# Uradni list C 227/2021

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 227 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6414. junij 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 227

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6414. junij 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | SVET |
| 2021/C 227/01 | Stališče Sveta (EU) št. 21/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole v okviru Sklada za integrirano upravljanje mejaSvet sprejel 27. maja 2021 | 1 |
| 2021/C 227/02 | Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 21/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja | 18 |
| 2021/C 227/03 | Stališče Sveta (EU) št. 22/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 in (EU) 2019/818 v zvezi z določitvijo pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene Vizumskega informacijskega sistemaSvet sprejel 27. maja 2021 | 20 |
| 2021/C 227/04 | Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 22/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 in (EU) 2019/818 v zvezi z določitvijo pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene Vizumskega informacijskega sistema | 29 |

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

SVET

2021/C 227/01

Stališče Sveta (EU) št. 21/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole v okviru Sklada za integrirano upravljanje mejaSvet sprejel 27. maja 2021

1

2021/C 227/02

Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 21/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja

18

2021/C 227/03

Stališče Sveta (EU) št. 22/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 in (EU) 2019/818 v zvezi z določitvijo pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene Vizumskega informacijskega sistemaSvet sprejel 27. maja 2021

20

2021/C 227/04

Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 22/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 in (EU) 2019/818 v zvezi z določitvijo pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene Vizumskega informacijskega sistema

29

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

SVET

| 14.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 227/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 227/1

---

STALIŠČE SVETA (EU) št. 21/2021 V PRVI OBRAVNAVI

z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja

Svet sprejel 27. maja 2021

2021/C 227/01

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 33, 114 in 207 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na zunanjih mejah Unije je 2 140 carinskih uradov, ki morajo biti ustrezno opremljeni za zagotovitev učinkovitega in uspešnega delovanja carinske unije. Potreba po ustreznih carinskih kontrolah z enakovrednimi rezultati je še nujnejša ne samo zaradi tradicionalne vloge carinskih organov, ki je pobiranje prihodkov, temveč vedno pogosteje tudi zaradi potrebe po znatni okrepitvi kontrole blaga, ki vstopa in izstopa na zunanjih mejah Unije, da se zagotovita varnost in zaščita. Vendar pa take kontrole pretoka blaga prek zunanjih meja obenem ne bi smele ovirati zakonite trgovine s tretjimi državami, temveč jo olajševati. |
| --- | --- |

(1)

Na zunanjih mejah Unije je 2 140 carinskih uradov, ki morajo biti ustrezno opremljeni za zagotovitev učinkovitega in uspešnega delovanja carinske unije. Potreba po ustreznih carinskih kontrolah z enakovrednimi rezultati je še nujnejša ne samo zaradi tradicionalne vloge carinskih organov, ki je pobiranje prihodkov, temveč vedno pogosteje tudi zaradi potrebe po znatni okrepitvi kontrole blaga, ki vstopa in izstopa na zunanjih mejah Unije, da se zagotovita varnost in zaščita. Vendar pa take kontrole pretoka blaga prek zunanjih meja obenem ne bi smele ovirati zakonite trgovine s tretjimi državami, temveč jo olajševati.

| (2) | Carinska unija je eden od temeljev Unije, ki je eden največjih trgovinskih blokov na svetu. Ker je carinska unija bistvenega pomena za ustrezno delovanje notranjega trga in da bi podjetja in državljani imeli od nje koristi, so potrebni nenehni ukrepi za njeno krepitev. |
| --- | --- |

(2)

Carinska unija je eden od temeljev Unije, ki je eden največjih trgovinskih blokov na svetu. Ker je carinska unija bistvenega pomena za ustrezno delovanje notranjega trga in da bi podjetja in državljani imeli od nje koristi, so potrebni nenehni ukrepi za njeno krepitev.

| (3) | Trenutno obstaja neravnovesje pri izvajanju carinskih kontrol v državah članicah. To neravnovesje je posledica razlik med državami članicami, in sicer v njihovih geografskih značilnostih ter njihovih zmogljivostih in virih. Sposobnost držav članic za odzivanje na izzive, ki jih ustvarjajo nenehno spreminjajoči se svetovni poslovni modeli in dobavne verige, ni odvisna le od človeškega dejavnika, ampak tudi od razpoložljivosti in ustreznega delovanja sodobne in zanesljive opreme za carinske kontrole. Tudi izzivi, kot so porast e-trgovanja, vse večja digitalizacija in potreba po večji odpornosti na kibernetske napade, bodo povečali povpraševanje po učinkovitih carinskih kontrolah. Zagotavljanje enakovredne opreme za carinske kontrole je zato pomemben element pri odpravljanju trenutnih neravnovesij. Povečalo bo enakovrednost izvajanja carinskih kontrol v državah članicah in s tem prispevalo k preprečevanju preusmerjanja tokov blaga proti najšibkejšim točkam v sistemu carinskih kontrol, pogosto imenovanega „iskanje najugodnejšega carinskega območja“. Zato bi bilo treba za blago, ki vstopa na carinsko območje Unije, izvajati kontrole na podlagi tveganja v skladu z Uredbo (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) (v nadaljnjem besedilu: carinski zakonik Unije). |
| --- | --- |

(3)

Trenutno obstaja neravnovesje pri izvajanju carinskih kontrol v državah članicah. To neravnovesje je posledica razlik med državami članicami, in sicer v njihovih geografskih značilnostih ter njihovih zmogljivostih in virih. Sposobnost držav članic za odzivanje na izzive, ki jih ustvarjajo nenehno spreminjajoči se svetovni poslovni modeli in dobavne verige, ni odvisna le od človeškega dejavnika, ampak tudi od razpoložljivosti in ustreznega delovanja sodobne in zanesljive opreme za carinske kontrole. Tudi izzivi, kot so porast e-trgovanja, vse večja digitalizacija in potreba po večji odpornosti na kibernetske napade, bodo povečali povpraševanje po učinkovitih carinskih kontrolah. Zagotavljanje enakovredne opreme za carinske kontrole je zato pomemben element pri odpravljanju trenutnih neravnovesij. Povečalo bo enakovrednost izvajanja carinskih kontrol v državah članicah in s tem prispevalo k preprečevanju preusmerjanja tokov blaga proti najšibkejšim točkam v sistemu carinskih kontrol, pogosto imenovanega „iskanje najugodnejšega carinskega območja“. Zato bi bilo treba za blago, ki vstopa na carinsko območje Unije, izvajati kontrole na podlagi tveganja v skladu z Uredbo (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) (v nadaljnjem besedilu: carinski zakonik Unije).

| (4) | Države članice so večkrat izrazile potrebo po finančni podpori in zahtevale poglobljeno analizo potrebne opreme. V sklepih o financiranju na področju carine z dne 23. marca 2017 je Svet Komisijo pozval, naj oceni možnost financiranja potreb po tehnični opremi v okviru prihodnjih finančnih programov Komisije in izboljša usklajevanje ter sodelovanje med carinskimi organi in drugimi organi kazenskega pregona za namene financiranja. |
| --- | --- |

(4)

Države članice so večkrat izrazile potrebo po finančni podpori in zahtevale poglobljeno analizo potrebne opreme. V sklepih o financiranju na področju carine z dne 23. marca 2017 je Svet Komisijo pozval, naj oceni možnost financiranja potreb po tehnični opremi v okviru prihodnjih finančnih programov Komisije in izboljša usklajevanje ter sodelovanje med carinskimi organi in drugimi organi kazenskega pregona za namene financiranja.

