akcie sa určia počas tvorby a vykonávania NPE a opätovne sa posúdia v rámci príslušných postupov hodnotenia a preskúmania. S cieľom predísť tomu, aby bola infraštruktúra zraniteľná vzhľadom na možné dlhodobé účinky zmeny klímy, a zaistiť, že náklady spojené s emisiami skleníkových plynov, ktoré z projektu vyplývajú, budú zahrnuté v ekonomickom hodnotení projektu, by projekty podporované v rámci NPE mali byť v prípade potreby zabezpečené z hľadiska odolnosti proti zmene klímy podľa usmernenia, ktoré by mala Komisia vypracovať v súlade s usmernením vypracovaným pre iné programy Únie. |
| --- | --- |

(5)

Vzhľadom na význam boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami Únie vykonávať Parížsku dohodu a plniť ciele Organizácie Spojených národov v oblasti udržateľného rozvoja by toto nariadenie malo prispieť k všeobecnému začleňovaniu klimatických opatrení a k dosiahnutiu celkového cieľa v rámci ktorého má k plneniu cieľov v oblasti klímy prispievať aspoň 30 % rozpočtových výdavkov Únie. Okrem toho by toto nariadenie malo prispieť k ambícii vynaložiť v roku 2024 na ciele v oblasti biodiverzity 7,5 % ročných výdavkov v rámci viacročného finančného rámca (ďalej len „VFR“) na roky 2021-2027 a v rokoch 2026 a 2027 vynaložiť na ciele v oblasti biodiverzity 10 % ročných výdavkov v rámci VFR na roky 2021-2027, pričom sa zohľadní existujúce prekrývanie cieľov v oblasti klímy a biodiverzity. Prostredníctvom svojich akcií by mal NPE prispieť na ciele v oblasti klímy prostriedkami vo výške 60 % jeho celkového finančného krytia, a to okrem iného na základe týchto koeficientov: i) 100 % v prípade výdavkov týkajúcich sa železničnej infraštruktúry, nabíjacej infraštruktúry, alternatívnych palív a udržateľných palív, čistej mestskej dopravy, prenosu elektriny, uskladnenia elektriny, inteligentných sietí, prepravy CO2 a energie z obnoviteľných zdrojov; ii) 40 % v prípade vnútrozemských vodných ciest a multimodálnej dopravy, ako aj plynárenskej infraštruktúry, ak sa tým umožní zvýšenie využívania vodíka z obnoviteľných zdrojov alebo biometánu. Uplatnené podrobné koeficienty sledovania výdavkov v oblasti klímy by mali byť v prípade potreby v súlade s koeficientmi stanovenými v prílohe I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/... (5) (+). Príslušné akcie sa určia počas tvorby a vykonávania NPE a opätovne sa posúdia v rámci príslušných postupov hodnotenia a preskúmania. S cieľom predísť tomu, aby bola infraštruktúra zraniteľná vzhľadom na možné dlhodobé účinky zmeny klímy, a zaistiť, že náklady spojené s emisiami skleníkových plynov, ktoré z projektu vyplývajú, budú zahrnuté v ekonomickom hodnotení projektu, by projekty podporované v rámci NPE mali byť v prípade potreby zabezpečené z hľadiska odolnosti proti zmene klímy podľa usmernenia, ktoré by mala Komisia vypracovať v súlade s usmernením vypracovaným pre iné programy Únie.

| (6) | Podľa článku 8 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) sa Únia vo všetkých svojich činnostiach má zameriavať na odstránenie nerovností a podporu rovnosti medzi mužmi a ženami. Rodová rovnosť, ako aj rovnaké práva a príležitosti pre všetkých a široké uplatňovanie uvedených cieľov by sa mali zohľadňovať a presadzovať počas celého posudzovania, prípravy, vykonávania a monitorovania NPE. |
| --- | --- |

(6)

Podľa článku 8 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) sa Únia vo všetkých svojich činnostiach má zameriavať na odstránenie nerovností a podporu rovnosti medzi mužmi a ženami. Rodová rovnosť, ako aj rovnaké práva a príležitosti pre všetkých a široké uplatňovanie uvedených cieľov by sa mali zohľadňovať a presadzovať počas celého posudzovania, prípravy, vykonávania a monitorovania NPE.

| (7) | S cieľom splniť povinnosti v oblasti podávania správ, pokiaľ ide o využívanie finančných prostriedkov Únie na podporu opatrení prijatých na splnenie cieľov smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2284 (6), by sa mali sledovať výdavky súvisiace so znižovaním emisií alebo látok znečisťujúcich ovzdušie podľa uvedenej smernice. |
| --- | --- |

(7)

S cieľom splniť povinnosti v oblasti podávania správ, pokiaľ ide o využívanie finančných prostriedkov Únie na podporu opatrení prijatých na splnenie cieľov smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2284 (6), by sa mali sledovať výdavky súvisiace so znižovaním emisií alebo látok znečisťujúcich ovzdušie podľa uvedenej smernice.

| (8) | Dôležitým cieľom NPE má byť poskytnutie väčšej synergie a komplementarity medzi odvetviami dopravy, energetiky a digitálnych technológií. Na tento účel by sa v NPE malo ustanoviť prijatie pracovných programov, v rámci ktorých by sa riešili konkrétne oblasti pôsobnosti, napríklad prepojená a automatizovaná mobilita alebo udržateľné alternatívne palivá. Umožnenie digitálnej komunikácie by mohlo predstavovať neoddeliteľnú súčasť projektu spoločného záujmu v oblasti energetiky a dopravy. NPE by mal navyše umožniť, aby v každom odvetví existovala možnosť považovať za oprávnené niektoré synergetické prvky týkajúce sa iného odvetvia, pokiaľ sa takýmto prístupom zlepšia sociálno-ekonomické prínosy investícií. Synergie medzi odvetviami by sa mali stimulovať prostredníctvom kritérií na vyhodnotenie návrhov pri výbere akcií, ako aj prostredníctvom zvýšeného spolufinancovania. |
| --- | --- |

(8)

Dôležitým cieľom NPE má byť poskytnutie väčšej synergie a komplementarity medzi odvetviami dopravy, energetiky a digitálnych technológií. Na tento účel by sa v NPE malo ustanoviť prijatie pracovných programov, v rámci ktorých by sa riešili konkrétne oblasti pôsobnosti, napríklad prepojená a automatizovaná mobilita alebo udržateľné alternatívne palivá. Umožnenie digitálnej komunikácie by mohlo predstavovať neoddeliteľnú súčasť projektu spoločného záujmu v oblasti energetiky a dopravy. NPE by mal navyše umožniť, aby v každom odvetví existovala možnosť považovať za oprávnené niektoré synergetické prvky týkajúce sa iného odvetvia, pokiaľ sa takýmto prístupom zlepšia sociálno-ekonomické prínosy investícií. Synergie medzi odvetviami by sa mali stimulovať prostredníctvom kritérií na vyhodnotenie návrhov pri výbere akcií, ako aj prostredníctvom zvýšeného spolufinancovania.

| (9) | V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1315/2013 (7) sa stanovujú usmernenia pre transeurópsku dopravnú sieť (ďalej len „TEN-T“) (ďalej len „usmernenia pre TEN-T“), ktorými sa vymedzuje infraštruktúra TEN-T, špecifikujú požiadavky, ktoré má spĺňať, a tiež stanovujú opatrenia na realizáciu TEN-T. V usmerneniach pre TEN-T sa predovšetkým predpokladá dobudovanie základnej siete do roku 2030 vytvorením novej infraštruktúry a podstatnou modernizáciou a obnovou existujúcej infraštruktúry potrebnej na zabezpečenie kontinuity siete. |
| --- | --- |

(9)

V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1315/2013 (7) sa stanovujú usmernenia pre transeurópsku dopravnú sieť (ďalej len „TEN-T“) (ďalej len „usmernenia pre TEN-T“), ktorými sa vymedzuje infraštruktúra TEN-T, špecifikujú požiadavky, ktoré má spĺňať, a tiež stanovujú opatrenia na realizáciu TEN-T. V usmerneniach pre TEN-T sa predovšetkým predpokladá dobudovanie základnej siete do roku 2030 vytvorením novej infraštruktúry a podstatnou modernizáciou a obnovou existujúcej infraštruktúry potrebnej na zabezpečenie kontinuity siete.

| (10) | V záujme zabezpečenia prepojenia v rámci celej Únie by sa pri akciách prispievajúcich k rozvoju projektov spoločného záujmu v odvetví dopravy, ktoré sú financované z NPE, malo vychádzať z komplementarity všetkých druhov dopravy s cieľom vytvoriť efektívne, prepojené a multimodálne siete. Malo by to zahŕňať cestné komunikácie v tých členských štátoch, v ktorých sú na dokončenie ich základnej cestnej siete TEN-T stále potrebné významné investície. |
| --- | --- |

(10)

V záujme zabezpečenia prepojenia v rámci celej Únie by sa pri akciách prispievajúcich k rozvoju projektov spoločného záujmu v odvetví dopravy, ktoré sú financované z NPE, malo vychádzať z komplementarity všetkých druhov dopravy s cieľom vytvoriť efektívne, prepojené a multimodálne siete. Malo by to zahŕňať cestné komunikácie v tých členských štátoch, v ktorých sú na dokončenie ich základnej cestnej siete TEN-T stále potrebné významné investície.

| (11) | V súlade s článkom 193 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (8) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“) sa grant môže udeliť na už začatú akciu pod podmienkou, že žiadateľ je schopný preukázať potrebu začať akciu pred podpísaním dohody o grante. Náklady, ktoré vznikli pred dátumom predloženia žiadosti o grant, však s výnimkou riadne odôvodnených výnimočných prípadov nie sú oprávnené. S cieľom predísť akémukoľvek narušeniu podpory Únie, ktoré by mohlo poškodiť záujmy Únie, by počas obmedzeného obdobia na začiatku VFR na roky 2021 – 2027 malo byť možné, aby sa náklady vzniknuté v súvislosti s už začatými akciami podporovanými podľa tohto nariadenia považovali za oprávnené od 1. januára 2021, a to aj v prípade, ak tieto náklady vznikli pred podaním žiadosti o grant. |
| --- | --- |

(11)

V súlade s článkom 193 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (8) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“) sa grant môže udeliť na už začatú akciu pod podmienkou, že žiadateľ je schopný preukázať potrebu začať akciu pred podpísaním dohody o grante. Náklady, ktoré vznikli pred dátumom predloženia žiadosti o grant, však s výnimkou riadne odôvodnených výnimočných prípadov nie sú oprávnené. S cieľom predísť akémukoľvek narušeniu podpory Únie, ktoré by mohlo poškodiť záujmy Únie, by počas obmedzeného obdobia na začiatku VFR na roky 2021 – 2027 malo byť možné, aby sa náklady vzniknuté v súvislosti s už začatými akciami podporovanými podľa tohto nariadenia považovali za oprávnené od 1. januára 2021, a to aj v prípade, ak tieto náklady vznikli pred podaním žiadosti o grant.

| (12) | Na dosiahnutie cieľov stanovených v usmerneniach pre TEN-T je potrebné prioritne podporiť prebiehajúce projekty TEN-T, ako aj cezhraničné prepojenia a chýbajúce prepojenia a podľa potreby zaistiť, aby podporované akcie boli v súlade s pracovnými plánmi pre koridory stanovenými podľa nariadenia (EÚ) č. 1315/2013 a s celkovým rozvojom siete, pokiaľ ide o výkonnosť a interoperabilitu. |
| --- | --- |

(12)

Na dosiahnutie cieľov stanovených v usmerneniach pre TEN-T je potrebné prioritne podporiť prebiehajúce projekty TEN-T, ako aj cezhraničné prepojenia a chýbajúce prepojenia a podľa potreby zaistiť, aby podporované akcie boli v súlade s pracovnými plánmi pre koridory stanovenými podľa nariadenia (EÚ) č. 1315/2013 a s celkovým rozvojom siete, pokiaľ ide o výkonnosť a interoperabilitu.

| (13) | Predovšetkým, úplné zavedenie Európskeho systému riadenia železničnej dopravy (ďalej len „ERTMS“) do základnej siete do roku 2030, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) č. 1315/2013, si vyžaduje zvýšiť podporu na úrovni Únie a stimulovať účasť súkromných investorov. |
| --- | --- |

(13)

Predovšetkým, úplné zavedenie Európskeho systému riadenia železničnej dopravy (ďalej len „ERTMS“) do základnej siete do roku 2030, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) č. 1315/2013, si vyžaduje zvýšiť podporu na úrovni Únie a stimulovať účasť súkromných investorov.

| (14) | Spojenie letísk so základnou sieťou TEN-T je navyše dôležitým predpokladom pre úspešné dokončenie základnej siete TEN-T a zabezpečenie účinnej intermodality. Prioritou by preto malo byť vytvorenie takýchto spojení tam, kde chýbajú. |
| --- | --- |

(14)

Spojenie letísk so základnou sieťou TEN-T je navyše dôležitým predpokladom pre úspešné dokončenie základnej siete TEN-T a zabezpečenie účinnej intermodality. Prioritou by preto malo byť vytvorenie takýchto spojení tam, kde chýbajú.

| (15) | Na implementáciu cezhraničných akcií je potrebná vysoká miera integrácie pri plánovaní a implementácii. Príkladom takejto integrácie by mohlo byť zriadenie jedinej projektovej spoločnosti, spoločnej štruktúry riadenia, spoločného podniku, bilaterálneho právneho rámca, rámca založeného na vykonávacom akte podľa článku 47 nariadenia (EÚ) č. 1315/2013 alebo zavedenie akejkoľvek inej formy spolupráce, a to bez uprednostnenia ktorejkoľvek z uvedených možností. Malo by sa podporovať vytvorenie integrovaných štruktúr riadenia vrátane spoločných podnikov, a to aj prostredníctvom vyššej miery spolufinancovania. |
| --- | --- |

(15)

Na implementáciu cezhraničných akcií je potrebná vysoká miera integrácie pri plánovaní a implementácii. Príkladom takejto integrácie by mohlo byť zriadenie jedinej projektovej spoločnosti, spoločnej štruktúry riadenia, spoločného podniku, bilaterálneho právneho rámca, rámca založeného na vykonávacom akte podľa článku 47 nariadenia (EÚ) č. 1315/2013 alebo zavedenie akejkoľvek inej formy spolupráce, a to bez uprednostnenia ktorejkoľvek z uvedených možností. Malo by sa podporovať vytvorenie integrovaných štruktúr riadenia vrátane spoločných podnikov, a to aj prostredníctvom vyššej miery spolufinancovania.

| (16) | Zefektívnenie opatrení na podporu realizácie TEN-T, ktoré sa v súčasnosti vyvíjajú, by malo podporiť efektívnejšiu implementáciu projektov spoločného záujmu v oblasti dopravy. |
| --- | --- |

(16)

Zefektívnenie opatrení na podporu realizácie TEN-T, ktoré sa v súčasnosti vyvíjajú, by malo podporiť efektívnejšiu implementáciu projektov spoločného záujmu v oblasti dopravy.

| (17) | V záujme zohľadnenia narastajúcich dopravných tokov a vývoja TEN-T by sa malo prispôsobiť smerovanie koridorov základnej siete a ich predbežne identifikovaných úsekov. Takéto prispôsobenia koridorov základnej siete by nemali mať vplyv na jej dokončenie do roku 2030, mali by zlepšiť pokrytie územia členských štátov koridormi a mali by byť primerané, aby sa zachoval súlad a efektívnosť rozvoja a koordinácie koridorov. Dĺžka koridorov základnej siete by sa preto nemala zvýšiť o viac ako 15 %. Pri smerovaní koridorov základnej siete by sa teda včas mali zohľadniť výsledky preskúmania realizácie základnej siete, ktoré sa ustanovuje v nariadení (EÚ) č. 1315/2013. V preskúmaní by sa mali zohľadniť regionálne cezhraničné železničné spojenia na TEN-T, ktoré boli opustené alebo demontované, ako aj iné zmeny komplexnej siete a vplyv vystúpenia Spojeného kráľovstva z Únie. |
| --- | --- |

(17)

V záujme zohľadnenia narastajúcich dopravných tokov a vývoja TEN-T by sa malo prispôsobiť smerovanie koridorov základnej siete a ich predbežne identifikovaných úsekov. Takéto prispôsobenia koridorov základnej siete by nemali mať vplyv na jej dokončenie do roku 2030, mali by zlepšiť pokrytie územia členských štátov koridormi a mali by byť primerané, aby sa zachoval súlad a efektívnosť rozvoja a koordinácie koridorov. Dĺžka koridorov základnej siete by sa preto nemala zvýšiť o viac ako 15 %. Pri smerovaní koridorov základnej siete by sa teda včas mali zohľadniť výsledky preskúmania realizácie základnej siete, ktoré sa ustanovuje v nariadení (EÚ) č. 1315/2013. V preskúmaní by sa mali zohľadniť regionálne cezhraničné železničné spojenia na TEN-T, ktoré boli opustené alebo demontované, ako aj iné zmeny komplexnej siete a vplyv vystúpenia Spojeného kráľovstva z Únie.

| (18) | Je dôležité podporovať verejné a súkromné investície do všetkých druhov dopravy s cieľom podporovať inteligentnú, interoperabilnú, udržateľnú, multimodálnu, inkluzívnu, dostupnú, bezpečnú a zabezpečenú mobilitu v celej Únii. Komisia vo svojom oznámení z 31. mája 2017 s názvom „Európa v pohybe: Agenda sociálne spravodlivého prechodu na ekologickú, konkurencieschopnú a prepojenú mobilitu pre všetkých“ predstavila rozsiahly súbor iniciatív na zvýšenie bezpečnosti premávky, podporu inteligentného spoplatňovania ciest, zníženie emisií CO2, znečistenia ovzdušia a dopravného preťaženia, podporu prepojenej a autonómnej mobility a zabezpečenie primeraných pracovných podmienok a času odpočinku pre pracovníkov. Uvedené iniciatívy by mali byť podľa potreby sprevádzané finančnou podporou Únie prostredníctvom NPE. |
| --- | --- |

(18)

Je dôležité podporovať verejné a súkromné investície do všetkých druhov dopravy s cieľom podporovať inteligentnú, interoperabilnú, udržateľnú, multimodálnu, inkluzívnu, dostupnú, bezpečnú a zabezpečenú mobilitu v celej Únii. Komisia vo svojom oznámení z 31. mája 2017 s názvom „Európa v pohybe: Agenda sociálne spravodlivého prechodu na ekologickú, konkurencieschopnú a prepojenú mobilitu pre všetkých“ predstavila rozsiahly súbor iniciatív na zvýšenie bezpečnosti premávky, podporu inteligentného spoplatňovania ciest, zníženie emisií CO2, znečistenia ovzdušia a dopravného preťaženia, podporu prepojenej a autonómnej mobility a zabezpečenie primeraných pracovných podmienok a času odpočinku pre pracovníkov. Uvedené iniciatívy by mali byť podľa potreby sprevádzané finančnou podporou Únie prostredníctvom NPE.

| (19) | V usmerneniach TEN-T sa v súvislosti s novými technológiami a inováciou požaduje, aby sa v TEN-T umožnila dekarbonizácia všetkých druhov dopravy stimuláciou energetickej účinnosti a využívanie alternatívnych palív, a to pri dodržiavaní zásady technologickej neutrality. V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ (9) sa stanovuje spoločný rámec opatrení týkajúcich sa zavádzania infraštruktúry pre alternatívne palivá pre všetky druhy dopravy v Únii s cieľom čo najviac obmedziť závislosť od fosílnych palív a zmierňovať vplyv dopravy na životné prostredie a klímu. Od členských štátov sa uvedenou smernicou tiež vyžaduje zabezpečiť, aby do 31. decembra 2025 boli k dispozícii verejne prístupné nabíjacie alebo čerpacie stanice. Ako Komisia uviedla vo svojom oznámení z novembra 2017 s názvom „Nízkoemisná mobilita sa stáva skutočnosťou – Európska únia, ktorá chráni planétu, posilňuje postavenie spotrebiteľov a obraňuje svoj priemysel a pracovníkov“, je potrebné prijať komplexný súbor opatrení na podporu nízkoemisnej mobility vrátane finančnej podpory, ak trhové podmienky neposkytujú dostatočné stimuly. |
| --- | --- |

(19)

V usmerneniach TEN-T sa v súvislosti s novými technológiami a inováciou požaduje, aby sa v TEN-T umožnila dekarbonizácia všetkých druhov dopravy stimuláciou energetickej účinnosti a využívanie alternatívnych palív, a to pri dodržiavaní zásady technologickej neutrality. V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ (9) sa stanovuje spoločný rámec opatrení týkajúcich sa zavádzania infraštruktúry pre alternatívne palivá pre všetky druhy dopravy v Únii s cieľom čo najviac obmedziť závislosť od fosílnych palív a zmierňovať vplyv dopravy na životné prostredie a klímu. Od členských štátov sa uvedenou smernicou tiež vyžaduje zabezpečiť, aby do 31. decembra 2025 boli k dispozícii verejne prístupné nabíjacie alebo čerpacie stanice. Ako Komisia uviedla vo svojom oznámení z novembra 2017 s názvom „Nízkoemisná mobilita sa stáva skutočnosťou – Európska únia, ktorá chráni planétu, posilňuje postavenie spotrebiteľov a obraňuje svoj priemysel a pracovníkov“, je potrebné prijať komplexný súbor opatrení na podporu nízkoemisnej mobility vrátane finančnej podpory, ak trhové podmienky neposkytujú dostatočné stimuly.

| (20) | Komisia v súvislosti so svojím oznámením zo 17. mája 2018 s názvom „Udržateľná mobilita pre Európu: bezpečná, prepojená a ekologická“ zdôraznila, že automatizované vozidlá a vyspelé systémy prepojenosti zvýšia bezpečnosť vozidiel, zjednodušia ich spoločné využívanie a zvýšia ich dostupnosť pre všetkých občanov vrátane tých, ktorí v súčasnosti môžu byť od služieb mobility odrezaní, ako napríklad staršie osoby a osoby so zníženou pohyblivosťou. Komisia v tomto kontexte taktiež navrhla strategický akčný plán EÚ týkajúci sa bezpečnosti cestnej premávky a zmenu smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/96/ES (10). |
| --- | --- |

(20)

Komisia v súvislosti so svojím oznámením zo 17. mája 2018 s názvom „Udržateľná mobilita pre Európu: bezpečná, prepojená a ekologická“ zdôraznila, že automatizované vozidlá a vyspelé systémy prepojenosti zvýšia bezpečnosť vozidiel, zjednodušia ich spoločné využívanie a zvýšia ich dostupnosť pre všetkých občanov vrátane tých, ktorí v súčasnosti môžu byť od služieb mobility odrezaní, ako napríklad staršie osoby a osoby so zníženou pohyblivosťou. Komisia v tomto kontexte taktiež navrhla strategický akčný plán EÚ týkajúci sa bezpečnosti cestnej premávky a zmenu smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/96/ES (10).

| (21) | S cieľom zlepšiť dokončovanie dopravných projektov v menej rozvinutých častiach siete by sa pridelenie z Kohézneho fondu, ktorý sa riadi nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/... (11) (+), malo presunúť do NPE na financovanie dopravných projektov v členských štátoch, ktoré sú oprávnené na financovanie z tohto fondu. V počiatočnej fáze týkajúcej sa 70 % presunutých prostriedkov, by sa pri pridelení na projekty oprávnené na financovanie mali v dodržiavať národné pridelenia v rámci Kohézneho fondu. Zvyšných 30 % presunutých prostriedkov by sa malo na základe súťaže prideliť na čo najviac projektov v členských štátoch, ktoré sú oprávnené získať financovanie z Kohézneho fondu, pričom uprednostniť by sa mali cezhraničné a chýbajúce prepojenia. K členským štátom by sa malo pristupovať rovnako a náležite by sa mali zohľadniť nevýhody spôsobené trvalou geografickou zraniteľnosťou. Komisia by mala podporovať členské štáty oprávnené na financovanie z Kohézneho fondu v ich úsilí vytvoriť vhodný súbor oprávnených projektov, najmä posilnením inštitucionálnej kapacity dotknutých orgánov verejnej správy. |
| --- | --- |

(21)

S cieľom zlepšiť dokončovanie dopravných projektov v menej rozvinutých častiach siete by sa pridelenie z Kohézneho fondu, ktorý sa riadi nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/... (11) (+), malo presunúť do NPE na financovanie dopravných projektov v členských štátoch, ktoré sú oprávnené na financovanie z tohto fondu. V počiatočnej fáze týkajúcej sa 70 % presunutých prostriedkov, by sa pri pridelení na projekty oprávnené na financovanie mali v dodržiavať národné pridelenia v rámci Kohézneho fondu. Zvyšných 30 % presunutých prostriedkov by sa malo na základe súťaže prideliť na čo najviac projektov v členských štátoch, ktoré sú oprávnené získať financovanie z Kohézneho fondu, pričom uprednostniť by sa mali cezhraničné a chýbajúce prepojenia. K členským štátom by sa malo pristupovať rovnako a náležite by sa mali zohľadniť nevýhody spôsobené trvalou geografickou zraniteľnosťou. Komisia by mala podporovať členské štáty oprávnené na financovanie z Kohézneho fondu v ich úsilí vytvoriť vhodný súbor oprávnených projektov, najmä posilnením inštitucionálnej kapacity dotknutých orgánov verejnej správy.

| (22) | Európska rada sa vo svojich záveroch z 21. júla 2020 dohodla, že v širšom kontexte VFR na roky 2021-2027 sa má suma 1 384 000 000 EUR (v cenách z roku 2018) z NPE použiť na dokončenie chýbajúcich veľkých cezhraničných železničných spojení medzi krajinami čerpajúcimi finančné prostriedky z Kohézneho fondu na podporu fungovania vnútorného trhu a že na túto sumu sa majú uplatňovať pravidlá spolufinancovania prevodu z Kohézneho fondu do NPE. |
| --- | --- |

(22)

Európska rada sa vo svojich záveroch z 21. júla 2020 dohodla, že v širšom kontexte VFR na roky 2021-2027 sa má suma 1 384 000 000 EUR (v cenách z roku 2018) z NPE použiť na dokončenie chýbajúcich veľkých cezhraničných železničných spojení medzi krajinami čerpajúcimi finančné prostriedky z Kohézneho fondu na podporu fungovania vnútorného trhu a že na túto sumu sa majú uplatňovať pravidlá spolufinancovania prevodu z Kohézneho fondu do NPE.

| (23) | V nadväznosti na spoločné oznámenie z 10. novembra 2017 s názvom „Zlepšenie vojenskej mobility v Európskej únii“ sa v spoločnom oznámení z 28. marca 2018 o akčnom pláne vojenskej mobility zdôraznilo, že politika dopravnej infraštruktúry je jasnou príležitosťou na posilnenie synergií medzi obrannými potrebami a TEN-T s celkovým cieľom zlepšiť vojenskú mobilitu v celej Únii s prihliadnutím na zemepisnú rovnováhu a prípadné prínosy pre civilnú ochranu. V súlade s akčným plánom vojenskej mobility Rada v roku 2018 vyhodnotila a schválila vojenské požiadavky v súvislosti s dopravnou infraštruktúrou a v roku 2019 útvary Komisie identifikovali časti TEN-T vhodné na dvojaké použitie vrátane potrebnej modernizácie existujúcej infraštruktúry. Financovanie z prostriedkov Únie na projekty dvojakého použitia by sa malo vykonávať prostredníctvom NPE na základe pracovných programov, berúc do úvahy uplatniteľné požiadavky stanovené v rámci akčného plánu vojenskej mobility, a na základe akéhokoľvek ďalšieho orientačného zoznamu prioritných projektov, ktoré členské štáty identifikovali v súlade s uvedeným plánom. |
| --- | --- |

(23)

V nadväznosti na spoločné oznámenie z 10. novembra 2017 s názvom „Zlepšenie vojenskej mobility v Európskej únii“ sa v spoločnom oznámení z 28. marca 2018 o akčnom pláne vojenskej mobility zdôraznilo, že politika dopravnej infraštruktúry je jasnou príležitosťou na posilnenie synergií medzi obrannými potrebami a TEN-T s celkovým cieľom zlepšiť vojenskú mobilitu v celej Únii s prihliadnutím na zemepisnú rovnováhu a prípadné prínosy pre civilnú ochranu. V súlade s akčným plánom vojenskej mobility Rada v roku 2018 vyhodnotila a schválila vojenské požiadavky v súvislosti s dopravnou infraštruktúrou a v roku 2019 útvary Komisie identifikovali časti TEN-T vhodné na dvojaké použitie vrátane potrebnej modernizácie existujúcej infraštruktúry. Financovanie z prostriedkov Únie na projekty dvojakého použitia by sa malo vykonávať prostredníctvom NPE na základe pracovných programov, berúc do úvahy uplatniteľné požiadavky stanovené v rámci akčného plánu vojenskej mobility, a na základe akéhokoľvek ďalšieho orientačného zoznamu prioritných projektov, ktoré členské štáty identifikovali v súlade s uvedeným plánom.

| (24) | V usmerneniach pre TEN-T sa uznáva, že súhrnná sieť zabezpečuje dostupnosť a prepojenosť všetkých ostrovov a regiónov v Únii vrátane odľahlých a najvzdialenejších regiónov. Okrem toho Komisia vo svojom oznámení z 24. októbra 2017 s názvom „Silnejšie a obnovené strategické partnerstvo s najvzdialenejšími regiónmi EÚ“ zdôraznila osobitné potreby v oblasti dopravy, energetiky a v digitálnej oblasti v najvzdialenejších regiónoch a nevyhnutnosť zabezpečiť primerané financovanie z prostriedkov Únie na ich riešenie, a to aj prostredníctvom NPE pri uplatnení miery spolufinancovania na úrovni maximálne 70 %. |
| --- | --- |

(24)

V usmerneniach pre TEN-T sa uznáva, že súhrnná sieť zabezpečuje dostupnosť a prepojenosť všetkých ostrovov a regiónov v Únii vrátane odľahlých a najvzdialenejších regiónov. Okrem toho Komisia vo svojom oznámení z 24. októbra 2017 s názvom „Silnejšie a obnovené strategické partnerstvo s najvzdialenejšími regiónmi EÚ“ zdôraznila osobitné potreby v oblasti dopravy, energetiky a v digitálnej oblasti v najvzdialenejších regiónoch a nevyhnutnosť zabezpečiť primerané financovanie z prostriedkov Únie na ich riešenie, a to aj prostredníctvom NPE pri uplatnení miery spolufinancovania na úrovni maximálne 70 %.

| (25) | Vzhľadom na to, že sú potrebné významné investície s cieľom pokročiť v dokončovaní základnej siete TEN-T do roku 2030 (odhadnuté na 350 miliárd EUR počas obdobia 2021 – 2027), v dokončovaní súhrnnej siete TEN-T do roku 2050 a investície na dekarbonizáciu, digitalizáciu a dopravu v mestách (odhadnuté na 700 miliárd EUR počas obdobia 2021 – 2027), je vhodné čo najefektívnejšie využiť rôzne finančné programy a nástroje Únie a maximalizovať tak pridanú hodnotu investícií podporovaných Úniou. To by sa dosiahlo prostredníctvom zjednodušeného investičného procesu, ktorý by zlepšil zviditeľnenie pripravovaných dopravných projektov a zvýšil konzistentnosť v rámci príslušných programov Únie, najmä NPE, Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ďalej len „EFRR“), Kohézneho fondu a Programu InvestEU. V prípade potreby by sa mali zohľadniť najmä základné podmienky uvedené v prílohe IV k nariadeniu (EÚ) 2021/... (+). |
| --- | --- |

(25)

Vzhľadom na to, že sú potrebné významné investície s cieľom pokročiť v dokončovaní základnej siete TEN-T do roku 2030 (odhadnuté na 350 miliárd EUR počas obdobia 2021 – 2027), v dokončovaní súhrnnej siete TEN-T do roku 2050 a investície na dekarbonizáciu, digitalizáciu a dopravu v mestách (odhadnuté na 700 miliárd EUR počas obdobia 2021 – 2027), je vhodné čo najefektívnejšie využiť rôzne finančné programy a nástroje Únie a maximalizovať tak pridanú hodnotu investícií podporovaných Úniou. To by sa dosiahlo prostredníctvom zjednodušeného investičného procesu, ktorý by zlepšil zviditeľnenie pripravovaných dopravných projektov a zvýšil konzistentnosť v rámci príslušných programov Únie, najmä NPE, Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ďalej len „EFRR“), Kohézneho fondu a Programu InvestEU. V prípade potreby by sa mali zohľadniť najmä základné podmienky uvedené v prílohe IV k nariadeniu (EÚ) 2021/... (+).

| (26) | V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 (12) sa vymedzujú priority transeurópskej energetickej infraštruktúry, ktoré sa majú zrealizovať na účely dosiahnutia cieľov politiky Únie v oblasti energetiky a klímy, určujú sa v ňom projekty spoločného záujmu potrebné na realizáciu týchto priorít a zavádzajú sa opatrenia týkajúce sa vydávania povolení, zapojenia verejného sektora a regulácie na urýchlenie a/alebo uľahčenie vykonávania týchto projektov vrátane kritérií oprávnenosti takýchto projektov na finančnú podporu Únie. Určovanie projektov spoločného záujmu v súlade s uvedeným nariadením sa bude naďalej riadiť zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti tak, že sa projekty posúdia na základe scenárov dopytu po energii, ktoré sú plne v súlade s cieľmi Únie v oblasti energetiky a klímy. |
| --- | --- |

(26)

V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 (12) sa vymedzujú priority transeurópskej energetickej infraštruktúry, ktoré sa majú zrealizovať na účely dosiahnutia cieľov politiky Únie v oblasti energetiky a klímy, určujú sa v ňom projekty spoločného záujmu potrebné na realizáciu týchto priorít a zavádzajú sa opatrenia týkajúce sa vydávania povolení, zapojenia verejného sektora a regulácie na urýchlenie a/alebo uľahčenie vykonávania týchto projektov vrátane kritérií oprávnenosti takýchto projektov na finančnú podporu Únie. Určovanie projektov spoločného záujmu v súlade s uvedeným nariadením sa bude naďalej riadiť zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti tak, že sa projekty posúdia na základe scenárov dopytu po energii, ktoré sú plne v súlade s cieľmi Únie v oblasti energetiky a klímy.

| (27) | V smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (13) sa zdôrazňuje, že je potrebné zriadiť podporný rámec umožňujúci posilnené využívanie finančných prostriedkov Únie s výslovným odkazom na podporné akcie zamerané na cezhraničnú spoluprácu v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(27)

V smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (13) sa zdôrazňuje, že je potrebné zriadiť podporný rámec umožňujúci posilnené využívanie finančných prostriedkov Únie s výslovným odkazom na podporné akcie zamerané na cezhraničnú spoluprácu v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov.