| (5) | V skladu s carinskim zakonikom Unije carinske kontrole ne pomenijo samo izvajanja carinske zakonodaje, ampak tudi druge zakonodaje, ki ureja vstop, izstop, tranzit, gibanje, hrambo in posebno rabo blaga, ki se giblje med carinskim območjem Unije in državami ali ozemlji zunaj carinskega območja Unije, ter prisotnost in gibanje neunijskega blaga in blaga, danega v postopek posebne rabe, znotraj carinskega območja Unije. Ta druga zakonodaja carinske organe pooblašča za izvajanje posebnih nalog nadzora in vsebuje določbe o obdavčitvi, zlasti kar zadeva trošarine in davek na dodano vrednost, o zunanjih vidikih notranjega trga, o skupni trgovinski politiki in drugih skupnih politikah Unije, ki vplivajo na trgovino, na splošno varnost dobavne verige ter na zaščito finančnih in gospodarskih interesov Unije in njenih držav članic. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s carinskim zakonikom Unije carinske kontrole ne pomenijo samo izvajanja carinske zakonodaje, ampak tudi druge zakonodaje, ki ureja vstop, izstop, tranzit, gibanje, hrambo in posebno rabo blaga, ki se giblje med carinskim območjem Unije in državami ali ozemlji zunaj carinskega območja Unije, ter prisotnost in gibanje neunijskega blaga in blaga, danega v postopek posebne rabe, znotraj carinskega območja Unije. Ta druga zakonodaja carinske organe pooblašča za izvajanje posebnih nalog nadzora in vsebuje določbe o obdavčitvi, zlasti kar zadeva trošarine in davek na dodano vrednost, o zunanjih vidikih notranjega trga, o skupni trgovinski politiki in drugih skupnih politikah Unije, ki vplivajo na trgovino, na splošno varnost dobavne verige ter na zaščito finančnih in gospodarskih interesov Unije in njenih držav članic.

| (6) | Podpora pri doseganju ustrezne in enakovredne ravni rezultatov carinskih kontrol na zunanjih mejah Unije omogoča čim večje koristi carinske unije in s tem zagotavljanje dodatne podpore carinskim organom, da delujejo enotno za zaščito interesov Unije. Posebni sklad Unije za opremo za carinske kontrole, ki bi popravil sedanja neravnovesja, bi prispeval k splošni koheziji med državami članicami. Tak poseben sklad bi upošteval različne potrebe, zaznane na različnih vrstah meja, in sicer na mejah na morskih in drugih plovnih poteh, zračnih in kopenskih mejah, vključno z železniškimi in cestnimi mejami, ter poštnih vozliščih. Zaradi izzivov, s katerimi se sooča svet, zlasti stalne potrebe po zaščiti finančnih in gospodarskih interesov Unije ter njenih držav članic, obenem pa olajšanju zakonitih trgovinskih tokov, je razpoložljivost moderne in zanesljive opreme za kontrole na zunanjih mejah nujna. |
| --- | --- |

(6)

Podpora pri doseganju ustrezne in enakovredne ravni rezultatov carinskih kontrol na zunanjih mejah Unije omogoča čim večje koristi carinske unije in s tem zagotavljanje dodatne podpore carinskim organom, da delujejo enotno za zaščito interesov Unije. Posebni sklad Unije za opremo za carinske kontrole, ki bi popravil sedanja neravnovesja, bi prispeval k splošni koheziji med državami članicami. Tak poseben sklad bi upošteval različne potrebe, zaznane na različnih vrstah meja, in sicer na mejah na morskih in drugih plovnih poteh, zračnih in kopenskih mejah, vključno z železniškimi in cestnimi mejami, ter poštnih vozliščih. Zaradi izzivov, s katerimi se sooča svet, zlasti stalne potrebe po zaščiti finančnih in gospodarskih interesov Unije ter njenih držav članic, obenem pa olajšanju zakonitih trgovinskih tokov, je razpoložljivost moderne in zanesljive opreme za kontrole na zunanjih mejah nujna.

| (7) | Zato je primerno vzpostaviti nov instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole, namenjeno za uporabo na vseh vrstah meja. Instrument bi moral podpirati carinsko unijo in delo carinskih organov, še zlasti bi jim moral biti v pomoč pri zaščiti finančnih in gospodarskih interesov Unije, zagotavljanju varnosti in zaščite v Uniji ter zaščiti Unije pred nepošteno in nezakonito trgovino, kot je ponarejanje blaga, obenem pa olajšati zakonito poslovno dejavnost. Prispevati bi moral k ustreznim in enakovrednim rezultatom carinskih kontrol. Poleg tega bi morala oprema za carinske kontrole, ki se financira v okviru tega instrumenta, podpirati izvajanje skupnega okvira za obvladovanje tveganja iz carinskega zakonika Unije. Ta cilj bi bilo treba doseči prek preglednega nakupa, vzdrževanja in posodobitve ustrezne, najnaprednejše in zanesljive opreme za carinske kontrole, ob ustreznem upoštevanju varstva podatkov, kibernetske odpornosti ter varnostnih in okoljskih vidikov, vključno z okolju prijaznim odstranjevanjem zamenjane opreme. |
| --- | --- |

(7)

Zato je primerno vzpostaviti nov instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole, namenjeno za uporabo na vseh vrstah meja. Instrument bi moral podpirati carinsko unijo in delo carinskih organov, še zlasti bi jim moral biti v pomoč pri zaščiti finančnih in gospodarskih interesov Unije, zagotavljanju varnosti in zaščite v Uniji ter zaščiti Unije pred nepošteno in nezakonito trgovino, kot je ponarejanje blaga, obenem pa olajšati zakonito poslovno dejavnost. Prispevati bi moral k ustreznim in enakovrednim rezultatom carinskih kontrol. Poleg tega bi morala oprema za carinske kontrole, ki se financira v okviru tega instrumenta, podpirati izvajanje skupnega okvira za obvladovanje tveganja iz carinskega zakonika Unije. Ta cilj bi bilo treba doseči prek preglednega nakupa, vzdrževanja in posodobitve ustrezne, najnaprednejše in zanesljive opreme za carinske kontrole, ob ustreznem upoštevanju varstva podatkov, kibernetske odpornosti ter varnostnih in okoljskih vidikov, vključno z okolju prijaznim odstranjevanjem zamenjane opreme.

| (8) | Carinski organi držav članic prevzemajo vse več nalog, ki se izvajajo na zunanji meji in se pogosto širijo tudi na področje varnosti. Zato je pomembno zagotoviti ustrezno finančno podporo Unije državam članicam, s katero se jim omogoči zagotovitev enakovrednosti pri izvajanju nadzora meje in carinskih kontrol na zunanjih mejah Unije. Enako pomembno je tudi spodbujati medagencijsko sodelovanje na mejah Unije v zvezi s kontrolami blaga in kontrolami oseb med nacionalnimi organi v vsaki državi članici, odgovornimi za nadzor meje ali druge naloge, ki se izvajajo na meji, da bi karseda povečali dodano vrednost Unije na področju upravljanja meja in carinskih kontrol. |
| --- | --- |

(8)

Carinski organi držav članic prevzemajo vse več nalog, ki se izvajajo na zunanji meji in se pogosto širijo tudi na področje varnosti. Zato je pomembno zagotoviti ustrezno finančno podporo Unije državam članicam, s katero se jim omogoči zagotovitev enakovrednosti pri izvajanju nadzora meje in carinskih kontrol na zunanjih mejah Unije. Enako pomembno je tudi spodbujati medagencijsko sodelovanje na mejah Unije v zvezi s kontrolami blaga in kontrolami oseb med nacionalnimi organi v vsaki državi članici, odgovornimi za nadzor meje ali druge naloge, ki se izvajajo na meji, da bi karseda povečali dodano vrednost Unije na področju upravljanja meja in carinskih kontrol.

| (9) | Zato je treba vzpostaviti Sklad za integrirano upravljanje meja (v nadaljnjem besedilu: Sklad). |
| --- | --- |

(9)

Zato je treba vzpostaviti Sklad za integrirano upravljanje meja (v nadaljnjem besedilu: Sklad).

| (10) | Zaradi pravnih posebnosti naslova V Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in različnih pravnih podlag, ki se uporabljajo za politike na področju zunanjih meja in carinske kontrole, Sklada pravno ni mogoče vzpostaviti v obliki enega samega instrumenta. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi pravnih posebnosti naslova V Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in različnih pravnih podlag, ki se uporabljajo za politike na področju zunanjih meja in carinske kontrole, Sklada pravno ni mogoče vzpostaviti v obliki enega samega instrumenta.

| (11) | Sklad bi bilo zato treba vzpostaviti v obliki celovitega okvira za finančno podporo Unije na področju upravljanja meja, ki bi zajemal Instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole (v nadaljnjem besedilu: Instrument), vzpostavljen s to uredbo, in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko, vzpostavljen z Uredbo (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta (4) (1). |
| --- | --- |

(11)

Sklad bi bilo zato treba vzpostaviti v obliki celovitega okvira za finančno podporo Unije na področju upravljanja meja, ki bi zajemal Instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole (v nadaljnjem besedilu: Instrument), vzpostavljen s to uredbo, in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko, vzpostavljen z Uredbo (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta (4) (1).

| (12) | Glede na pomen boja proti podnebnim spremembam in v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (5), in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj iz agende za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete 25. septembra 2015, bi morali ukrepi na podlagi te uredbe prispevati k doseganju cilja Unije, da se za podporo podnebnim ciljem porabi vsaj 30 % skupnega zneska proračuna Unije, in ambicije Unije, da se leta 2024 za biotsko raznovrstnost porabi 7,5 % letnega proračuna Unije, leta 2026 in 2027 pa po 10 %, pri čemer se upoštevajo obstoječa prekrivanja podnebnih ciljev in ciljev na področju biotske raznovrstnosti. |
| --- | --- |

(12)

Glede na pomen boja proti podnebnim spremembam in v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (5), in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj iz agende za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete 25. septembra 2015, bi morali ukrepi na podlagi te uredbe prispevati k doseganju cilja Unije, da se za podporo podnebnim ciljem porabi vsaj 30 % skupnega zneska proračuna Unije, in ambicije Unije, da se leta 2024 za biotsko raznovrstnost porabi 7,5 % letnega proračuna Unije, leta 2026 in 2027 pa po 10 %, pri čemer se upoštevajo obstoječa prekrivanja podnebnih ciljev in ciljev na področju biotske raznovrstnosti.

| (13) | Ta uredba za celotno trajanje Instrumenta določa finančna sredstva, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 18 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (6). S temi finančnimi sredstvi bi moralo biti mogoče kriti potrebne in ustrezno upravičene stroške za dejavnosti upravljanja Instrumenta in ocenjevanja njegove smotrnosti, kolikor so te dejavnosti povezane s splošnim in specifičnim ciljem Instrumenta. |
| --- | --- |

(13)

Ta uredba za celotno trajanje Instrumenta določa finančna sredstva, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 18 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (6). S temi finančnimi sredstvi bi moralo biti mogoče kriti potrebne in ustrezno upravičene stroške za dejavnosti upravljanja Instrumenta in ocenjevanja njegove smotrnosti, kolikor so te dejavnosti povezane s splošnim in specifičnim ciljem Instrumenta.

| (14) | Za ta instrument se uporablja Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (7) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Finančna uredba določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, vključno s pravili o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem upravljanju, finančnih instrumentih, proračunskih jamstvih, finančni pomoči in o povračilu zunanjim strokovnjakom. |
| --- | --- |

(14)

Za ta instrument se uporablja Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (7) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Finančna uredba določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, vključno s pravili o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem upravljanju, finančnih instrumentih, proračunskih jamstvih, finančni pomoči in o povračilu zunanjim strokovnjakom.

| (15) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih Evropski parlament in Svet sprejela na podlagi člena 322 PDEU. Ta pravila so navedena v finančni uredbi in določajo zlasti postopek za pripravo proračuna in njegovo izvrševanje prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja, ter zagotavljajo nadzor odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, zajemajo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije. Za financiranje v okviru tega instrumenta bi morala veljati načela iz finančne uredbe, pri doseganju njegovih ciljev pa bi bilo treba zagotoviti optimalno uporabo finančnih sredstev. |
| --- | --- |

(15)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih Evropski parlament in Svet sprejela na podlagi člena 322 PDEU. Ta pravila so navedena v finančni uredbi in določajo zlasti postopek za pripravo proračuna in njegovo izvrševanje prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja, ter zagotavljajo nadzor odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, zajemajo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije. Za financiranje v okviru tega instrumenta bi morala veljati načela iz finančne uredbe, pri doseganju njegovih ciljev pa bi bilo treba zagotoviti optimalno uporabo finančnih sredstev.

| (16) | Uredba (EU) 2021/444 Evropskega parlamenta in Sveta (8) vzpostavlja program Carina za sodelovanje na področju carine (v nadaljnjem besedilu: program Carina) za podporo carinski uniji in carinskim organom. Za ohranitev povezanosti in horizontalnega usklajevanja ukrepov sodelovanja v zvezi s carino in opremo za carinske kontrole je primerno izvesti takšne ukrepe na podlagi enotnega pravnega akta, in sicer programa Carina, ki vsebuje enoten sklop pravil. Zato bi bilo treba s tem instrumentom podpirati samo nakup, vzdrževanje in posodobitev upravičene opreme za carinske kontrole, s programom Carina pa vse druge povezane ukrepe, kot so ukrepi sodelovanja za oceno potreb po opremi ali usposabljanje v zvezi z zadevno opremo. |
| --- | --- |

(16)

Uredba (EU) 2021/444 Evropskega parlamenta in Sveta (8) vzpostavlja program Carina za sodelovanje na področju carine (v nadaljnjem besedilu: program Carina) za podporo carinski uniji in carinskim organom. Za ohranitev povezanosti in horizontalnega usklajevanja ukrepov sodelovanja v zvezi s carino in opremo za carinske kontrole je primerno izvesti takšne ukrepe na podlagi enotnega pravnega akta, in sicer programa Carina, ki vsebuje enoten sklop pravil. Zato bi bilo treba s tem instrumentom podpirati samo nakup, vzdrževanje in posodobitev upravičene opreme za carinske kontrole, s programom Carina pa vse druge povezane ukrepe, kot so ukrepi sodelovanja za oceno potreb po opremi ali usposabljanje v zvezi z zadevno opremo.

| (17) | Poleg tega bi moral Instrument po potrebi podpirati tudi nakup ali posodobitev opreme za carinske kontrole za preskušanje novih kosov opreme ali novih funkcij obstoječih kosov opreme v delovnih pogojih, preden začnejo države članice izvajati obsežne nakupe take nove opreme. Preskušanje v delovnih pogojih bi moralo zlasti upoštevati rezultate raziskav opreme za carinske kontrole v okviru Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta (9) (2). Komisija bi morala spodbujati skupna javna naročila in skupno preskušanje opreme za carinske kontrole s strani dveh ali več držav članic ob uporabi orodij za sodelovanje v okviru programa Carina. |
| --- | --- |

(17)

Poleg tega bi moral Instrument po potrebi podpirati tudi nakup ali posodobitev opreme za carinske kontrole za preskušanje novih kosov opreme ali novih funkcij obstoječih kosov opreme v delovnih pogojih, preden začnejo države članice izvajati obsežne nakupe take nove opreme. Preskušanje v delovnih pogojih bi moralo zlasti upoštevati rezultate raziskav opreme za carinske kontrole v okviru Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta (9) (2). Komisija bi morala spodbujati skupna javna naročila in skupno preskušanje opreme za carinske kontrole s strani dveh ali več držav članic ob uporabi orodij za sodelovanje v okviru programa Carina.

| (18) | Večina opreme za carinske kontrole je lahko enako ali slučajno primerna za preverjanje skladnosti z drugim področjem prava Unije, kot je pravo o upravljanju meja, vizumih ali policijskem sodelovanju. Sklad je bil zato zasnovan v obliki dveh dopolnjujočih se instrumentov za nakup opreme, od katerih ima vsak ločeno, a dopolnjujoče področje uporabe. Po eni strani bo Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko finančno podpiral samo stroške za opremo, katere glavni namen ali učinek je integrirano upravljanje meja, hkrati pa dopuščal, da se ta oprema uporabi tudi za dodatne namene, kot so carinske kontrole. Na drugi strani bo Instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole, vzpostavljen s to uredbo, finančno podpiral samo stroške za opremo, katere glavni namen ali učinek so carinske kontrole, obenem pa dopuščal, da se ta oprema uporabi tudi za dodatne namene, kot sta nadzor in varnost meje. Ta razdelitev vlog med dvema instrumentoma bo spodbujala medagencijsko sodelovanje iz točke (e) člena 3(1) Uredbe (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta (10) v okviru pristopa evropskega integriranega upravljanja meja, s čimer bo omogočeno sodelovanje med carinskimi in mejnimi organi ter dosežen največji možen učinek proračuna Unije s souporabo in interoperabilnostjo opreme za kontrole. Souporaba opreme med carinskimi organi in drugimi mejnimi organi ne bi smela biti sistematična. |
| --- | --- |

(18)