| (28) | Zatiaľ čo dokončenie sieťovej infraštruktúry zostáva prioritou v záujme dosiahnutia väčšieho využívania energie z obnoviteľných zdrojov, začlenenie cezhraničnej spolupráce v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj vytváranie inteligentného a efektívneho energetického systému, ktorý zahŕňa riešenia v oblasti uskladňovania a reakcie strany spotreby, ktoré pomáhajú pri dosahovaní rovnováhy siete, odráža prístup prijatý v rámci balíka opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov s kolektívnou zodpovednosťou dosiahnuť ambiciózny cieľ v oblasti využívania energie z obnoviteľných zdrojov v roku 2030 a zmenený kontext politiky, ktorý zaručuje spravodlivú a primeranú transformáciu, s ambicióznymi dlhodobými cieľmi v oblasti dekarbonizácie. |
| --- | --- |

(28)

Zatiaľ čo dokončenie sieťovej infraštruktúry zostáva prioritou v záujme dosiahnutia väčšieho využívania energie z obnoviteľných zdrojov, začlenenie cezhraničnej spolupráce v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj vytváranie inteligentného a efektívneho energetického systému, ktorý zahŕňa riešenia v oblasti uskladňovania a reakcie strany spotreby, ktoré pomáhajú pri dosahovaní rovnováhy siete, odráža prístup prijatý v rámci balíka opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov s kolektívnou zodpovednosťou dosiahnuť ambiciózny cieľ v oblasti využívania energie z obnoviteľných zdrojov v roku 2030 a zmenený kontext politiky, ktorý zaručuje spravodlivú a primeranú transformáciu, s ambicióznymi dlhodobými cieľmi v oblasti dekarbonizácie.

| (29) | Vzhľadom na program Únie v oblasti dekarbonizácie sú nevyhnutné inovatívne technológie v oblasti infraštruktúry, ktoré umožnia prechod na nízkoemisné energetické systémy a systémy mobility a ktoré zvýšia bezpečnosť dodávok energie v snahe dosiahnuť väčšiu energetickú nezávislosť Únie. Komisia predovšetkým vo svojom oznámení z 23. novembra 2017 s názvom „Posilňovanie európskych energetických sietí“ zdôraznila, že vzhľadom na to, že obnoviteľné zdroje energie majú do roku 2030 zabezpečovať polovicu výroby elektriny, úlohou elektriny bude čoraz viac stimulovať dekarbonizáciu odvetví, ktorým doposiaľ dominovali fosílne palivá, ako sú napríklad doprava, priemysel, vykurovanie a chladenie, a že preto sa v rámci politiky transeurópskej energetickej infraštruktúry musí dôraz klásť na investície na prepojenie elektrizačných sústav, uskladňovanie elektriny, projekty inteligentných sietí a do plynárenskej infraštruktúry. S cieľom podporiť ciele Únie v oblasti dekarbonizácie, integráciu vnútorného trhu a bezpečnosť dodávok energie by sa mali náležite zohľadniť a uprednostniť tie technológie a projekty, ktoré prispievajú k prechodu na nízkoemisné hospodárstvo. Komisia sa bude snažiť zvyšovať počet projektov týkajúcich sa cezhraničných inteligentných sietí a inovatívneho uskladňovania, ako aj prepravy CO2, ktoré sa podporia z NPE. |
| --- | --- |

(29)

Vzhľadom na program Únie v oblasti dekarbonizácie sú nevyhnutné inovatívne technológie v oblasti infraštruktúry, ktoré umožnia prechod na nízkoemisné energetické systémy a systémy mobility a ktoré zvýšia bezpečnosť dodávok energie v snahe dosiahnuť väčšiu energetickú nezávislosť Únie. Komisia predovšetkým vo svojom oznámení z 23. novembra 2017 s názvom „Posilňovanie európskych energetických sietí“ zdôraznila, že vzhľadom na to, že obnoviteľné zdroje energie majú do roku 2030 zabezpečovať polovicu výroby elektriny, úlohou elektriny bude čoraz viac stimulovať dekarbonizáciu odvetví, ktorým doposiaľ dominovali fosílne palivá, ako sú napríklad doprava, priemysel, vykurovanie a chladenie, a že preto sa v rámci politiky transeurópskej energetickej infraštruktúry musí dôraz klásť na investície na prepojenie elektrizačných sústav, uskladňovanie elektriny, projekty inteligentných sietí a do plynárenskej infraštruktúry. S cieľom podporiť ciele Únie v oblasti dekarbonizácie, integráciu vnútorného trhu a bezpečnosť dodávok energie by sa mali náležite zohľadniť a uprednostniť tie technológie a projekty, ktoré prispievajú k prechodu na nízkoemisné hospodárstvo. Komisia sa bude snažiť zvyšovať počet projektov týkajúcich sa cezhraničných inteligentných sietí a inovatívneho uskladňovania, ako aj prepravy CO2, ktoré sa podporia z NPE.

| (30) | Cezhraničné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov majú umožniť nákladovo efektívne rozšírenie využívania energie z obnoviteľných zdrojov v Únii a splnenie záväzného cieľa Únie dosiahnuť, aby v roku 2030 bolo aspoň 32 % energie z obnoviteľných zdrojov, ako sa uvádza v článku 3 smernice (EÚ) 2018/2001, a majú prispieť k strategickému využívaniu inovačných technológií týkajúcich sa energie z obnoviteľných zdrojov. Príklady oprávnených technológií zahŕňajú výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, ako je veterná energia na mori a na pevnine, slnečná energia, udržateľná biomasa, energia z oceánov, geotermálna energia alebo ich kombinácie; ich prepojenie s prenosovou sústavou a ďalšie prvky, ako sú zariadenia na uskladňovanie alebo konverziu. Oprávnená akcia nie je obmedzená len na odvetvie elektrickej energie, ale môže sa vzťahovať aj na iné nosiče energie a možné prepojenie sektorov, napríklad s vykurovaním a chladením, premenou energie na plyn, uskladňovaním a prepravou. Tento zoznam nie je vyčerpávajúci, aby sa zachovala flexibilita, pokiaľ ide o technický pokrok a vývoj. Takéto projekty nemusia nevyhnutne zahŕňať fyzické prepojenie medzi spolupracujúcimi členskými štátmi. Uvedené projekty sa môžu nachádzať na území len jedného zúčastneného členského štátu za predpokladu, že sa uplatňujú všeobecné kritériá časti IV prílohy k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

(30)

Cezhraničné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov majú umožniť nákladovo efektívne rozšírenie využívania energie z obnoviteľných zdrojov v Únii a splnenie záväzného cieľa Únie dosiahnuť, aby v roku 2030 bolo aspoň 32 % energie z obnoviteľných zdrojov, ako sa uvádza v článku 3 smernice (EÚ) 2018/2001, a majú prispieť k strategickému využívaniu inovačných technológií týkajúcich sa energie z obnoviteľných zdrojov. Príklady oprávnených technológií zahŕňajú výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, ako je veterná energia na mori a na pevnine, slnečná energia, udržateľná biomasa, energia z oceánov, geotermálna energia alebo ich kombinácie; ich prepojenie s prenosovou sústavou a ďalšie prvky, ako sú zariadenia na uskladňovanie alebo konverziu. Oprávnená akcia nie je obmedzená len na odvetvie elektrickej energie, ale môže sa vzťahovať aj na iné nosiče energie a možné prepojenie sektorov, napríklad s vykurovaním a chladením, premenou energie na plyn, uskladňovaním a prepravou. Tento zoznam nie je vyčerpávajúci, aby sa zachovala flexibilita, pokiaľ ide o technický pokrok a vývoj. Takéto projekty nemusia nevyhnutne zahŕňať fyzické prepojenie medzi spolupracujúcimi členskými štátmi. Uvedené projekty sa môžu nachádzať na území len jedného zúčastneného členského štátu za predpokladu, že sa uplatňujú všeobecné kritériá časti IV prílohy k tomuto nariadeniu.

| (31) | Na podporu cezhraničnej spolupráce v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a uplatnenia projektov na trhu by Komisia mala uľahčiť rozvoj cezhraničných projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. V odvetví energetiky by sa pri nedostatočnom uplatnení cezhraničných projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na trhu mali nevyužité rozpočtové prostriedky plánované na cezhraničné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov využiť na dosiahnutie cieľov transeurópskych energetických sietí pre akcie súvisiace s projektami spoločného záujmu, ako sa uvádza v nariadení (EÚ) č. 347/2013, pred tým, ako sa zváži možné použitie pre mechanizmus financovania Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov zriadený v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (14). |
| --- | --- |

(31)

Na podporu cezhraničnej spolupráce v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a uplatnenia projektov na trhu by Komisia mala uľahčiť rozvoj cezhraničných projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. V odvetví energetiky by sa pri nedostatočnom uplatnení cezhraničných projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na trhu mali nevyužité rozpočtové prostriedky plánované na cezhraničné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov využiť na dosiahnutie cieľov transeurópskych energetických sietí pre akcie súvisiace s projektami spoločného záujmu, ako sa uvádza v nariadení (EÚ) č. 347/2013, pred tým, ako sa zváži možné použitie pre mechanizmus financovania Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov zriadený v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (14).

| (32) | Je potrebné podporiť projekty inteligentných sietí, ktoré integrujú výrobu, distribúciu alebo spotrebu elektriny použitím riadenia systému v reálnom čase a ovplyvňovaním cezhraničných tokov energie. Podpora z NPE určená pre takéto projekty by tiež mala odrážať ústrednú úlohu inteligentných sietí v rámci transformácie energetiky a mala by pomôcť vyplniť medzery vo financovaní, ktoré v súčasnosti brzdia investície do rozsiahleho zavádzania technológií inteligentnej siete. |
| --- | --- |

(32)

Je potrebné podporiť projekty inteligentných sietí, ktoré integrujú výrobu, distribúciu alebo spotrebu elektriny použitím riadenia systému v reálnom čase a ovplyvňovaním cezhraničných tokov energie. Podpora z NPE určená pre takéto projekty by tiež mala odrážať ústrednú úlohu inteligentných sietí v rámci transformácie energetiky a mala by pomôcť vyplniť medzery vo financovaní, ktoré v súčasnosti brzdia investície do rozsiahleho zavádzania technológií inteligentnej siete.

| (33) | V kontexte podpory Únie by sa osobitná pozornosť mala venovať cezhraničným energetickým prepojeniam vrátane prepojení potrebných na dosiahnutie cieľa v oblasti prepojenia elektrizačných sústav na úrovni 10 % na rok 2020 a 15 % na rok 2030 stanoveného v nariadení (EÚ) 2018/1999. Zavádzanie elektrických prepojovacích vedení je kľúčové pre integráciu trhov a ukončenie energetickej izolácie tým, že umožní väčší podiel energie z obnoviteľných zdrojov v systéme a tým aj využívanie výhod ich rozdielneho portfólia dopytu a ponuky obnoviteľných zdrojov, ako aj zo sietí veterných elektrární na mori a inteligentných sietí, čím sa všetky krajiny zapoja do likvidného a konkurencieschopného trhu s energiou. |
| --- | --- |

(33)

V kontexte podpory Únie by sa osobitná pozornosť mala venovať cezhraničným energetickým prepojeniam vrátane prepojení potrebných na dosiahnutie cieľa v oblasti prepojenia elektrizačných sústav na úrovni 10 % na rok 2020 a 15 % na rok 2030 stanoveného v nariadení (EÚ) 2018/1999. Zavádzanie elektrických prepojovacích vedení je kľúčové pre integráciu trhov a ukončenie energetickej izolácie tým, že umožní väčší podiel energie z obnoviteľných zdrojov v systéme a tým aj využívanie výhod ich rozdielneho portfólia dopytu a ponuky obnoviteľných zdrojov, ako aj zo sietí veterných elektrární na mori a inteligentných sietí, čím sa všetky krajiny zapoja do likvidného a konkurencieschopného trhu s energiou.

| (34) | Dokončenie Jednotného digitálneho trhu závisí od základnej infraštruktúry digitálnej pripojiteľnosti. Digitalizácia priemyslu Únie a modernizácia odvetví, ako sú doprava, energetika, zdravotníctvo a verejná správa, závisia od všeobecného prístupu k spoľahlivým a cenovo dostupným sieťam s vysokou a veľmi vysokou kapacitou. Digitálna pripojiteľnosť sa stala jedným z rozhodujúcich faktorov pri odstraňovaní ekonomických, sociálnych a územných rozdielov, prostredníctvom ktorého sa podporuje modernizácia miestnych ekonomík a podnecuje diverzifikácia hospodárskych činností. Rozsah pôsobnosti NPE v oblasti infraštruktúry digitálnej pripojiteľnosti by sa mal upraviť tak, aby odrážal jej rastúci význam pre hospodárstvo a spoločnosť vo všeobecnosti. Je preto potrebné stanoviť projekty spoločného záujmu v oblasti infraštruktúry digitálnej pripojiteľnosti, ktoré sú nevyhnutné na splnenie cieľov Únie v oblasti digitálneho jednotného trhu, a zrušiť nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 283/2014 (15). |
| --- | --- |

(34)

Dokončenie Jednotného digitálneho trhu závisí od základnej infraštruktúry digitálnej pripojiteľnosti. Digitalizácia priemyslu Únie a modernizácia odvetví, ako sú doprava, energetika, zdravotníctvo a verejná správa, závisia od všeobecného prístupu k spoľahlivým a cenovo dostupným sieťam s vysokou a veľmi vysokou kapacitou. Digitálna pripojiteľnosť sa stala jedným z rozhodujúcich faktorov pri odstraňovaní ekonomických, sociálnych a územných rozdielov, prostredníctvom ktorého sa podporuje modernizácia miestnych ekonomík a podnecuje diverzifikácia hospodárskych činností. Rozsah pôsobnosti NPE v oblasti infraštruktúry digitálnej pripojiteľnosti by sa mal upraviť tak, aby odrážal jej rastúci význam pre hospodárstvo a spoločnosť vo všeobecnosti. Je preto potrebné stanoviť projekty spoločného záujmu v oblasti infraštruktúry digitálnej pripojiteľnosti, ktoré sú nevyhnutné na splnenie cieľov Únie v oblasti digitálneho jednotného trhu, a zrušiť nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 283/2014 (15).

| (35) | Vo svojom oznámení zo 14. septembra 2016 s názvom „Pripojenie pre konkurencieschopný jednotný digitálny trh – smerom k európskej gigabitovej spoločnosti (ďalej len „stratégia gigabitovej spoločnosti“)“ Komisia stanovuje strategické ciele na rok 2025 s cieľom optimalizovať investície do infraštruktúry digitálnej pripojiteľnosti. Cieľom smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1972 (16) je okrem iného vytvoriť regulačné prostredie, ktoré stimuluje súkromné investície do sietí digitálnej pripojiteľnosti. Je však jasné, že zavádzanie sietí nebude v mnohých oblastiach Únie komerčne životaschopné kvôli viacerým faktorom, ako sú odľahlosť, územné alebo geografické osobitosti, nízka hustota obyvateľstva a rôzne sociálno-ekonomické faktory, a preto si naliehavo vyžaduje väčšiu pozornosť. NPE by sa preto mal upraviť tak, aby prispieval k dosiahnutiu uvedených strategických cieľov stanovených v stratégii gigabitovej spoločnosti, ktoré sa zameriavajú na prispievanie k rovnováhe medzi rozvojom vidieka a miest a na doplnenie podpory, ktorá sa na zavádzanie sietí s veľmi vysokou kapacitou poskytuje cez iné programy, najmä EFRR, Kohézny fond a Program InvestEU. |
| --- | --- |

(35)

Vo svojom oznámení zo 14. septembra 2016 s názvom „Pripojenie pre konkurencieschopný jednotný digitálny trh – smerom k európskej gigabitovej spoločnosti (ďalej len „stratégia gigabitovej spoločnosti“)“ Komisia stanovuje strategické ciele na rok 2025 s cieľom optimalizovať investície do infraštruktúry digitálnej pripojiteľnosti. Cieľom smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1972 (16) je okrem iného vytvoriť regulačné prostredie, ktoré stimuluje súkromné investície do sietí digitálnej pripojiteľnosti. Je však jasné, že zavádzanie sietí nebude v mnohých oblastiach Únie komerčne životaschopné kvôli viacerým faktorom, ako sú odľahlosť, územné alebo geografické osobitosti, nízka hustota obyvateľstva a rôzne sociálno-ekonomické faktory, a preto si naliehavo vyžaduje väčšiu pozornosť. NPE by sa preto mal upraviť tak, aby prispieval k dosiahnutiu uvedených strategických cieľov stanovených v stratégii gigabitovej spoločnosti, ktoré sa zameriavajú na prispievanie k rovnováhe medzi rozvojom vidieka a miest a na doplnenie podpory, ktorá sa na zavádzanie sietí s veľmi vysokou kapacitou poskytuje cez iné programy, najmä EFRR, Kohézny fond a Program InvestEU.

| (36) | Hoci transeurópske sú vo svojej podstate všetky siete digitálnej pripojiteľnosti, ktoré sú pripojené na internet, čo je hlavne z dôvodu fungovania aplikácií a služieb, ktoré umožňujú, za prioritné z hľadiska podpory v rámci NPE by sa mali považovať akcie s najväčším očakávaným vplyvom na digitálny jednotný trh, okrem iného prostredníctvom ich súladu s cieľmi stratégie gigabitovej spoločnosti, ako aj s vplyvom na digitálnu transformáciu hospodárstva a spoločnosti, zohľadňujúc zároveň zlyhania trhu a prekážky zaznamenané pri vykonávaní. |
| --- | --- |

(36)

Hoci transeurópske sú vo svojej podstate všetky siete digitálnej pripojiteľnosti, ktoré sú pripojené na internet, čo je hlavne z dôvodu fungovania aplikácií a služieb, ktoré umožňujú, za prioritné z hľadiska podpory v rámci NPE by sa mali považovať akcie s najväčším očakávaným vplyvom na digitálny jednotný trh, okrem iného prostredníctvom ich súladu s cieľmi stratégie gigabitovej spoločnosti, ako aj s vplyvom na digitálnu transformáciu hospodárstva a spoločnosti, zohľadňujúc zároveň zlyhania trhu a prekážky zaznamenané pri vykonávaní.

| (37) | Školy, univerzity, knižnice, miestne, regionálne alebo celoštátne orgány, hlavní poskytovatelia verejných služieb, nemocnice a zdravotnícke zariadenia, dopravné uzly a podniky s vysokou digitálnou intenzitou sú subjekty a miesta, ktoré môžu ovplyvniť významný sociálno-ekonomický rozvoj v oblastiach, v ktorých sa nachádzajú, vrátane vidieckych a riedko osídlených oblastí. Takíto sociálno-ekonomickí aktéri majú mať prístup k špičkovému gigabitovému pripojeniu, aby mohli domácnostiam, podnikom a miestnym komunitám v Únii poskytovať prístup k najlepším službám a aplikáciám. V rámci NPE by sa mal podporiť prístup k sieťam s veľmi vysokou kapacitou vrátane systémov 5G a iného najmodernejšieho pripojenia schopného poskytovať gigabitové pripojenie týmto sociálno-ekonomických aktérom, aby sa maximalizovali ich pozitívne účinky na širšiu ekonomiku a spoločnosť v rámci ich oblastí vrátane vytvárania väčšieho dopytu používateľov po pripojení a službách. |
| --- | --- |

(37)

Školy, univerzity, knižnice, miestne, regionálne alebo celoštátne orgány, hlavní poskytovatelia verejných služieb, nemocnice a zdravotnícke zariadenia, dopravné uzly a podniky s vysokou digitálnou intenzitou sú subjekty a miesta, ktoré môžu ovplyvniť významný sociálno-ekonomický rozvoj v oblastiach, v ktorých sa nachádzajú, vrátane vidieckych a riedko osídlených oblastí. Takíto sociálno-ekonomickí aktéri majú mať prístup k špičkovému gigabitovému pripojeniu, aby mohli domácnostiam, podnikom a miestnym komunitám v Únii poskytovať prístup k najlepším službám a aplikáciám. V rámci NPE by sa mal podporiť prístup k sieťam s veľmi vysokou kapacitou vrátane systémov 5G a iného najmodernejšieho pripojenia schopného poskytovať gigabitové pripojenie týmto sociálno-ekonomických aktérom, aby sa maximalizovali ich pozitívne účinky na širšiu ekonomiku a spoločnosť v rámci ich oblastí vrátane vytvárania väčšieho dopytu používateľov po pripojení a službách.

| (38) | Nepripojené územia v celej Únii predstavujú pre Jednotný digitálny trh prekážky a nevyužitý potenciál. Vo väčšine vidieckych a odľahlých oblastí môže byť vysokokvalitné internetové pripojenie mimoriadne dôležité na zabránenie vzniku digitálnej priepasti, izolácie a vyľudňovania, keďže znižuje náklady na dodávky tovarov a služieb a čiastočne kompenzuje odľahlosť. Vysokokvalitné internetové pripojenie je nevyhnutné pre nové hospodárske príležitosti, akými sú presné poľnohospodárstvo alebo rozvoj biohospodárstva vo vidieckych oblastiach. NPE by mal prispieť k tomu, aby boli všetky domácnosti v Únii, či už na vidieku alebo v mestách, vybavené pevným alebo bezdrôtovým pripojením s veľmi vysokou kapacitou, pričom je potrebné zamerať sa na tie prípady zavádzania, pri ktorých sa zaznamenal určitý stupeň zlyhania trhu, ktorý je možné vyriešiť využitým grantov s nízkou intenzitou. Mali by sa maximalizovať synergie akcií podporovaných z NPE, a to s náležitým zreteľom na úroveň koncentrácie sociálno-ekonomických aktérov v danej oblasti a úroveň financovania potrebnej na dosiahnutie pokrytia. NPE by sa mal okrem toho zamerať na dosiahnutie komplexného pokrytia domácností a území, keďže je nehospodárne v neskoršom štádiu riešiť nedostatky na už pokrytom území. |
| --- | --- |

(38)

Nepripojené územia v celej Únii predstavujú pre Jednotný digitálny trh prekážky a nevyužitý potenciál. Vo väčšine vidieckych a odľahlých oblastí môže byť vysokokvalitné internetové pripojenie mimoriadne dôležité na zabránenie vzniku digitálnej priepasti, izolácie a vyľudňovania, keďže znižuje náklady na dodávky tovarov a služieb a čiastočne kompenzuje odľahlosť. Vysokokvalitné internetové pripojenie je nevyhnutné pre nové hospodárske príležitosti, akými sú presné poľnohospodárstvo alebo rozvoj biohospodárstva vo vidieckych oblastiach. NPE by mal prispieť k tomu, aby boli všetky domácnosti v Únii, či už na vidieku alebo v mestách, vybavené pevným alebo bezdrôtovým pripojením s veľmi vysokou kapacitou, pričom je potrebné zamerať sa na tie prípady zavádzania, pri ktorých sa zaznamenal určitý stupeň zlyhania trhu, ktorý je možné vyriešiť využitým grantov s nízkou intenzitou. Mali by sa maximalizovať synergie akcií podporovaných z NPE, a to s náležitým zreteľom na úroveň koncentrácie sociálno-ekonomických aktérov v danej oblasti a úroveň financovania potrebnej na dosiahnutie pokrytia. NPE by sa mal okrem toho zamerať na dosiahnutie komplexného pokrytia domácností a území, keďže je nehospodárne v neskoršom štádiu riešiť nedostatky na už pokrytom území.

| (39) | Nadväzujúc na úspech iniciatívy WiFi4EU by sa v rámci NPE malo tiež naďalej podporovať poskytovanie bezplatného, zabezpečeného, vysokokvalitného miestneho bezdrôtového pripojenia v centrách miestneho verejného života vrátane subjektov s verejným poslaním, akými sú orgány verejnej moci a poskytovatelia verejných služieb, ako aj vo vonkajších priestoroch prístupných širokej verejnosti s cieľom podporiť digitálnu víziu Únie v miestnych komunitách. |
| --- | --- |

(39)

Nadväzujúc na úspech iniciatívy WiFi4EU by sa v rámci NPE malo tiež naďalej podporovať poskytovanie bezplatného, zabezpečeného, vysokokvalitného miestneho bezdrôtového pripojenia v centrách miestneho verejného života vrátane subjektov s verejným poslaním, akými sú orgány verejnej moci a poskytovatelia verejných služieb, ako aj vo vonkajších priestoroch prístupných širokej verejnosti s cieľom podporiť digitálnu víziu Únie v miestnych komunitách.

| (40) | Digitálna infraštruktúra je dôležitým odrazovým mostíkom inovácie. NPE by mal byť zameraný na financovanie infraštruktúry, aby sa jeho vplyv maximalizoval. Jednotlivé digitálne služby a aplikácie, napríklad tie, ktoré zahŕňajú rôzne technológie distribuovanej databázy transakcií alebo využívajú umelú inteligenciu, by preto mali byť mimo rozsahu pôsobnosti NPE a mali by sa na ne prípadne vzťahovať iné nástroje, ako napríklad program Digitálna Európa zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/694 (17). Je tiež dôležité maximalizovať synergie medzi rôznymi programami. |
| --- | --- |

(40)

Digitálna infraštruktúra je dôležitým odrazovým mostíkom inovácie. NPE by mal byť zameraný na financovanie infraštruktúry, aby sa jeho vplyv maximalizoval. Jednotlivé digitálne služby a aplikácie, napríklad tie, ktoré zahŕňajú rôzne technológie distribuovanej databázy transakcií alebo využívajú umelú inteligenciu, by preto mali byť mimo rozsahu pôsobnosti NPE a mali by sa na ne prípadne vzťahovať iné nástroje, ako napríklad program Digitálna Európa zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/694 (17). Je tiež dôležité maximalizovať synergie medzi rôznymi programami.

| (41) | Na zabezpečenie životaschopnosti predpokladaných digitálnych služieb novej generácie, ako sú služby „internetu vecí“ a digitálne aplikácie, ktoré majú priniesť značné výhody do rôznych odvetví a aj pre spoločnosť ako celok, bude nevyhnutné neprerušené cezhraničné pokrytie systémami 5G, najmä s cieľom umožniť používateľom a predmetom prístup k pripojeniu aj v pohybe. Možnosti rozdelenia nákladov pri zavádzaní sietí 5G v týchto odvetviach však zostávajú nejasné a predpokladané riziká ich komerčného zavádzania v niektorých kľúčových oblastiach sú veľmi vysoké. Očakáva sa, že cestné koridory a vlakové spojenia budú kľúčovými oblasťami pre prvú fázu nových aplikácií v oblasti prepojenej mobility a predstavujú preto zásadné cezhraničné projekty na financovanie v rámci NPE. |
| --- | --- |

(41)

Na zabezpečenie životaschopnosti predpokladaných digitálnych služieb novej generácie, ako sú služby „internetu vecí“ a digitálne aplikácie, ktoré majú priniesť značné výhody do rôznych odvetví a aj pre spoločnosť ako celok, bude nevyhnutné neprerušené cezhraničné pokrytie systémami 5G, najmä s cieľom umožniť používateľom a predmetom prístup k pripojeniu aj v pohybe. Možnosti rozdelenia nákladov pri zavádzaní sietí 5G v týchto odvetviach však zostávajú nejasné a predpokladané riziká ich komerčného zavádzania v niektorých kľúčových oblastiach sú veľmi vysoké. Očakáva sa, že cestné koridory a vlakové spojenia budú kľúčovými oblasťami pre prvú fázu nových aplikácií v oblasti prepojenej mobility a predstavujú preto zásadné cezhraničné projekty na financovanie v rámci NPE.

| (42) | Zavádzanie chrbticových elektronických komunikačných sietí vrátane podmorských káblov, ktoré majú prepájať európske územia s tretími krajinami na iných kontinentoch alebo ktoré majú prepájať európske ostrovy, najvzdialenejšie regióny či zámorské krajiny a územia, a to aj cez pobrežné vody Únie a výhradné hospodárske zóny členských štátov, je nevyhnutné na to, aby sa pre takúto kľúčovú infraštruktúru zabezpečila potrebná redundancia, zvýšila kapacita a odolnosť digitálnych sietí Únie a prispelo sa k územnej súdržnosti. Takéto projekty však bez verejnej podpory často nie sú komerčne životaschopné. Okrem toho by mala byť k dispozícii podpora na doplnenie európskych zdrojov vysokovýkonnej výpočtovej techniky primeranými pripojeniami s terabitovou kapacitou. |
| --- | --- |

(42)

Zavádzanie chrbticových elektronických komunikačných sietí vrátane podmorských káblov, ktoré majú prepájať európske územia s tretími krajinami na iných kontinentoch alebo ktoré majú prepájať európske ostrovy, najvzdialenejšie regióny či zámorské krajiny a územia, a to aj cez pobrežné vody Únie a výhradné hospodárske zóny členských štátov, je nevyhnutné na to, aby sa pre takúto kľúčovú infraštruktúru zabezpečila potrebná redundancia, zvýšila kapacita a odolnosť digitálnych sietí Únie a prispelo sa k územnej súdržnosti. Takéto projekty však bez verejnej podpory často nie sú komerčne životaschopné. Okrem toho by mala byť k dispozícii podpora na doplnenie európskych zdrojov vysokovýkonnej výpočtovej techniky primeranými pripojeniami s terabitovou kapacitou.

| (43) | Akciami prispievajúcimi k projektom spoločného záujmu v oblasti infraštruktúry digitálnej pripojiteľnosti by sa mala zaviesť najlepšie dostupná a najvhodnejšia technológia pre konkrétny projekt, ktorá bude spomedzi najmodernejších technológií ponúkať najvyváženejšie riešenie z hľadiska kapacity toku údajov, bezpečnosti prenosu, odolnosti siete a nákladovej efektívnosti. Takéto zavádzanie by sa malo priorizovať v rámci pracovných programov, pričom by sa mali zohľadniť kritériá stanovené v tomto nariadení. Zavádzanie sietí s veľmi vysokou kapacitou môže zahŕňať pasívnu infraštruktúru s cieľom maximalizovať sociálno-ekonomické, ako aj environmentálne prínosy. Napokon, pri určovaní toho, ktoré akcie budú prioritné, by sa mali zohľadniť aj možné pozitívne účinky presahovania (spill-overs), pokiaľ ide o pripojiteľnosť, napr. ak realizovaný projekt môže zlepšiť zdôvodnenie realizácie ďalších projektov, čo by viedlo k väčšiemu pokrytiu území a obyvateľstva v oblastiach, ktoré doteraz pokryté neboli. |
| --- | --- |

(43)

Akciami prispievajúcimi k projektom spoločného záujmu v oblasti infraštruktúry digitálnej pripojiteľnosti by sa mala zaviesť najlepšie dostupná a najvhodnejšia technológia pre konkrétny projekt, ktorá bude spomedzi najmodernejších technológií ponúkať najvyváženejšie riešenie z hľadiska kapacity toku údajov, bezpečnosti prenosu, odolnosti siete a nákladovej efektívnosti. Takéto zavádzanie by sa malo priorizovať v rámci pracovných programov, pričom by sa mali zohľadniť kritériá stanovené v tomto nariadení. Zavádzanie sietí s veľmi vysokou kapacitou môže zahŕňať pasívnu infraštruktúru s cieľom maximalizovať sociálno-ekonomické, ako aj environmentálne prínosy. Napokon, pri určovaní toho, ktoré akcie budú prioritné, by sa mali zohľadniť aj možné pozitívne účinky presahovania (spill-overs), pokiaľ ide o pripojiteľnosť, napr. ak realizovaný projekt môže zlepšiť zdôvodnenie realizácie ďalších projektov, čo by viedlo k väčšiemu pokrytiu území a obyvateľstva v oblastiach, ktoré doteraz pokryté neboli.

| (44) | Únia vyvinula vlastnú satelitnú technológiu na určovanie polohy, navigáciu a určovanie času (PNT) (programy Galileo a EGNOS) a vlastný program pre pozorovanie a monitorovanie Zeme (Copernicus). Programy Galileo a EGNOS aj program Copernicus ponúkajú pokročilé služby, ktoré prinášajú významné hospodárske prínosy verejným aj súkromným používateľom. Každá dopravná, energetická alebo digitálna infraštruktúra financovaná z NPE, ktorá využíva technológiu PNT alebo služby pozorovania Zeme, by preto mala byť s týmito programami technicky kompatibilná. |
| --- | --- |

(44)

Únia vyvinula vlastnú satelitnú technológiu na určovanie polohy, navigáciu a určovanie času (PNT) (programy Galileo a EGNOS) a vlastný program pre pozorovanie a monitorovanie Zeme (Copernicus). Programy Galileo a EGNOS aj program Copernicus ponúkajú pokročilé služby, ktoré prinášajú významné hospodárske prínosy verejným aj súkromným používateľom. Každá dopravná, energetická alebo digitálna infraštruktúra financovaná z NPE, ktorá využíva technológiu PNT alebo služby pozorovania Zeme, by preto mala byť s týmito programami technicky kompatibilná.

| (45) | Pozitívne výsledky prvej výzvy na prekladanie návrhov v oblasti kombinovaného financovania otvorenej v roku 2017 v rámci súčasného programu potvrdili relevantnosť a pridanú hodnotu využívania grantov Únie na kombinované financovanie s financovaním z Európskej investičnej banky alebo národných podporných bánk či iných rozvojových a verejných finančných inštitúcií, ako aj finančných inštitúcií a investorov zo súkromného sektora vrátane verejno-súkromných partnerstiev. Kombinovaným financovaním by sa malo prispieť k prilákaniu súkromných investícií a k posilneniu celkového príspevku verejného sektora v súlade s cieľmi Programu InvestEU. Z NPE by sa preto mali naďalej podporovať akcie, ktoré môžu byť financované kombináciou grantov Únie a iných zdrojov financovania. |
| --- | --- |

(45)

Pozitívne výsledky prvej výzvy na prekladanie návrhov v oblasti kombinovaného financovania otvorenej v roku 2017 v rámci súčasného programu potvrdili relevantnosť a pridanú hodnotu využívania grantov Únie na kombinované financovanie s financovaním z Európskej investičnej banky alebo národných podporných bánk či iných rozvojových a verejných finančných inštitúcií, ako aj finančných inštitúcií a investorov zo súkromného sektora vrátane verejno-súkromných partnerstiev. Kombinovaným financovaním by sa malo prispieť k prilákaniu súkromných investícií a k posilneniu celkového príspevku verejného sektora v súlade s cieľmi Programu InvestEU. Z NPE by sa preto mali naďalej podporovať akcie, ktoré môžu byť financované kombináciou grantov Únie a iných zdrojov financovania.