Večina opreme za carinske kontrole je lahko enako ali slučajno primerna za preverjanje skladnosti z drugim področjem prava Unije, kot je pravo o upravljanju meja, vizumih ali policijskem sodelovanju. Sklad je bil zato zasnovan v obliki dveh dopolnjujočih se instrumentov za nakup opreme, od katerih ima vsak ločeno, a dopolnjujoče področje uporabe. Po eni strani bo Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko finančno podpiral samo stroške za opremo, katere glavni namen ali učinek je integrirano upravljanje meja, hkrati pa dopuščal, da se ta oprema uporabi tudi za dodatne namene, kot so carinske kontrole. Na drugi strani bo Instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole, vzpostavljen s to uredbo, finančno podpiral samo stroške za opremo, katere glavni namen ali učinek so carinske kontrole, obenem pa dopuščal, da se ta oprema uporabi tudi za dodatne namene, kot sta nadzor in varnost meje. Ta razdelitev vlog med dvema instrumentoma bo spodbujala medagencijsko sodelovanje iz točke (e) člena 3(1) Uredbe (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta (10) v okviru pristopa evropskega integriranega upravljanja meja, s čimer bo omogočeno sodelovanje med carinskimi in mejnimi organi ter dosežen največji možen učinek proračuna Unije s souporabo in interoperabilnostjo opreme za kontrole. Souporaba opreme med carinskimi organi in drugimi mejnimi organi ne bi smela biti sistematična.

| (19) | V skladu s členom 193(2) finančne uredbe se nepovratna sredstva lahko dodelijo za ukrep, ki se je že začel izvajati, pod pogojem, da vložnik lahko dokaže, da je bilo treba ukrep začeti izvajati pred podpisom sporazuma o nepovratnih sredstvih. Čeprav v takšnih primerih stroški, nastali pred datumom vložitve vloge za nepovratna sredstva, načeloma niso upravičeni, bi moralo biti to izjemoma mogoče zaradi zapoznelega začetka veljavnosti te uredbe v primerjavi z začetkom večletnega finančnega okvira 2021–2027. Da se omogoči izvajanje od začetka večletnega finančnega okvira 2021–2027 in v izogib kakršnemu koli odlogu podpore Unije, ki bi lahko škodoval interesu Unije biti ustrezno opremljena za zagotavljanje učinkovitega in uspešnega delovanja carinske unije, bi bilo treba omogočiti, da se v sklepu o financiranju za omejeno obdobje na začetku večletnega finančnega okvira 2021–2027 določi, da se stroški, nastali v zvezi z ukrepi, ki se podpirajo na podlagi te uredbe in so se 1. januarja 2021 že začeli izvrševati, štejejo za upravičene, tudi če so bili ti ukrepi izvedeni in so ti stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s členom 193(2) finančne uredbe se nepovratna sredstva lahko dodelijo za ukrep, ki se je že začel izvajati, pod pogojem, da vložnik lahko dokaže, da je bilo treba ukrep začeti izvajati pred podpisom sporazuma o nepovratnih sredstvih. Čeprav v takšnih primerih stroški, nastali pred datumom vložitve vloge za nepovratna sredstva, načeloma niso upravičeni, bi moralo biti to izjemoma mogoče zaradi zapoznelega začetka veljavnosti te uredbe v primerjavi z začetkom večletnega finančnega okvira 2021–2027. Da se omogoči izvajanje od začetka večletnega finančnega okvira 2021–2027 in v izogib kakršnemu koli odlogu podpore Unije, ki bi lahko škodoval interesu Unije biti ustrezno opremljena za zagotavljanje učinkovitega in uspešnega delovanja carinske unije, bi bilo treba omogočiti, da se v sklepu o financiranju za omejeno obdobje na začetku večletnega finančnega okvira 2021–2027 določi, da se stroški, nastali v zvezi z ukrepi, ki se podpirajo na podlagi te uredbe in so se 1. januarja 2021 že začeli izvrševati, štejejo za upravičene, tudi če so bili ti ukrepi izvedeni in so ti stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva.

| (20) | Z odstopanjem od finančne uredbe bi moralo biti možno financiranje ukrepa s strani več programov ali instrumentov Unije, da se omogoči in podpre, kadar je primerno, sodelovanje in interoperabilnost med področji. Vendar pa v skladu z načelom prepovedi dvojnega financiranja iz finančne uredbe v takih primerih prispevki ne smejo kriti istih stroškov. Če so bili državi članici že dodeljeni prispevki iz drugega programa Unije ali podpora iz sklada Unije za nakup enake opreme ali jih je že prejela, bi bilo treba o tem prispevku ali podpori obvestiti Komisijo v skladu s členom 191 finančne uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Z odstopanjem od finančne uredbe bi moralo biti možno financiranje ukrepa s strani več programov ali instrumentov Unije, da se omogoči in podpre, kadar je primerno, sodelovanje in interoperabilnost med področji. Vendar pa v skladu z načelom prepovedi dvojnega financiranja iz finančne uredbe v takih primerih prispevki ne smejo kriti istih stroškov. Če so bili državi članici že dodeljeni prispevki iz drugega programa Unije ali podpora iz sklada Unije za nakup enake opreme ali jih je že prejela, bi bilo treba o tem prispevku ali podpori obvestiti Komisijo v skladu s členom 191 finančne uredbe.

| (21) | Vsako financiranje, ki presega zgornjo mejo stopnje sofinanciranja, bi bilo treba odobriti le v ustrezno utemeljenih primerih, ki bi lahko vključevali primere skupnega javnega naročanja in skupnega preskušanja opreme za carinske kontrole s strani dveh ali več držav članic. |
| --- | --- |

(21)

Vsako financiranje, ki presega zgornjo mejo stopnje sofinanciranja, bi bilo treba odobriti le v ustrezno utemeljenih primerih, ki bi lahko vključevali primere skupnega javnega naročanja in skupnega preskušanja opreme za carinske kontrole s strani dveh ali več držav članic.

| (22) | Glede na hiter razvoj tehnologije, groženj in prednostnih nalog na področju carine programi dela ne bi smeli zajemati daljših obdobij. Hkrati pa letni programi dela ne bi bili potrebni za izvajanje Instrumenta ter bi povečali upravno breme za Komisijo in države članice. Glede na navedeno bi morali programi dela načeloma zajemati več kot eno in največ tri proračunska leta. |
| --- | --- |

(22)

Glede na hiter razvoj tehnologije, groženj in prednostnih nalog na področju carine programi dela ne bi smeli zajemati daljših obdobij. Hkrati pa letni programi dela ne bi bili potrebni za izvajanje Instrumenta ter bi povečali upravno breme za Komisijo in države članice. Glede na navedeno bi morali programi dela načeloma zajemati več kot eno in največ tri proračunska leta.

| (23) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja programov dela na podlagi te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

(23)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja programov dela na podlagi te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

| (24) | Čeprav je centralno izvajanje nujno za doseganje specifičnega cilja zagotavljanja enakovrednih rezultatov carinskih kontrol, so zaradi tehnične narave tega instrumenta potrebna pripravljalna dela na tehnični ravni. Zato bi bilo treba izvajanje podpirati z ocenami potreb. Te ocene potreb so odvisne od nacionalnega strokovnega znanja in izkušenj na podlagi sodelovanja carinskih organov. Morale bi temeljiti na jasni metodologiji, ki vključuje minimalno število korakov za zbiranje relevantnih informacij. Komisija bi morala te informacije uporabiti za določitev dodelitve sredstev državam članicam, pri čemer bi morala upoštevati zlasti obseg trgovine, ustrezna tveganja in upravno zmogljivost carinskih organov za uporabo in vzdrževanje opreme, da bi dosegli najbolj učinkovito uporabo opreme za carinske kontrole, ki se financira v okviru Instrumenta. Da bi prispevali k proračunski disciplini, bi morali biti pogoji za prednostno dodelitev nepovratnih sredstev jasno opredeljeni in temeljiti na takšni oceni potreb. |
| --- | --- |

(24)

Čeprav je centralno izvajanje nujno za doseganje specifičnega cilja zagotavljanja enakovrednih rezultatov carinskih kontrol, so zaradi tehnične narave tega instrumenta potrebna pripravljalna dela na tehnični ravni. Zato bi bilo treba izvajanje podpirati z ocenami potreb. Te ocene potreb so odvisne od nacionalnega strokovnega znanja in izkušenj na podlagi sodelovanja carinskih organov. Morale bi temeljiti na jasni metodologiji, ki vključuje minimalno število korakov za zbiranje relevantnih informacij. Komisija bi morala te informacije uporabiti za določitev dodelitve sredstev državam članicam, pri čemer bi morala upoštevati zlasti obseg trgovine, ustrezna tveganja in upravno zmogljivost carinskih organov za uporabo in vzdrževanje opreme, da bi dosegli najbolj učinkovito uporabo opreme za carinske kontrole, ki se financira v okviru Instrumenta. Da bi prispevali k proračunski disciplini, bi morali biti pogoji za prednostno dodelitev nepovratnih sredstev jasno opredeljeni in temeljiti na takšni oceni potreb.

| (25) | Za zagotovitev rednega spremljanja in poročanja bi bilo treba vzpostaviti ustrezen okvir za spremljanje rezultatov, ki jih dosegajo Instrument in njegovi ukrepi. Tako spremljanje in poročanje bi moralo temeljiti na kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikih za merjenje učinkov ukrepov v okviru Instrumenta. Zahteve glede poročanja bi morale vključevati zahtevo, da se Komisiji predložijo informacije o opremi za carinske kontrole, kadar stroški kosa opreme za carinske kontrole presegajo 10 000 EUR brez davkov. Te informacije bi bilo treba razlikovati od informacij, ki jih je treba zagotoviti širši javnosti in medijem z namenom spodbujanja ukrepov in rezultatov Instrumenta. |
| --- | --- |

(25)

Za zagotovitev rednega spremljanja in poročanja bi bilo treba vzpostaviti ustrezen okvir za spremljanje rezultatov, ki jih dosegajo Instrument in njegovi ukrepi. Tako spremljanje in poročanje bi moralo temeljiti na kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikih za merjenje učinkov ukrepov v okviru Instrumenta. Zahteve glede poročanja bi morale vključevati zahtevo, da se Komisiji predložijo informacije o opremi za carinske kontrole, kadar stroški kosa opreme za carinske kontrole presegajo 10 000 EUR brez davkov. Te informacije bi bilo treba razlikovati od informacij, ki jih je treba zagotoviti širši javnosti in medijem z namenom spodbujanja ukrepov in rezultatov Instrumenta.

| (26) | Na podlagi odstavkov 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (12) bi bilo treba Instrument oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati nalaganju upravnega bremena, zlasti državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za primerljivo in celovito ocenjevanje dejanskih rezultatov Instrumenta. Vmesna in končna ocena, ki bi ju bilo treba opraviti najpozneje štiri leta po začetku izvajanja oziroma izteku Instrumenta, bi morali prispevati k učinkovitemu postopku odločanja glede finančne podpore za opremo za carinske kontrole v okviru naslednjih večletnih finančnih okvirov. Zato je izredno pomembno, da vmesna in končna ocena vključujeta zadovoljive in zadostne informacije ter da se ti oceni pravočasno izvedeta. Komisija bi morala v vmesno in končno oceno vključiti podrobnosti o souporabi opreme, financirane v okviru Instrumenta, med carinskimi in drugimi mejnimi organi, kolikor države članice zagotovijo zadevne informacije. Poleg vmesne in končne ocene Instrumenta bi bilo treba za spremljanje izvajanja Instrumenta v okviru sistema za poročanje o smotrnosti izdajati tudi letna poročila o napredku,. V teh poročilih bi bilo treba povzeti pridobljene izkušnje in, kadar je ustrezno, ugotovljene ovire in pomanjkljivosti v okviru dejavnosti Instrumenta, ki so potekale v zadevnem letu. Ta letna poročila o napredku bi bilo treba predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(26)

Na podlagi odstavkov 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (12) bi bilo treba Instrument oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati nalaganju upravnega bremena, zlasti državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za primerljivo in celovito ocenjevanje dejanskih rezultatov Instrumenta. Vmesna in končna ocena, ki bi ju bilo treba opraviti najpozneje štiri leta po začetku izvajanja oziroma izteku Instrumenta, bi morali prispevati k učinkovitemu postopku odločanja glede finančne podpore za opremo za carinske kontrole v okviru naslednjih večletnih finančnih okvirov. Zato je izredno pomembno, da vmesna in končna ocena vključujeta zadovoljive in zadostne informacije ter da se ti oceni pravočasno izvedeta. Komisija bi morala v vmesno in končno oceno vključiti podrobnosti o souporabi opreme, financirane v okviru Instrumenta, med carinskimi in drugimi mejnimi organi, kolikor države članice zagotovijo zadevne informacije. Poleg vmesne in končne ocene Instrumenta bi bilo treba za spremljanje izvajanja Instrumenta v okviru sistema za poročanje o smotrnosti izdajati tudi letna poročila o napredku,. V teh poročilih bi bilo treba povzeti pridobljene izkušnje in, kadar je ustrezno, ugotovljene ovire in pomanjkljivosti v okviru dejavnosti Instrumenta, ki so potekale v zadevnem letu. Ta letna poročila o napredku bi bilo treba predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (27) | Da bi se ustrezno odzvali na razvijajoče se prednostne naloge politike, grožnje in tehnologije bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo okvirnega seznama opreme za carinske kontrole, ki se lahko uporablja za doseganje namenov carinskih kontrol, in seznamom kazalnikov za merjenje doseganja specifičnega cilja. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno in popolnoma transparentno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(27)

Da bi se ustrezno odzvali na razvijajoče se prednostne naloge politike, grožnje in tehnologije bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo okvirnega seznama opreme za carinske kontrole, ki se lahko uporablja za doseganje namenov carinskih kontrol, in seznamom kazalnikov za merjenje doseganja specifičnega cilja. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno in popolnoma transparentno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (28) | V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13) ter uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (14), (Euratom, ES) št. 2185/96 (15) in (EU) 2017/1939 (16) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij. Zlasti je v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije.
  Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (17). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. |
| --- | --- |

(28)

V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13) ter uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (14), (Euratom, ES) št. 2185/96 (15) in (EU) 2017/1939 (16) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij. Zlasti je v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije.

Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (17). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.

| (29) | Oblike financiranja in načini izvrševanja na podlagi te uredbe bi morali biti izbrani glede na to, ali je z njimi mogoče doseči specifični cilj ukrepov in rezultate, ob upoštevanju zlasti stroškov kontrol, upravnega bremena in pričakovanega tveganja neskladnosti. Te oblike in načini bi morali vključevati tudi razmislek o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter o financiranju, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v členu 125(1) finančne uredbe. |
| --- | --- |

(29)

Oblike financiranja in načini izvrševanja na podlagi te uredbe bi morali biti izbrani glede na to, ali je z njimi mogoče doseči specifični cilj ukrepov in rezultate, ob upoštevanju zlasti stroškov kontrol, upravnega bremena in pričakovanega tveganja neskladnosti. Te oblike in načini bi morali vključevati tudi razmislek o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter o financiranju, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v členu 125(1) finančne uredbe.

| (30) | Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve Instrumenta, ki podpira carinsko unijo in carinske organe, z zagotavljanjem finančne podpore za nakup, vzdrževanje in posodabljanje opreme za carinske kontrole, države članice zaradi objektivnih neravnovesij, ki obstajajo med njimi na geografski ravni, ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi zagotavljanja enakovredne ravni in kakovosti rezultatov carinskih kontrol, ki ju bosta pomagala doseči usklajen pristop in centralizirano financiranje, lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(30)

Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve Instrumenta, ki podpira carinsko unijo in carinske organe, z zagotavljanjem finančne podpore za nakup, vzdrževanje in posodabljanje opreme za carinske kontrole, države članice zaradi objektivnih neravnovesij, ki obstajajo med njimi na geografski ravni, ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi zagotavljanja enakovredne ravni in kakovosti rezultatov carinskih kontrol, ki ju bosta pomagala doseči usklajen pristop in centralizirano financiranje, lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (31) | Prejemniki sredstev Unije bi morali z zagotavljanjem skladnih, učinkovitih in sorazmernih informacij različnim ciljnim skupinam, tudi medijem in javnosti, navesti izvor teh sredstev in zagotoviti prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov. Take informacije bi morale izpostaviti dodano vrednost Instrumenta pri podpiranju carinske unije, zlasti to, kako carinskim organom pomaga pri izvajanju njihovega poslanstva, pa tudi prizadevanja Komisije za zagotavljanje proračunske preglednosti. Da bi zagotovila preglednost, bi morala Komisija poleg tega javnosti redno zagotavljati informacije v zvezi z Instrumentom ter njegovimi ukrepi in rezultati, pri čemer bi se med drugim sklicevala na programe dela, sprejete na podlagi te uredbe. |
| --- | --- |