| (46) | V odvetví dopravy by sumy použité na operácie kombinovaného financovania nemali presiahnuť 10 % sumy z okruhu 1 klastra 2 VFR na roky 2021-2027. Malo by byť možné použiť operácie kombinovaného financovania napríklad na akcie súvisiace s inteligentnou, interoperabilnou, udržateľnou, inkluzívnou, dostupnou, bezpečnou a zabezpečenou mobilitou. |
| --- | --- |

(46)

V odvetví dopravy by sumy použité na operácie kombinovaného financovania nemali presiahnuť 10 % sumy z okruhu 1 klastra 2 VFR na roky 2021-2027. Malo by byť možné použiť operácie kombinovaného financovania napríklad na akcie súvisiace s inteligentnou, interoperabilnou, udržateľnou, inkluzívnou, dostupnou, bezpečnou a zabezpečenou mobilitou.

| (47) | Ciele politík NPE sa majú dosahovať aj prostredníctvom finančných nástrojov a rozpočtových záruk v rámci segmentov politiky Programu InvestEU. Akcie NPE by sa mali využívať na podporu investícií tak, že sa pomocou nich budú primeraným spôsobom a bez toho, aby sa zdvojovalo alebo vytláčalo súkromné financovanie, riešiť prípady zlyhania trhu alebo suboptimálne investičné situácie, a to najmä v prípade, že akcie nie sú komerčne životaschopné, ale majú jasnú pridanú hodnotu Únie. |
| --- | --- |

(47)

Ciele politík NPE sa majú dosahovať aj prostredníctvom finančných nástrojov a rozpočtových záruk v rámci segmentov politiky Programu InvestEU. Akcie NPE by sa mali využívať na podporu investícií tak, že sa pomocou nich budú primeraným spôsobom a bez toho, aby sa zdvojovalo alebo vytláčalo súkromné financovanie, riešiť prípady zlyhania trhu alebo suboptimálne investičné situácie, a to najmä v prípade, že akcie nie sú komerčne životaschopné, ale majú jasnú pridanú hodnotu Únie.

| (48) | Aby sa podporil integrovaný rozvoj inovačného cyklu, je nevyhnuté zabezpečiť komplementaritu medzi inovačnými riešeniami vyvinutými v kontexte rámcových programov Únie pre výskum a inováciu a inovačnými riešeniami, ktoré sa zavádzajú s podporou NPE. Na tento účel synergie s programom Horizont Európa, zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)2021/695 (18), majú zabezpečiť, aby sa výskumné a inovačné potreby v odvetviach dopravy, energetiky a digitálnych technológií v rámci Únie identifikovali a stanovili počas procesu strategického plánovania v rámci programu Horizont Európa. Synergie s programom Horizont Európa okrem toho majú zabezpečiť, aby sa prostredníctvom NPE podporovalo rozsiahle zavádzanie inovačných technológií a riešení v oblasti dopravy, energetiky a digitálnej infraštruktúry, a to najmä tých, ktoré vyplývajú z programu Horizont Európa. Synergie s programom Horizont Európa majú tie uľahčí výmenu informácií a údajov medzi týmto programom a NPE, napr. tým, že sa bude klásť dôraz na technológie z programu Horizont Európa s vysokou mierou pripravenosti na uvedenie na trh, ktoré môžu byť ďalej zavádzané prostredníctvom NPE. |
| --- | --- |

(48)

Aby sa podporil integrovaný rozvoj inovačného cyklu, je nevyhnuté zabezpečiť komplementaritu medzi inovačnými riešeniami vyvinutými v kontexte rámcových programov Únie pre výskum a inováciu a inovačnými riešeniami, ktoré sa zavádzajú s podporou NPE. Na tento účel synergie s programom Horizont Európa, zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)2021/695 (18), majú zabezpečiť, aby sa výskumné a inovačné potreby v odvetviach dopravy, energetiky a digitálnych technológií v rámci Únie identifikovali a stanovili počas procesu strategického plánovania v rámci programu Horizont Európa. Synergie s programom Horizont Európa okrem toho majú zabezpečiť, aby sa prostredníctvom NPE podporovalo rozsiahle zavádzanie inovačných technológií a riešení v oblasti dopravy, energetiky a digitálnej infraštruktúry, a to najmä tých, ktoré vyplývajú z programu Horizont Európa. Synergie s programom Horizont Európa majú tie uľahčí výmenu informácií a údajov medzi týmto programom a NPE, napr. tým, že sa bude klásť dôraz na technológie z programu Horizont Európa s vysokou mierou pripravenosti na uvedenie na trh, ktoré môžu byť ďalej zavádzané prostredníctvom NPE.

| (49) | Trvanie NPE by sa malo zosúladiť s trvaním VFR. Týmto nariadením by sa malo stanoviť finančné krytie na celé obdobie 2021 – 2027, pričom toto finančné krytie má počas ročného rozpočtového postupu predstavovať pre Európsky parlament a Radu hlavnú referenčnú sumu v zmysle bodu 18 Medziinštitucionálnej dohody zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (19). |
| --- | --- |

(49)

Trvanie NPE by sa malo zosúladiť s trvaním VFR. Týmto nariadením by sa malo stanoviť finančné krytie na celé obdobie 2021 – 2027, pričom toto finančné krytie má počas ročného rozpočtového postupu predstavovať pre Európsky parlament a Radu hlavnú referenčnú sumu v zmysle bodu 18 Medziinštitucionálnej dohody zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (19).

| (50) | Európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík je na úrovni Únie rámcom na určenie národných reformných priorít a monitorovanie ich vykonávania. Členské štáty vypracujú svoje vlastné národné viacročné investičné stratégie na podporu uvedených reformných priorít. Uvedené stratégie by sa mali predložiť spolu s každoročnými národnými programami reforiem ako prostriedok na stanovenie a koordináciu prioritných investičných projektov, ktoré majú byť podporované financovaním z prostriedkov členských štátov alebo financovaním z prostriedkov Únie alebo z oboch zdrojov. Mali by slúžiť aj na koherentné využívanie financovania z prostriedkov Únie a na maximalizáciu pridanej hodnoty finančnej podpory, ktorá sa má podľa potreby získať najmä z EFRR a Kohézneho fondu, Európskeho nástroja stabilizácie investícií, Programu InvestEU a NPE. Finančná podpora by sa mala v náležitých prípadoch využívať tak, aby bola v súlade s plánmi Únie a národnými energetickými a klimatickými plánmi. |
| --- | --- |

(50)

Európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík je na úrovni Únie rámcom na určenie národných reformných priorít a monitorovanie ich vykonávania. Členské štáty vypracujú svoje vlastné národné viacročné investičné stratégie na podporu uvedených reformných priorít. Uvedené stratégie by sa mali predložiť spolu s každoročnými národnými programami reforiem ako prostriedok na stanovenie a koordináciu prioritných investičných projektov, ktoré majú byť podporované financovaním z prostriedkov členských štátov alebo financovaním z prostriedkov Únie alebo z oboch zdrojov. Mali by slúžiť aj na koherentné využívanie financovania z prostriedkov Únie a na maximalizáciu pridanej hodnoty finančnej podpory, ktorá sa má podľa potreby získať najmä z EFRR a Kohézneho fondu, Európskeho nástroja stabilizácie investícií, Programu InvestEU a NPE. Finančná podpora by sa mala v náležitých prípadoch využívať tak, aby bola v súlade s plánmi Únie a národnými energetickými a klimatickými plánmi.

| (51) | Na toto nariadenie sa vzťahujú horizontálne rozpočtové pravidlá prijaté Európskym parlamentom a Radou na základe článku 322 ZFEÚ. Uvedené pravidlá sú ustanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách a vymedzujú predovšetkým postup zostavovania a plnenia rozpočtu prostredníctvom grantov, cien, verejného obstarávania a nepriameho plnenia, ako aj kontroly zodpovednosti účastníkov finančných operácií. Pravidlá prijaté na základe článku 322 ZFEÚ zahŕňajú aj všeobecný režim podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie. |
| --- | --- |

(51)

Na toto nariadenie sa vzťahujú horizontálne rozpočtové pravidlá prijaté Európskym parlamentom a Radou na základe článku 322 ZFEÚ. Uvedené pravidlá sú ustanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách a vymedzujú predovšetkým postup zostavovania a plnenia rozpočtu prostredníctvom grantov, cien, verejného obstarávania a nepriameho plnenia, ako aj kontroly zodpovednosti účastníkov finančných operácií. Pravidlá prijaté na základe článku 322 ZFEÚ zahŕňajú aj všeobecný režim podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie.

| (52) | Typy financovania a spôsoby vykonávania podľa tohto nariadenia by sa mali zvoliť na základe ich schopnosti dosiahnuť špecifické ciele akcií a výsledky s osobitným zreteľom na náklady na kontroly, administratívne zaťaženie a očakávané riziko nesúladu. Pri takýchto voľbách by sa malo zvážiť použitie jednorazových platieb, paušálnych sadzieb a jednotkových nákladov, ako aj financovanie, ktoré nie je spojené s nákladmi, ako sa uvádza v článku 125 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách. |
| --- | --- |

(52)

Typy financovania a spôsoby vykonávania podľa tohto nariadenia by sa mali zvoliť na základe ich schopnosti dosiahnuť špecifické ciele akcií a výsledky s osobitným zreteľom na náklady na kontroly, administratívne zaťaženie a očakávané riziko nesúladu. Pri takýchto voľbách by sa malo zvážiť použitie jednorazových platieb, paušálnych sadzieb a jednotkových nákladov, ako aj financovanie, ktoré nie je spojené s nákladmi, ako sa uvádza v článku 125 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

| (53) | Právne subjekty usadené v Únii by mali mať v čo najväčšej miere možnosť zúčastňovať sa na recipročnom základe na rovnocenných programoch tretích krajín, ktoré sa zúčastňujú na NPE. |
| --- | --- |

(53)

Právne subjekty usadené v Únii by mali mať v čo najväčšej miere možnosť zúčastňovať sa na recipročnom základe na rovnocenných programoch tretích krajín, ktoré sa zúčastňujú na NPE.

| (54) | Tretie krajiny, ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), sa môžu zapojiť do programov Únie v rámci spolupráce založenej na Dohode o Európskom hospodárskom priestore (20) (ďalej len „Dohoda EHP“), ktorá umožňuje vykonávanie programov na základe rozhodnutia prijatého podľa uvedenej dohody. Tretie krajiny sa môžu zapojiť aj na základe iných právnych nástrojov. V tomto nariadení by sa malo zaviesť osobitné ustanovenie vyžadujúce od tretích krajín, aby udelili potrebné práva a prístup požadované pre zodpovedného povoľujúceho úradníka, Európskemu úradu pre boj proti podvodom (OLAF) a Dvoru audítorov na riadne vykonávanie ich príslušných právomocí. |
| --- | --- |

(54)

Tretie krajiny, ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), sa môžu zapojiť do programov Únie v rámci spolupráce založenej na Dohode o Európskom hospodárskom priestore (20) (ďalej len „Dohoda EHP“), ktorá umožňuje vykonávanie programov na základe rozhodnutia prijatého podľa uvedenej dohody. Tretie krajiny sa môžu zapojiť aj na základe iných právnych nástrojov. V tomto nariadení by sa malo zaviesť osobitné ustanovenie vyžadujúce od tretích krajín, aby udelili potrebné práva a prístup požadované pre zodpovedného povoľujúceho úradníka, Európskemu úradu pre boj proti podvodom (OLAF) a Dvoru audítorov na riadne vykonávanie ich príslušných právomocí.

| (55) | V nariadení o rozpočtových pravidlách sa stanovujú pravidlá, ktorými sa upravuje postup udeľovania grantov. Aby sa zohľadnila špecifickosť akcií podporovaných z NPE a zaistilo sa dôsledné vykonávanie v odvetviach, na ktoré sa NPE vzťahuje, je nevyhnutné poskytnúť doplňujúce informácie o kritériách oprávnenosti a kritériách na vyhodnotenie návrhov. Výber operácií a ich financovanie by mali podliehať podmienkam stanoveným v tomto nariadení a v nariadení o rozpočtových pravidlách. Bez toho, aby bolo dotknuté nariadenie o rozpočtových pravidlách, by malo byť možné stanoviť v pracovných programoch zjednodušené postupy. |
| --- | --- |

(55)

V nariadení o rozpočtových pravidlách sa stanovujú pravidlá, ktorými sa upravuje postup udeľovania grantov. Aby sa zohľadnila špecifickosť akcií podporovaných z NPE a zaistilo sa dôsledné vykonávanie v odvetviach, na ktoré sa NPE vzťahuje, je nevyhnutné poskytnúť doplňujúce informácie o kritériách oprávnenosti a kritériách na vyhodnotenie návrhov. Výber operácií a ich financovanie by mali podliehať podmienkam stanoveným v tomto nariadení a v nariadení o rozpočtových pravidlách. Bez toho, aby bolo dotknuté nariadenie o rozpočtových pravidlách, by malo byť možné stanoviť v pracovných programoch zjednodušené postupy.

| (56) | V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách sa podmienky účasti a kritériá na vyhodnotenie návrhov stanovujú v pracovných programoch. V odvetví dopravy by sa kvalita a relevantnosť projektu mala posudzovať aj so zreteľom na očakávaný vplyv projektu na európsku pripojiteľnosť, na jeho súlad s požiadavkami v oblasti prístupnosti a na jeho stratégiu týkajúcu sa budúcich potrieb v oblasti údržby. |
| --- | --- |

(56)

V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách sa podmienky účasti a kritériá na vyhodnotenie návrhov stanovujú v pracovných programoch. V odvetví dopravy by sa kvalita a relevantnosť projektu mala posudzovať aj so zreteľom na očakávaný vplyv projektu na európsku pripojiteľnosť, na jeho súlad s požiadavkami v oblasti prístupnosti a na jeho stratégiu týkajúcu sa budúcich potrieb v oblasti údržby.

| (57) | V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (21) a nariadeniami Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (22), (Euratom, ES) č. 2185/96 (23) a (EÚ) 2017/1939 (24) sa finančné záujmy Únie majú chrániť prostredníctvom primeraných opatrení vrátane opatrení týkajúcich sa prevencie, odhaľovania, nápravy a vyšetrovania nezrovnalostí vrátane podvodov; vymáhania stratených, nesprávne vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov; a uloženia administratívnych sankcií v náležitých prípadoch. Konkrétne má OLAF právomoc vykonávať v súlade s nariadeniami (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EÚ, Euratom) č. 883/2013 administratívne vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste s cieľom zistiť, či nedošlo k podvodu, ku korupcii alebo k akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Európska prokuratúra je v súlade s nariadením (EÚ) 2017/1939 splnomocnená vyšetrovať a stíhať trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie, ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 (25). V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách má každá osoba alebo každý subjekt, ktoré prijímajú finančné prostriedky Únie, v plnej miere spolupracovať pri ochrane finančných záujmov Únie, udeliť potrebné práva a prístup Komisii, OLAF-u, Dvoru audítorov a, pokiaľ ide o tie členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na posilnenej spolupráci podľa nariadenia (EÚ) 2017/1939, Európskej prokuratúre, a zabezpečiť, aby všetky tretie strany zúčastňujúce sa na implementácii finančných prostriedkov Únie udelili rovnocenné práva. |
| --- | --- |

(57)

V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (21) a nariadeniami Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (22), (Euratom, ES) č. 2185/96 (23) a (EÚ) 2017/1939 (24) sa finančné záujmy Únie majú chrániť prostredníctvom primeraných opatrení vrátane opatrení týkajúcich sa prevencie, odhaľovania, nápravy a vyšetrovania nezrovnalostí vrátane podvodov; vymáhania stratených, nesprávne vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov; a uloženia administratívnych sankcií v náležitých prípadoch. Konkrétne má OLAF právomoc vykonávať v súlade s nariadeniami (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EÚ, Euratom) č. 883/2013 administratívne vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste s cieľom zistiť, či nedošlo k podvodu, ku korupcii alebo k akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Európska prokuratúra je v súlade s nariadením (EÚ) 2017/1939 splnomocnená vyšetrovať a stíhať trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie, ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 (25). V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách má každá osoba alebo každý subjekt, ktoré prijímajú finančné prostriedky Únie, v plnej miere spolupracovať pri ochrane finančných záujmov Únie, udeliť potrebné práva a prístup Komisii, OLAF-u, Dvoru audítorov a, pokiaľ ide o tie členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na posilnenej spolupráci podľa nariadenia (EÚ) 2017/1939, Európskej prokuratúre, a zabezpečiť, aby všetky tretie strany zúčastňujúce sa na implementácii finančných prostriedkov Únie udelili rovnocenné práva.

| (58) | Podľa rozhodnutia Rady 2013/755/EÚ (26) sú osoby a subjekty usadené v zámorských krajinách a na zámorských územiach oprávnené získať financovanie v súlade s pravidlami a cieľmi NPE a prípadnými dojednaniami uplatniteľnými na členský štát, s ktorým sú zámorská krajina alebo územie spojené. |
| --- | --- |

(58)

Podľa rozhodnutia Rady 2013/755/EÚ (26) sú osoby a subjekty usadené v zámorských krajinách a na zámorských územiach oprávnené získať financovanie v súlade s pravidlami a cieľmi NPE a prípadnými dojednaniami uplatniteľnými na členský štát, s ktorým sú zámorská krajina alebo územie spojené.

| (59) | Únia by sa mala usilovať o koherenciu a synergie s programami Únie v oblasti vonkajších politík vrátane predvstupovej pomoci v nadväznosti na záväzky prijaté v kontexte oznámenia Komisie zo 6. februára 2018 s názvom „Dôveryhodná perspektíva rozšírenia pre krajiny západného Balkánu a väčšia angažovanosť EÚ v tejto oblasti“. |
| --- | --- |

(59)

Únia by sa mala usilovať o koherenciu a synergie s programami Únie v oblasti vonkajších politík vrátane predvstupovej pomoci v nadväznosti na záväzky prijaté v kontexte oznámenia Komisie zo 6. februára 2018 s názvom „Dôveryhodná perspektíva rozšírenia pre krajiny západného Balkánu a väčšia angažovanosť EÚ v tejto oblasti“.

| (60) | Ak sa tretie krajiny alebo subjekty usadené v tretích krajinách zúčastňujú na akciách prispievajúcich k projektom spoločného záujmu alebo k cezhraničným projektom v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, finančná podpora by mala byť dostupná, len ak je to nevyhnutné na splnenie cieľov týchto projektov. Pokiaľ ide o cezhraničné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, spolupráca medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a treťou krajinou (vrátane v rámci Energetického spoločenstva) by mala byť v súlade s podmienkami stanovenými v smernici (EÚ) 2018/2001, ktoré sa týkajú potreby fyzického prepojenia s Úniou. |
| --- | --- |

(60)

Ak sa tretie krajiny alebo subjekty usadené v tretích krajinách zúčastňujú na akciách prispievajúcich k projektom spoločného záujmu alebo k cezhraničným projektom v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, finančná podpora by mala byť dostupná, len ak je to nevyhnutné na splnenie cieľov týchto projektov. Pokiaľ ide o cezhraničné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, spolupráca medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a treťou krajinou (vrátane v rámci Energetického spoločenstva) by mala byť v súlade s podmienkami stanovenými v smernici (EÚ) 2018/2001, ktoré sa týkajú potreby fyzického prepojenia s Úniou.

| (61) | Vo svojom oznámení z 3. októbra 2017 s názvom „Za fungujúce a prínosné verejné obstarávanie v Európe“ Komisia konštatuje, že čo sa týka verejného obstarávania, Únia je najotvorenejším trhom na svete, podniky z Únie však nemajú vždy rovnaký prístup na trh v iných krajinách. Prijímatelia prostriedkov z NPE by preto mali v plnej miere využiť možnosti strategického obstarávania, ktoré ponúka smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/25/EÚ (27). |
| --- | --- |

(61)

Vo svojom oznámení z 3. októbra 2017 s názvom „Za fungujúce a prínosné verejné obstarávanie v Európe“ Komisia konštatuje, že čo sa týka verejného obstarávania, Únia je najotvorenejším trhom na svete, podniky z Únie však nemajú vždy rovnaký prístup na trh v iných krajinách. Prijímatelia prostriedkov z NPE by preto mali v plnej miere využiť možnosti strategického obstarávania, ktoré ponúka smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/25/EÚ (27).

| (62) | Podľa bodov 22 a 23 Medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (28) by sa NPE mal hodnotiť na základe informácií získaných v súlade s osobitnými požiadavkami na monitorovanie, ako napríklad sledovanie výdavkov na klímu, pričom by sa malo predchádzať administratívnemu zaťaženiu, najmä vo vzťahu k členským štátom, a nadmernej regulácii. V prípade potreby by uvedené požiadavky mali zahŕňať merateľné ukazovatele ako základ hodnotenia účinkov NPE v praxi. Komisia by mala vykonávať hodnotenia, ktoré postúpi Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, s cieľom posúdiť efektívnosť a účinnosť financovania a jeho vplyv na celkové ciele NPE a vykonať akékoľvek potrebné zmeny. |
| --- | --- |

(62)

Podľa bodov 22 a 23 Medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (28) by sa NPE mal hodnotiť na základe informácií získaných v súlade s osobitnými požiadavkami na monitorovanie, ako napríklad sledovanie výdavkov na klímu, pričom by sa malo predchádzať administratívnemu zaťaženiu, najmä vo vzťahu k členským štátom, a nadmernej regulácii. V prípade potreby by uvedené požiadavky mali zahŕňať merateľné ukazovatele ako základ hodnotenia účinkov NPE v praxi. Komisia by mala vykonávať hodnotenia, ktoré postúpi Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, s cieľom posúdiť efektívnosť a účinnosť financovania a jeho vplyv na celkové ciele NPE a vykonať akékoľvek potrebné zmeny.

| (63) | Mali by sa vykonávať transparentné, zodpovedné a adekvátne opatrenia na monitorovanie a podávanie správ, vrátane merateľných ukazovateľov, s cieľom posudzovať pokrok pri dosahovaní všeobecných a špecifických cieľov NPE, ktoré sú stanovené v tomto nariadení, a podávať o ňom správy. Uvedenými opatreniami by sa tiež malo zabezpečiť, aby boli výsledky NPE uznávané. Systémom podávania správ o výkonnosti by sa malo zabezpečiť, aby údaje na monitorovanie vykonávania NPE a jeho výsledkov boli vhodné na hĺbkovú analýzu dosiahnutého pokroku a ťažkostí, ktoré sa vyskytli, a aby tieto údaje a výsledky boli zozbierané efektívne, účinne a včas. Príjemcom finančných prostriedkov Únie je nevyhnutné uložiť primerané požiadavky na podávanie správ s cieľom zbierať relevantné údaje na účely NPE. |
| --- | --- |

(63)

Mali by sa vykonávať transparentné, zodpovedné a adekvátne opatrenia na monitorovanie a podávanie správ, vrátane merateľných ukazovateľov, s cieľom posudzovať pokrok pri dosahovaní všeobecných a špecifických cieľov NPE, ktoré sú stanovené v tomto nariadení, a podávať o ňom správy. Uvedenými opatreniami by sa tiež malo zabezpečiť, aby boli výsledky NPE uznávané. Systémom podávania správ o výkonnosti by sa malo zabezpečiť, aby údaje na monitorovanie vykonávania NPE a jeho výsledkov boli vhodné na hĺbkovú analýzu dosiahnutého pokroku a ťažkostí, ktoré sa vyskytli, a aby tieto údaje a výsledky boli zozbierané efektívne, účinne a včas. Príjemcom finančných prostriedkov Únie je nevyhnutné uložiť primerané požiadavky na podávanie správ s cieľom zbierať relevantné údaje na účely NPE.

| (64) | NPE by sa mal vykonávať prostredníctvom pracovných programov. Komisia by mala do ... [tri mesiace po dátume nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] prijať prvé viacročné pracovné programy, ktoré by mali zahŕňať harmonogram výziev na predkladanie návrhov na prvé tri roky fungovania NPE, ich témy a orientačný rozpočet, ako aj výhľadový rámec vzťahujúci sa na celé programové obdobie. |
| --- | --- |

(64)

NPE by sa mal vykonávať prostredníctvom pracovných programov. Komisia by mala do ... [tri mesiace po dátume nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] prijať prvé viacročné pracovné programy, ktoré by mali zahŕňať harmonogram výziev na predkladanie návrhov na prvé tri roky fungovania NPE, ich témy a orientačný rozpočet, ako aj výhľadový rámec vzťahujúci sa na celé programové obdobie.

| (65) | S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, pokiaľ ide o stanovenie osobitných pravidiel týkajúcich sa spolufinancovania častí cezhraničných projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov; o prípadné spresnenie požiadaviek na infraštruktúru, ktoré sa vzťahujú na určité kategórie akcií zamerané na infraštruktúru na dvojaké použitie, ako aj postupu hodnotenia týkajúceho sa akcií súvisiacich s akciami zameranými na infraštruktúru na dvojaké použitie; o prijatie pracovných programov a o poskytovanie finančnej podpory Únie. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (29). |
| --- | --- |

(65)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, pokiaľ ide o stanovenie osobitných pravidiel týkajúcich sa spolufinancovania častí cezhraničných projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov; o prípadné spresnenie požiadaviek na infraštruktúru, ktoré sa vzťahujú na určité kategórie akcií zamerané na infraštruktúru na dvojaké použitie, ako aj postupu hodnotenia týkajúceho sa akcií súvisiacich s akciami zameranými na infraštruktúru na dvojaké použitie; o prijatie pracovných programov a o poskytovanie finančnej podpory Únie. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (29).

| (66) | S cieľom upraviť ukazovatele použité na monitorovanie NPE, orientačné percentuálne hodnoty rozpočtových zdrojov pridelených na jednotlivé špecifické ciele v odvetví dopravy a vymedzenie dopravných koridorov základnej siete, ak to bude potrebné, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o zmeny častí I, II a III prílohy k tomuto nariadeniu. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
| --- | --- |

(66)

S cieľom upraviť ukazovatele použité na monitorovanie NPE, orientačné percentuálne hodnoty rozpočtových zdrojov pridelených na jednotlivé špecifické ciele v odvetví dopravy a vymedzenie dopravných koridorov základnej siete, ak to bude potrebné, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o zmeny častí I, II a III prílohy k tomuto nariadeniu. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

| (67) | Keďže ciele tohto nariadenia, a to budovať, rozvíjať, modernizovať a dokončiť transeurópske siete v odvetviach dopravy, energetiky a digitálnych technológií a uľahčiť cezhraničnú spoluprácu v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu alebo dôsledkov činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

(67)

Keďže ciele tohto nariadenia, a to budovať, rozvíjať, modernizovať a dokončiť transeurópske siete v odvetviach dopravy, energetiky a digitálnych technológií a uľahčiť cezhraničnú spoluprácu v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu alebo dôsledkov činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

| (68) | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013 (30) a nariadenie (EÚ) č. 283/2014 by sa preto mali zrušiť. Účinky článku 29 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013, ktorým sa mení príloha k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 913/2010 (31), pokiaľ ide o zoznam koridorov nákladnej dopravy, by sa však mali zachovať. |
| --- | --- |

(68)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013 (30) a nariadenie (EÚ) č. 283/2014 by sa preto mali zrušiť. Účinky článku 29 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013, ktorým sa mení príloha k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 913/2010 (31), pokiaľ ide o zoznam koridorov nákladnej dopravy, by sa však mali zachovať.

| (69) | S cieľom zabezpečiť kontinuitu poskytovania podpory v príslušných oblastiach politiky a umožniť, aby sa vykonávanie začalo od začiatku VFR na roky 2021 – 2027, by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr a malo by sa uplatňovať so spätnou účinnosťou od 1. januára 2021, |
| --- | --- |

(69)

S cieľom zabezpečiť kontinuitu poskytovania podpory v príslušných oblastiach politiky a umožniť, aby sa vykonávanie začalo od začiatku VFR na roky 2021 – 2027, by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr a malo by sa uplatňovať so spätnou účinnosťou od 1. januára 2021,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Predmet úpravy

Týmto nariadením sa zriaďuje Nástroj na prepájanie Európy (ďalej len „NPE“) na obdobie trvania viacročného finančného rámca (ďalej len „VFR“) na roky 2021 – 2027.

Týmto nariadením sa stanovujú ciele NPE, jeho rozpočet na obdobie rokov 2021 – 2027, formy financovania z prostriedkov Únie a pravidlá poskytovania takéhoto financovania.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| a) | „akcia“ je akákoľvek činnosť, ktorá bola určená ako finančne a technicky nezávislá, je časovo ohraničená a je potrebná na realizáciu projektu; |
| --- | --- |

a)

„akcia“ je akákoľvek činnosť, ktorá bola určená ako finančne a technicky nezávislá, je časovo ohraničená a je potrebná na realizáciu projektu;

| b) | „alternatívne palivá“ sú alternatívne palivá pre všetky druhy dopravy v zmysle článku 2 bodu 1 smernice 2014/94/EÚ; |
| --- | --- |

b)

„alternatívne palivá“ sú alternatívne palivá pre všetky druhy dopravy v zmysle článku 2 bodu 1 smernice 2014/94/EÚ;

| c) | „prijímateľ“ je subjekt s právnou subjektivitou, s ktorým bola podpísaná dohoda o grante; |
| --- | --- |

c)

„prijímateľ“ je subjekt s právnou subjektivitou, s ktorým bola podpísaná dohoda o grante;

| d) | „operácia kombinovaného financovania“ sú akcie podporované z rozpočtu Únie vrátane akcií v rámci mechanizmov kombinovaného financovania podľa článku 2 bodu 6 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré kombinujú nesplatné formy podpory a/alebo finančné nástroje a/alebo rozpočtové záruky z rozpočtu Únie so splatnými formami podpory od rozvojových alebo iných verejných finančných inštitúcií, ako aj komerčných finančných inštitúcií a investorov; |
| --- | --- |

d)

„operácia kombinovaného financovania“ sú akcie podporované z rozpočtu Únie vrátane akcií v rámci mechanizmov kombinovaného financovania podľa článku 2 bodu 6 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré kombinujú nesplatné formy podpory a/alebo finančné nástroje a/alebo rozpočtové záruky z rozpočtu Únie so splatnými formami podpory od rozvojových alebo iných verejných finančných inštitúcií, ako aj komerčných finančných inštitúcií a investorov;

| e) | „súhrnná sieť“ je dopravná infraštruktúra určená v súlade s kapitolou II nariadenia (EÚ) č. 1315/2013; |
| --- | --- |

e)

„súhrnná sieť“ je dopravná infraštruktúra určená v súlade s kapitolou II nariadenia (EÚ) č. 1315/2013;

| f) | „základná sieť“ je dopravná infraštruktúra určená v súlade s kapitolou III nariadenia (EÚ) č. 1315/2013; |
| --- | --- |

f)

„základná sieť“ je dopravná infraštruktúra určená v súlade s kapitolou III nariadenia (EÚ) č. 1315/2013;

| g) | „koridory základnej siete“ sú nástroje uľahčujúce koordinovanú realizáciu základnej siete podľa kapitoly IV nariadenia (EÚ) č. 1315/2013 a sú uvedené v časti III prílohy k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

g)

„koridory základnej siete“ sú nástroje uľahčujúce koordinovanú realizáciu základnej siete podľa kapitoly IV nariadenia (EÚ) č. 1315/2013 a sú uvedené v časti III prílohy k tomuto nariadeniu;

| h) | „cezhraničné prepojenie“ je v odvetví dopravy projekt spoločného záujmu, ktorý zabezpečuje kontinuitu TEN-T medzi členskými štátmi alebo medzi členským štátom a treťou krajinou; |
| --- | --- |

h)

„cezhraničné prepojenie“ je v odvetví dopravy projekt spoločného záujmu, ktorý zabezpečuje kontinuitu TEN-T medzi členskými štátmi alebo medzi členským štátom a treťou krajinou;

| i) | „chýbajúce prepojenie“ je v prípade všetkých druhov dopravy chýbajúci úsek TEN-T alebo dopravný úsek, ktorý zabezpečuje spojenie základnej alebo súhrnnej siete s koridormi TEN-T a ktorý bráni kontinuite TEN-T alebo ktorý obsahuje jedno alebo viacero úzkych miest ovplyvňujúcich kontinuitu TEN-T; |
| --- | --- |

i)

„chýbajúce prepojenie“ je v prípade všetkých druhov dopravy chýbajúci úsek TEN-T alebo dopravný úsek, ktorý zabezpečuje spojenie základnej alebo súhrnnej siete s koridormi TEN-T a ktorý bráni kontinuite TEN-T alebo ktorý obsahuje jedno alebo viacero úzkych miest ovplyvňujúcich kontinuitu TEN-T;

| j) | „infraštruktúra s dvojakým použitím“ je infraštruktúra dopravnej siete, ktorá slúži na civilné a obranné účely; |
| --- | --- |

j)

„infraštruktúra s dvojakým použitím“ je infraštruktúra dopravnej siete, ktorá slúži na civilné a obranné účely;

| k) | „cezhraničný projekt v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov“ je projekt vybratý alebo oprávnený na výber podľa dohody o spolupráci alebo akéhokoľvek iného dojednania medzi dvoma alebo viacerými členskými štátmi alebo dojednania medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a jednou alebo viacerými tretími krajinami, ako sa stanovuje v článkoch 8, 9, 11 a 13 smernice (EÚ) 2018/2001, pri plánovaní alebo zavádzaní využívania energie z obnoviteľných zdrojov v súlade s kritériami stanovenými v časti IV prílohy k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

k)

„cezhraničný projekt v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov“ je projekt vybratý alebo oprávnený na výber podľa dohody o spolupráci alebo akéhokoľvek iného dojednania medzi dvoma alebo viacerými členskými štátmi alebo dojednania medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a jednou alebo viacerými tretími krajinami, ako sa stanovuje v článkoch 8, 9, 11 a 13 smernice (EÚ) 2018/2001, pri plánovaní alebo zavádzaní využívania energie z obnoviteľných zdrojov v súlade s kritériami stanovenými v časti IV prílohy k tomuto nariadeniu;

| l) | „prvoradosť energetickej efektívnosti“ je prvoradosť energetickej efektívnosti v zmysle článku 2 bodu 18 nariadenia (EÚ) 2018/1999; |
| --- | --- |

l)

„prvoradosť energetickej efektívnosti“ je prvoradosť energetickej efektívnosti v zmysle článku 2 bodu 18 nariadenia (EÚ) 2018/1999;

| m) | „infraštruktúra digitálnej pripojiteľnosti“ sú siete s veľmi vysokou kapacitou, systémy 5G, vysokokvalitné miestne bezdrôtové pripojenie a chrbticové siete, ako aj prevádzkové digitálne platformy priamo súvisiace s dopravnou a energetickou infraštruktúrou; |
| --- | --- |

m)