(31)

Prejemniki sredstev Unije bi morali z zagotavljanjem skladnih, učinkovitih in sorazmernih informacij različnim ciljnim skupinam, tudi medijem in javnosti, navesti izvor teh sredstev in zagotoviti prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov. Take informacije bi morale izpostaviti dodano vrednost Instrumenta pri podpiranju carinske unije, zlasti to, kako carinskim organom pomaga pri izvajanju njihovega poslanstva, pa tudi prizadevanja Komisije za zagotavljanje proračunske preglednosti. Da bi zagotovila preglednost, bi morala Komisija poleg tega javnosti redno zagotavljati informacije v zvezi z Instrumentom ter njegovimi ukrepi in rezultati, pri čemer bi se med drugim sklicevala na programe dela, sprejete na podlagi te uredbe.

| (32) | Da bi se zagotovila kontinuiteta pri nudenju podpore na zadevnem področju politike in omogočilo, da se izvajanje začne z začetkom večletnega finančnega okvira 2021–2027, bi morala ta uredba nujno začeti veljati čim prej in bi se morala uporabljati z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2021 – |
| --- | --- |

(32)

Da bi se zagotovila kontinuiteta pri nudenju podpore na zadevnem področju politike in omogočilo, da se izvajanje začne z začetkom večletnega finančnega okvira 2021–2027, bi morala ta uredba nujno začeti veljati čim prej in bi se morala uporabljati z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2021 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba skupaj z Uredbo (EU) .../... (3) vzpostavlja Sklad za integrirano upravljanje meja (v nadaljnjem besedilu: Sklad) za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027.

V okviru Sklada ta uredba vzpostavlja Instrument za zagotavljanje finančne podpore za nakup, vzdrževanje in posodabljanje opreme za carinske kontrole (v nadaljnjem besedilu: Instrument). Trajanje Instrumenta je usklajeno s trajanjem večletnega finančnega okvira.

Ta uredba določa cilje Instrumenta, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „carinski organi“ pomeni carinske organe kakor so opredeljeni v točki 1 člena 5 Uredbe (EU) št. 952/2013; |
| --- | --- |

(1)

„carinski organi“ pomeni carinske organe kakor so opredeljeni v točki 1 člena 5 Uredbe (EU) št. 952/2013;

| (2) | „carinske kontrole“ pomeni carinske kontrole kakor so opredeljene v točki 3 člena 5 Uredbe (EU) št. 952/2013; |
| --- | --- |

(2)

„carinske kontrole“ pomeni carinske kontrole kakor so opredeljene v točki 3 člena 5 Uredbe (EU) št. 952/2013;

| (3) | „oprema za carinske kontrole“ pomeni opremo, namenjeno predvsem izvajanju carinskih kontrol; |
| --- | --- |

(3)

„oprema za carinske kontrole“ pomeni opremo, namenjeno predvsem izvajanju carinskih kontrol;

| (4) | „mobilna oprema za carinske kontrole“ pomeni vsako prevozno sredstvo, ki poleg tega, da je premično, je namenjeno biti kos opreme za carinske kontrole ali je popolnoma opremljeno z opremo za carinske kontrole; |
| --- | --- |

(4)

„mobilna oprema za carinske kontrole“ pomeni vsako prevozno sredstvo, ki poleg tega, da je premično, je namenjeno biti kos opreme za carinske kontrole ali je popolnoma opremljeno z opremo za carinske kontrole;

| (5) | „vzdrževanje“ pomeni izvajanje preventivnih, korektivnih in napovednih posegov, vključno z operativnimi in funkcionalnimi pregledi, servisiranjem, popravili in remontom kosa opreme za carinske kontrole, ki je potrebno za to, da ohranja ali se povrne v določeno stanje delovanja, da doseže najdaljšo možno življenjsko dobo, a ne zajema posodobitve; |
| --- | --- |

(5)

„vzdrževanje“ pomeni izvajanje preventivnih, korektivnih in napovednih posegov, vključno z operativnimi in funkcionalnimi pregledi, servisiranjem, popravili in remontom kosa opreme za carinske kontrole, ki je potrebno za to, da ohranja ali se povrne v določeno stanje delovanja, da doseže najdaljšo možno življenjsko dobo, a ne zajema posodobitve;

| (6) | „posodobitev“ pomeni razvojne posege, ki so potrebni za pretvorbo obstoječega kosa opreme za carinske kontrole iz zastarelega stanja v najnaprednejše določeno stanje delovanja. |
| --- | --- |

(6)

„posodobitev“ pomeni razvojne posege, ki so potrebni za pretvorbo obstoječega kosa opreme za carinske kontrole iz zastarelega stanja v najnaprednejše določeno stanje delovanja.

Člen 3

Cilji Instrumenta

1.   V okviru Sklada in za doseganje dolgoročnega cilja usklajene uporabe carinskih kontrol v državah članicah je splošni cilj Instrumenta podpirati carinsko unijo in carinske organe pri njihovem poslanstvu varovanja finančnih in gospodarskih interesov Unije in njenih držav članic, zagotavljanja zaščite in varstva v Uniji ter zaščite Unije pred nezakonito trgovino ob hkratnem omogočanju zakonite poslovne dejavnosti.

2.   Specifični cilj Instrumenta je prispevati k ustreznim in enakovrednim rezultatom carinskih kontrol s pregledno opravljenimi nakupom, vzdrževanjem in posodobitvijo ustrezne in zanesljive najnaprednejše opreme za carinske kontrole, ki je varna in okolju prijazna, ter tako pomagati carinskim organom pri enotnem delovanju za zaščito interesov Unije.

Člen 4

Proračun

1.   Finančna sredstva za izvajanje Instrumenta za obdobje 2021–2027 znašajo 1 006 407 000 EUR v tekočih cenah.

2.   Znesek iz odstavka 1 lahko krije tudi odhodke za dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja ter druge dejavnosti za upravljanje Instrumenta ter ocenjevanje doseganja njegovih ciljev. Krije lahko tudi odhodke, povezane s študijami, sestanke strokovnjakov ter ukrepe informiranja in komuniciranja, ki so povezani s cilji Instrumenta, ter odhodke, povezane z informacijskimi omrežji, ki se osredotočajo na obdelavo in izmenjavo informacij, vključno s korporativnimi informacijsko tehnološkimi orodji ter drugo tehnično in upravno pomočjo, potrebno v zvezi z upravljanjem Instrumenta.

Člen 5

Izvajanje in oblike financiranja Unije

1.   Instrument se izvaja v okviru neposrednega upravljanja v skladu s finančno uredbo.

2.   Instrument lahko zagotavlja financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki nepovratnih sredstev.

3.   Kadar ukrep, ki je podprt v okviru Instrumenta, vključuje nakup ali posodobitev opreme za carinske kontrole, Komisija vzpostavi mehanizem usklajevanja za zagotavljanje interoperabilnosti opreme za carinske kontrole, kupljene s podporo programov in instrumentov Unije, in s tem njeno učinkovito uporabo.

POGLAVJE II

POGLAVJE II

Upravičenost

Upravičenost

Člen 6

Upravičeni ukrepi

1.   Da bi bili ukrepi upravičeni do financiranja v okviru Instrumenta, morajo ti ukrepi izpolnjevati naslednji zahtevi:

| (a) | izvajati cilje iz člena 3 in |
| --- | --- |

(a)

izvajati cilje iz člena 3 in

| (b) | podpirati nakup, vzdrževanje ali posodobitev opreme za carinske kontrole, vključno z inovativno tehnološko opremo za odkrivanje, za enega ali več naslednjih namenov carinskih kontrol:






  (1) | neinvazivni pregledi; |
| --- | --- | --- |

(b)

podpirati nakup, vzdrževanje ali posodobitev opreme za carinske kontrole, vključno z inovativno tehnološko opremo za odkrivanje, za enega ali več naslednjih namenov carinskih kontrol:

(1)

neinvazivni pregledi;

| (2) | odkrivanje skritih predmetov na ljudeh; |
| --- | --- |

(2)

odkrivanje skritih predmetov na ljudeh;

| (3) | zaznavanje sevanja in odkrivanje nuklidov; |
| --- | --- |

(3)

zaznavanje sevanja in odkrivanje nuklidov;

| (4) | analiza vzorcev v laboratorijih; |
| --- | --- |

(4)

analiza vzorcev v laboratorijih;

| (5) | vzorčenje in analiza vzorcev na terenu; |
| --- | --- |

(5)

vzorčenje in analiza vzorcev na terenu;

| (6) | pregledi z ročno opremo. |
| --- | --- |

(6)

pregledi z ročno opremo.

Priloga I vsebuje okvirni seznam opreme za carinske kontrole, ki se lahko uporablja za doseganje namenov carinskih kontrol iz točk 1 do 6 prvega pododstavka.

2.   V ustrezno utemeljenih primerih lahko ukrepi iz prvega pododstavka odstavka 1 krijejo tudi pregledno opravljene nakup, vzdrževanje in posodobitev opreme za carinske kontrole za preskušanje novih kosov opreme ali novih funkcij obstoječih kosov opreme v delovnih pogojih.

3.   V skladu s točko (a) drugega pododstavka člena 193(2) finančne uredbe se lahko – ob upoštevanju zapoznelega začetka veljavnosti te uredbe in da bi se izognili kakršnemu koli odlogu podpore Unije, ki bi lahko škodoval interesu Unije biti ustrezno opremljena za zagotavljanje učinkovitega in uspešnega delovanja carinske unije – stroški, nastali v zvezi z ukrepi, ki se podpirajo na podlagi te uredbe, za omejeno obdobje izjemoma štejejo za upravičene od 1. januarja 2021, tudi če so bili ti ukrepi izvedeni in so ti stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 14 za spremembo te uredbe s posodobitvijo, kadar je potrebno, okvirnega seznama opreme za carinske kontrole iz Priloge I.

5.   Oprema za carinske kontrole, ki se financira v okviru tega instrumenta, bi se morala uporabljati predvsem za carinske kontrole, vendar se lahko uporabi tudi za druge namene, vključno za podporo nacionalnim organom za upravljanje meja in preiskavam v zvezi z nadzorom oseb. Souporaba take opreme za carinske kontrole med carinskimi organi in drugimi mejnimi organi ne sme biti sistematična.

6.   Komisija spodbuja skupna javna naročila in skupno preskušanje opreme za carinske kontrole s strani dveh ali več držav članic.

Člen 7

Upravičeni subjekti

Z odstopanjem od člena 197 finančne uredbe so upravičeni subjekti carinski organi, pod pogojem da predložijo informacije, potrebne za oceno potreb iz člena 11(4) te uredbe.

Člen 8

Stopnja sofinanciranja

1.   Instrument lahko financira do 80 % skupnih upravičenih stroškov ukrepa.

2.   Finančna sredstva, ki presegajo to zgornjo mejo, se odobrijo samo v ustrezno utemeljenih izjemnih okoliščinah.

Člen 9

Upravičeni stroški

Stroški, neposredno povezani z ukrepi iz člena 6, so upravičeni do financiranja v okviru Instrumenta.

Naslednji stroški niso upravičeni do financiranja v okviru Instrumenta:

| (a) | stroški, povezani z nakupom zemljišč; |
| --- | --- |

(a)

stroški, povezani z nakupom zemljišč;

| (b) | stroški, povezani z usposabljanjem ali nadgrajevanjem spretnosti in znanj, če ne gre za uvodno usposabljanje, vključeno v pogodbo o nakupu ali posodobitvi; |
| --- | --- |

(b)

stroški, povezani z usposabljanjem ali nadgrajevanjem spretnosti in znanj, če ne gre za uvodno usposabljanje, vključeno v pogodbo o nakupu ali posodobitvi;

| (c) | stroški, povezani z infrastrukturo, kot so stavbe ali zunanje zmogljivosti, in pohištvom; |
| --- | --- |

(c)

stroški, povezani z infrastrukturo, kot so stavbe ali zunanje zmogljivosti, in pohištvom;

| (d) | stroški, povezani z elektronskimi sistemi, razen programske opreme in posodobitev programske opreme, ki so neposredno potrebne za uporabo opreme za carinske kontrole, ter razen elektronske programske opreme in programiranja, potrebnih za medsebojno povezovanje obstoječe programske opreme z opremo za carinske kontrole; |
| --- | --- |

(d)

stroški, povezani z elektronskimi sistemi, razen programske opreme in posodobitev programske opreme, ki so neposredno potrebne za uporabo opreme za carinske kontrole, ter razen elektronske programske opreme in programiranja, potrebnih za medsebojno povezovanje obstoječe programske opreme z opremo za carinske kontrole;

| (e) | stroški omrežij, kot so zavarovani ali nezavarovani komunikacijski kanali ali naročnine, razen omrežij ali naročnin, ki so izrecno potrebne za uporabo opreme za carinske kontrole; |
| --- | --- |

(e)

stroški omrežij, kot so zavarovani ali nezavarovani komunikacijski kanali ali naročnine, razen omrežij ali naročnin, ki so izrecno potrebne za uporabo opreme za carinske kontrole;

| (f) | stroški prevoznih sredstev, kot so vozila, zrakoplovi ali ladje, razen mobilne opreme za carinske kontrole; |
| --- | --- |

(f)

stroški prevoznih sredstev, kot so vozila, zrakoplovi ali ladje, razen mobilne opreme za carinske kontrole;

| (g) | stroški potrošnega materiala, vključno z referenčnim materialom ali materialom za kalibracijo, za opremo za carinske kontrole; |
| --- | --- |

(g)

stroški potrošnega materiala, vključno z referenčnim materialom ali materialom za kalibracijo, za opremo za carinske kontrole;

| (h) | stroški, povezani z osebno zaščitno opremo. |
| --- | --- |

(h)

stroški, povezani z osebno zaščitno opremo.

POGLAVJE III

POGLAVJE III

Nepovratna sredstva

Nepovratna sredstva

Člen 10

Dodelitev, dopolnjevanje in kombinirano financiranje

1.   Nepovratna sredstva v okviru Instrumenta se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe.

2.   V skladu s točko (f) prvega odstavka člena 195 finančne uredbe se nepovratna sredstva dodelijo brez razpisa za zbiranje predlogov subjektom, ki so upravičeni na podlagi člena 7 te uredbe.

3.   Ukrep, ki je prejel prispevek v okviru Instrumenta, lahko prejme prispevek tudi iz programa Carina ali drugega programa Unije pod pogojem, da prispevki ne krijejo istih stroškov. Za zadevni prispevek k ukrepu se uporabljajo pravila ustreznega programa Unije. Kumulativno financiranje ne sme presegati skupnih upravičenih stroškov ukrepa. Podpora iz različnih programov Unije se lahko izračuna sorazmerno v skladu z dokumenti, v katerih so navedeni pogoji za podporo.

4.   Delo komisije za ocenjevanje iz člena 150 finančne uredbe temelji na splošnih načelih, ki se uporabljajo za nepovratna sredstva, določenih v členu 188 navedene uredbe, in zlasti na načelih enakega obravnavanja in preglednosti iz točk (a) in (b) navedenega člena ter na načelu nediskriminacije.

5.   Komisija za ocenjevanje oceni predloge na podlagi meril za oddajo, po potrebi ob upoštevanju relevantnosti predlaganega ukrepa glede na zastavljene cilje, kakovosti predlaganega ukrepa, njegovega učinka, vključno z njegovim ekonomskim, socialnim in okoljskim vplivom, ter njegovega proračuna in stroškovne učinkovitosti.

POGLAVJE IV

POGLAVJE IV

Načrtovanje, spremljanje in ocenjevanje

Načrtovanje, spremljanje in ocenjevanje

Člen 11

Program dela

1.   Instrument se izvaja prek programov dela iz člena 110(2) finančne uredbe.

2.   Komisija sprejme izvedbene akte, ki vzpostavljajo te programe dela. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 15(2).