„infraštruktúra digitálnej pripojiteľnosti“ sú siete s veľmi vysokou kapacitou, systémy 5G, vysokokvalitné miestne bezdrôtové pripojenie a chrbticové siete, ako aj prevádzkové digitálne platformy priamo súvisiace s dopravnou a energetickou infraštruktúrou;

| n) | „systémy 5G“ je súbor prvkov digitálnej infraštruktúry založený na celosvetovo dohodnutých normách pre mobilné a bezdrôtové komunikačné technológie používané na pripojenie a služby s pridanou hodnotou s pokročilými výkonnostnými charakteristikami, ako sú veľmi vysoká rýchlosť a kapacita prenosu dát, malé oneskorenie komunikácie, ultravysoká spoľahlivosť alebo podpora veľkého počtu pripojených zariadení; |
| --- | --- |

n)

„systémy 5G“ je súbor prvkov digitálnej infraštruktúry založený na celosvetovo dohodnutých normách pre mobilné a bezdrôtové komunikačné technológie používané na pripojenie a služby s pridanou hodnotou s pokročilými výkonnostnými charakteristikami, ako sú veľmi vysoká rýchlosť a kapacita prenosu dát, malé oneskorenie komunikácie, ultravysoká spoľahlivosť alebo podpora veľkého počtu pripojených zariadení;

| o) | „koridor 5G“ je dopravná trasa, cesta, železnica alebo vnútrozemská vodná cesta, plne pokrytá infraštruktúrou digitálnej pripojiteľnosti, a najmä systémami 5G, ktorá umožňuje nepretržité poskytovanie synergických digitálnych služieb, akými sú prepojená a automatizovaná mobilita, podobné inteligentné služby mobility pre železničnú dopravu alebo digitálna pripojiteľnosť na vnútrozemských vodných cestách; |
| --- | --- |

o)

„koridor 5G“ je dopravná trasa, cesta, železnica alebo vnútrozemská vodná cesta, plne pokrytá infraštruktúrou digitálnej pripojiteľnosti, a najmä systémami 5G, ktorá umožňuje nepretržité poskytovanie synergických digitálnych služieb, akými sú prepojená a automatizovaná mobilita, podobné inteligentné služby mobility pre železničnú dopravu alebo digitálna pripojiteľnosť na vnútrozemských vodných cestách;

| p) | „prevádzkové digitálne platformy priamo súvisiace s dopravnou a energetickou infraštruktúrou“ sú fyzické a virtuálne zdroje informačných a komunikačných technológií, ktoré fungujú prostredníctvom komunikačnej infraštruktúry a zabezpečujú tok, ukladanie, spracúvanie a analýzu údajov o dopravnej alebo energetickej infraštruktúre, alebo o oboch; |
| --- | --- |

p)

„prevádzkové digitálne platformy priamo súvisiace s dopravnou a energetickou infraštruktúrou“ sú fyzické a virtuálne zdroje informačných a komunikačných technológií, ktoré fungujú prostredníctvom komunikačnej infraštruktúry a zabezpečujú tok, ukladanie, spracúvanie a analýzu údajov o dopravnej alebo energetickej infraštruktúre, alebo o oboch;

| q) | „projekt spoločného záujmu“ je projekt stanovený v nariadení (EÚ) č. 1315/2013 alebo v nariadení (EÚ) č. 347/2013 alebo v článku 8 tohto nariadenia; |
| --- | --- |

q)

„projekt spoločného záujmu“ je projekt stanovený v nariadení (EÚ) č. 1315/2013 alebo v nariadení (EÚ) č. 347/2013 alebo v článku 8 tohto nariadenia;

| r) | „štúdie“ sú činnosti potrebné na prípravu vykonávania projektu, ako sú prípravné štúdie, mapovacie štúdie, štúdie uskutočniteľnosti, hodnotiace, skúšobné a validačné štúdie vrátane štúdií vo forme softvéru a všetky ostatné podporné technické opatrenia vrátane predbežných činností zameraných na vymedzenie a prípravu projektu a rozhodnutie o jeho financovaní, akými sú prieskum v teréne a príprava finančného balíka; |
| --- | --- |

r)

„štúdie“ sú činnosti potrebné na prípravu vykonávania projektu, ako sú prípravné štúdie, mapovacie štúdie, štúdie uskutočniteľnosti, hodnotiace, skúšobné a validačné štúdie vrátane štúdií vo forme softvéru a všetky ostatné podporné technické opatrenia vrátane predbežných činností zameraných na vymedzenie a prípravu projektu a rozhodnutie o jeho financovaní, akými sú prieskum v teréne a príprava finančného balíka;

| s) | „sociálno-ekonomickí aktéri“ sú subjekty, ktoré svojím poslaním, povahou alebo polohou môžu priamo či nepriamo zabezpečiť významné sociálno-ekonomické výhody pre občanov, podniky a miestne komunity nachádzajúce sa v ich blízkom okolí alebo v ich oblasti vplyvu; |
| --- | --- |

s)

„sociálno-ekonomickí aktéri“ sú subjekty, ktoré svojím poslaním, povahou alebo polohou môžu priamo či nepriamo zabezpečiť významné sociálno-ekonomické výhody pre občanov, podniky a miestne komunity nachádzajúce sa v ich blízkom okolí alebo v ich oblasti vplyvu;

| t) | „tretia krajina“ je krajina, ktorá nie je členským štátom Únie; |
| --- | --- |

t)

„tretia krajina“ je krajina, ktorá nie je členským štátom Únie;

| u) | „siete s veľmi vysokou kapacitou“ sú siete s veľmi vysokou kapacitou v zmysle článku 2 bodu 2 smernice (EÚ) 2018/1972; |
| --- | --- |

u)

„siete s veľmi vysokou kapacitou“ sú siete s veľmi vysokou kapacitou v zmysle článku 2 bodu 2 smernice (EÚ) 2018/1972;

| v) | „práce“ sú nákup, dodávka a využitie komponentov, systémov a služieb vrátane softvéru a realizácia vývojových, stavebných a montážnych činností spojených s projektom, preberanie zariadení a spustenie projektu. |
| --- | --- |

v)

„práce“ sú nákup, dodávka a využitie komponentov, systémov a služieb vrátane softvéru a realizácia vývojových, stavebných a montážnych činností spojených s projektom, preberanie zariadení a spustenie projektu.

Článok 3

Ciele

1.   Všeobecnými cieľmi NPE je budovať, rozvíjať, modernizovať a dokončiť transeurópske siete v odvetviach dopravy, energetiky a digitálnych technológií a uľahčiť cezhraničnú spoluprácu v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, pričom sa zohľadnia dlhodobé záväzky v oblasti dekarbonizácie a ciele zvyšovania konkurencieschopnosti Európy; inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast; územná, sociálna a hospodárska súdržnosť; a prístup k vnútornému trhu a jeho integrácia, a to s dôrazom na uľahčenie synergií medzi odvetviami dopravy, energetiky a digitálnych technológií.

2.   NPE má tieto špecifické ciele:

| a) | v odvetví dopravy:






  i) | prispievať k rozvoju projektov spoločného záujmu, ktoré súvisia s efektívnymi, prepojenými a multimodálnymi sieťami a infraštruktúrou pre inteligentnú, interoperabilnú, udržateľnú, inkluzívnu, dostupnú, bezpečnú a zabezpečenú mobilitu v súlade s cieľmi nariadenia (EÚ) č. 1315/2013; a |
| --- | --- | --- |

a)

v odvetví dopravy:

i)

prispievať k rozvoju projektov spoločného záujmu, ktoré súvisia s efektívnymi, prepojenými a multimodálnymi sieťami a infraštruktúrou pre inteligentnú, interoperabilnú, udržateľnú, inkluzívnu, dostupnú, bezpečnú a zabezpečenú mobilitu v súlade s cieľmi nariadenia (EÚ) č. 1315/2013; a

| ii) | prispôsobiť časti TEN-T dvojakému použitiu dopravnej infraštruktúry s cieľom zlepšiť civilnú aj vojenskú mobilitu; |
| --- | --- |

ii)

prispôsobiť časti TEN-T dvojakému použitiu dopravnej infraštruktúry s cieľom zlepšiť civilnú aj vojenskú mobilitu;

| b) | v odvetví energetiky:






  i) | prispievať k rozvoju projektov spoločného záujmu, ktoré súvisia s ďalšou integráciou efektívneho a konkurencieschopného vnútorného trhu s energiou, interoperabilitou sietí naprieč hranicami a sektormi, uľahčovaním dekarbonizácie hospodárstva, podporou energetickej efektívnosti a so zaistením bezpečnosti dodávok energie, a |
| --- | --- | --- |

b)

v odvetví energetiky:

i)

prispievať k rozvoju projektov spoločného záujmu, ktoré súvisia s ďalšou integráciou efektívneho a konkurencieschopného vnútorného trhu s energiou, interoperabilitou sietí naprieč hranicami a sektormi, uľahčovaním dekarbonizácie hospodárstva, podporou energetickej efektívnosti a so zaistením bezpečnosti dodávok energie, a

| ii) | uľahčiť cezhraničnú spoluprácu v oblasti energetiky vrátane energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

ii)

uľahčiť cezhraničnú spoluprácu v oblasti energetiky vrátane energie z obnoviteľných zdrojov;

| c) | v odvetví digitálnych technológií: prispievať k rozvoju projektov spoločného záujmu súvisiacich so zavádzaním bezpečných a zabezpečených digitálnych sietí s veľmi vysokou kapacitou a s prístupom k nim vrátane systémov 5G a k zvýšenej odolnosti a kapacite digitálnych chrbticových sietí na územiach Únie ich prepojením so susednými územiami, ako aj k digitalizácii dopravných a energetických sietí. |
| --- | --- |

c)

v odvetví digitálnych technológií: prispievať k rozvoju projektov spoločného záujmu súvisiacich so zavádzaním bezpečných a zabezpečených digitálnych sietí s veľmi vysokou kapacitou a s prístupom k nim vrátane systémov 5G a k zvýšenej odolnosti a kapacite digitálnych chrbticových sietí na územiach Únie ich prepojením so susednými územiami, ako aj k digitalizácii dopravných a energetických sietí.

Článok 4

Rozpočet

1.   Finančné krytie na vykonávanie NPE na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2027 sa stanovuje na 33 710 000 000 EUR (32) v bežných cenách.

Prostredníctvom akcií v rámci NPE sa na ciele v oblasti klímy prispieva prostriedkami vo výške 60 % jeho celkového finančného krytia v súlade s cieľom Únie začleniť opatrenia v oblasti klímy do odvetvových politík a fondov Únie.

2.   Táto suma sa rozdelí takto:

| a) | 25 807 000 000 EUR na špecifické ciele uvedené v článku 3 ods. 2 písm. a), z toho:






  i) | 12 830 000 000 EUR z VFR na roky 2021-2027, z okruhu 1 klastra 2, Európske strategické investície; |
| --- | --- | --- |

a)

25 807 000 000 EUR na špecifické ciele uvedené v článku 3 ods. 2 písm. a), z toho:

i)

12 830 000 000 EUR z VFR na roky 2021-2027, z okruhu 1 klastra 2, Európske strategické investície;

| ii) | 11 286 000 000 EUR sa presunie z Kohézneho fondu na výdavky v súlade s týmto nariadením výhradne v členských štátoch, ktoré sú oprávnené na financovanie z Kohézneho fondu; |
| --- | --- |

ii)

11 286 000 000 EUR sa presunie z Kohézneho fondu na výdavky v súlade s týmto nariadením výhradne v členských štátoch, ktoré sú oprávnené na financovanie z Kohézneho fondu;

| iii) | 1 691 000 000 EUR z VFR na roky 2021-2027, z okruhu 5 klastra 13, na špecifický cieľ uvedený v článku 3 ods. 2 písm. a) bode ii); |
| --- | --- |

iii)

1 691 000 000 EUR z VFR na roky 2021-2027, z okruhu 5 klastra 13, na špecifický cieľ uvedený v článku 3 ods. 2 písm. a) bode ii);

| b) | 5 838 000 000 EUR na špecifické ciele uvedené v článku 3 ods. 2 písm. b), z toho 15 % na cezhraničné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov v závislosti od uplatnenia na trhu, a ak sa dosiahne prahová hodnota 15 %, Komisia navýši túto prahovú hodnotu do úrovne najviac 20 %, a to v závislosti od uplatnenia na trhu; |
| --- | --- |

b)

5 838 000 000 EUR na špecifické ciele uvedené v článku 3 ods. 2 písm. b), z toho 15 % na cezhraničné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov v závislosti od uplatnenia na trhu, a ak sa dosiahne prahová hodnota 15 %, Komisia navýši túto prahovú hodnotu do úrovne najviac 20 %, a to v závislosti od uplatnenia na trhu;

| c) | 2 065 000 000 EUR na špecifické ciele uvedené v článku 3 ods. 2 písm. c). |
| --- | --- |

c)

2 065 000 000 EUR na špecifické ciele uvedené v článku 3 ods. 2 písm. c).

3.   Komisia sa nesmie odchýliť od sumy uvedenej v odseku 2 písm. a) bode ii).

4.   Najviac 1 % sumy uvedenej v odseku 1 sa môže použiť na financovanie technickej a administratívnej pomoci na účely vykonávania NPE a usmernení špecifických pre jednotlivé sektory, ako sú prípravné, monitorovacie, kontrolné, audítorské a hodnotiace činnosti vrátane spoločných informačných a technologických systémov. Uvedená suma sa môže použiť aj na financovanie sprievodných opatrení na podporu prípravy projektov, a najmä na poskytovanie poradenských služieb predkladateľom projektov, pokiaľ ide o možnosti financovania, s cieľom pomôcť im pri štruktúrovaní svojho projektového financovania.

5.   Rozpočtové záväzky, ktoré sa vzťahujú na akcie trvajúce viac ako jeden rozpočtový rok, sa môžu rozdeliť na ročné čiastkové platby v rámci obdobia dvoch alebo viacerých rokov.

6.   V súlade s článkom 193 ods. 2 druhým pododsekom písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách s prihliadnutím na oneskorené nadobudnutie účinnosti tohto nariadenia a s cieľom zabezpečiť kontinuitu na obmedzené obdobie sa môžu náklady vzniknuté v súvislosti s akciami podporovanými podľa tohto nariadenia považovať za oprávnené od 1. januára 2021, a to aj vtedy, ak vznikli pred podaním žiadosti o grant.

7.   Suma presunutá z Kohézneho fondu sa implementuje v súlade s týmto nariadením s výhradou odseku 8 tohto článku a bez toho, aby bol dotknutý článok 15 ods. 2 písm. c).

8.   Pokiaľ ide o sumy presunuté z Kohézneho fondu, 30 % týchto súm sa okamžite sprístupní na základe súťaže všetkým členským štátom, ktoré sú oprávnené na čerpanie prostriedkov z Kohézneho fondu, na financovanie projektov dopravnej infraštruktúry v súlade s týmto nariadením, pričom prioritou je podpora čo najväčšieho počtu cezhraničných a chýbajúcich prepojení. Pri výbere projektov oprávnených na financovanie sa do 31. decembra 2023 v rámci 70 % presunutých zdrojov dodržiavajú národné pridelenia v rámci Kohézneho fondu. Zdroje presunuté do NPE, ktoré nie sú viazané na projekt dopravnej infraštruktúry, sú od 1. januára 2024 k dispozícii všetkým členským štátom oprávneným na čerpanie prostriedkov z Kohézneho fondu na financovanie projektov dopravnej infraštruktúry v súlade s týmto nariadením.

9.   Pokiaľ ide o členské štáty, ktorých hrubý národný dôchodok (ďalej len „HND“) na obyvateľa meraný v štandardoch kúpnej sily v období 2015 – 2017 je nižší ako 60 % priemerného HND na obyvateľa v EÚ27, sa do 31. decembra 2024 zaručí 70 % zo 70 % sumy, ktorú tieto členské štáty previedli do NPE.

10.   Celková suma pridelená zo sumy uvedenej v odseku 2 písm. a) bode ii) na akcie v členskom štáte, ktoré sú oprávnené na financovanie z Kohézneho fondu, nepresiahne do 31. decembra 2025 170 % podielu daného členského štátu na celkovej sume presunutej z Kohézneho fondu.

11.   S cieľom podporiť členské štáty, ktoré sú oprávnené na financovanie z Kohézneho fondu a ktoré môžu mať ťažkosti s navrhovaním projektov, ktoré sú dostatočne zrelé, kvalitné, alebo oboje, a ktoré majú dostatočnú pridanú hodnotu Únie, sa osobitná pozornosť venuje technickej pomoci, ktorá je zameraná na posilnenie inštitucionálnych kapacít a efektívnosti verejnej správy a verejných služieb vo vzťahu k vypracovaniu a realizácii projektov uvedených v tomto nariadení.

Komisia vyvinie maximálne úsilie, aby umožnila členským štátom oprávneným na financovanie z Kohézneho fondu dosiahnuť do konca obdobia 2021 – 2027 čo najväčšiu absorpciu sumy prevedenej do NPE, a to aj prostredníctvom organizovania dodatočných výziev.

Osobitná pozornosť a podpora podľa prvého a druhého pododseku sa navyše venuje tým členským štátom, ktorých HND na obyvateľa meraný v štandardoch kúpnej sily v období 2015 – 2017 je nižší ako 60 % priemerného HND na obyvateľa v EÚ27.

12.   Suma presunutá z Kohézneho fondu sa nepoužije na financovanie medzisektorových pracovných programov a operácií kombinovaného financovania.

13.   Zdroje pridelené členským štátom v rámci zdieľaného riadenia môžu byť na základe žiadosti dotknutého členského štátu presunuté do NPE pri splnení podmienok stanovených v článku 21 nariadenia (EÚ) 2021/... (+). Komisia používa uvedené zdroje priamo v súlade s článkom 62 ods. 1 prvým pododsekom písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách alebo nepriamo v súlade s písmenom c) uvedeného pododseku. Uvedené zdroje sa použijú v prospech dotknutého členského štátu.

14.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 13 tohto článku, sa zdroje v odvetví digitálnych technológií pridelené členským štátom v rámci zdieľaného riadenia môžu na základe žiadosti týchto členských štátov presunúť do NPE, a to aj na účely doplnenia financovania oprávnených akcií podľa článku 9 ods. 4 tohto nariadenia až do výšky 100 % celkových oprávnených nákladov, a to bez toho, aby bola dotknutá zásada spolufinancovania stanovená v článku 190 nariadenia o rozpočtových pravidlách a v pravidlách štátnej pomoci. Uvedené zdroje sa použijú len v prospech dotknutého členského štátu.

Článok 5

Tretie krajiny pridružené k NPE

1.   NPE je otvorený účasti týchto tretích krajín:

| a) | členom Európskeho združenia voľného obchodu, ktorí sú členmi EHP, v súlade s podmienkami stanovenými v Dohode o EHP; |
| --- | --- |

a)

členom Európskeho združenia voľného obchodu, ktorí sú členmi EHP, v súlade s podmienkami stanovenými v Dohode o EHP;

| b) | pristupujúcim krajinám, kandidátskym krajinám a potenciálnym kandidátom v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Únie stanovenými v príslušných rámcových dohodách a rozhodnutiach Rady pre pridruženie alebo v podobných dohodách a v súlade s osobitnými podmienkami stanovenými v dohodách medzi Úniou a týmito krajinami; |
| --- | --- |

b)

pristupujúcim krajinám, kandidátskym krajinám a potenciálnym kandidátom v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Únie stanovenými v príslušných rámcových dohodách a rozhodnutiach Rady pre pridruženie alebo v podobných dohodách a v súlade s osobitnými podmienkami stanovenými v dohodách medzi Úniou a týmito krajinami;

| c) | krajinám európskej susedskej politiky v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Únie stanovenými v príslušných rámcových dohodách a rozhodnutiach Rady pre pridruženie alebo v podobných dohodách a v súlade s osobitnými podmienkami stanovenými v dohodách medzi Úniou a týmito krajinami; |
| --- | --- |

c)

krajinám európskej susedskej politiky v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Únie stanovenými v príslušných rámcových dohodách a rozhodnutiach Rady pre pridruženie alebo v podobných dohodách a v súlade s osobitnými podmienkami stanovenými v dohodách medzi Úniou a týmito krajinami;

| d) | iným tretím krajinám v súlade s podmienkami stanovenými v osobitnej dohode vzťahujúcej sa na účasť tretej krajiny na akomkoľvek programe Únie, ak sa touto dohodou:






  i) | zabezpečuje spravodlivá rovnováha, pokiaľ ide o príspevky a výhody tretej krajiny zúčastňujúcej sa na programoch Únie, |
| --- | --- | --- |

d)

iným tretím krajinám v súlade s podmienkami stanovenými v osobitnej dohode vzťahujúcej sa na účasť tretej krajiny na akomkoľvek programe Únie, ak sa touto dohodou:

i)

zabezpečuje spravodlivá rovnováha, pokiaľ ide o príspevky a výhody tretej krajiny zúčastňujúcej sa na programoch Únie,

| ii) | stanovujú podmienky účasti na NPE vrátane výpočtu finančných príspevkov na jednotlivé programy a ich administratívne náklady;; |
| --- | --- |

ii)

stanovujú podmienky účasti na NPE vrátane výpočtu finančných príspevkov na jednotlivé programy a ich administratívne náklady;;

| iii) | neudeľuje tretej krajine žiadna rozhodovacia právomoc v súvislosti s programom Únie, |
| --- | --- |

iii)

neudeľuje tretej krajine žiadna rozhodovacia právomoc v súvislosti s programom Únie,

| iv) | zaručujú práva Únie na zabezpečenie správneho finančného riadenia a na ochranu jej finančných záujmov, |
| --- | --- |

iv)

zaručujú práva Únie na zabezpečenie správneho finančného riadenia a na ochranu jej finančných záujmov,

| v) | zabezpečuje reciprocita pri prístupe k podobným programom v tretej krajine zúčastňujúcej sa na programoch Únie. |
| --- | --- |

v)

zabezpečuje reciprocita pri prístupe k podobným programom v tretej krajine zúčastňujúcej sa na programoch Únie.

Príspevky uvedené v prvom pododseku písm. d) bode ii) predstavujú pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

2.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 8 nariadenia (EÚ) č. 1315/2013, tretie krajiny uvedené v odseku 1 tohto článku a subjekty usadené v uvedených krajinách nesmú získať finančnú pomoc podľa tohto nariadenia okrem prípadov, keď je to nevyhnutné na dosiahnutie cieľov dotknutého projektu spoločného záujmu alebo projektu v súlade s článkom 7 ods. 1 tohto nariadenia, a za podmienok stanovených v pracovných programoch uvedených v článku 20 tohto nariadenia.

Článok 6

Vykonávanie a formy financovania z prostriedkov Únie

1.   NPE sa vykonáva v rámci priameho riadenia v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách alebo v rámci nepriameho riadenia subjektmi uvedenými v článku 62 ods. 1 prvom pododseku písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách.

2.   Z NPE sa môžu poskytovať finančné prostriedky vo forme grantov a verejného obstarávania, ako sa stanovuje v nariadení o rozpočtových pravidlách. Môže sa z neho tiež prispieť na operácie kombinovaného financovania v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/523 (33) a hlavou X nariadenia o rozpočtových pravidlách. Príspevok Únie na operácie kombinovaného financovania v odvetví dopravy neprekročí 10 % rozpočtových prostriedkov uvedených v článku 4 ods. 2 písm. a) bode i) tohto nariadenia. V odvetví dopravy sa operácie kombinovaného financovania môžu použiť na akcie súvisiace s inteligentnou, interoperabilnou, udržateľnou, inkluzívnou, dostupnou, bezpečnou a zabezpečenou mobilitou, ako sa uvádza v článku 9 ods. 2 písm. b) tohto nariadenia.

3.   Komisia môže v záujme splnenia požiadaviek optimálneho riadenia a efektívnosti v odvetviach dopravy, energetiky a digitálnych technológií, ktoré sú uvedené v NPE, delegovať na výkonné agentúry právomoc vykonávať časť NPE v súlade s článkom 69 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

4.   Príspevky do vzájomného poisťovacieho mechanizmu sa môžu vzťahovať na riziko spojené s vymáhaním finančných prostriedkov, ktoré majú zaplatiť ich príjemcovia, a považujú sa za dostatočnú záruku podľa nariadenia o rozpočtových pravidlách. Uplatňuje sa článok 33 ods. 7 nariadenia (EÚ) 2021/695.

Článok 7

Cezhraničné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov

1.   Cezhraničné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov prispievajú k dekarbonizácii, dokončeniu vnútorného trhu s energiou a posilneniu bezpečnosti dodávok energie. Uvedené projekty musia byť zahrnuté v dohode o spolupráci alebo v akomkoľvek inom dojednaní medzi dvoma alebo viacerými členskými štátmi alebo dojednaní medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a jednou alebo viacerými tretími krajinami, ako sa uvádza v článkoch 8, 9, 11 a 13 smernice (EÚ) 2018/2001. Uvedené projekty musia spĺňať ciele, všeobecné kritériá a postup stanovené v časti IV prílohy k tomuto nariadeniu.

2.   Komisia do 31. decembra 2021 prijme delegované akty v súlade s článkom 26, v ktorom stanoví špecifické kritériá výberu a podrobnosti postupu výberu projektov bez toho, aby boli dotknuté kritériá na vyhodnotenie návrhov stanovené v článku 14. Komisia uverejní metodiky na hodnotenie prínosu projektu k všeobecným kritériám a na vypracovanie analýzy nákladov a prínosov uvedenej v časti IV prílohy.

3.   Štúdie zamerané na vypracovanie a určenie cezhraničných projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov sú oprávnené na financovanie podľa tohto nariadenia.

4.   Cezhraničné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov sú oprávnené na financovanie prác z prostriedkov Únie, ak spĺňajú tieto dodatočné kritériá:

| a) | analýza nákladov a prínosov pre konkrétny projekt podľa časti IV bodu 3 prílohy je povinná pre všetky podporované projekty a zohľadňujú sa v nej všetky príjmy vyplývajúce zo systémov podpory, vykonáva sa transparentne, komplexne a úplne a preukazujú sa v nej významné úspory alebo prínosy, alebo oboje, z hľadiska systémovej integrácie, environmentálnej udržateľnosti, bezpečnosti dodávok energie alebo inovácie a |
| --- | --- |

a)

analýza nákladov a prínosov pre konkrétny projekt podľa časti IV bodu 3 prílohy je povinná pre všetky podporované projekty a zohľadňujú sa v nej všetky príjmy vyplývajúce zo systémov podpory, vykonáva sa transparentne, komplexne a úplne a preukazujú sa v nej významné úspory alebo prínosy, alebo oboje, z hľadiska systémovej integrácie, environmentálnej udržateľnosti, bezpečnosti dodávok energie alebo inovácie a

| b) | žiadateľ preukáže, že projekt by sa bez poskytnutého grantu nezrealizoval alebo že projekt bez poskytnutého grantu nemôže byť komerčne životaschopný. |
| --- | --- |

b)

žiadateľ preukáže, že projekt by sa bez poskytnutého grantu nezrealizoval alebo že projekt bez poskytnutého grantu nemôže byť komerčne životaschopný.

5.   Výška grantu na práce:

| a) | je primeraná úsporám nákladov alebo prínosom uvedeným v časti IV bode 2 písm. b) prílohy, alebo obom; |
| --- | --- |

a)

je primeraná úsporám nákladov alebo prínosom uvedeným v časti IV bode 2 písm. b) prílohy, alebo obom;

| b) | nepresahuje sumu potrebnú na to, aby sa projekt zrealizoval alebo sa stal komerčne životaschopným a |
| --- | --- |

b)

nepresahuje sumu potrebnú na to, aby sa projekt zrealizoval alebo sa stal komerčne životaschopným a

| c) | je v súlade s článkom 15 ods. 3. |
| --- | --- |

c)

je v súlade s článkom 15 ods. 3.

6.   V NPE sa stanovuje možnosť koordinovaného financovania s podporným rámcom na využívanie energie z obnoviteľných zdrojov uvedeným v článku 3 ods. 5 smernice (EÚ) 2018/2001 a spolufinancovanie s mechanizmom financovania Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov uvedeným v článku 33 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

7.   Komisia pravidelne posudzuje využívanie finančných prostriedkov pre cezhraničné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov vo vzťahu k referenčnej sume stanovenej v článku 4 ods. 2 písm. b) tohto nariadenia. Po uvedenom posúdení sa v prípade nedostatočného uplatnenia finančných prostriedkov pre cezhraničné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na trhu nevyužitý rozpočet plánovaný na takéto projekty využije na dosiahnutie cieľov transeurópskych energetických sietí stanovených v článku 3 ods. 2 písm. b) bode i) tohto nariadenia vo vzťahu k oprávneným akciám uvedeným v článku 9 ods. 3 písm. a) tohto nariadenia a od roku 2024 sa môže využiť aj na spolufinancovanie mechanizmu financovania Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999.

8.   Komisia prijme vykonávací akt, v ktorom stanoví osobitné pravidlá týkajúce sa spolufinancovania medzi časťami týkajúcimi sa cezhraničných projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov v rámci NPE a mechanizmu financovania Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov zriadeného podľa článku 33 nariadenia (EÚ) 2018/1999. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 24 ods. 2 tohto nariadenia.

Článok 8

Projekty spoločného záujmu v oblasti infraštruktúry digitálnej pripojiteľnosti

1.   Projekty spoločného záujmu v oblasti infraštruktúry digitálnej pripojiteľnosti sú projekty, ktoré významne prispievajú k strategickým cieľom Únie v oblasti pripojiteľnosti a/alebo poskytujú sieťovú infraštruktúru na podporu digitálnej transformácie hospodárstva a spoločnosti, ako aj digitálneho jednotného trhu Únie.

2.   Projekty spoločného záujmu v oblasti infraštruktúry digitálnej pripojiteľnosti musia spĺňať tieto kritériá:

| a) | projektom sa prispieva k špecifickému cieľu stanovenému v článku 3 ods. 2 písm. c) a |
| --- | --- |

a)

projektom sa prispieva k špecifickému cieľu stanovenému v článku 3 ods. 2 písm. c) a

| b) | projektom sa zavádza najlepšie dostupná a najvhodnejšia technológia pre konkrétny projekt, ktorá ponúka najvyváženejšie riešenie z hľadiska kapacity toku údajov, bezpečnosti prenosu, odolnosti siete, kybernetickej bezpečnosti a nákladovej efektívnosti. |
| --- | --- |

b)

projektom sa zavádza najlepšie dostupná a najvhodnejšia technológia pre konkrétny projekt, ktorá ponúka najvyváženejšie riešenie z hľadiska kapacity toku údajov, bezpečnosti prenosu, odolnosti siete, kybernetickej bezpečnosti a nákladovej efektívnosti.

3.   Štúdie, ktoré sú zamerané na vypracovanie a určenie projektov spoločného záujmu v oblasti infraštruktúry digitálnej pripojiteľnosti sú oprávnené na financovanie podľa tohto nariadenia.

4.   Bez toho, aby boli dotknuté kritériá na vyhodnotenie návrhov stanovené v článku 14 priorita pri financovaní sa určí s prihliadnutím na tieto kritériá:

| a) | akcie prispievajúce k zavádzaniu sietí s veľmi vysokou kapacitou a k prístupu k nim vrátane systémov 5G a iného najmodernejšieho pripojenia v súlade so strategickými cieľmi Únie týkajúcimi sa pripojiteľnosti v oblastiach, v ktorých sa nachádzajú sociálno-ekonomickí aktéri, sa uprednostňujú s prihliadnutím na potreby pripojiteľnosti týchto oblastí a na dosiahnuté dodatočné územné pokrytie vrátane domácností v súlade s časťou V bodom 1 prílohy; samostatné zavádzanie pre jednotlivých sociálno-ekonomických aktérov je oprávnené na financovanie, pod podmienkou, že toto zavádzanie je ekonomicky primerané a fyzicky uskutočniteľné; |
| --- | --- |

a)

akcie prispievajúce k zavádzaniu sietí s veľmi vysokou kapacitou a k prístupu k nim vrátane systémov 5G a iného najmodernejšieho pripojenia v súlade so strategickými cieľmi Únie týkajúcimi sa pripojiteľnosti v oblastiach, v ktorých sa nachádzajú sociálno-ekonomickí aktéri, sa uprednostňujú s prihliadnutím na potreby pripojiteľnosti týchto oblastí a na dosiahnuté dodatočné územné pokrytie vrátane domácností v súlade s časťou V bodom 1 prílohy; samostatné zavádzanie pre jednotlivých sociálno-ekonomických aktérov je oprávnené na financovanie, pod podmienkou, že toto zavádzanie je ekonomicky primerané a fyzicky uskutočniteľné;

| b) | akcie prispievajúce k poskytovaniu vysokokvalitného miestneho bezdrôtového pripojenia v miestnych komunitách sa uprednostňujú v súlade s časťou V bodom 2 prílohy; |
| --- | --- |

b)

akcie prispievajúce k poskytovaniu vysokokvalitného miestneho bezdrôtového pripojenia v miestnych komunitách sa uprednostňujú v súlade s časťou V bodom 2 prílohy;

| c) | akcie prispievajúce k zavedeniu koridorov 5G pozdĺž hlavných dopravných trás vrátane TEN-T, ako sú tie, ktoré sú uvedené v časti V bode 3 prílohy, sa uprednostňujú, aby sa zabezpečilo pokrytie pozdĺž týchto hlavných dopravných trás, ktoré umožní nepretržité poskytovanie synergických digitálnych služieb, pričom sa zohľadní jeho sociálno-ekonomický význam v porovnaní s akýmikoľvek zavedenými technologickými riešeniami v rámci prístupu orientovaného na budúcnosť; |
| --- | --- |

c)

akcie prispievajúce k zavedeniu koridorov 5G pozdĺž hlavných dopravných trás vrátane TEN-T, ako sú tie, ktoré sú uvedené v časti V bode 3 prílohy, sa uprednostňujú, aby sa zabezpečilo pokrytie pozdĺž týchto hlavných dopravných trás, ktoré umožní nepretržité poskytovanie synergických digitálnych služieb, pričom sa zohľadní jeho sociálno-ekonomický význam v porovnaní s akýmikoľvek zavedenými technologickými riešeniami v rámci prístupu orientovaného na budúcnosť;

| d) | projekty spoločného záujmu zamerané na zavádzanie alebo významnú modernizáciu cezhraničných chrbticových sietí spájajúcich Úniu s tretími krajinami a na posilňovanie prepojení medzi elektronickými komunikačnými sieťami na území Únie, vrátane podmorských káblov, sa uprednostnia na základe rozsahu, v akom významne prispievajú k zvýšeniu výkonnosti, odolnosti a veľmi vysokej kapacity týchto elektronických komunikačných sietí; |
| --- | --- |

d)

projekty spoločného záujmu zamerané na zavádzanie alebo významnú modernizáciu cezhraničných chrbticových sietí spájajúcich Úniu s tretími krajinami a na posilňovanie prepojení medzi elektronickými komunikačnými sieťami na území Únie, vrátane podmorských káblov, sa uprednostnia na základe rozsahu, v akom významne prispievajú k zvýšeniu výkonnosti, odolnosti a veľmi vysokej kapacity týchto elektronických komunikačných sietí;

| e) | projekty spoločného záujmu zavádzajúce prevádzkové digitálne platformy uprednostnia akcie založené na najmodernejších technológiách, pričom sa zohľadnia aspekty ako interoperabilita, kybernetická bezpečnosť a ochrana a opakované použitie údajov. |
| --- | --- |

e)

projekty spoločného záujmu zavádzajúce prevádzkové digitálne platformy uprednostnia akcie založené na najmodernejších technológiách, pričom sa zohľadnia aspekty ako interoperabilita, kybernetická bezpečnosť a ochrana a opakované použitie údajov.

KAPITOLA II

OPRÁVNENOSŤ

OPRÁVNENOSŤ

Článok 9

Oprávnené akcie

1.   Na financovanie sú oprávnené len akcie, ktorými sa prispieva k plneniu cieľov uvedených v článku 3, pričom sa zohľadňujú dlhodobé záväzky v oblasti dekarbonizácie. Takéto akcie zahŕňajú štúdie, práce a iné sprievodné opatrenia potrebné na riadenie a vykonávanie NPE a usmernení špecifických pre jednotlivé sektory. Štúdie sú oprávnené len vtedy, ak sa týkajú projektov oprávnených v rámci NPE.

2.   V odvetví dopravy sú na finančnú; podporu Únie podľa tohto nariadenia oprávnené iba tieto akcie:

| a) | akcie týkajúce sa efektívnych, prepojených, interoperabilných a multimodálnych sietí pre rozvoj železničnej, cestnej, vnútrozemskej vodnej a námornej infraštruktúry:






  i) | akcie, ktorými sa realizuje základná sieť podľa kapitoly III nariadenia (EÚ) č. 1315/2013, vrátane akcií súvisiacich s cezhraničnými a chýbajúcimi prepojeniami, ako sú akcie uvedené v časti III prílohy k tomuto nariadeniu, ako aj mestské uzly, multimodálne logistické platformy, námorné prístavy, vnútrozemské prístavy, terminály kombinovanej železničnej a cestnej dopravy a prepojenia na letiská základnej siete, ako sa vymedzuje v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. 1315/2013; akcie, ktorými sa realizuje základná sieť, môžu zahŕňať súvisiace prvky nachádzajúce sa v súhrnnej sieti, ak je to potrebné na účely optimalizácie investícií a v súlade s postupmi vymedzenými v pracovných programoch uvedených v článku 20 tohto nariadenia; |
| --- | --- | --- |

a)

akcie týkajúce sa efektívnych, prepojených, interoperabilných a multimodálnych sietí pre rozvoj železničnej, cestnej, vnútrozemskej vodnej a námornej infraštruktúry:

i)

akcie, ktorými sa realizuje základná sieť podľa kapitoly III nariadenia (EÚ) č. 1315/2013, vrátane akcií súvisiacich s cezhraničnými a chýbajúcimi prepojeniami, ako sú akcie uvedené v časti III prílohy k tomuto nariadeniu, ako aj mestské uzly, multimodálne logistické platformy, námorné prístavy, vnútrozemské prístavy, terminály kombinovanej železničnej a cestnej dopravy a prepojenia na letiská základnej siete, ako sa vymedzuje v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. 1315/2013; akcie, ktorými sa realizuje základná sieť, môžu zahŕňať súvisiace prvky nachádzajúce sa v súhrnnej sieti, ak je to potrebné na účely optimalizácie investícií a v súlade s postupmi vymedzenými v pracovných programoch uvedených v článku 20 tohto nariadenia;

| ii) | akcie týkajúce sa cezhraničných prepojení súhrnnej siete v súlade s kapitolou II nariadenia (EÚ) č. 1315/2013, ako sú akcie uvedené v časti III bode 2 prílohy k tomuto nariadeniu, akcie uvedené v časti III bode 3 prílohy k tomuto nariadeniu, akcie týkajúce sa štúdií na rozvoj súhrnnej siete a akcie týkajúce sa námorných a vnútrozemských prístavov súhrnnej siete v súlade s kapitolou II nariadenia (EÚ) č. 1315/2013; |
| --- | --- |

ii)

akcie týkajúce sa cezhraničných prepojení súhrnnej siete v súlade s kapitolou II nariadenia (EÚ) č. 1315/2013, ako sú akcie uvedené v časti III bode 2 prílohy k tomuto nariadeniu, akcie uvedené v časti III bode 3 prílohy k tomuto nariadeniu, akcie týkajúce sa štúdií na rozvoj súhrnnej siete a akcie týkajúce sa námorných a vnútrozemských prístavov súhrnnej siete v súlade s kapitolou II nariadenia (EÚ) č. 1315/2013;

| iii) | akcie na obnovenie chýbajúcich regionálnych cezhraničných železničných spojení v rámci TEN-T, ktoré boli opustené alebo demontované; |
| --- | --- |

iii)

akcie na obnovenie chýbajúcich regionálnych cezhraničných železničných spojení v rámci TEN-T, ktoré boli opustené alebo demontované;

| iv) | akcie, ktorými sa realizujú úseky súhrnnej siete nachádzajúce sa v najvzdialenejších regiónoch podľa kapitoly II nariadenia (EÚ) č. 1315/2013, vrátane akcií súvisiacich s relevantnými mestskými uzlami, námornými prístavmi, vnútrozemskými prístavmi, terminálmi kombinovanej železničnej a cestnej dopravy, prepojeniami na letiská a multimodálnymi logistickými platformami súhrnnej siete, ako sa vymedzuje v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. 1315/2013; |
| --- | --- |

iv)

akcie, ktorými sa realizujú úseky súhrnnej siete nachádzajúce sa v najvzdialenejších regiónoch podľa kapitoly II nariadenia (EÚ) č. 1315/2013, vrátane akcií súvisiacich s relevantnými mestskými uzlami, námornými prístavmi, vnútrozemskými prístavmi, terminálmi kombinovanej železničnej a cestnej dopravy, prepojeniami na letiská a multimodálnymi logistickými platformami súhrnnej siete, ako sa vymedzuje v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. 1315/2013;

| v) | akcie podporujúce projekty spoločného záujmu s cieľom prepojiť transeurópsku sieť so sieťami infraštruktúry susedných krajín, ako sa vymedzuje v článku 8 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1315/2013; |
| --- | --- |

v)

akcie podporujúce projekty spoločného záujmu s cieľom prepojiť transeurópsku sieť so sieťami infraštruktúry susedných krajín, ako sa vymedzuje v článku 8 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1315/2013;

| b) | akcie súvisiace s inteligentnou, interoperabilnou, udržateľnou, multimodálnou, inkluzívnou, dostupnou, bezpečnou a zabezpečenou mobilitou:






  i) | akcie podporujúce námorné diaľnice podľa článku 21 nariadenia (EÚ) č. 1315/2013 so zameraním na cezhraničnú príbrežnú námornú dopravu; |
| --- | --- | --- |

b)

akcie súvisiace s inteligentnou, interoperabilnou, udržateľnou, multimodálnou, inkluzívnou, dostupnou, bezpečnou a zabezpečenou mobilitou:

i)

akcie podporujúce námorné diaľnice podľa článku 21 nariadenia (EÚ) č. 1315/2013 so zameraním na cezhraničnú príbrežnú námornú dopravu;

| ii) | akcie podporujúce systémy telematických aplikácií v súlade s článkom 31 nariadenia (EÚ) č. 1315/2013 pre príslušné druhy dopravy zahŕňajúce najmä:






  — | pre železnice: ERTMS, |
| --- | --- | --- |

ii)

akcie podporujúce systémy telematických aplikácií v súlade s článkom 31 nariadenia (EÚ) č. 1315/2013 pre príslušné druhy dopravy zahŕňajúce najmä:

—

pre železnice: ERTMS,

| — | pre vnútrozemské vodné cesty: riečne informačné služby (RIS), |
| --- | --- |

—

pre vnútrozemské vodné cesty: riečne informačné služby (RIS),

| — | pre cestnú dopravu: inteligentné dopravné systémy (IDS), |
| --- | --- |

—

pre cestnú dopravu: inteligentné dopravné systémy (IDS),

| — | pre námornú dopravu: monitorovací a informačný systém pre lodnú dopravu (VTMIS) a služby elektronickej námornej dopravy vrátane služieb jednotnej námornej platformy, ako je námorné jednotné kontaktné miesto, systémy pre prístavnú komunitu a príslušné colné informačné systémy, |
| --- | --- |

—

pre námornú dopravu: monitorovací a informačný systém pre lodnú dopravu (VTMIS) a služby elektronickej námornej dopravy vrátane služieb jednotnej námornej platformy, ako je námorné jednotné kontaktné miesto, systémy pre prístavnú komunitu a príslušné colné informačné systémy,

| — | pre leteckú dopravu: systémy manažmentu letovej prevádzky, a to najmä tie, ktoré sa opierajú o systém výskumu riadenia letovej prevádzky jednotného európskeho vzdušného priestoru (SESAR); |
| --- | --- |

—

pre leteckú dopravu: systémy manažmentu letovej prevádzky, a to najmä tie, ktoré sa opierajú o systém výskumu riadenia letovej prevádzky jednotného európskeho vzdušného priestoru (SESAR);

| iii) | akcie podporujúce udržateľné služby nákladnej dopravy v súlade s článkom 32 nariadenia (EÚ) č. 1315/2013 a akcie na znižovanie hluku z nákladnej železničnej dopravy; |
| --- | --- |

iii)

akcie podporujúce udržateľné služby nákladnej dopravy v súlade s článkom 32 nariadenia (EÚ) č. 1315/2013 a akcie na znižovanie hluku z nákladnej železničnej dopravy;

| iv) | akcie podporujúce nové technológie a inováciu vrátane automatizácie, zdokonalených dopravných služieb, modálnej integrácie a infraštruktúry pre alternatívne palivá pre všetky druhy dopravy v súlade s článkom 33 nariadenia (EÚ) č. 1315/2013; |
| --- | --- |

iv)

akcie podporujúce nové technológie a inováciu vrátane automatizácie, zdokonalených dopravných služieb, modálnej integrácie a infraštruktúry pre alternatívne palivá pre všetky druhy dopravy v súlade s článkom 33 nariadenia (EÚ) č. 1315/2013;

| v) | akcie na odstránenie prekážok interoperability, ako sa vymedzuje v článku 3 písm. o) nariadenia (EÚ) č. 1315/2013, a to najmä prekážok pri zabezpečovaní koridorových/sieťových účinkov, vrátane akcií zameraných na podporu zvýšenia objemu nákladnej železničnej dopravy a automatických zariadení na zmenu rozchodu; |
| --- | --- |

v)

akcie na odstránenie prekážok interoperability, ako sa vymedzuje v článku 3 písm. o) nariadenia (EÚ) č. 1315/2013, a to najmä prekážok pri zabezpečovaní koridorových/sieťových účinkov, vrátane akcií zameraných na podporu zvýšenia objemu nákladnej železničnej dopravy a automatických zariadení na zmenu rozchodu;

| vi) | akcie na odstránenie prekážok interoperability, najmä v mestských uzloch v zmysle článku 30 nariadenia (EÚ) č. 1315/2013; |
| --- | --- |

vi)

akcie na odstránenie prekážok interoperability, najmä v mestských uzloch v zmysle článku 30 nariadenia (EÚ) č. 1315/2013;

| vii) | akcie, ktorými sa realizuje bezpečná a zabezpečená infraštruktúra a mobilita vrátane bezpečnosti cestnej premávky v súlade s článkom 34 nariadenia (EÚ) č. 1315/2013; |
| --- | --- |

vii)

akcie, ktorými sa realizuje bezpečná a zabezpečená infraštruktúra a mobilita vrátane bezpečnosti cestnej premávky v súlade s článkom 34 nariadenia (EÚ) č. 1315/2013;

| viii) | akcie na zvýšenie odolnosti dopravnej infraštruktúry, najmä jej odolnosti proti zmene klímy a prírodným katastrofám a proti kyberneticko-bezpečnostným hrozbám; |
| --- | --- |

viii)

akcie na zvýšenie odolnosti dopravnej infraštruktúry, najmä jej odolnosti proti zmene klímy a prírodným katastrofám a proti kyberneticko-bezpečnostným hrozbám;

| ix) | akcie na zlepšenie dostupnosti dopravnej infraštruktúry pre všetky druhy dopravy a pre všetkých používateľov, najmä pre používateľov so zníženou pohyblivosťou, v súlade s článkom 37 nariadenia (EÚ) č. 1315/2013; |
| --- | --- |

ix)

akcie na zlepšenie dostupnosti dopravnej infraštruktúry pre všetky druhy dopravy a pre všetkých používateľov, najmä pre používateľov so zníženou pohyblivosťou, v súlade s článkom 37 nariadenia (EÚ) č. 1315/2013;

| x) | akcie zlepšujúce prístupnosť dopravnej infraštruktúry a jej disponibilitu na účely bezpečnosti a civilnej ochrany a akcie, ktorými sa dopravná infraštruktúra prispôsobuje na účely kontrol na vonkajších hraniciach Únie s cieľom uľahčiť dopravné toky; |
| --- | --- |

x)

akcie zlepšujúce prístupnosť dopravnej infraštruktúry a jej disponibilitu na účely bezpečnosti a civilnej ochrany a akcie, ktorými sa dopravná infraštruktúra prispôsobuje na účely kontrol na vonkajších hraniciach Únie s cieľom uľahčiť dopravné toky;

| c) | v súlade so špecifickým cieľom uvedeným v článku 3 ods. 2 písm. a) bode ii) a v súlade s článkom 12 akcie alebo špecifické činnosti v rámci akcie, ktorými sa podporujú nové alebo existujúce časti TEN-T vhodné na vojenskú prepravu s cieľom prispôsobiť TEN-T požiadavkám na infraštruktúru s dvojakým použitím. |
| --- | --- |

c)

v súlade so špecifickým cieľom uvedeným v článku 3 ods. 2 písm. a) bode ii) a v súlade s článkom 12 akcie alebo špecifické činnosti v rámci akcie, ktorými sa podporujú nové alebo existujúce časti TEN-T vhodné na vojenskú prepravu s cieľom prispôsobiť TEN-T požiadavkám na infraštruktúru s dvojakým použitím.

3.   V odvetví energetiky sú na finančnú podporu Únie podľa tohto nariadenia oprávnené iba tieto akcie:

| a) | akcie súvisiace s projektmi spoločného záujmu, ako sa stanovuje v článku 14 nariadenia (EÚ) č. 347/2013; |
| --- | --- |

a)

akcie súvisiace s projektmi spoločného záujmu, ako sa stanovuje v článku 14 nariadenia (EÚ) č. 347/2013;

| b) | akcie podporujúce cezhraničné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov vrátane inovačných riešení ako aj uskladňovania energie z obnoviteľných zdrojov, a ich koncepcie, ako sa vymedzuje v časti IV prílohy, s výhradou splnenia podmienok stanovených v článku 7. |
| --- | --- |

b)

akcie podporujúce cezhraničné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov vrátane inovačných riešení ako aj uskladňovania energie z obnoviteľných zdrojov, a ich koncepcie, ako sa vymedzuje v časti IV prílohy, s výhradou splnenia podmienok stanovených v článku 7.

4.   V odvetví digitálnych technológií sú na finančnú podporu Únie podľa tohto nariadenia oprávnené iba tieto akcie:

| a) | akcie na podporu zavádzania sietí s veľmi vysokou kapacitou vrátane systémov 5G, ktoré sú schopné zabezpečovať gigabitové pripojenie, a akcie na podporu prístupu k takýmto sieťam, a to v oblastiach, v ktorých sa nachádzajú sociálno-ekonomickí aktéri; |
| --- | --- |

a)

akcie na podporu zavádzania sietí s veľmi vysokou kapacitou vrátane systémov 5G, ktoré sú schopné zabezpečovať gigabitové pripojenie, a akcie na podporu prístupu k takýmto sieťam, a to v oblastiach, v ktorých sa nachádzajú sociálno-ekonomickí aktéri;

| b) | akcie podporujúce poskytovanie vysokokvalitného miestneho bezdrôtového pripojenia v miestnych komunitách, a to bezodplatne a bez diskriminačných podmienok; |
| --- | --- |

b)

akcie podporujúce poskytovanie vysokokvalitného miestneho bezdrôtového pripojenia v miestnych komunitách, a to bezodplatne a bez diskriminačných podmienok;

| c) | akcie, ktorými sa zabezpečuje neprerušené pokrytie systémami 5G všetkých hlavných dopravných trás vrátane TEN-T, ako sú akcie uvedené v časti V bode 3 prílohy; |
| --- | --- |

c)

akcie, ktorými sa zabezpečuje neprerušené pokrytie systémami 5G všetkých hlavných dopravných trás vrátane TEN-T, ako sú akcie uvedené v časti V bode 3 prílohy;

| d) | akcie podporujúce zavádzanie nových alebo významnú modernizáciu existujúcich chrbticových sietí, vrátane podmorských káblov, v členských štátoch a medzi nimi a medzi Úniou a tretími krajinami, ako sú akcie uvedené v časti V bode 3 prílohy, ako aj ostatné akcie podporujúce zavádzanie chrbticových sietí uvedených v uvedenom bode; |
| --- | --- |

d)

akcie podporujúce zavádzanie nových alebo významnú modernizáciu existujúcich chrbticových sietí, vrátane podmorských káblov, v členských štátoch a medzi nimi a medzi Úniou a tretími krajinami, ako sú akcie uvedené v časti V bode 3 prílohy, ako aj ostatné akcie podporujúce zavádzanie chrbticových sietí uvedených v uvedenom bode;

| e) | akcie, ktorými sa implementujú požiadavky na infraštruktúru digitálnej pripojiteľnosti súvisiace s cezhraničnými projektmi v oblasti dopravy alebo energetiky alebo ktorými sa podporujú prevádzkové digitálne platformy priamo spojené s dopravnou alebo energetickou infraštruktúrou, alebo oboje. |
| --- | --- |

e)

akcie, ktorými sa implementujú požiadavky na infraštruktúru digitálnej pripojiteľnosti súvisiace s cezhraničnými projektmi v oblasti dopravy alebo energetiky alebo ktorými sa podporujú prevádzkové digitálne platformy priamo spojené s dopravnou alebo energetickou infraštruktúrou, alebo oboje.

Článok 10

Synergie medzi odvetviami dopravy, energetiky a digitálnych technológií

1.   Akcie súčasne prispievajúce k dosiahnutiu jedného alebo viacerých cieľov v najmenej dvoch odvetviach, ako sa stanovuje v článku 3 ods. 2 písm. a), b) a c), sú oprávnené na získanie finančnej podpory Únie podľa tohto nariadenia a na vyššiu mieru spolufinancovania v súlade s článkom 15. Takéto akcie sa implementujú prostredníctvom pracovných programov týkajúcich sa najmenej dvoch odvetví a zahŕňajúcich osobitné kritériá na vyhodnotenie návrhov a financujú sa z rozpočtových príspevkov z príslušných odvetví.

2.   V rámci odvetvia dopravy, energetiky alebo digitálnych technológií môžu akcie oprávnené v súlade s článkom 9 obsahovať synergické prvky, ktoré súvisia s ktorýmkoľvek ďalším z týchto troch odvetví a ktoré sa netýkajú oprávnených akcií stanovených v článku 9 ods. 2, 3 alebo 4, za predpokladu, že spĺňajú všetky tieto požiadavky:

| a) | náklady na synergické prvky nepresahujú 20 % celkových oprávnených nákladov na akciu; |
| --- | --- |

a)

náklady na synergické prvky nepresahujú 20 % celkových oprávnených nákladov na akciu;

| b) | synergické prvky súvisia s odvetvím dopravy, energetiky alebo digitálnych technológií a |
| --- | --- |

b)

synergické prvky súvisia s odvetvím dopravy, energetiky alebo digitálnych technológií a

| c) | synergické prvky umožňujú výrazne zlepšiť sociálno-ekonomické, klimatické alebo environmentálne prínosy akcie. |
| --- | --- |

c)

synergické prvky umožňujú výrazne zlepšiť sociálno-ekonomické, klimatické alebo environmentálne prínosy akcie.

Článok 11

Oprávnené subjekty

1.   Na subjekty sa okrem kritérií stanovených v článku 197 nariadenia o rozpočtových pravidlách uplatňujú kritériá oprávnenosti stanovené v tomto článku.

2.   Oprávnené sú tieto subjekty:

| a) | právne subjekty usadené v:






  i) | členskom štáte vrátane spoločných podnikov; |
| --- | --- | --- |

a)

právne subjekty usadené v:

i)

členskom štáte vrátane spoločných podnikov;

| ii) | tretej krajine pridruženej k NPE alebo |
| --- | --- |

ii)

tretej krajine pridruženej k NPE alebo

| iii) | zámorskej krajine alebo na zámorskom území; |
| --- | --- |

iii)

zámorskej krajine alebo na zámorskom území;

| b) | právne subjekty vytvorené podľa práva Únie, a ak sa tak stanovuje v pracovných programoch, medzinárodné organizácie. |
| --- | --- |

b)

právne subjekty vytvorené podľa práva Únie, a ak sa tak stanovuje v pracovných programoch, medzinárodné organizácie.

3.   Fyzické osoby nie sú oprávnené.

4.   V pracovnom programe sa môže stanoviť, že právne subjekty usadené v tretích krajinách pridružených k NPE v súlade s článkom 5 a právne subjekty usadené v Únii, ktoré však podliehajú priamej alebo nepriamej kontrole tretích krajín alebo štátnych príslušníkov tretích krajín alebo subjektov usadených v tretích krajinách, nie sú oprávnené zúčastňovať sa na všetkých akciách alebo na niektorých akciách v rámci špecifických cieľov stanovených v článku 3 ods. 2 písm. c) z riadne odôvodnených bezpečnostných dôvodov. V takýchto prípadoch sa výzvy na predkladanie návrhov a výzvy na predkladanie ponúk obmedzia na tie subjekty, ktoré sú usadené alebo sa považujú za usadené v členských štátoch a sú pod priamou alebo nepriamou kontrolou členských štátov alebo ich štátnych príslušníkov.

5.   Právne subjekty usadené v tretej krajine, ktorá nie je pridružená k NPE, sú výnimočne oprávnené na získanie finančnej podpory Únie v rámci NPE, ak je to nevyhnutné na dosiahnutie cieľov daného projektu spoločného záujmu v odvetviach dopravy, energetiky a digitálnych technológií alebo cezhraničného projektu v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov.

6.   Aby boli návrhy oprávnené, predkladá ich:

| a) | jeden alebo viacero členských štátov alebo |
| --- | --- |

a)

jeden alebo viacero členských štátov alebo

| b) | po dohode s dotknutým členským štátom medzinárodné organizácie, spoločné podniky alebo verejné či súkromné podniky alebo orgány vrátane regionálnych alebo miestnych orgánov verejnej správy. |
| --- | --- |

b)

po dohode s dotknutým členským štátom medzinárodné organizácie, spoločné podniky alebo verejné či súkromné podniky alebo orgány vrátane regionálnych alebo miestnych orgánov verejnej správy.

Ak dotknutý členský štát nesúhlasí s predložením podľa prvého pododseku písm. b), oznámi túto informáciu zodpovedajúcim spôsobom.

Členský štát môže rozhodnúť, že pre konkrétny pracovný program alebo pre konkrétne kategórie žiadostí sa môžu predkladať návrhy bez jeho súhlasu. V takom prípade sa táto skutočnosť na žiadosť dotknutého členského štátu uvedie v príslušnom pracovnom programe a vo výzve na predkladanie takýchto návrhov.

Článok 12

Osobitné pravidlá oprávnenosti týkajúce sa akcií súvisiacich s prispôsobením TEN-T na civilno-obranné dvojaké použitie

1.   Akcie prispievajúce k prispôsobeniu základnej alebo súhrnnej siete TEN-T, ktoré sú vymedzené v nariadení (EÚ) č. 1315/2013 s cieľom umožniť civilno-obranné dvojaké použitie infraštruktúry podliehajú týmto dodatočným pravidlám oprávnenosti:

| a) | návrhy predkladá jeden alebo viac členských štátov alebo po dohode s dotknutými členskými štátmi právne subjekty usadené v členských štátoch; |
| --- | --- |

a)

návrhy predkladá jeden alebo viac členských štátov alebo po dohode s dotknutými členskými štátmi právne subjekty usadené v členských štátoch;

| b) | akcie sa vzťahujú na úseky alebo uzly, ktoré členské štáty určili v prílohách k Vojenským požiadavkám na vojenskú mobilitu v rámci EÚ a mimo nej, ktoré prijala Rada 20. novembra 2018, alebo v akomkoľvek nasledujúcom zozname prijatom neskôr, a na akýkoľvek ďalší orientačný zoznam prioritných projektov, ktoré členské štáty určia v súlade s akčným plánom vojenskej mobility; |
| --- | --- |

b)

akcie sa vzťahujú na úseky alebo uzly, ktoré členské štáty určili v prílohách k Vojenským požiadavkám na vojenskú mobilitu v rámci EÚ a mimo nej, ktoré prijala Rada 20. novembra 2018, alebo v akomkoľvek nasledujúcom zozname prijatom neskôr, a na akýkoľvek ďalší orientačný zoznam prioritných projektov, ktoré členské štáty určia v súlade s akčným plánom vojenskej mobility;

| c) | akcie sa môžu vzťahovať na modernizáciu existujúcich komponentov infraštruktúry alebo na výstavbu nových komponentov infraštruktúry pri zohľadnení požiadaviek na infraštruktúru uvedených v odseku 2 tohto článku; |
| --- | --- |

c)

akcie sa môžu vzťahovať na modernizáciu existujúcich komponentov infraštruktúry alebo na výstavbu nových komponentov infraštruktúry pri zohľadnení požiadaviek na infraštruktúru uvedených v odseku 2 tohto článku;

| d) | akcie implementujúce požiadavku na infraštruktúru, ktorej úroveň presahuje úroveň požadovanú pre dvojaké použitie, sú oprávnené; náklady na ne sú však oprávnené iba do výšky nákladov zodpovedajúcich úrovni požadovanej pre dvojaké použitie; akcie týkajúce sa infraštruktúry používanej len na vojenské účely nie sú oprávnené; |
| --- | --- |

d)

akcie implementujúce požiadavku na infraštruktúru, ktorej úroveň presahuje úroveň požadovanú pre dvojaké použitie, sú oprávnené; náklady na ne sú však oprávnené iba do výšky nákladov zodpovedajúcich úrovni požadovanej pre dvojaké použitie; akcie týkajúce sa infraštruktúry používanej len na vojenské účely nie sú oprávnené;

| e) | akcie podľa tohto článku sa financujú len zo sumy v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. a) bodom iii) tohto nariadenia. |
| --- | --- |

e)

akcie podľa tohto článku sa financujú len zo sumy v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. a) bodom iii) tohto nariadenia.

2.   Komisia prijme vykonávací akt, v ktorom podľa potreby spresní požiadavky na infraštruktúru, ktoré sa vzťahujú na určité kategórie akcií zameraných na infraštruktúru na dvojaké použitie, a postup hodnotenia týkajúci sa akcií súvisiacich s akciami zameranými na infraštruktúru na dvojaké použitie. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 24 ods. 2.

3.   Po priebežnom hodnotení NPE stanovenom v článku 23 ods. 2 môže Komisia navrhnúť rozpočtovému orgánu, aby presunul neviazané prostriedky z článku 4 ods. 2 písm. a) bodu iii) do článku 4 ods. 2 písm. a) bodu i).

KAPITOLA III

GRANTY

GRANTY

Článok 13

Granty

Granty v rámci NPE sa udeľujú a riadia v súlade s hlavou VIII nariadenia o rozpočtových pravidlách.

Článok 14

Kritériá na vyhodnotenie návrhov

1.   Transparentné kritériá na vyhodnotenie návrhov sa stanovia v pracovných programoch uvedených v článku 20 a vo výzvach na predkladanie návrhov, pričom sa v príslušnom rozsahu zohľadňujú len tieto prvky:

| a) | hospodársky, sociálny a environmentálny vplyv vrátane vplyvu na klímu (prínosy a náklady v priebehu životného cyklu projektu), správnosť, úplnosť a transparentnosť analýzy; |
| --- | --- |

a)

hospodársky, sociálny a environmentálny vplyv vrátane vplyvu na klímu (prínosy a náklady v priebehu životného cyklu projektu), správnosť, úplnosť a transparentnosť analýzy;

| b) | inovácia a digitalizácia, bezpečnosť, interoperabilita a aspekty prístupnosti, a to aj pre osoby so zníženou pohyblivosťou; |
| --- | --- |

b)

inovácia a digitalizácia, bezpečnosť, interoperabilita a aspekty prístupnosti, a to aj pre osoby so zníženou pohyblivosťou;

| c) | cezhraničný rozmer, integrácia siete a územná prístupnosť aj pre európske ostrovy a najvzdialenejšie regióny; |
| --- | --- |

c)

cezhraničný rozmer, integrácia siete a územná prístupnosť aj pre európske ostrovy a najvzdialenejšie regióny;

| d) | pridaná hodnota Únie; |
| --- | --- |

d)

pridaná hodnota Únie;

| e) | synergie medzi odvetviami dopravy, energetiky a digitálnych technológií; |
| --- | --- |

e)

synergie medzi odvetviami dopravy, energetiky a digitálnych technológií;

| f) | pripravenosť akcie vo svetle vývoja projektu; |
| --- | --- |

f)

pripravenosť akcie vo svetle vývoja projektu;

| g) | náležitosť stratégie údržby navrhnutej pre projekt po dokončení; |
| --- | --- |

g)

náležitosť stratégie údržby navrhnutej pre projekt po dokončení;

| h) | náležitosť navrhovaného plánu implementácie; |
| --- | --- |

h)

náležitosť navrhovaného plánu implementácie;

| i) | katalytický účinok finančnej podpory Únie na investíciu; |
| --- | --- |

i)

katalytický účinok finančnej podpory Únie na investíciu;

| j) | potreba prekonať finančné prekážky, ako sú prekážky spôsobené nedostatočnou komerčnou životaschopnosťou, vysokými počiatočnými nákladmi alebo nedostatočným trhovým financovaním; |
| --- | --- |

j)

potreba prekonať finančné prekážky, ako sú prekážky spôsobené nedostatočnou komerčnou životaschopnosťou, vysokými počiatočnými nákladmi alebo nedostatočným trhovým financovaním;

| k) | potenciál dvojakého použitia v kontexte vojenskej mobility; |
| --- | --- |

k)

potenciál dvojakého použitia v kontexte vojenskej mobility;

| l) | súlad s plánmi Únie a národnými energetickými a klimatickými plánmi vrátane zásady prvoradosti energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

l)

súlad s plánmi Únie a národnými energetickými a klimatickými plánmi vrátane zásady prvoradosti energetickej efektívnosti.

2.   Pri hodnotení návrhov na základe kritérií na vyhodnotenie návrhov sa v prípade potreby zohľadní odolnosť proti nepriaznivým účinkom zmeny klímy prostredníctvom posúdenia klimatickej citlivosti a rizika vrátane príslušných adaptačných opatrení.

3.   Pri hodnotení návrhov na základe kritérií na vyhodnotenie návrhov sa v prípade potreby a v súlade s pracovnými programami zabezpečí, aby boli akcie podporované v rámci NPE, ktoré zahŕňajú technológie na určovanie polohy, navigáciu a určovanie času, technicky zlučiteľné s programami EGNOS a Galileo a s programom Copernicus.

4.   Pokiaľ ide o akcie súvisiace s odvetvím dopravy, pri hodnotení návrhov na základe kritérií na vyhodnotenie návrhov sa v prípade potreby zabezpečí, aby navrhované akcie boli v súlade s pracovnými plánmi pre koridory a vykonávacími aktmi podľa článku 47 nariadenia (EÚ) č. 1315/2013 a aby sa v nich zohľadnilo konzultačné stanovisko zodpovedného európskeho koordinátora podľa článku 45 ods. 8 uvedeného nariadenia. V rámci hodnotenia sa tiež zváži, či implementácia akcií financovaných z NPE nenesie riziká narušenia prepravy nákladu a cestujúcich na úseku trate, ktorej sa projekt týka, a či sa tieto riziká zmiernili.

5.   Pokiaľ ide o akcie týkajúce sa cezhraničných projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, v kritériách na vyhodnotenie návrhov sa zohľadnia podmienky stanovené v článku 7 ods. 4.

6.   Pokiaľ ide o akcie týkajúce sa projektov spoločného záujmu v oblasti digitálnej pripojiteľnosti, v kritériách na vyhodnotenie návrhov stanovených v pracovných programoch a vo výzvach na predkladanie návrhov sa zohľadnia kritériá stanovené v článku 8 ods. 4.

Článok 15

Miery spolufinancovania

1.   Pokiaľ ide o štúdie, objem finančnej podpory Únie nesmie prekročiť 50 % celkových oprávnených nákladov. Pokiaľ ide o štúdie financované z finančných prostriedkov presunutých z Kohézneho fondu, maximálne miery spolufinancovania zodpovedajú mieram spolufinancovania, ktoré sa uplatňujú na Kohézny fond v zmysle odseku 2 písm. c).

2.   Pokiaľ ide o práce v odvetví dopravy, uplatňujú sa tieto maximálne miery spolufinancovania:

| a) | v prípade prác súvisiacich so špecifickými cieľmi uvedenými v článku 3 ods. 2 písm. a) bode i) objem finančnej podpory Únie nesmie prekročiť 30 % celkových oprávnených nákladov; miery spolufinancovania sa však môžu zvýšiť na najviac 50 % pre akcie:






  i) | súvisiace s cezhraničnými prepojeniami za podmienok stanovených v písmene e) tohto odseku, |
| --- | --- | --- |

a)

v prípade prác súvisiacich so špecifickými cieľmi uvedenými v článku 3 ods. 2 písm. a) bode i) objem finančnej podpory Únie nesmie prekročiť 30 % celkových oprávnených nákladov; miery spolufinancovania sa však môžu zvýšiť na najviac 50 % pre akcie:

i)

súvisiace s cezhraničnými prepojeniami za podmienok stanovených v písmene e) tohto odseku,

| ii) | podporujúce systémy telematických aplikácií, |
| --- | --- |

ii)

podporujúce systémy telematických aplikácií,

| iii) | podporujúce vnútrozemské vodné cesty alebo železničnú interoperabilitu, |
| --- | --- |

iii)

podporujúce vnútrozemské vodné cesty alebo železničnú interoperabilitu,

| iv) | podporujúce nové technológie a inováciu, |
| --- | --- |

iv)

podporujúce nové technológie a inováciu,

| v) | podporujúce zlepšenie infraštruktúry na účely bezpečnosti a |
| --- | --- |

v)

podporujúce zlepšenie infraštruktúry na účely bezpečnosti a

| vi) | na prispôsobenie dopravnej infraštruktúry na účely kontrol na vonkajších hraniciach Únie v súlade s príslušným právom Únie; |
| --- | --- |

vi)

na prispôsobenie dopravnej infraštruktúry na účely kontrol na vonkajších hraniciach Únie v súlade s príslušným právom Únie;

| b) | v prípade prác súvisiacich so špecifickými cieľmi uvedenými v článku 3 ods. 2 písm. a) bode ii) objem finančnej podpory Únie nesmie presiahnuť 50 % celkových oprávnených nákladov; miery spolufinancovania sa však môžu zvýšiť na najviac 85 %, ak sú potrebné zdroje presunuté do NPE podľa článku 4 ods. 13; |
| --- | --- |

b)

v prípade prác súvisiacich so špecifickými cieľmi uvedenými v článku 3 ods. 2 písm. a) bode ii) objem finančnej podpory Únie nesmie presiahnuť 50 % celkových oprávnených nákladov; miery spolufinancovania sa však môžu zvýšiť na najviac 85 %, ak sú potrebné zdroje presunuté do NPE podľa článku 4 ods. 13;

| c) | pokiaľ ide o sumy presunuté z Kohézneho fondu, maximálne miery spolufinancovania nesmú presiahnuť 85 % celkových oprávnených nákladov; |
| --- | --- |

c)

pokiaľ ide o sumy presunuté z Kohézneho fondu, maximálne miery spolufinancovania nesmú presiahnuť 85 % celkových oprávnených nákladov;

| d) | pokiaľ ide o sumy z okruhu Európske strategické investície vo výške 1 559 800 000 EUR, ako sa uvádza v časti II prvom odseku prvej zarážke prílohy, na dokončenie chýbajúcich veľkých cezhraničných železničných spojení medzi členskými štátmi, ktoré sú oprávnené na financovanie z Kohézneho fondu, maximálne miery spolufinancovania nesmú presiahnuť 85 % celkových oprávnených nákladov; |
| --- | --- |

d)

pokiaľ ide o sumy z okruhu Európske strategické investície vo výške 1 559 800 000 EUR, ako sa uvádza v časti II prvom odseku prvej zarážke prílohy, na dokončenie chýbajúcich veľkých cezhraničných železničných spojení medzi členskými štátmi, ktoré sú oprávnené na financovanie z Kohézneho fondu, maximálne miery spolufinancovania nesmú presiahnuť 85 % celkových oprávnených nákladov;

| e) | pokiaľ ide o akcie súvisiace s cezhraničnými prepojeniami, zvýšené maximálne miery spolufinancovania stanovené v písmenách a), c) a d) tohto odseku sa môžu uplatňovať iba na akcie, ktoré preukazujú vysoký stupeň integrácie pri plánovaní a implementácii akcie na účely kritéria na vyhodnotenie návrhu uvedeného v článku 14 ods. 1 písm. c), napríklad vytvorením jednej projektovej spoločnosti, spoločnou riadiacou štruktúrou, dvojstranným právnym rámcom alebo vykonávacím aktom podľa článku 47 nariadenia (EÚ) č. 1315/2013; okrem toho sa miera spolufinancovania, ktorá sa uplatňuje na projekty vykonávané v rámci štruktúr integrovaného riadenia, vrátane spoločných podnikov v súlade s článkom 11 ods. 2 písm. a), môže zvýšiť o 5 %. |
| --- | --- |

e)

pokiaľ ide o akcie súvisiace s cezhraničnými prepojeniami, zvýšené maximálne miery spolufinancovania stanovené v písmenách a), c) a d) tohto odseku sa môžu uplatňovať iba na akcie, ktoré preukazujú vysoký stupeň integrácie pri plánovaní a implementácii akcie na účely kritéria na vyhodnotenie návrhu uvedeného v článku 14 ods. 1 písm. c), napríklad vytvorením jednej projektovej spoločnosti, spoločnou riadiacou štruktúrou, dvojstranným právnym rámcom alebo vykonávacím aktom podľa článku 47 nariadenia (EÚ) č. 1315/2013; okrem toho sa miera spolufinancovania, ktorá sa uplatňuje na projekty vykonávané v rámci štruktúr integrovaného riadenia, vrátane spoločných podnikov v súlade s článkom 11 ods. 2 písm. a), môže zvýšiť o 5 %.

3.   Pokiaľ ide o práce v odvetví energetiky, uplatňujú sa tieto maximálne miery spolufinancovania:

| a) | v prípade prác súvisiacich so špecifickými cieľmi uvedenými v článku 3 ods. 2 písm. b) objem finančnej podpory Únie nesmie presiahnuť 50 % celkových oprávnených nákladov; |
| --- | --- |

a)

v prípade prác súvisiacich so špecifickými cieľmi uvedenými v článku 3 ods. 2 písm. b) objem finančnej podpory Únie nesmie presiahnuť 50 % celkových oprávnených nákladov;

| b) | miery spolufinancovania sa môžu zvýšiť na najviac 75 % celkových oprávnených nákladov pre akcie prispievajúce k rozvoju projektov spoločného záujmu, pri ktorých sa podľa článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 347/2013 dokáže, že poskytujú vysokú úroveň regionálnej bezpečnosti dodávok energie alebo bezpečnosti dodávok energie v celej Únii, posilňujú solidaritu Únie alebo ponúkajú vysoko inovačné riešenia. |
| --- | --- |

b)

miery spolufinancovania sa môžu zvýšiť na najviac 75 % celkových oprávnených nákladov pre akcie prispievajúce k rozvoju projektov spoločného záujmu, pri ktorých sa podľa článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 347/2013 dokáže, že poskytujú vysokú úroveň regionálnej bezpečnosti dodávok energie alebo bezpečnosti dodávok energie v celej Únii, posilňujú solidaritu Únie alebo ponúkajú vysoko inovačné riešenia.

4.   Pokiaľ ide o práce v odvetví digitálnych technológií, uplatňujú sa tieto maximálne miery spolufinancovania: v prípade prác súvisiacich so špecifickými cieľmi uvedenými v článku 3 ods. 2 písm. c) objem finančnej podpory Únie nesmie presiahnu 30 % celkových oprávnených nákladov.

Miery spolufinancovania sa môžu zvýšiť:

| a) | na najviac 50 % pre akcie so silným cezhraničným rozmerom, ako je neprerušené pokrytie systémami 5G pozdĺž hlavných dopravných trás alebo zavádzanie chrbticových sietí medzi členskými štátmi a medzi Úniou a tretími krajinami, a |
| --- | --- |

a)

na najviac 50 % pre akcie so silným cezhraničným rozmerom, ako je neprerušené pokrytie systémami 5G pozdĺž hlavných dopravných trás alebo zavádzanie chrbticových sietí medzi členskými štátmi a medzi Úniou a tretími krajinami, a

| b) | na najviac 75 % pre akcie, ktorými sa realizuje gigabitové pripojenie sociálno-ekonomických aktérov. |
| --- | --- |

b)

na najviac 75 % pre akcie, ktorými sa realizuje gigabitové pripojenie sociálno-ekonomických aktérov.

Akcie poskytujúce miestne bezdrôtové pripojenie v miestnych komunitách, ktoré sa implementujú prostredníctvom grantov s nízkou hodnotou, sa môžu financovať z finančnej podpory Únie až do výšky 100 % oprávnených nákladov bez toho, aby bola dotknutá zásada spolufinancovania.

5.   Maximálna miera spolufinancovania uplatniteľná na akcie uvedené v článku 10 ods. 1 je najvyššia maximálna miera spolufinancovania uplatniteľná na dotknuté odvetvia. Miera spolufinancovania uplatniteľná na uvedené akcie sa tiež môže zvýšiť o 10 %.

6.   V prípade každého z odvetví dopravy, energetiky a digitálnych technológií, pokiaľ ide o práce realizované v najvzdialenejších regiónoch, uplatňuje sa osobitná maximálna miera spolufinancovania vo výške 70 %.

Článok 16

Oprávnené náklady

Okrem kritérií stanovených v článku 186 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa uplatňujú tieto kritériá oprávnenosti nákladov:

| a) | oprávnené sú len výdavky, ktoré vznikli v členských štátoch s výnimkou prípadov, keď sa projekt spoločného záujmu alebo cezhraničné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov týkajú územia jednej alebo viacerých tretích krajín, ako sa uvádza v článku 5 alebo v článku 11 ods. 4 tohto nariadenia, alebo medzinárodných vôd a keď je akcia nevyhnutná na dosiahnutie cieľov dotknutého projektu; |
| --- | --- |

a)

oprávnené sú len výdavky, ktoré vznikli v členských štátoch s výnimkou prípadov, keď sa projekt spoločného záujmu alebo cezhraničné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov týkajú územia jednej alebo viacerých tretích krajín, ako sa uvádza v článku 5 alebo v článku 11 ods. 4 tohto nariadenia, alebo medzinárodných vôd a keď je akcia nevyhnutná na dosiahnutie cieľov dotknutého projektu;

| b) | náklady na zariadenia, vybavenie a infraštruktúru, s ktorými prijímateľ nakladá ako s kapitálovými výdavkami, sú oprávnené do plnej výšky; |
| --- | --- |

b)

náklady na zariadenia, vybavenie a infraštruktúru, s ktorými prijímateľ nakladá ako s kapitálovými výdavkami, sú oprávnené do plnej výšky;

| c) | výdavky súvisiace s kúpou pozemkov nie sú oprávnené náklady s výnimkou finančných prostriedkov presunutých z Kohézneho fondu v odvetví dopravy v súlade s článkom 64 nariadenia (EÚ) 2021/... (+); |
| --- | --- |

c)

výdavky súvisiace s kúpou pozemkov nie sú oprávnené náklady s výnimkou finančných prostriedkov presunutých z Kohézneho fondu v odvetví dopravy v súlade s článkom 64 nariadenia (EÚ) 2021/... (+);

| d) | oprávnené náklady nezahŕňajú daň z pridanej hodnoty. |
| --- | --- |

d)

oprávnené náklady nezahŕňajú daň z pridanej hodnoty.

Článok 17

Kombinácia grantov s inými zdrojmi financovania

1.   Granty sa môžu použiť v kombinácii s financovaním z Európskej investičnej banky alebo národných podporných bánk alebo iných rozvojových a verejných finančných inštitúcií, ako aj z finančných inštitúcií súkromného sektora a od investorov zo súkromného sektora, a to aj prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev.

2.   Granty uvedené v odseku 1 je možné implementovať prostredníctvom cielených výziev na predkladanie návrhov.

Článok 18

Zníženie alebo zrušenie grantov

1.   Okrem dôvodov uvedených v článku 131 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách možno výšku grantu, okrem odôvodnených prípadov, znížiť z týchto dôvodov:

| a) | v prípade štúdií sa akcia nezačala implementovať do jedného roka od dátumu začatia uvedeného v dohode o grante; |
| --- | --- |

a)

v prípade štúdií sa akcia nezačala implementovať do jedného roka od dátumu začatia uvedeného v dohode o grante;

| b) | v prípade prác sa akcia nezačala implementovať do dvoch rokov od dátumu začatia uvedeného v dohode o grante; |
| --- | --- |

b)

v prípade prác sa akcia nezačala implementovať do dvoch rokov od dátumu začatia uvedeného v dohode o grante;

| c) | po preskúmaní pokroku v implementácii akcie sa zistí že pri nej došlo k takému výraznému omeškaniu, že ciele akcie sa pravdepodobne nedosiahnu. |
| --- | --- |

c)

po preskúmaní pokroku v implementácii akcie sa zistí že pri nej došlo k takému výraznému omeškaniu, že ciele akcie sa pravdepodobne nedosiahnu.

2.   Dohodu o grante možno zmeniť alebo ukončiť z dôvodov uvedených v odseku 1.

3.   Skôr, ako sa prijme akékoľvek rozhodnutie týkajúce sa zníženia alebo zrušenia grantu, sa vec komplexne preskúma a dotknutým prijímateľom sa poskytne primeraná lehota na predloženie ich pripomienok.

4.   Viazané rozpočtové prostriedky, ktoré sú k dispozícii v dôsledku uplatnenia odseku 1 alebo 2 tohto článku, sa rozdelia medzi ostatné pracovné programy navrhnuté v rámci príslušného finančného krytia stanoveného v článku 4 ods. 2.

Článok 19

Kumulatívne a alternatívne financovanie

1.   Na akciu, na ktorú sa poskytol príspevok v rámci NPE, možno poskytnúť príspevok aj z iného programu Únie vrátane fondov v rámci zdieľaného riadenia, ak sa tieto príspevky nevzťahujú na tie isté náklady. Zodpovedajúci príspevok na akciu podlieha pravidlám príslušného programu Únie. Kumulatívne financovanie nepresiahne celkové oprávnené náklady na akciu. Podpora z rôznych programov Únie sa môže vypočítať na pomernom základe v súlade s dokumentmi, ktorými sa stanovujú podmienky podpory.

2.   Značka Známka excelentnosti sa udeľuje akciám, ktoré spĺňajú tieto kumulatívne podmienky:

| a) | boli posúdené vo výzve na predkladanie návrhov v rámci NPE; |
| --- | --- |

a)

boli posúdené vo výzve na predkladanie návrhov v rámci NPE;

| b) | spĺňajú minimálne požiadavky na kvalitu stanovené v uvedenej výzve na predkladanie návrhov; |
| --- | --- |

b)

spĺňajú minimálne požiadavky na kvalitu stanovené v uvedenej výzve na predkladanie návrhov;

| c) | nemôžu sa financovať v rámci uvedenej výzvy na predkladanie návrhov z dôvodu rozpočtových obmedzení. |
| --- | --- |

c)

nemôžu sa financovať v rámci uvedenej výzvy na predkladanie návrhov z dôvodu rozpočtových obmedzení.

Akcie, ktorým bola udelená značka Známka excelentnosti v súlade s prvým pododsekom, môžu získať podporu z EFRR v súlade s článkom 67 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2021/... (+) alebo z Kohézneho fondu bez ďalšieho posúdenia, a to pod podmienkou, že takéto akcie sú v súlade s cieľmi a pravidlami príslušného fondu.

KAPITOLA IV

PROGRAMOVANIE, MONITOROVANIE, HODNOTENIE A KONTROLA

PROGRAMOVANIE, MONITOROVANIE, HODNOTENIE A KONTROLA

Článok 20

Pracovné programy

1.   NPE sa vykonáva prostredníctvom pracovných programov uvedených v článku 110 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

2.   S cieľom zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť a zvyšovať kvalitu projektov Komisia prijme do ... [tri mesiace po dátume nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] prvé viacročné pracovné programy. Uvedené prvé viacročné pracovné programy musia zahŕňať harmonogram výziev na predkladanie návrhov na prvé tri roky fungovania NPE, ich témy a orientačný rozpočet, ako aj výhľadový rámec vzťahujúci sa na celé programové obdobie.

3.   Pracovné programy prijíma Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 24 ods. 2.

4.   Komisia pri prijímaní pracovných programov v odvetví energetiky venuje osobitnú pozornosť projektom spoločného záujmu a súvisiacim akciám zameraným na ďalšiu integráciu vnútorného trhu s energiou, ukončenie energetickej izolácie a odstránenie miest s ťažšou priechodnosťou v prepojeniach elektrizačných sústav s dôrazom na tie projekty, ktorými sa prispieva k dosiahnutiu cieľovej miery prepojenia na úrovni aspoň 10 % do roku 2020 a 15 % do roku 2030, ako aj projekty, ktorými sa prispieva k synchronizácii elektrizačných sústav so sieťami Únie.

5.   V súlade s článkom 200 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách môže zodpovedný povoľujúci úradník v prípade potreby zorganizovať výberové konanie v dvoch etapách:

| a) | žiadatelia predložia zjednodušenú dokumentáciu obsahujúcu relatívne stručné informácie na účely predbežného výberu projektu na základe obmedzeného súboru kritérií; |
| --- | --- |

a)

žiadatelia predložia zjednodušenú dokumentáciu obsahujúcu relatívne stručné informácie na účely predbežného výberu projektu na základe obmedzeného súboru kritérií;

| b) | žiadatelia, ktorí boli vybratí v prvom štádiu, predložia po ukončení prvej fázy úplnú dokumentáciu. |
| --- | --- |

b)

žiadatelia, ktorí boli vybratí v prvom štádiu, predložia po ukončení prvej fázy úplnú dokumentáciu.

Článok 21

Udeľovanie finančnej podpory Únie

1.   Komisia po každej výzve na predkladanie návrhov na základe pracovných programov uvedených v článku 20 prijme vykonávací akt, v ktorom stanoví výšku finančnej podpory, ktorá sa udelí vybratým projektom alebo ich častiam, ako aj podmienky a spôsoby ich implementácie. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 24 ods. 2

2.   Počas uplatňovania dohôd o grante Komisia informuje prijímateľov a dotknuté členské štáty o zmenách výšky grantov a konečných vyplatených sumách.

3.   Prijímatelia predkladajú správy vymedzené v príslušných dohodách o grante bez predchádzajúceho schválenia členskými štátmi. Komisia poskytuje členským štátom prístup k správam týkajúcim sa akcií nachádzajúcich sa na ich území.

Článok 22

Monitorovanie a podávanie správ

1.   Ukazovatele na účely podávania správ o pokroku NPE pri dosahovaní všeobecných a špecifických cieľov stanovených v článku 3, sú uvedené v časti I prílohy.

2.   Na zabezpečenie účinného posúdenia pokroku NPE pri dosahovaní jeho cieľov je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 26 s cieľom zmeniť časť I prílohy, pokiaľ ide o ukazovatele, ak sa to považuje za potrebné, ako aj doplniť do tohto nariadenia ustanovenia o vytvorení rámca pre monitorovanie a hodnotenie.

3.   Systémom podávania správ o výkonnosti sa zabezpečí, aby údaje na monitorovanie vykonávania a výsledkov NPE boli vhodné na hĺbkovú analýzu dosiahnutého pokroku, vrátane sledovania plnenia cieľov v oblasti klímy, a aby sa získavali efektívne, účinne a včas. Na uvedený účel sa príjemcom finančných prostriedkov Únie, a prípadne aj členským štátom, ukladajú primerané požiadavky na podávanie správ.

4.   Komisia vylepší špecializované internetové sídlo tak, že na ňom v reálnom čase uverejní mapu s implementovanými projektmi spolu s príslušnými informáciami vrátane posúdení vplyvu, ako aj informácie o hodnote projektu, prijímateľovi, subjekte zodpovednom za implementáciu a aktuálneho stavu implementácie projektu. Komisia tiež každé dva roky predkladá správy o pokroku. Do uvedených správ o pokroku sa zahrnú informácie o vykonávaní NPE v súlade s jeho všeobecnými a špecifickými cieľmi stanovenými v článku 3, pričom sa uvedie, či sa v jednotlivých odvetviach dosahujú primerané výsledky, či sú celkové rozpočtové záväzky v súlade s celkovou pridelenou sumou, či prebiehajúce projekty dosiahli dostatočnú mieru úplnosti a či sú stále realizovateľné a vhodné na dokončenie.

Článok 23

Hodnotenie

1.   Hodnotenia sa vykonávajú včas, aby sa ich výsledky mohli využiť v rozhodovacom procese.

2.   Priebežné hodnotenie NPE sa vykoná hneď, ako sú k dispozícii dostatočné informácie o jeho vykonávaní, najneskôr však štyri roky po začatí vykonávania NPE.

3.   Na konci vykonávania NPE, najneskôr však štyri roky po uplynutí obdobia uvedeného v článku 1, vykoná Komisia záverečné hodnotenie NPE.

4.   Komisia predloží závery týchto hodnotení spolu so svojimi poznámkami Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.

Článok 24

Postup výboru

1.   Komisii pomáha koordinačný výbor NPE, ktorý môže zasadať v rôznych zloženiach v závislosti od príslušnej témy. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

Článok 25

Delegované akty

1.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 26 s cieľom doplniť toto nariadenie a:

| a) | stanoviť rámec pre monitorovanie a hodnotenie na základe ukazovateľov uvedených v časti I prílohy; |
| --- | --- |

a)

stanoviť rámec pre monitorovanie a hodnotenie na základe ukazovateľov uvedených v časti I prílohy;

| b) | stanoviť pravidlá určovania výberu cezhraničných projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov popri tých, ktoré sú uvedené v časti IV prílohy, a vytvoriť a aktualizovať zoznam vybratých cezhraničných projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

b)

stanoviť pravidlá určovania výberu cezhraničných projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov popri tých, ktoré sú uvedené v časti IV prílohy, a vytvoriť a aktualizovať zoznam vybratých cezhraničných projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov.

2.   Komisia je s výhradou článku 172 druhého pododseku ZFEÚ splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 26 tohto nariadenia na účely:

| a) | zmeny časti III prílohy v súvislosti s vymedzením dopravných koridorov základnej siete, ako aj predbežne identifikovaných úsekov na súhrnnej sieti; |
| --- | --- |

a)

zmeny časti III prílohy v súvislosti s vymedzením dopravných koridorov základnej siete, ako aj predbežne identifikovaných úsekov na súhrnnej sieti;

| b) | zmeny časti V prílohy, pokiaľ ide o určenie projektov spoločného záujmu v oblasti digitálnej pripojiteľnosti. |
| --- | --- |

b)

zmeny časti V prílohy, pokiaľ ide o určenie projektov spoločného záujmu v oblasti digitálnej pripojiteľnosti.

Článok 26

Vykonávanie delegovania právomoci

1.   Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 22 ods. 2 a článku 25 sa Komisii udeľuje do 31. decembra 2028.

3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 7 ods. 2, článku 22 ods. 2 a článku 25 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktorá sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

4.   Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s expertmi určenými jednotlivými členskými štátmi v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva.

5.   Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

6.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 7 ods. 2, článku 22 ods. 2 a článku 25 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

Článok 27

Poskytovanie informácií, komunikácia a zverejňovanie

1.   Príjemcovia financovania z prostriedkov Únie musia priznať pôvod týchto finančných prostriedkov a zabezpečiť viditeľnosť financovania z prostriedkov Únie (najmä pri propagácii akcií a ich výsledkov), a to tým, že poskytnú ucelené, účinné a primerané cielené informácie rôznym cieľovým skupinám vrátane médií a verejnosti.

2.   Komisia implementuje informačné a komunikačné akcie v súvislosti s NPE, akciami vykonávanými v rámci NPE a dosiahnutými výsledkami. Finančné zdroje pridelené NPE zároveň prispievajú k inštitucionálnej komunikácii o politických prioritách Únie, pokiaľ sa uvedené priority týkajú cieľov stanovených v článku 3.

3.   Zabezpečí sa transparentnosť a verejná konzultácia v súlade s uplatniteľným právom Únie a vnútroštátnym právom.

Článok 28

Ochrana finančných záujmov Únie

Ak sa prostredníctvom rozhodnutia prijatého podľa medzinárodnej dohody alebo na základe akéhokoľvek iného právneho nástroja zúčastňuje na NPE tretia krajina, táto tretia krajina udelí potrebné práva a prístup zodpovednému povoľujúcemu úradníkovi, OLAF-u a Dvoru audítorov na riadne vykonávanie ich príslušných právomocí. V prípade OLAF-u tieto práva zahŕňajú právo viesť vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ, Euratom) č. 883/2013.

KAPITOLA V

PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 29

Zrušenie a prechodné ustanovenia

1.   Nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 a (EÚ) č. 283/2014 sa zrušujú.

2.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 1, toto nariadenie nemá vplyv na pokračovanie ani zmenu akcií začatých podľa nariadenia (EÚ) č. 1316/2013, ktoré sa na uvedené akcie aj naďalej vzťahuje až do ich ukončenia.

3.   Z finančného krytia na NPE sa môžu uhrádzať aj výdavky na technickú a administratívnu pomoc potrebné na zabezpečenie prechodu medzi NPE a opatreniami prijatými podľa nariadenia (EÚ) č. 1316/2013.

4.   V prípade potreby možno rozpočtové prostriedky na pokrytie výdavkov uvedených v článku 4 ods. 5 zahrnúť do rozpočtu Únie na obdobie po roku 2027, aby sa umožnilo riadenie akcií, ktoré sa neskončia do 31. decembra 2027, a to v súlade s týmto nariadením.

Článok 30

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. januára 2021.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V ...

Za Európsky parlament

predseda

...

Za Radu

predseda

...

---

(1)  Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 191.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 461, 21.12.2018, s. 173.

2

(3)  Pozícia Európskeho parlamentu zo 17. apríla 2019 (Ú. v. EÚ C 158, 30.4.2021, s. 884) a pozícia Rady v prvom čítaní zo 14. júna 2021. Pozícia Európskeho parlamentu z ... (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).

3

(4)  Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4.

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/... z ..., ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde, Fonde na spravodlivú transformáciu a Európskom námornom, rybolovnom a akvakultúrnom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl, migráciu a integráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku (Ú. v. EÚ L ...).

5

(+)  Nariadenie nachádzajúce sa v dokumente ST 6674/21 [2018/0196 (COD)].

+

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2284 zo 14. decembra 2016 o znížení národných emisií určitých látok znečisťujúcich ovzdušie, ktorou sa mení smernica 2003/35/ES a zrušuje smernica 2001/81/ES (Ú. v. EÚ L 344, 17.12.2016, s. 1).

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1315/2013 z 11. decembra 2013 o usmerneniach Únie pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete a o zrušení rozhodnutia č. 661/2010/EÚ (Ú. v. EÚ L 348, 20.12.2013, s. 1).

7

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

8

(9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ z 22. októbra 2014 o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá (Ú. v. EÚ L 307, 28.10.2014, s. 1).

9

(10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/96/ES z 19. novembra 2008 o riadení bezpečnosti cestnej infraštruktúry (Ú. v. EÚ L 319, 29.11.2008, s. 59).

10

(11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/... z ... o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde (Ú. v. EÚ L ...).

11

(+)  Nariadenie nachádzajúce sa v dokumente ST 6168/21 [2018/0197 (COD)].

+

(+)  Nariadenie nachádzajúce sa v dokumente ST 6674/21 [2018/0196 (COD)].

+

(12)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 zo 17. apríla 2013 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1364/2006/ES a menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 (Ú. v. EÚ L 115, 25.4.2013, s. 39).

12

(13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

13

(14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, p. 1).

14

(15)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 283/2014 z 11. marca 2014 o usmerneniach pre transeurópske siete v oblasti telekomunikačnej infraštruktúry, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1336/97/ES (Ú. v. EÚ L 86, 21.3.2014, s. 14).

15

(16)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1972 z 11. decembra 2018, ktorou sa stanovuje európsky kódex elektronických komunikácií (Ú. v. EÚ L 321, 17.12.2018, s. 36).

16

(17)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/694 z 29. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje program Digitálna Európa a zrušuje rozhodnutie (EÚ) 2015/2240 (Ú. v. EÚ L 166, 11.5.2021, s.1).

17

(18)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/695 z 28. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inovácie, stanovujú jeho pravidlá účasti a šírenia a zrušujú nariadenia (EÚ) č. 1290/2013 a (EÚ) č. 1291/2013 (Ú. v. EÚ L 170, 12.5.2021, s. 1).

18

(19)  Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

19

(20)  Ú. v. EÚ L 1, 3.1.1994, s. 3.

20

(21)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013, s. 1).

21

(22)  Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1).

22

(23)  Nariadenie Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2).

23

(24)  Nariadenie Rady (EÚ) 2017/1939 z 12. októbra 2017, ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca na účely zriadenia Európskej prokuratúry (Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2017, s. 1).

24

(25)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 z 5. júla 2017 o boji proti podvodom, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, prostredníctvom trestného práva (Ú. v. EÚ L 198, 28.7.2017, s. 29).

25

(26)  Rozhodnutie Rady 2013/755/EÚ z 25. novembra 2013 o pridružení zámorských krajín a území k Európskej unii („rozhodnutie o pridružení zámoria“) (Ú. v. EÚ L 344, 19.12.2013, p. 1).

26

(27)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/25/EÚ z 26. februára 2014 o obstarávaní vykonávanom subjektmi pôsobiacimi v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb a o zrušení smernice 2004/17/ES (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 243).

27

(28)  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

28

(29)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

29

(30)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013 z 11. decembra 2013 o zriadení Nástroja na prepájanie Európy, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 913/2010 a zrušujú sa nariadenia (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (Ú. v. EÚ L 348, 20.12.2013, s. 129).

30

(31)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 913/2010 z 22. septembra 2010 o európskej železničnej sieti pre konkurencieschopnú nákladnú dopravu (Ú. v. EÚ L 276, 20.10.2010, s. 22).

31

(32)  Finančné krytie NPE na roky 2021 až 2027 v stálych cenách roku 2018 je 29 300 000 000 EUR, ktoré sú rozdelené takto: a) doprava: 22 884 000 000 EUR z toho i) 11 384 000 000 EUR z VFR na roky 2021 – 2027 z okruhu 1 klastra 02 Európske strategické investície; ii) 10 000 000 000 EUR sa presunie z Kohézneho fondu; iii) 1 500 000 000 EUR z VFR na roky 2021-2027, okruhu 5 klastra 13 Obrana; b) energetika: 5 180 000 000 EUR, c) digitálna ekonomika: 1 832 000 000 EUR.

32

(+)  Nariadenie nachádzajúce sa v dokumente ST 6674/21 [2018/0196 (COD)].

+

(33)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/523 z 24. marca 2021, ktorým sa zriaďuje Program InvestEU a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2015/1017 (Ú. v. EÚ L 107, 26.3.2021, s. 30).

33

(+)  Nariadenie nachádzajúce sa v dokumente ST 6674/21 [2018/0196 (COD)].

+

(+)  Nariadenie nachádzajúce sa v dokumente ST 6674/21 [2018/0196 (COD)].

+

---

PRÍLOHA

ČASŤ I

UKAZOVATELE

NPE sa bude starostlivo monitorovať na základe súboru ukazovateľov určených na meranie rozsahu, v akom boli dosiahnuté všeobecné a špecifické ciele NPE, a s cieľom minimalizovať administratívne zaťaženie a náklady. Na tento účel sa zbierajú údaje v súvislosti s nasledujúcim súborom kľúčových ukazovateľov:

| Odvetvia | Špecifické ciele | Kľúčové ukazovatele |
| --- | --- | --- |
| Doprava | Efektívne, prepojené a multimodálne siete a infraštruktúra pre inteligentnú, interoperabilnú, udržateľnú, inkluzívnu, prístupnú, bezpečnú a zabezpečenú mobilitu | Počet cezhraničných a chýbajúcich prepojení riešených s podporou z NPE (vrátane akcií týkajúcich sa mestských uzlov, regionálnych cezhraničných železničných spojení, multimodálnych logistických platforiem, námorných prístavov, vnútrozemských prístavov, spojení s letiskami a terminálov kombinovanej železničnej a cestnej dopravy základnej siete a súhrnnej siete TEN-T) |
| Počet akcií podporovaných z NPE, prispievajúcich k digitalizácii dopravy, najmä prostredníctvom zavádzania systému ERTMS, RIS, IDS, VTMIS/služieb elektronickej námornej dopravy a SESAR. |
| Počet čerpacích staníc s alternatívnym palivom vybudovaných alebo zmodernizovaných s podporou z NPE |
| Počet akcií podporovaných z NPE, prispievajúcich k bezpečnosti dopravy |
| Počet akcií podporovaných z NPE, prispievajúcich k prístupnosti dopravy pre osoby so zníženou pohyblivosťou |
| Počet akcií podporovaných z NPE, prispievajúcich k znižovanie hluku z nákladnej železničnej dopravy |
| Prispôsobenie dopravnej infraštruktúry na účely dvojakého použitia | Počet zložiek dopravnej infraštruktúry prispôsobených požiadavkám na dvojaké použitie |
| Energetika | Prispievanie k prepojenosti a integrácii trhov | Počet akcií podporovaných z NPE, prispievajúcich k projektom na prepájanie sietí členských štátov a odstraňovanie vnútorných obmedzení |
| Bezpečnosť dodávok | Počet akcií podporovaných z NPE, prispievajúcich k projektom na zabezpečenie odolnosti plynárenských sietí |
| Počet akcií podporovaných z NPE, prispievajúcich k zavádzaniu inteligentných sietí a ich digitalizácii a k zvýšeniu kapacity na uskladňovanie energie |
| Udržateľný rozvoj prostredníctvom podpory dekarbonizácie | Počet akcií podporovaných z NPE, prispievajúcich k projektom na väčšie zapojenie energie z obnoviteľných zdrojov do energetických systémov |
| Počet akcií podporovaných z NPE, prispievajúcich k cezhraničnej spolupráci v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov |
| Digitálne technológie | Prispievanie k zavádzaniu infraštruktúry digitálnej pripojiteľnosti v cele Únii | Nové pripojenia k sieťam s veľmi vysokou kapacitou pre sociálno-ekonomických aktérov a vysokokvalitné pripojenia pre miestne komunity |
| Počet akcií podporovaných z NPE, umožňujúcich pokrytie 5G na hlavných dopravných trasách |
| Počet akcií podporovaných z NPE, umožňujúcich nové pripojenia k sieťam s veľmi vysokou kapacitou |
| Počet akcií podporovaných z NPE, prispievajúcich k digitalizácii odvetví energetiky a dopravy |

Odvetvia

Špecifické ciele

Kľúčové ukazovatele

Doprava

Efektívne, prepojené a multimodálne siete a infraštruktúra pre inteligentnú, interoperabilnú, udržateľnú, inkluzívnu, prístupnú, bezpečnú a zabezpečenú mobilitu

Počet cezhraničných a chýbajúcich prepojení riešených s podporou z NPE (vrátane akcií týkajúcich sa mestských uzlov, regionálnych cezhraničných železničných spojení, multimodálnych logistických platforiem, námorných prístavov, vnútrozemských prístavov, spojení s letiskami a terminálov kombinovanej železničnej a cestnej dopravy základnej siete a súhrnnej siete TEN-T)

Počet akcií podporovaných z NPE, prispievajúcich k digitalizácii dopravy, najmä prostredníctvom zavádzania systému ERTMS, RIS, IDS, VTMIS/služieb elektronickej námornej dopravy a SESAR.

Počet čerpacích staníc s alternatívnym palivom vybudovaných alebo zmodernizovaných s podporou z NPE

Počet akcií podporovaných z NPE, prispievajúcich k bezpečnosti dopravy

Počet akcií podporovaných z NPE, prispievajúcich k prístupnosti dopravy pre osoby so zníženou pohyblivosťou

Počet akcií podporovaných z NPE, prispievajúcich k znižovanie hluku z nákladnej železničnej dopravy

Prispôsobenie dopravnej infraštruktúry na účely dvojakého použitia

Počet zložiek dopravnej infraštruktúry prispôsobených požiadavkám na dvojaké použitie

Energetika

Prispievanie k prepojenosti a integrácii trhov

Počet akcií podporovaných z NPE, prispievajúcich k projektom na prepájanie sietí členských štátov a odstraňovanie vnútorných obmedzení

Bezpečnosť dodávok

Počet akcií podporovaných z NPE, prispievajúcich k projektom na zabezpečenie odolnosti plynárenských sietí

Počet akcií podporovaných z NPE, prispievajúcich k zavádzaniu inteligentných sietí a ich digitalizácii a k zvýšeniu kapacity na uskladňovanie energie

Udržateľný rozvoj prostredníctvom podpory dekarbonizácie

Počet akcií podporovaných z NPE, prispievajúcich k projektom na väčšie zapojenie energie z obnoviteľných zdrojov do energetických systémov

Počet akcií podporovaných z NPE, prispievajúcich k cezhraničnej spolupráci v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov

Digitálne technológie

Prispievanie k zavádzaniu infraštruktúry digitálnej pripojiteľnosti v cele Únii

Nové pripojenia k sieťam s veľmi vysokou kapacitou pre sociálno-ekonomických aktérov a vysokokvalitné pripojenia pre miestne komunity

Počet akcií podporovaných z NPE, umožňujúcich pokrytie 5G na hlavných dopravných trasách

Počet akcií podporovaných z NPE, umožňujúcich nové pripojenia k sieťam s veľmi vysokou kapacitou

Počet akcií podporovaných z NPE, prispievajúcich k digitalizácii odvetví energetiky a dopravy

ČASŤ II

ORIENTAČNÉ PERCENTUÁLNE HODNOTY PRE ODVETVIE DOPRAVY

Rozpočtové prostriedky uvedené v článku 4 ods. 2 písm. a) bode i) sa rozdelia takto:

| — | 60 % na akcie uvedené v článku 9 ods. 2 písm. a): „akcie týkajúce sa efektívnych, prepojených, interoperabilných a multimodálnych sietí“, z toho 1 559 800 000 EUR (1) sa pridelí prioritne a na základe súťaže na dokončenie chýbajúcich veľkých cezhraničných železničných spojení medzi členskými štátmi, ktoré sú oprávnené na financovanie z Kohézneho fondu; |
| --- | --- |

—

60 % na akcie uvedené v článku 9 ods. 2 písm. a): „akcie týkajúce sa efektívnych, prepojených, interoperabilných a multimodálnych sietí“, z toho 1 559 800 000 EUR (1) sa pridelí prioritne a na základe súťaže na dokončenie chýbajúcich veľkých cezhraničných železničných spojení medzi členskými štátmi, ktoré sú oprávnené na financovanie z Kohézneho fondu;

| — | 2 písm. b): „akcie súvisiace s inteligentnou, interoperabilnou, udržateľnou, multimodálnou, inkluzívnou, dostupnou, bezpečnou a zabezpečenou mobilitou“. |
| --- | --- |

—

2 písm. b): „akcie súvisiace s inteligentnou, interoperabilnou, udržateľnou, multimodálnou, inkluzívnou, dostupnou, bezpečnou a zabezpečenou mobilitou“.

Rozpočtové prostriedky uvedené v článku 4 ods. 2 písm. a) bode ii) sa rozdelia takto:

| — | 85 % na akcie uvedené v článku 9 ods. 2 písm. a): „akcie týkajúce sa efektívnych, prepojených, interoperabilných a multimodálnych sietí“; |
| --- | --- |

—

85 % na akcie uvedené v článku 9 ods. 2 písm. a): „akcie týkajúce sa efektívnych, prepojených, interoperabilných a multimodálnych sietí“;

| — | 15 % na akcie uvedené v článku 9 ods. 2 písm. b): „akcie súvisiace s inteligentnou, udržateľnou, multimodálnou, inkluzívnou, dostupnou, bezpečnou a zabezpečenou mobilitou“. |
| --- | --- |

—

15 % na akcie uvedené v článku 9 ods. 2 písm. b): „akcie súvisiace s inteligentnou, udržateľnou, multimodálnou, inkluzívnou, dostupnou, bezpečnou a zabezpečenou mobilitou“.

V prípade akcií uvedených v článku 9 ods. 2 písm. a), 85 % rozpočtových prostriedkov by sa malo prideliť na akcie týkajúce sa základnej siete a 15 % na akcie súvisiace so súhrnnou sieťou.

ČASŤ III

DOPRAVNÉ KORIDORY ZÁKLADNEJ SIETE A CEZHRANIČNÉ PREPOJENIA NA SÚHRNNEJ SIETI

1.   Koridory základnej siete a orientačný zoznam predbežne identifikovaných cezhraničných prepojení a chýbajúcich prepojení

| „Atlantický“ koridor základnej siete |
| --- |
| Smerovanie | Gijón – León – Valladolid
  A Coruña – Vigo – Orense – León
  Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao
  Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba
  Algeciras – Bobadilla – Madrid
  Sines/Lisboa – Madrid – Valladolid
  Lisboa – Aveiro – Leixões/Porto – rieka Douro
  Sionainn Faing alebo Shannon Foynes/Baile Átha Cliath alebo Dublin/Corcaigh alebo Cork – Le Havre – Rouen – Paris
  Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Toulouse/Tours – Paris – Metz – Mannheim/Strasbourg
  Sionainn Faing alebo Shannon Foynes/Baile Átha Cliath alebo Dublin/Corcaigh alebo Cork – Saint Nazaire – Nantes – Tours – Dijon |
| Cezhraničné prepojenia | Évora – Mérida | Železnice |
| Vitoria-Gasteiz – San Sebastián – Bayonne – Bordeaux |
| Aveiro – Salamanca |
| Rieka Douro (Via Navegável do Douro) | Vnútrozemské vodné cesty |
| Chýbajúce prepojenia | Interoperabilné trate na Pyrenejskom polostrove, iné ako s UIC rozchodom | Železnice |
| „Baltsko – jadranský“ koridor základnej siete |
| Smerovanie | Gdynia – Gdańsk – Katowice/Sławków
  Gdańsk – Warszawa – Katowice/Kraków
  Katowice – Ostrava – Brno – Wien
  Szczecin/Świnoujście – Poznań – Wrocław – Ostrava
  Katowice – Bielsko-Biała – Žilina – Bratislava – Wien
  Wien – Graz– Villach – Udine – Trieste
  Udine – Venezia – Padova – Bologna – Ravenna – Ancona
  Graz – Maribor –Ljubljana – Koper/Trieste |
| Cezhraničné prepojenia | Katowice/Opole – Ostrava – Brno
  Katowice – Žilina
  Bratislava – Wien
  Graz – Maribor
  Venezia – Trieste – Divača – Ljubljana | Železnice |
| Katowice – Žilina
  Brno – Wien | Cestná doprava |
| Chýbajúce prepojenia | Gloggnitz – Mürzzuschlag: Semmeringský úpätný tunel
  Graz – Klagenfurt: železničná trať a tunel Koralm
  Koper – Divača | Železnice |
| „Stredomorský“ koridor základnej siete |
| Smerovanie | Algeciras – Bobadilla –Madrid – Zaragoza – Tarragona
  Madrid – Valencia – Sagunto – Teruel – Zaragoza
  Sevilla – Bobadilla – Murcia
  Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona
  Tarragona – Barcelona – Perpignan – Narbonne - Toulouse/Marseille – Genova/Lyon – La Spezia/Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venezia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest
  Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – hranica s UA |
| Cezhraničné prepojenia | Barcelona – Perpignan | Železnice |
| Lyon – Torino: úpätný tunel a prístupové trate |
| Nice – Ventimiglia |
| Venezia – Trieste – Divača – Ljubljana |
| Ljubljana – Zagreb |
| Zagreb – Budapest |
| Budapest – Miskolc – hranica s UA |
| Lendava – Letenye | Cestná doprava |
| Vásárosnamény – hranica s UA |
| Chýbajúce prepojenia | Almería – Murcia | Železnice |
| Interoperabilné trate na Pyrenejskom polostrove, iné ako s UIC rozchodom |
| Perpignan – Montpellier |
| Koper – Divača |
| Rijeka – Zagreb |
| Milano – Cremona – Mantova – Porto Levante/Venezia – Ravenna/Trieste | Vnútrozemské vodné cesty |
| Koridor základnej siete „Severné more – Baltské more“ |
| Smerovanie | Luleå – Helsinki – Tallinn – Rīga
  Ventspils – Rīga
  Rīga – Kaunas
  Klaipėda – Kaunas – Vilnius
  Kaunas – Warszawa
  Hranica s BY – Warszawa – Łódź/Poznań – Frankfurt (Oder) – Berlin – Hamburg – Kiel
  Łódź – Katowice/Wrocław
  Hranica s UA – Rzeszów – Katowice – Wrocław – Falkenberg – Magdeburg
  Szczecin/Świnoujście – Berlin – Magdeburg – Braunschweig – Hannover
  Hannover – Bremen – Bremerhaven/Wilhelmshaven
  Hannover – Osnabrück – Hengelo – Almelo – Deventer – Utrecht
  Utrecht – Amsterdam
  Utrecht – Rotterdam – Antwerpen
  Hannover/Osnabrück – Köln – Antwerpen |
| Cezhraničné prepojenia | Tallinn – Rīga – Kaunas – Warszawa: Baltská železnica, nová plne interoperabilná trať s UIC rozchodom | Železnice |
| Świnoujście/Szczecin – Berlin | Železnice a vnútrozemské vodné cesty |
| Koridor Via Baltica EE-LV-LT-PL | Cestná doprava |
| Chýbajúce prepojenia | Kaunas – Vilnius: časť baltskej železnice, novej plne interoperabilnej trate s UIC rozchodom | Železnice |
| Warszawa/Idzikowice – Poznań/Wrocław vrátane spojení k plánovanému Centrálnemu dopravnému uzlu |
| Nord-Ostsee-Kanal | Vnútrozemské vodné cesty |
| Berlin – Magdeburg – Hannover; Mittellandkanal; západonemecké kanály |
| Rhine, Waal |
| Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal |
| Koridor základnej siete „Severné more – Stredozemie“ |
| Smerovanie | Hranica s UK – Baile Átha Cliath alebo Dublin – Sionainn Faing alebo Shannon Foynes/Corcaigh alebo Cork
  Sionainn Faing alebo Shannon Foynes/Baile Átha Cliath alebo Dublin/Corcaigh alebo Cork –
  Le Havre/Calais/Dunkerque/Zeebrugge/Terneuzen/Gent/Antwerpen/Rotterdam/Amsterdam
  Hranica s UK – Lille – Brussel alebo Bruxelles
  Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Brussel alebo Bruxelles – Luxembourg
  Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille
  Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel
  Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Calais/Dunkerque/Lille – Paris– Rouen – Le Havre |
| Cezhraničné prepojenia | Brussel alebo Bruxelles – Luxembourg – Strasbourg | Železnice |
| Terneuzen – Gent | Vnútrozemské vodné cesty |
| Sieť Seina – Scheldt a súvisiace povodia riek Seine, Scheldt a Meuse |
| Koridor Rhine – Scheldt |
| Chýbajúce prepojenia | Albertkanaal/Canal Albert a Kanaal Bocholt-Herentals | Vnútrozemské vodné cesty |
| Koridor základnej siete „Orient/východné Stredozemie“ |
| Smerovanie | Hamburg – Berlin
  Rostock – Berlin – Dresden
  Bremerhaven/Wilhelmshaven – Magdeburg – Dresden
  Dresden – Ústí nad Labem – Mělník/Praha – Lysá nad Labem/Poříčany – Kolín
  Kolín – Pardubice – Brno – Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Timișoara – Craiova – Calafat – Vidin – Sofia
  Sofia – hranica s RS/MK
  Sofia – Plovdiv – Burgas/hranica s TR
  Hranica s TR – Alexandroupoli – Kavala – Thessaloniki – Ioannina – Kakavia/Igoumenitsa
  Hranica s MK – Thessaloniki
  Sofia – Thessaloniki – Athina – Piraeus/Ikonio – Irakleio– Lemesos (Vasiliko) – Lefkosia/Larnaka
  Athina – Patra/Igoumenitsa |
| Cezhraničné prepojenia | Dresden – Praha/Kolín | Železnice |
| Wien/Bratislava – Budapest |
| Békéscsaba – Arad – Timișoara |
| Craiova – Calafat – Vidin – Sofia – Thessaloniki |
| Sofia – hranica s RS/hranica s MK |
| Hranica s TR – Alexandroupoli |
| Hranica s MK – Thessaloniki |
| Ioannina – Kakavia (hranica s AL) | Cestná doprava |
| Drobeta Turnu Severin/Craiova – Vidin – Montana |
| Sofia – hranica s RS |
| Hamburg – Dresden – Praha – Pardubice | Vnútrozemské vodné cesty |
| Chýbajúce prepojenia | Igoumenitsa – Ioannina
  Praha – Brno
  Thessaloniki – Kavala – Alexandroupoli
  Timișoara – Craiova | Železnice |
| Koridor základnej siete „Rýn – Alpy“ |
| Smerovanie | Genova – Milano – Lugano – Basel
  Genova – Novara – Brig – Bern – Basel – Karlsruhe – Mannheim – Mainz – Koblenz – Köln
  Köln – Düsseldorf – Duisburg – Nijmegen/Arnhem – Utrecht – Amsterdam
  Nijmegen – Rotterdam – Vlissingen
  Köln – Liège – Brussel alebo Bruxelles – Gent
  Liège – Antwerpen – Gent – Zeebrugge |
| Cezhraničné prepojenia | Zevenaar – Emmerich – Oberhausen | Železnice |
| Karlsruhe – Basel |
| Milano/Novara – hranica s CH |
| Basel – Antwerpen/Rotterdam – Amsterdam | Vnútrozemské vodné cesty |
| Chýbajúce prepojenia | Genova – Tortona/Novi Ligure | Železnice |
| | Zeebrugge – Gent |
| Koridor základnej siete „Rýn –Dunaj“ |
| Smerovanie | Strasbourg – Stuttgart – München – Wels/Linz
  Strasbourg – Mannheim – Frankfurt am Main – Würzburg – Nürnberg – Regensburg – Passau – Wels/Linz
  München/Nürnberg – Praha – Ostrava/Přerov – Žilina – Košice – hranica s UA
  Wels/Linz – Wien – Bratislava – Budapest – Vukovar
  Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Moravita/Brașov/Craiova – București – Giurgiu/Constanta – Sulina |
| Cezhraničné prepojenia | München – Praha | Železnice |
| Nürnberg – Plzeň |
| München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg |
| Strasbourg – Kehl Appenweier |
| Hranice – Žilina |
| Košice – hranica s UA |
| | Wien – Bratislava/Budapest |
| Bratislava – Budapest |
| Békéscsaba – Arad – Timișoara – hranica s RS |
| București – Giurgiu – Rousse |
| Danube (Kehlheim – Constanța/Midia/Sulina) a súvisiace povodia riek Váh, Sava a Tisza | Vnútrozemské vodné cesty |
| Zlín – Žilina | Cestná doprava |
| Timișoara – hranica s RS |
| Chýbajúce prepojenia | Stuttgart – Ulm | Železnice |
| Salzburg – Linz |
| Craiova – București |
| Arad – Sighișoara – Brașov – Predeal |
| „Škandinávsko-stredomorský“ koridor základnej siete |
| Smerovanie | Hranica s RU – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro (Hallsberg)/Linköping – Malmö
  Narvik/Oulu – Luleå – Umeå – Stockholm/Örebro (Hallsberg)
  Oslo – Göteborg – Malmö – Trelleborg
  Malmö – København – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn
  København – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover
  Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg
  Rostock – Berlin – Halle/Leipzig – Erfurt – München
  Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze
  Livorno/La Spezia – Firenze – Roma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta/Marsaxlokk
  Cagliari – Napoli – Gioia Tauro – Palermo/Augusta – Valletta/Marsaxlokk |
| Cezhraničné prepojenia | Hranica s RU – Helsinki | Železnice |
| København – Hamburg: prístupové trate k pevnému spojeniu cez úžinu Fehmarn Belt |
| München – Wörgl – Innsbruck – Fortezza – Bolzano – Trento – Verona: Brennerský úpätný tunel a prístupové trate k nemu |
| Göteborg – Oslo |
| København – Hamburg: pevné spojenie cez úžinu Fehmarn Belt | Železnica/cestná doprava |

„Atlantický“ koridor základnej siete

Smerovanie

Gijón – León – Valladolid

A Coruña – Vigo – Orense – León

Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao

Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Sines/Lisboa – Madrid – Valladolid

Lisboa – Aveiro – Leixões/Porto – rieka Douro

Sionainn Faing alebo Shannon Foynes/Baile Átha Cliath alebo Dublin/Corcaigh alebo Cork – Le Havre – Rouen – Paris

Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Toulouse/Tours – Paris – Metz – Mannheim/Strasbourg

Sionainn Faing alebo Shannon Foynes/Baile Átha Cliath alebo Dublin/Corcaigh alebo Cork – Saint Nazaire – Nantes – Tours – Dijon

Cezhraničné prepojenia

Évora – Mérida

Železnice

Vitoria-Gasteiz – San Sebastián – Bayonne – Bordeaux

Aveiro – Salamanca

Rieka Douro (Via Navegável do Douro)

Vnútrozemské vodné cesty

Chýbajúce prepojenia

Interoperabilné trate na Pyrenejskom polostrove, iné ako s UIC rozchodom

Železnice

„Baltsko – jadranský“ koridor základnej siete

Smerovanie

Gdynia – Gdańsk – Katowice/Sławków

Gdańsk – Warszawa – Katowice/Kraków

Katowice – Ostrava – Brno – Wien

Szczecin/Świnoujście – Poznań – Wrocław – Ostrava

Katowice – Bielsko-Biała – Žilina – Bratislava – Wien

Wien – Graz– Villach – Udine – Trieste

Udine – Venezia – Padova – Bologna – Ravenna – Ancona

Graz – Maribor –Ljubljana – Koper/Trieste

Cezhraničné prepojenia

Katowice/Opole – Ostrava – Brno

Katowice – Žilina

Bratislava – Wien

Graz – Maribor

Venezia – Trieste – Divača – Ljubljana

Železnice

Katowice – Žilina

Brno – Wien

Cestná doprava

Chýbajúce prepojenia

Gloggnitz – Mürzzuschlag: Semmeringský úpätný tunel

Graz – Klagenfurt: železničná trať a tunel Koralm

Koper – Divača

Železnice

„Stredomorský“ koridor základnej siete

Smerovanie

Algeciras – Bobadilla –Madrid – Zaragoza – Tarragona

Madrid – Valencia – Sagunto – Teruel – Zaragoza

Sevilla – Bobadilla – Murcia

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona

Tarragona – Barcelona – Perpignan – Narbonne - Toulouse/Marseille – Genova/Lyon – La Spezia/Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venezia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest

Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – hranica s UA

Cezhraničné prepojenia

Barcelona – Perpignan

Železnice

Lyon – Torino: úpätný tunel a prístupové trate

Nice – Ventimiglia

Venezia – Trieste – Divača – Ljubljana

Ljubljana – Zagreb

Zagreb – Budapest

Budapest – Miskolc – hranica s UA

Lendava – Letenye

Cestná doprava

Vásárosnamény – hranica s UA

Chýbajúce prepojenia

Almería – Murcia

Železnice

Interoperabilné trate na Pyrenejskom polostrove, iné ako s UIC rozchodom

Perpignan – Montpellier

Koper – Divača

Rijeka – Zagreb

Milano – Cremona – Mantova – Porto Levante/Venezia – Ravenna/Trieste

Vnútrozemské vodné cesty

Koridor základnej siete „Severné more – Baltské more“

Smerovanie

Luleå – Helsinki – Tallinn – Rīga

Ventspils – Rīga

Rīga – Kaunas

Klaipėda – Kaunas – Vilnius

Kaunas – Warszawa

Hranica s BY – Warszawa – Łódź/Poznań – Frankfurt (Oder) – Berlin – Hamburg – Kiel

Łódź – Katowice/Wrocław

Hranica s UA – Rzeszów – Katowice – Wrocław – Falkenberg – Magdeburg

Szczecin/Świnoujście – Berlin – Magdeburg – Braunschweig – Hannover

Hannover – Bremen – Bremerhaven/Wilhelmshaven

Hannover – Osnabrück – Hengelo – Almelo – Deventer – Utrecht

Utrecht – Amsterdam

Utrecht – Rotterdam – Antwerpen

Hannover/Osnabrück – Köln – Antwerpen

Cezhraničné prepojenia

Tallinn – Rīga – Kaunas – Warszawa: Baltská železnica, nová plne interoperabilná trať s UIC rozchodom

Železnice

Świnoujście/Szczecin – Berlin

Železnice a vnútrozemské vodné cesty

Koridor Via Baltica EE-LV-LT-PL

Cestná doprava

Chýbajúce prepojenia

Kaunas – Vilnius: časť baltskej železnice, novej plne interoperabilnej trate s UIC rozchodom

Železnice

Warszawa/Idzikowice – Poznań/Wrocław vrátane spojení k plánovanému Centrálnemu dopravnému uzlu

Nord-Ostsee-Kanal

Vnútrozemské vodné cesty

Berlin – Magdeburg – Hannover; Mittellandkanal; západonemecké kanály

Rhine, Waal

Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal

Koridor základnej siete „Severné more – Stredozemie“

Smerovanie

Hranica s UK – Baile Átha Cliath alebo Dublin – Sionainn Faing alebo Shannon Foynes/Corcaigh alebo Cork

Sionainn Faing alebo Shannon Foynes/Baile Átha Cliath alebo Dublin/Corcaigh alebo Cork –

Le Havre/Calais/Dunkerque/Zeebrugge/Terneuzen/Gent/Antwerpen/Rotterdam/Amsterdam

Hranica s UK – Lille – Brussel alebo Bruxelles

Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Brussel alebo Bruxelles – Luxembourg

Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille

Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel

Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Calais/Dunkerque/Lille – Paris– Rouen – Le Havre

Cezhraničné prepojenia

Brussel alebo Bruxelles – Luxembourg – Strasbourg

Železnice

Terneuzen – Gent

Vnútrozemské vodné cesty

Sieť Seina – Scheldt a súvisiace povodia riek Seine, Scheldt a Meuse

Koridor Rhine – Scheldt

Chýbajúce prepojenia

Albertkanaal/Canal Albert a Kanaal Bocholt-Herentals

Vnútrozemské vodné cesty

Koridor základnej siete „Orient/východné Stredozemie“

Smerovanie

Hamburg – Berlin

Rostock – Berlin – Dresden

Bremerhaven/Wilhelmshaven – Magdeburg – Dresden

Dresden – Ústí nad Labem – Mělník/Praha – Lysá nad Labem/Poříčany – Kolín

Kolín – Pardubice – Brno – Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Timișoara – Craiova – Calafat – Vidin – Sofia

Sofia – hranica s RS/MK

Sofia – Plovdiv – Burgas/hranica s TR

Hranica s TR – Alexandroupoli – Kavala – Thessaloniki – Ioannina – Kakavia/Igoumenitsa

Hranica s MK – Thessaloniki

Sofia – Thessaloniki – Athina – Piraeus/Ikonio – Irakleio– Lemesos (Vasiliko) – Lefkosia/Larnaka

Athina – Patra/Igoumenitsa

Cezhraničné prepojenia

Dresden – Praha/Kolín

Železnice

Wien/Bratislava – Budapest

Békéscsaba – Arad – Timișoara

Craiova – Calafat – Vidin – Sofia – Thessaloniki

Sofia – hranica s RS/hranica s MK

Hranica s TR – Alexandroupoli

Hranica s MK – Thessaloniki

Ioannina – Kakavia (hranica s AL)

Cestná doprava

Drobeta Turnu Severin/Craiova – Vidin – Montana

Sofia – hranica s RS

Hamburg – Dresden – Praha – Pardubice

Vnútrozemské vodné cesty

Chýbajúce prepojenia

Igoumenitsa – Ioannina

Praha – Brno

Thessaloniki – Kavala – Alexandroupoli

Timișoara – Craiova

Železnice

Koridor základnej siete „Rýn – Alpy“

Smerovanie

Genova – Milano – Lugano – Basel

Genova – Novara – Brig – Bern – Basel – Karlsruhe – Mannheim – Mainz – Koblenz – Köln

Köln – Düsseldorf – Duisburg – Nijmegen/Arnhem – Utrecht – Amsterdam

Nijmegen – Rotterdam – Vlissingen

Köln – Liège – Brussel alebo Bruxelles – Gent

Liège – Antwerpen – Gent – Zeebrugge

Cezhraničné prepojenia

Zevenaar – Emmerich – Oberhausen

Železnice

Karlsruhe – Basel

Milano/Novara – hranica s CH

Basel – Antwerpen/Rotterdam – Amsterdam

Vnútrozemské vodné cesty

Chýbajúce prepojenia

Genova – Tortona/Novi Ligure

Železnice

Zeebrugge – Gent

Koridor základnej siete „Rýn –Dunaj“

Smerovanie

Strasbourg – Stuttgart – München – Wels/Linz

Strasbourg – Mannheim – Frankfurt am Main – Würzburg – Nürnberg – Regensburg – Passau – Wels/Linz

München/Nürnberg – Praha – Ostrava/Přerov – Žilina – Košice – hranica s UA

Wels/Linz – Wien – Bratislava – Budapest – Vukovar

Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Moravita/Brașov/Craiova – București – Giurgiu/Constanta – Sulina

Cezhraničné prepojenia

München – Praha

Železnice

Nürnberg – Plzeň

München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg

Strasbourg – Kehl Appenweier

Hranice – Žilina

Košice – hranica s UA

Wien – Bratislava/Budapest

Bratislava – Budapest

Békéscsaba – Arad – Timișoara – hranica s RS

București – Giurgiu – Rousse

Danube (Kehlheim – Constanța/Midia/Sulina) a súvisiace povodia riek Váh, Sava a Tisza

Vnútrozemské vodné cesty

Zlín – Žilina

Cestná doprava

Timișoara – hranica s RS

Chýbajúce prepojenia

Stuttgart – Ulm

Železnice

Salzburg – Linz

Craiova – București

Arad – Sighișoara – Brașov – Predeal

„Škandinávsko-stredomorský“ koridor základnej siete

Smerovanie

Hranica s RU – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro (Hallsberg)/Linköping – Malmö

Narvik/Oulu – Luleå – Umeå – Stockholm/Örebro (Hallsberg)

Oslo – Göteborg – Malmö – Trelleborg

Malmö – København – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn

København – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover

Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg

Rostock – Berlin – Halle/Leipzig – Erfurt – München

Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze

Livorno/La Spezia – Firenze – Roma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta/Marsaxlokk

Cagliari – Napoli – Gioia Tauro – Palermo/Augusta – Valletta/Marsaxlokk

Cezhraničné prepojenia

Hranica s RU – Helsinki

Železnice

København – Hamburg: prístupové trate k pevnému spojeniu cez úžinu Fehmarn Belt

München – Wörgl – Innsbruck – Fortezza – Bolzano – Trento – Verona: Brennerský úpätný tunel a prístupové trate k nemu

Göteborg – Oslo

København – Hamburg: pevné spojenie cez úžinu Fehmarn Belt

Železnica/cestná doprava

2.   Orientačný zoznam predbežne identifikovaných cezhraničných prepojení na súhrnnej sieti

Cezhraničné úseky na súhrnnej sieti uvedené v článku 9 ods. 2 písm. a) bode ii) zahŕňajú najmä tieto úseky:

| Baile Átha Cliath alebo Dublin/Letterkenny – hranica s UK | Cestná doprava |
| --- | --- |
| Pau – Huesca | Železnice |
| Lyon – hranica s CH | Železnice |
| Athus – Mont-Saint-Martin | Železnice |
| Breda – Venlo – Viersen – Duisburg | Železnice |
| Antwerpen – Duisburg | Železnice |
| Mons – Valenciennes | Železnice |
| Gent – Terneuzen | Železnice |
| Heerlen – Aachen | Železnice |
| Groningen – Bremen | Železnice |
| Stuttgart – hranica s CH | Železnice |
| Gallarate/Sesto Calende – hranica s CH | Železnice |
| Berlin – Rzepin/Horka – Wrocław | Železnice |
| Praha – Linz | Železnice |
| Villach – Ljubljana | Železnice |
| Pivka – Rijeka | Železnice |
| Plzeň – České Budějovice – Wien | Železnice |
| Wien – Győr | Železnice |
| Graz – Celldömölk – Győr | Železnice |
| Neumarkt-Kallham – Mühldorf | Železnice |
| Koridor Amber PL-SK-HU | Železnice |
| Koridor Via Carpathia: hranica medzi BY/UA-PL-SK-HU-RO | Cestná doprava |
| Focșani – hranica s MD | Cestná doprava |
| Budapest – Osijek – Svilaj (hranica s BA) | Cestná doprava |
| Faro – Huelva | Železnice |
| Porto – Vigo | Železnice |
| Giurgiu – Varna | Železnice |
| Svilengrad – Pithio | Železnice |

Baile Átha Cliath alebo Dublin/Letterkenny – hranica s UK

Cestná doprava

Pau – Huesca

Železnice

Lyon – hranica s CH

Železnice

Athus – Mont-Saint-Martin

Železnice

Breda – Venlo – Viersen – Duisburg

Železnice

Antwerpen – Duisburg

Železnice

Mons – Valenciennes

Železnice

Gent – Terneuzen

Železnice

Heerlen – Aachen

Železnice

Groningen – Bremen

Železnice

Stuttgart – hranica s CH

Železnice

Gallarate/Sesto Calende – hranica s CH

Železnice

Berlin – Rzepin/Horka – Wrocław

Železnice

Praha – Linz

Železnice

Villach – Ljubljana

Železnice

Pivka – Rijeka

Železnice

Plzeň – České Budějovice – Wien

Železnice

Wien – Győr

Železnice

Graz – Celldömölk – Győr

Železnice

Neumarkt-Kallham – Mühldorf

Železnice

Koridor Amber PL-SK-HU

Železnice

Koridor Via Carpathia: hranica medzi BY/UA-PL-SK-HU-RO

Cestná doprava

Focșani – hranica s MD

Cestná doprava

Budapest – Osijek – Svilaj (hranica s BA)

Cestná doprava

Faro – Huelva

Železnice

Porto – Vigo

Železnice

Giurgiu – Varna

Železnice

Svilengrad – Pithio

Železnice

3.   Zložky súhrnnej siete nachádzajúce sa v členských štátoch, ktoré nemajú pozemnú hranicu s iným členským štátom.

ČASŤ IV

VÝBER CEZHRANIČNÝCH PROJEKTOV V OBLASTI ENERGIE Z OBNOVITEĽNÝCH ZDROJOV

1.   Cieľ cezhraničných projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov

Cezhraničné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov podporujú cezhraničnú spoluprácu medzi členskými štátmi v oblasti plánovania, rozvoja a nákladovo efektívneho využívania obnoviteľných zdrojov energie, ako aj uľahčujú ich integráciu prostredníctvom zariadení na uskladňovanie energie, a to s cieľom prispieť k dlhodobej stratégii Únie v oblasti dekarbonizácie.

2.   Všeobecné kritériá

Aby sa projekt mohol považovať za cezhraničný projekt v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, musí spĺňať všetky tieto všeobecné kritériá:

| a) | projekt je zahrnutý v dohode o spolupráci alebo v akomkoľvek inom dojednaní medzi dvoma alebo viacerými členskými štátmi alebo medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a jednou alebo viacerými tretími krajinami, ako sa uvádza v článkoch 8, 9, 11 a 13 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

a)

projekt je zahrnutý v dohode o spolupráci alebo v akomkoľvek inom dojednaní medzi dvoma alebo viacerými členskými štátmi alebo medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a jednou alebo viacerými tretími krajinami, ako sa uvádza v článkoch 8, 9, 11 a 13 smernice (EÚ) 2018/2001;

| b) | projektom sa zabezpečujú úspory nákladov pri využívaní energie z obnoviteľných zdrojov alebo prínosy pre systémovú integráciu, bezpečnosť dodávok energie alebo inováciu, alebo oboje, a to v porovnaní s podobným projektom alebo projektom v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov realizovaným samostatne jedným zo zúčastnených členských štátov; |
| --- | --- |

b)

projektom sa zabezpečujú úspory nákladov pri využívaní energie z obnoviteľných zdrojov alebo prínosy pre systémovú integráciu, bezpečnosť dodávok energie alebo inováciu, alebo oboje, a to v porovnaní s podobným projektom alebo projektom v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov realizovaným samostatne jedným zo zúčastnených členských štátov;

| c) | celkové možné prínosy spolupráce prevažujú nad jeho nákladmi, a to aj z dlhodobého hľadiska, čo sa posúdi na základe analýzy nákladov a prínosov uvedenej v bode 3 tejto časti a s využitím metodík uvedených v článku 7 ods. 2 tohto nariadenia. |
| --- | --- |

c)

celkové možné prínosy spolupráce prevažujú nad jeho nákladmi, a to aj z dlhodobého hľadiska, čo sa posúdi na základe analýzy nákladov a prínosov uvedenej v bode 3 tejto časti a s využitím metodík uvedených v článku 7 ods. 2 tohto nariadenia.

3.   Analýza nákladov a prínosov

| a) | náklady na výrobu energie; |
| --- | --- |

a)

| b) | náklady na systémovú integráciu; |
| --- | --- |

b)

| c) | náklady na podporu; |
| --- | --- |

c)

| d) | emisie skleníkových plynov; |
| --- | --- |

d)

| e) | bezpečnosť dodávok energie; |
| --- | --- |

e)

| f) | znečistenie ovzdušia a iné miestne znečistenie, ako sú vplyvy na miestnu prírodu a životné prostredie; |
| --- | --- |

f)

| g) | inovácia. |
| --- | --- |

g)

4.   Postup

| a) | Predkladatelia projektu vrátane členských štátov, ktorých projekt je potenciálne oprávnený, aby bol vybratý za cezhraničný projekt v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na základe dohody o spolupráci alebo akékoľvek iného dojednania medzi dvoma alebo viacerými členskými štátmi alebo medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a jednou alebo viacerými tretími krajinami, ako sa uvádza v článkoch 8, 9, 11 a 13 smernice (EÚ) 2018/2001, a ktorí sa pre svoj projekt usilujú získať štatút cezhraničného projektu v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, predložia Komisii žiadosť o vybratie projektu ako cezhraničného projektu v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Žiadosť obsahuje relevantné informácie, ktoré Komisii umožnia zhodnotiť projekt vzhľadom na kritériá stanovené v bodoch 2 a 3 tejto časti v súlade s metodikami uvedenými v článku 7 ods. 2 tohto nariadenia.
  Komisia zabezpečí, aby predkladatelia projektu mali možnosť uchádzať sa s projektom o štatút cezhraničného projektu v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov aspoň raz za rok. |
| --- | --- |

a)

Komisia zabezpečí, aby predkladatelia projektu mali možnosť uchádzať sa s projektom o štatút cezhraničného projektu v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov aspoň raz za rok.

| b) | Komisia zriadi skupinu pre cezhraničné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ktorú tvorí jeden zástupca z každého členského štátu a jeden zástupca Komisie, a predsedá jej. Skupina prijme svoj vlastný rokovací poriadok. |
| --- | --- |

b)

| c) | Komisia aspoň raz za rok zorganizuje výberové konanie na cezhraničné projekty. Komisia po vyhodnotení projektov predloží skupine uvedenej v písmene b) tohto bodu zoznam oprávnených projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré spĺňajú kritériá stanovené v článku 7 a v písmene d) tohto bodu. |
| --- | --- |

c)

| d) | Skupine uvedenej v písmene b) sa poskytnú príslušné informácie, s výnimkou citlivých obchodných informácií, o oprávnených projektoch uvedených v zozname predloženom Komisiou, pokiaľ ide o tieto kritériá:






  i) | potvrdenie súladu s kritériami oprávnenosti a výberu pre všetky projekty; |
| --- | --- | --- |

d)

i)

potvrdenie súladu s kritériami oprávnenosti a výberu pre všetky projekty;

| ii) | informácie o mechanizme spolupráce, ktorého sa projekt týka, a informácie o tom, do akej miery má projekt podporu jedného alebo viacerých členských štátov; |
| --- | --- |

ii)

informácie o mechanizme spolupráce, ktorého sa projekt týka, a informácie o tom, do akej miery má projekt podporu jedného alebo viacerých členských štátov;

| iii) | opis cieľa projektu vrátane odhadovanej kapacity (v kW) a prípadne výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov (v kWh za rok), ako aj celkové náklady na projekt a oprávnené náklady uvedené v eurách; |
| --- | --- |

iii)

opis cieľa projektu vrátane odhadovanej kapacity (v kW) a prípadne výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov (v kWh za rok), ako aj celkové náklady na projekt a oprávnené náklady uvedené v eurách;

| iv) | informácie o očakávanej pridanej hodnote Únie v súlade s bodom 2 písm. b) tejto časti a o očakávaných nákladoch a prínosoch, ako aj o očakávanej pridanej hodnote Únie v súlade s bodom 2 písm. c) tejto časti. |
| --- | --- |

iv)

informácie o očakávanej pridanej hodnote Únie v súlade s bodom 2 písm. b) tejto časti a o očakávaných nákladoch a prínosoch, ako aj o očakávanej pridanej hodnote Únie v súlade s bodom 2 písm. c) tejto časti.

| e) | Skupina môže v náležitých prípadoch pozvať na svoje zasadnutia predkladateľov oprávnených projektov, zástupcov tretích krajín zapojených do oprávnených projektov a ostatné príslušné zainteresované strany. |
| --- | --- |

e)

| f) | Na základe výsledkov hodnotenia sa skupina dohodne na návrhu zoznamu cezhraničných projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ktorý sa má prijať v súlade s písmenom g). |
| --- | --- |

f)

| g) | Komisia prijme konečný zoznam vybratých cezhraničných projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov prostredníctvom delegovaného aktu na základe návrhu zoznamu uvedeného v písmene f), pričom zohľadní písmeno i). Komisia tiež uverejní zoznam vybratých cezhraničných projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na svojom webovom sídle. Uvedený zoznam sa podľa potreby preskúma, a to aspoň každé dva roky. |
| --- | --- |

g)

| h) | Skupina monitoruje realizáciu projektov uvedených na konečnom zozname a predkladá odporúčania o tom, ako prekonať možné oneskorenia pri ich realizácii. Predkladatelia vybratých projektov poskytujú na tento účel informácie o realizácii svojich projektov. |
| --- | --- |

h)

| i) | Cieľom Komisie pri výbere cezhraničných projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov je zabezpečiť vhodnú geografickú rovnováhu pri výbere takýchto projektov. Na účely výberu projektov možno využiť regionálne zoskupenia. |
| --- | --- |

i)

| j) | Projekt nemôže byť vybratý za cezhraničný projekt v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov alebo, ak bol vybratý, tento štatút sa mu odoberie, ak boli informácie, ktoré boli pri hodnotení rozhodujúcim faktorom, nesprávne alebo ak projekt nie je v súlade s právom Únie. |
| --- | --- |

j)

ČASŤ V

PROJEKTY SPOLOČNÉHO ZÁUJMU V OBLASTI INFRAŠTRUKTÚRY DIGITÁLNEJ PRIPOJITEĽNOSTI

1.   Gigabitové pripojenie vrátane systémov 5G a iného najmodernejšieho pripojenia pre sociálno-ekonomických aktérov.

Akcie sa zoradia na základe určených priorít, pri ktorých sa zohľadnia funkcie sociálno-ekonomických aktérov, relevantnosť digitálnych služieb a aplikácií umožnených poskytovaním základného pripojenia a možných sociálno-ekonomických výhod pre občanov, podniky a miestne komunity, a to aj pokrytia širšej oblasti, pokiaľ ide o domácnosti, ktoré sa tým dosiahne. Dostupný rozpočet sa rozdelí medzi členské štáty geograficky vyváženým spôsobom.

Uprednostnia sa akcie prispievajúce ku gigabitovému pripojeniu vrátane systémov 5G a iného najmodernejšieho pripojenia pre:

| a) | nemocnice a zdravotnícke zariadenia v súlade s úsilím digitalizovať systém zdravotníctva s cieľom zvýšiť kvalitu života občanov Únie a zmeniť spôsob, akým sú pacientom poskytované služby zdravotnej a inej starostlivosti; |
| --- | --- |

a)

nemocnice a zdravotnícke zariadenia v súlade s úsilím digitalizovať systém zdravotníctva s cieľom zvýšiť kvalitu života občanov Únie a zmeniť spôsob, akým sú pacientom poskytované služby zdravotnej a inej starostlivosti;

| b) | vzdelávacie a výskumné centrá v rámci úsilia uľahčiť používanie, okrem iného, vysokovýkonnej výpočtovej techniky, cloudových aplikácií a veľkých dát (big data), odstrániť digitálnu priepasť a inovovať systémy vzdelávania, zlepšiť výstupy vzdelávania, posilniť rovnosť a zvýšiť efektívnosť; |
| --- | --- |

b)

vzdelávacie a výskumné centrá v rámci úsilia uľahčiť používanie, okrem iného, vysokovýkonnej výpočtovej techniky, cloudových aplikácií a veľkých dát (big data), odstrániť digitálnu priepasť a inovovať systémy vzdelávania, zlepšiť výstupy vzdelávania, posilniť rovnosť a zvýšiť efektívnosť;

| c) | neprerušené pokrytie 5G pre bezdrôtové širokopásmové pripojenie pre všetky mestské oblasti do roku 2025. |
| --- | --- |

c)

neprerušené pokrytie 5G pre bezdrôtové širokopásmové pripojenie pre všetky mestské oblasti do roku 2025.

2.   Bezdrôtové pripojenie v miestnych komunitách

Akcie, ktorých cieľom je poskytovanie miestneho bezdrôtového pripojenia v centrách miestneho verejného života vrátane vonkajších priestorov prístupných širokej verejnosti, ktoré zohrávajú významnú úlohu vo verejnom živote miestnych komunít, spĺňajú na účely získania financovania tieto podmienky:

| a) | implementuje ich subjekt verejného sektora uvedený v druhom odseku, ktorý je schopný plánovať inštaláciu vnútorných alebo vonkajších miestnych bezdrôtových prístupových bodov vo verejných priestoroch a dohliadať na ňu, ako aj zabezpečiť financovanie prevádzkových nákladov najmenej na tri roky; |
| --- | --- |

a)

implementuje ich subjekt verejného sektora uvedený v druhom odseku, ktorý je schopný plánovať inštaláciu vnútorných alebo vonkajších miestnych bezdrôtových prístupových bodov vo verejných priestoroch a dohliadať na ňu, ako aj zabezpečiť financovanie prevádzkových nákladov najmenej na tri roky;

| b) | sú založené na digitálnych sieťach s veľmi vysokou kapacitou umožňujúcich používateľom využívať internet vo vysokej kvalite, ktorý:






  i) | je bezplatný a bez diskriminačných podmienok, ľahko prístupný, zabezpečený, využíva najnovšie a najlepšie dostupné zariadenia a je schopný poskytnúť používateľom vysokorýchlostné pripojenie a |
| --- | --- | --- |

b)

sú založené na digitálnych sieťach s veľmi vysokou kapacitou umožňujúcich používateľom využívať internet vo vysokej kvalite, ktorý:

i)

je bezplatný a bez diskriminačných podmienok, ľahko prístupný, zabezpečený, využíva najnovšie a najlepšie dostupné zariadenia a je schopný poskytnúť používateľom vysokorýchlostné pripojenie a

| ii) | podporuje rozšírený a nediskriminačný prístup k inovatívnym digitálnym službám; |
| --- | --- |

ii)

podporuje rozšírený a nediskriminačný prístup k inovatívnym digitálnym službám;

| c) | používajú spoločnú vizuálnu identitu, ktorú poskytne Komisia, a sú prepojené so súvisiacimi viacjazyčnými online nástrojmi; |
| --- | --- |

c)

používajú spoločnú vizuálnu identitu, ktorú poskytne Komisia, a sú prepojené so súvisiacimi viacjazyčnými online nástrojmi;

| d) | s cieľom dosiahnuť synergie, zvýšiť kapacitu a zlepšiť používateľský komfort, uľahčujú zavádzanie bezdrôtových prístupových bodov s malým dosahom pripravených na 5G, ako sa vymedzuje v smernici (EÚ) 2018/1972; a |
| --- | --- |

d)

s cieľom dosiahnuť synergie, zvýšiť kapacitu a zlepšiť používateľský komfort, uľahčujú zavádzanie bezdrôtových prístupových bodov s malým dosahom pripravených na 5G, ako sa vymedzuje v smernici (EÚ) 2018/1972; a

| e) | zaviažu sa obstarať potrebné vybavenie a/alebo súvisiace inštalačné služby v súlade s platným právom s cieľom zabezpečiť, aby projekty nenáležitým spôsobom nenarúšali hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

e)

zaviažu sa obstarať potrebné vybavenie a/alebo súvisiace inštalačné služby v súlade s platným právom s cieľom zabezpečiť, aby projekty nenáležitým spôsobom nenarúšali hospodársku súťaž.

Finančná podpora Únie je k dispozícii pre subjekty verejného sektora vymedzené v článku 3 bode 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2102 (2), ktoré sa zaviazali poskytovať v súlade s vnútroštátnym právom miestne bezdrôtové pripojenie, a to bezodplatne a bez diskriminačných podmienok prostredníctvom inštalácie miestnych bezdrôtových prístupových bodov.

Prostredníctvom financovaných akcií sa nesmú duplikovať existujúce bezplatné súkromné alebo verejné ponuky s podobnými vlastnosťami vrátane kvality v tom istom verejnom priestore.

Dostupný rozpočet sa rozdelí medzi členské štáty geograficky vyváženým spôsobom.

V prípade potreby sa zabezpečí koordinácia a koherencia s akciami podporovanými z NPE, ktorými sa podporuje prístup sociálno-ekonomických aktérov k sieťam s veľmi vysokou kapacitou schopným poskytovať gigabitové pripojenie, vrátane systémov 5G a iného najmodernejšieho pripojenia.

3.   Orientačný zoznam koridorov 5G a cezhraničných chrbticových prepojení oprávnených na financovanie

V súlade s cieľmi gigabitovej spoločnosti stanovenými Komisiou, aby sa zabezpečilo, že hlavné pozemné dopravné trasy budú mať do roku 2025 neprerušené pokrytie 5G, akcie, ktorými sa implementuje neprerušené pokrytie systémami 5G podľa článku 9 ods. 4 písm. c), zahŕňajú ako prvý krok akcie na cezhraničných úsekoch na testovanie prepojenej a automatizovanej mobility (ďalej len „CAM“) a ako druhý krok akcie na dlhších úsekoch s výhľadom na rozsiahlejšie zavádzanie CAM pozdĺž koridorov, ako sa uvádza v nižšie uvedenej tabuľke (orientačný zoznam). Na tento účel sa ako základ použili koridory TEN-T, ale zavádzanie 5G sa nemusí obmedziť len na tieto koridory (3).

Okrem toho sa podporujú aj akcie na podporu zavádzania chrbticových sietí vrátane podmorských káblov medzi členskými štátmi a medzi Úniou a tretími krajinami alebo podmorských káblov spájajúcich európske ostrovy podľa článku 9 ods. 4 písm. d), aby sa pre túto kľúčovú infraštruktúru zabezpečila potrebná redundancia a aby sa zvýšila kapacita a odolnosť digitálnych sietí Únie.

| „Atlantický“ koridor základnej siete |
| --- |
| Cezhraničné úseky na CAM | Porto – Vigo |
| Mérida – Évora |
| Paris – Amsterdam – Frankfurt am Main |
| Aveiro – Salamanca |
| San Sebastián – Biarritz |
| Dlhší úsek na rozsiahlejšie zavádzanie CAM | Metz – Paris – Bordeaux – Bilbao – Vigo – Porto – Lisboa |
| Bilbao – Madrid – Lisboa |
| Madrid – Merida – Sevilla – Tarifa |
| Zavádzanie chrbticových sietí vrátane podmorských káblov | Açores/Madeira – Lisaboa |
| „Baltsko – jadranský“ koridor základnej siete |
| Cezhraničné úseky na testovanie CAM | |
| Dlhší úsek na rozsiahlejšie zavádzanie CAM | Gdańsk – Warszawa – Brno – Wien – Graz – Ljubljana – Koper/Trieste |
| „Stredomorský“ koridor základnej siete |
| Cezhraničné úseky na testovanie CAM | |
| Dlhší úsek na rozsiahlejšie zavádzanie CAM | Budapest – Zagreb – Ljubljana – Rijeka – Split – Dubrovnik |
| Ljubljana – Zagreb – Slavonski Brod – Bajakovo (hranica s RS) |
| Slavonski Brod – Đakovo – Osijek |
| Montpellier – Narbonne – Perpignan – Barcelona – Valencia – Málaga – Tarifa s rozšírením na Narbonne – Toulouse |
| Zavádzanie chrbticových sietí vrátane podmorských káblov | Podmorské káblové siete Lisboa – Marseille – Milano |
| Koridor základnej siete „Severné more – Baltské more“ |
| Cezhraničné úseky na testovanie CAM | Warszawa – Kaunas – Vilnius |
| Kaunas – Klaipėda |
| Dlhší úsek na rozsiahlejšie zavádzanie CAM | Tallinn – Rīga – Kaunas – hranica LT/PL – Warszawa |
| Hranica BY/LT – Vilnius – Kaunas – Klaipėda |
| Via Carpathia:
  Klaipėda – Kaunas – Ełk – Białystok – Lublin – Rzeszów – Barwinek – Košice |
| Koridor základnej siete „Severné more – Stredozemie“ |
| Cezhraničné úseky na testovanie CAM | Metz – Merzig – Luxembourg |
| Rotterdam – Antwerpen – Eindhoven |
| Dlhší úsek na rozsiahlejšie zavádzanie CAM | Amsterdam – Rotterdam – Breda – Lille – Paris |
| Brussels alebo Bruxelles – Metz – Basel |
| Mulhouse – Lyon – Marseille |
| Koridor základnej siete „Orient/východné Stredozemie“ |
| Cezhraničné úseky na testovanie CAM | Sofia – Thessaloniki – Beograd |
| Dlhší úsek na rozsiahlejšie zavádzanie CAM | Berlin – Praha – Brno – Bratislava – Timișoara – Sofia – hranica s TR |
| Bratislava – Košice |
| Sofia – Thessaloniki – Athina |
| Koridor základnej siete „Rýn – Alpy“ |
| Cezhraničné úseky na testovanie CAM | Bologna – Innsbrück – München (Brennerský koridor) |
| Dlhší úsek na rozsiahlejšie zavádzanie CAM | Rotterdam – Oberhausen – Frankfurt am Main |
| Basel – Milano – Genova |
| Koridor základnej siete „Rýn –Dunaj“ |
| Cezhraničné úseky na testovanie CAM | |
| Dlhší úsek na rozsiahlejšie zavádzanie CAM | Frankfurt am Main (M) – Passau – Wien – Bratislava – Budapest – Osijek – Vukovar – București – Constanta |
| București – Iasi |
| Karlsruhe – München – Salzburg – Wels |
| Frankfurt am Main (M) – Strasbourg |
| „Škandinávsko-stredomorský“ koridor základnej siete |
| Cezhraničné úseky na testovanie CAM | Oulu – Tromsø
  Oslo – Stockholm – Helsinki |
| Dlhší úsek na rozsiahlejšie zavádzanie CAM | Turku – Helsinki –hranica s RU |
| Oslo – Malmö – København – Hamburg – Würzburg – Nürnberg – München – Rosenheim – Verona – Bologna – Napoli – Catania – Palermo |
| Stockholm – Malmö |
| Napoli – Bari – Taranto |
| Aarhus – Esbjerg – Padborg |

„Atlantický“ koridor základnej siete

Cezhraničné úseky na CAM

Porto – Vigo

Mérida – Évora

Paris – Amsterdam – Frankfurt am Main

Aveiro – Salamanca

San Sebastián – Biarritz

Dlhší úsek na rozsiahlejšie zavádzanie CAM

Metz – Paris – Bordeaux – Bilbao – Vigo – Porto – Lisboa

Bilbao – Madrid – Lisboa

Madrid – Merida – Sevilla – Tarifa

Zavádzanie chrbticových sietí vrátane podmorských káblov

Açores/Madeira – Lisaboa

„Baltsko – jadranský“ koridor základnej siete

Cezhraničné úseky na testovanie CAM

Dlhší úsek na rozsiahlejšie zavádzanie CAM

Gdańsk – Warszawa – Brno – Wien – Graz – Ljubljana – Koper/Trieste

„Stredomorský“ koridor základnej siete

Cezhraničné úseky na testovanie CAM

Dlhší úsek na rozsiahlejšie zavádzanie CAM

Budapest – Zagreb – Ljubljana – Rijeka – Split – Dubrovnik

Ljubljana – Zagreb – Slavonski Brod – Bajakovo (hranica s RS)

Slavonski Brod – Đakovo – Osijek

Montpellier – Narbonne – Perpignan – Barcelona – Valencia – Málaga – Tarifa s rozšírením na Narbonne – Toulouse

Zavádzanie chrbticových sietí vrátane podmorských káblov

Podmorské káblové siete Lisboa – Marseille – Milano

Koridor základnej siete „Severné more – Baltské more“

Cezhraničné úseky na testovanie CAM

Warszawa – Kaunas – Vilnius

Kaunas – Klaipėda

Dlhší úsek na rozsiahlejšie zavádzanie CAM

Tallinn – Rīga – Kaunas – hranica LT/PL – Warszawa

Hranica BY/LT – Vilnius – Kaunas – Klaipėda

Via Carpathia:

Klaipėda – Kaunas – Ełk – Białystok – Lublin – Rzeszów – Barwinek – Košice

Koridor základnej siete „Severné more – Stredozemie“

Cezhraničné úseky na testovanie CAM

Metz – Merzig – Luxembourg

Rotterdam – Antwerpen – Eindhoven

Dlhší úsek na rozsiahlejšie zavádzanie CAM

Amsterdam – Rotterdam – Breda – Lille – Paris

Brussels alebo Bruxelles – Metz – Basel

Mulhouse – Lyon – Marseille

Koridor základnej siete „Orient/východné Stredozemie“

Cezhraničné úseky na testovanie CAM

Sofia – Thessaloniki – Beograd

Dlhší úsek na rozsiahlejšie zavádzanie CAM

Berlin – Praha – Brno – Bratislava – Timișoara – Sofia – hranica s TR

Bratislava – Košice

Sofia – Thessaloniki – Athina

Koridor základnej siete „Rýn – Alpy“

Cezhraničné úseky na testovanie CAM

Bologna – Innsbrück – München (Brennerský koridor)

Dlhší úsek na rozsiahlejšie zavádzanie CAM

Rotterdam – Oberhausen – Frankfurt am Main

Basel – Milano – Genova

Koridor základnej siete „Rýn –Dunaj“

Cezhraničné úseky na testovanie CAM

Dlhší úsek na rozsiahlejšie zavádzanie CAM

Frankfurt am Main (M) – Passau – Wien – Bratislava – Budapest – Osijek – Vukovar – București – Constanta

București – Iasi

Karlsruhe – München – Salzburg – Wels

Frankfurt am Main (M) – Strasbourg

„Škandinávsko-stredomorský“ koridor základnej siete

Cezhraničné úseky na testovanie CAM

Oulu – Tromsø

Oslo – Stockholm – Helsinki

Dlhší úsek na rozsiahlejšie zavádzanie CAM

Turku – Helsinki –hranica s RU

Oslo – Malmö – København – Hamburg – Würzburg – Nürnberg – München – Rosenheim – Verona – Bologna – Napoli – Catania – Palermo

Stockholm – Malmö

Napoli – Bari – Taranto

Aarhus – Esbjerg – Padborg

---

(1)  1 384 000 000 EUR v cenách roku 2018.

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2102 z 26. októbra 2016 o prístupnosti webových sídel a mobilných aplikácií subjektov verejného sektora (Ú. v. EÚ L 327, 2.12.2016, s. 1).

(3)  Úseky označené kurzívou sa nachádzajú mimo koridorov základnej siete TEN-T, ale sú zahrnuté medzi koridory 5G.

---

| 9.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 276/43 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 276/43

---

Odôvodnené stanovisko Rady: Pozícia Rady (EÚ) č. 33/2021v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Nástroj na prepájanie Európy a zrušujú nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 a (EÚ) č. 283/2014

(2021/C 276/02)

I.   ÚVOD

| 1. | Komisia prijala 6. júna 2018 návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Nástroj na prepájanie Európy (NPE) a zrušujú nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 a (EÚ) č. 283/2014, ako jeden z návrhov týkajúcich sa viacročného finančného rámca (ďalej len „VFR“). Zámerom tohto návrhu je vytvoriť právny základ pre NPE na obdobie po roku 2020. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Európsky parlament určil Výbor pre priemysel, výskum a energetiku (ITRE) a Výbor pre dopravu a cestovný ruch (TRAN) za spoločne zodpovedné za príslušnú oblasť. O správe hlasovali spoločne oba výbory v novembri 2018 a plénum ju potvrdilo v decembri 2018. V novom legislatívnom období boli za spoluspravodajcov pre návrh vymenovaní pán Dominique RIQUET (Renew, FR), pán Marian-Jean MARINESCU (PPE, RO) a pani Henna VIRKKUNENOVÁ (PPE, FI). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Európsky hospodársky a sociálny výbor zaujal stanovisko 19. septembra 2018. (1) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Európsky výbor regiónov zaujal stanovisko 10. októbra 2018. (2) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Na úrovni Rady dospela Rada TTE 3. decembra 2018 k čiastočnému všeobecnému smerovaniu k návrhu po rokovaniach o technických otázkach v rámci skupiny priateľov predsedníctva. Následne sa uskutočnili rokovania v rámci trialógu s Európskym parlamentom. Prvky uvedené v hranatých zátvorkách v znení čiastočného všeobecného smerovania sa v tejto fáze vynechali z rozsahu rokovaní, keďže na to, aby Rada mohla zaujať pozíciu k týmto častiam, bol najprv potrebný väčší pokrok na horizontálnej úrovni vrátane politických usmernení Európskej rady k viacročnému finančnému rámcu (VFR) na roky 2021 – 2027. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Výbor stálych predstaviteľov vzal 13. marca 2019 na vedomie správu o pokroku (3) a potvrdil spoločný výklad, ktorý odráža súčasný stav rokovaní s Európskym parlamentom, dosiahnutý počas trialógu 7. marca 2019. Aj plénum Európskeho parlamentu potvrdilo tento spoločný výklad prijatím svojej pozície v prvom čítaní 17. apríla 2019. (4) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Európska rada vydala po svojom zasadnutí 17. – 21. júla 2020 politické usmernenia pre všetky spisy súvisiace s VFR (pozri dokument 00010/20). S cieľom pokračovať v rokovaniach s Európskym parlamentom preto skupina priateľov predsedníctva (NPE) vypracovala revidovaný mandát (5), ktorý Coreper schválil 23. septembra 2020. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Následne sa uskutočnili tri neformálne trialógy, a to 26. októbra, 11. decembra 2020 a 22. januára 2021. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Počas záverečného trialógu, ktorý sa uskutočnil 11. marca 2021, sa dosiahla celková predbežná dohoda medzi Radou a Európskym parlamentom v súlade s mandátom, ktorý Coreper obnovil 10. marca 2021. Výbor stálych predstaviteľov 24. marca 2021 potvrdil konečné kompromisné znenie dohodnuté počas trialógu. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Výbory Európskeho parlamentu TRAN a ITRE schválili na spoločnej schôdzi 15. apríla 2021 rovnaké predbežné kompromisné znenie. Predsedníčka výboru TRAN a predseda výboru ITRE následne 23. apríla 2021 zaslali predsedovi Výboru stálych predstaviteľov spoločný list, v ktorom uviedli, že ak Rada prijme pozíciu v prvom čítaní, ktorá bude v súlade s dohodnutou celkovou predbežnou dohodou, odporučia plénu, aby sa pozícia Rady akceptovala v druhom čítaní Parlamentu bez pozmeňujúcich návrhov s výhradou overenia právnikmi lingvistami. |
| --- | --- |

10.

II.   CIEĽ

| 11. | Celkovým zámerom nariadenia je vytvoriť právny základ pre NPE na obdobie po roku 2020. Všeobecným cieľom NPE je budovať, rozvíjať, modernizovať a dokončiť transeurópske siete v oblasti dopravy, energetiky a digitálnych technológií a uľahčiť cezhraničnú spoluprácu v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, pričom sa zohľadnia dlhodobé záväzky v oblasti dekarbonizácie, zvýši sa konkurencieschopnosť Európy, posilní inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast a územná, sociálna a hospodárska súdržnosť, zlepší sa prístup k vnútornému trhu a jeho integrácia, a to s dôrazom na synergie medzi odvetviami dopravy, energetiky a digitálnych technológií. |
| --- | --- |

11.

III.   ANALÝZA POZÍCIE RADY V PRVOM ČÍTANÍ

Procesný rámec

| 12. | Parlament a Rada viedli rokovania na základe návrhu Komisie s cieľom uzavrieť skorú dohodu v druhom čítaní na základe pozície Rady v prvom čítaní. Znenie návrhu pozície Rady v plnej miere odzrkadľuje kompromis, ktorý dosiahli obaja spoluzákonodarcovia. |
| --- | --- |

12.

Zhrnutie hlavných otázok

| 13. | Pozícia Rady v prvom čítaní obsahuje tieto hlavné prvky, o ktorých spoluzákonodarcovia dosiahli dohodu: |
| --- | --- |

13.

Horizontálne ustanovenia a ustanovenia týkajúce sa dopravy:

| 14. | Civilno-vojenské dvojaké použitie dopravnej infraštruktúry: S cieľom umožniť civilno-obranné dvojaké použitie infraštruktúry základnej alebo súhrnnej siete TEN-T sa v pozícii Rady v prvom čítaní vymedzujú dodatočné osobitné požiadavky oprávnenosti, ktoré sa budú uplatňovať na akcie súvisiace s prispôsobením siete na civilno-obranné dvojaké použitie. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Oprávnené akcie: Spoluzákonodarcovia sa dohodli, že rozšíria akcie oprávnené na financovanie o niekoľko projektov, ktoré sa budú okrem iného týkať cezhraničných prepojení a chýbajúcich prepojení uvedených v časti III prílohy, námorných prístavov a prístavov na vnútrozemských vodných cestách v rámci súhrnnej siete, ako aj zámorských krajín a území s cieľom zlepšiť prepojenie okrajových a izolovaných území. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Miery spolufinancovania (doprava a energetika): Spoluzákonodarcovia sa dohodli na zachovaní zásady diferenciácie miery spolufinancovania v závislosti od typu akcie s cieľom zamerať NPE na najdôležitejšie akcie, a to najmä na cezhraničné projekty. Zvýšili sa maximálne miery spolufinancovania na podporu viacerých akcií, ktoré sú zamerané najmä na štruktúry integrovaného riadenia, ako sú spoločné podniky, ako aj synergie. Tieto akcie sa okrem iného týkajú námornej, vnútrozemskej vodnej a železničnej interoperability, zatiaľ čo NPE sa bude naďalej zameriavať na cezhraničné opatrenia. Okrem toho sa na dokončenie chýbajúcich veľkých cezhraničných železničných spojení medzi krajinami čerpajúcimi finančné prostriedky z Kohézneho fondu na podporu fungovania jednotného trhu použije osobitná suma z NPE, pričom na túto sumu sa budú vzťahovať pravidlá spolufinancovania prevodu z Kohézneho fondu do NPE. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Rozpočet NPE: Do pozície Rady v prvom čítaní sa premietli rozpočtové sumy, na ktorých sa dohodli hlavy štátov a predsedovia vlád na zasadnutí 17. – 21. júla 2020. Okrem toho sa ustanovenia, ktoré sa týkajú súm prevedených z Kohézneho fondu, zosúladili so zodpovedajúcimi ustanoveniami všeobecného nariadenia. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Ustanovenie o reciprocite: Spoluzákonodarcovia sa dohodli, že zahrnú ustanovenie, ktorým sa zabezpečí recipročná účasť právnych subjektov usadených v Únii na rovnocenných programoch tretích krajín, ktoré sa zúčastňujú na programe NPE. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Niekoľko ďalších ustanovení sa zmenilo v nadväznosti na horizontálny prístup Rady ku všetkým spisom súvisiacim s VFR. Týkajú sa najmä ustanovenia programu v článku 1 na obdobie 2021 – 2027 a ustanovení o kumulatívnom a alternatívnom financovaní. Ďalej sa s cieľom zabezpečiť kontinuitu poskytovania podpory v príslušných oblastiach politiky a umožniť vykonávanie od začiatku viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 vložilo ustanovenie o retroaktívnom uplatňovaní od 1. januára 2021. |
| --- | --- |

19.

Ustanovenia o energetike:

| 20. | Cezhraničné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov: V duchu prideľovania určitého percentuálneho podielu finančných prostriedkov na ciele v oblasti klímy Rada zvýšila sumu, ktorá sa môže prideliť na cezhraničné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, a ustanovila možný presun zvyšnej časti týchto pridelených finančných prostriedkov do mechanizmu na financovanie energie z obnoviteľných zdrojov, ak by skutočné uplatnenie cezhraničných projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na trhu zaostávalo. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kritériá na vyhodnotenie návrhov a pracovné programy: Rada tiež požadovala, aby sa pri vymedzovaní kritérií na vyhodnotenie návrhov zohľadňovala zásada prvoradosti energetickej efektívnosti, a vyzvala, aby sa v pracovných programoch kládol osobitný dôraz na akcie zamerané na ďalšiu integráciu vnútorného trhu s energiou, ukončenie energetickej izolácie a odstránenie miest z ťažšou priechodnosťou v prepojeniach elektrizačných sústav. |
| --- | --- |

21.

Ustanovenia týkajúce sa digitálnej oblasti:

| 22. | Synergie akcií: Cieľom pozície Rady v prvom čítaní je maximalizovať synergie akcií podporovaných programom, pokiaľ ide o sociálno-ekonomických aktérov v danej oblasti a úroveň finančných prostriedkov potrebných na zavedenie digitálnej infraštruktúry. Súbežne s podporou najmodernejšieho pripojenia pre sociálno-ekonomických aktérov sa zameriava aj na dosiahnutie komplexného pokrytia v ich okolí vrátane domácností, keďže je nehospodárne riešiť nedostatky v už pokrytom území v neskoršom štádiu. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Digitálna infraštruktúra: S cieľom zaistiť, aby sa NPE naďalej zameriaval na financovanie infraštruktúry, zostanú jednotlivé digitálne služby a aplikácie, ako sú technológie distribuovanej databázy transakcií alebo umelá inteligencia, mimo rozsahu pôsobnosti programu, keďže ich možno riešiť prostredníctvom iných finančných nástrojov, ako je napríklad program Digitálna Európa. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Územná súdržnosť: S cieľom zvýšiť územnú súdržnosť Únie sa v pozícii Rady v prvom čítaní kladie dôraz na vytvorenie chrbticovej infraštruktúry spájajúcej najvzdialenejšie regióny, ostrovy, zámorské krajiny a územia cez pobrežné vody a výhradné hospodárske zóny členských štátov a na zabezpečenie redundancie pre už existujúcu chrbticovú infraštruktúru.
  V tejto súvislosti je cieľom pozície Rady aj doplniť primerané pripojenie s terabitovou kapacitou pre európske zdroje vysokovýkonnej výpočtovej techniky. |
| --- | --- |

24.

V tejto súvislosti je cieľom pozície Rady aj doplniť primerané pripojenie s terabitovou kapacitou pre európske zdroje vysokovýkonnej výpočtovej techniky.

| 25. | Oprávnené subjekty: Zoznam oprávnených subjektov sa rozšíril aj o spoločné podniky a právne subjekty usadené v zámorských krajinách a územiach pridružených k NPE. Okrem toho sa doplnilo ustanovenie, ktorým sa zabezpečuje, že právne subjekty usadené v tretích krajinách pridružených k programu a právne subjekty usadené v Únii, ktoré však podliehajú priamej alebo nepriamej kontrole tretích krajín a/alebo štátnych príslušníkov tretích krajín a/alebo subjektov usadených v tretích krajinách, nie sú oprávnené zúčastňovať sa na všetkých akciách alebo na niektorých akciách z riadne odôvodnených bezpečnostných dôvodov. |
| --- | --- |

25.

IV.   ZÁVER

| 26. | V pozícii Rady sa zdôrazňuje hlavný cieľ návrhu Komisie a plne odráža kompromis dosiahnutý s podporou Komisie počas neformálnych rokovaní medzi Radou a Európskym parlamentom. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Rada sa preto domnieva, že jej pozícia v prvom čítaní vyvážene vyjadruje výsledok rokovaní a že nariadenie bude po prijatí naďalej zohrávať kľúčovú úlohu pri budovaní, rozvoji, modernizácii a dokončovaní transeurópskych sietí v oblasti dopravy a energetiky a v digitálnej oblasti. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 191.

(2)  Ú. v. EÚ C 461, 21.12.2018, s. 173.

(3)  ST 7207/19, 7207/19 ADD 1 a 7207/19 COR 1.

(4)  Ú. v. EÚ C 158, 30.4.2021, s. 884

(5)  ST 11137/20.

---