3.   Cilj programov dela je doseganje ciljev iz člena 3 z ukrepi v skladu s členom 6. Programi dela določajo skupni znesek finančnega načrta za vse ukrepe. Poleg tega določajo:

| (a) | za vsak ukrep:






  (i) | zastavljene cilje in pričakovane rezultate v skladu s splošnim in specifičnim ciljem iz člena 3; |
| --- | --- | --- |

(a)

za vsak ukrep:

(i)

zastavljene cilje in pričakovane rezultate v skladu s splošnim in specifičnim ciljem iz člena 3;

| (ii) | opis ukrepov, ki se bodo financirali; |
| --- | --- |

(ii)

opis ukrepov, ki se bodo financirali;

| (iii) | po potrebi navedbo zneska, dodeljenega vsakemu ukrepu, in |
| --- | --- |

(iii)

po potrebi navedbo zneska, dodeljenega vsakemu ukrepu, in

| (iv) | način izvrševanja in okvirni časovni razpored izvrševanja; |
| --- | --- |

(iv)

način izvrševanja in okvirni časovni razpored izvrševanja;

| (b) | za nepovratna sredstva najvišjo stopnjo sofinanciranja iz člena 8. |
| --- | --- |

(b)

za nepovratna sredstva najvišjo stopnjo sofinanciranja iz člena 8.

4.   Pri pripravi programov dela iz odstavka 1 se uporabi ocena potreb carinskih organov. Ta ocena potreb temelji na naslednjem:

| (a) | skupni kategorizaciji mejnih prehodov; |
| --- | --- |

(a)

skupni kategorizaciji mejnih prehodov;

| (b) | izčrpnem opisu razpoložljive opreme za carinske kontrole; |
| --- | --- |

(b)

izčrpnem opisu razpoložljive opreme za carinske kontrole;

| (c) | skupnem seznamu opreme za carinske kontrole, ki bi morala biti na voljo, z navedbo kategorije mejnih prehodov in |
| --- | --- |

(c)

skupnem seznamu opreme za carinske kontrole, ki bi morala biti na voljo, z navedbo kategorije mejnih prehodov in

| (d) | oceni finančnih potreb. |
| --- | --- |

(d)

oceni finančnih potreb.

Ocena potreb temelji na ukrepih, ki se izvajajo v okviru programa Carina 2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1294/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (18), ali v okviru programa Carina in se redno posodablja najmanj vsaka tri leta.

Člen 12

Spremljanje in poročanje

1.   Kazalniki za poročanje o napredku Instrumenta pri doseganju splošnega in specifičnega cilja iz člena 3 so navedeni v Prilogi II.

2.   Za zagotovitev učinkovite ocene napredka Instrumenta pri doseganju njegovih ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 14 za spremembo Priloge II v zvezi s kazalniki, kadar je to potrebno, in da se ta uredba dopolni z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje.

3.   Sistem poročanja o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja Instrumenta in njegovih rezultatov zbirajo učinkovito, uspešno in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

4.   Kadar stroški kosa opreme za carinske kontrole presegajo 10 000 EUR brez davkov, zahteve glede poročanja iz odstavka 3 vključujejo vsaj letno sporočanje naslednjih informacij Komisiji:

| (a) | podrobnega seznama opreme za carinske kontrole, ki se financira v okviru Instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

podrobnega seznama opreme za carinske kontrole, ki se financira v okviru Instrumenta;

| (b) | informacij o uporabi opreme za carinske kontrole, vključno z zadevnimi rezultati, po potrebi podprtih z ustreznimi statističnimi podatki. |
| --- | --- |

(b)

informacij o uporabi opreme za carinske kontrole, vključno z zadevnimi rezultati, po potrebi podprtih z ustreznimi statističnimi podatki.

Člen 13

Ocenjevanje

1.   Ocene se opravijo pravočasno, da se lahko uporabijo v postopku odločanja.

2.   Vmesno oceno Instrumenta opravi Komisija, ko je na voljo dovolj informacij o njegovem izvajanju, vendar najpozneje v štirih letih od začetka tega izvajanja. Z vmesno oceno Komisija ocenjuje smotrnost Instrumenta, vključno z vidiki, kot so njegova uspešnost, učinkovitost, skladnost in relevantnost ter sinergije v okviru Instrumenta in dodana vrednost Unije.

3.   Na koncu izvajanja Instrumenta, vendar ne pozneje kot v štirih letih po zaključku obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno Instrumenta.

4.   Komisija zaključke teh ocen skupaj s svojimi pripombami in pridobljenimi izkušnjami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

POGLAVJE V

POGLAVJE V

Izvajanje prenosa pooblastila in postopek v odboru

Izvajanje prenosa pooblastila in postopek v odboru

Člen 14

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 6(4) in 12(2) se prenese na Komisijo za obdobje do 31. decembra 2027. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred tem datumom. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz členov 6(4) in 12(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 6(4) in 12(2), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 15

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor programa Carina, vzpostavljen s členom 17 Uredbe (EU) 2021/444.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

POGLAVJE VI

POGLAVJE VI

Prehodne in končne določbe

Prehodne in končne določbe

Člen 16

Informiranje, komuniciranje in obveščanje javnosti

1.   Prejemniki sredstev Unije z zagotavljanjem skladnih, učinkovitih in sorazmernih informacij različnim ciljnim skupinam, tudi medijem in javnosti, navedejo izvor teh sredstev in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov.

2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi z Instrumentom, ukrepi, izvedenimi na podlagi Instrumenta, in doseženimi rezultati.

3.   Finančna sredstva, dodeljena Instrumentu, prispevajo tudi h korporativnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so te prednostne naloge povezane s cilji iz člena 3.

Člen 17

Prehodna določba

Po potrebi se lahko v proračun Unije po letu 2027 knjižijo odobritve za kritje odhodkov iz člena 4(2), da se omogoči upravljanje ukrepov, ki niso zaključeni do 31. decembra 2027.

Člen 18

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ..., ...

Za Evropski parlament

predsednik

...

Za Svet

predsednik

...

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 67.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 27. maja 2021. Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o vzpostavitvi Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (UL ...).

4

(1)  Uredba iz dokumenta ST 6487/21 (2018/0249(COD)).

1

(5)  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

5

(6)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

6

(7)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

7

(8)  Uredba (EU) 2021/444 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2021 o vzpostavitvi programa Carina za sodelovanje na področju carine in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1294/2013 (UL L 87, 15.3.2021, str. 1).

8

(9)  Uredba (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje rezultatov ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (UL L ..., str. ...).

9

(2)  Uredba iz dokumenta ST 7064/20 (2018/0224(COD)).

2

(10)  Uredba (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2019 o evropski mejni in obalni straži ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1052/2013 in (EU) 2016/1624 (UL L 295, 14.11.2019, str. 1).

10

(11)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

11

(12)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

12

(13)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

13

(14)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

14

(15)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

15

(16)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

16

(17)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

17

(3)  Uredba iz dokumenta ST 6487/21 (2018/0249(COD)).

3

(18)  Uredba (EU) št. 1294/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi akcijskega programa za carino v Evropski uniji za obdobje 2014–2020 (Carina 2020) in razveljavitvi Odločbe št. 624/2007/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 209).

18

---

PRILOGA I

Okvirni seznam opreme za carinske kontrole, ki se lahko uporablja za doseganje namenov carinskih kontrol, navedenih v točki (b) prvega pododstavka člena 6(1)

| NAMEN CARINSKE KONTROLE | OPREMA ZA CARINSKE KONTROLE |
| --- | --- |
| KATEGORIJA | UPORABA |
| 1. | Neinvazivni pregledi |

NAMEN CARINSKE KONTROLE

OPREMA ZA CARINSKE KONTROLE

KATEGORIJA

UPORABA

1.

Neinvazivni pregledi

visokoenergijski rentgenski skener

zabojniki, tovornjaki, železniški vagoni in vozila

nizkoenergijski rentgenski skener

palete, škatle in paketi

potniška prtljaga

vozila

rentgenski žarki s povratnim sipanjem

zabojniki

tovornjaki

vozila

drugo

sistem za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic/zabojnikov

tehtnice za tehtanje vozil

viličarji in podobna mobilna oprema za carinske kontrole

| 2. | Odkrivanje skritih predmetov na ljudeh (1) |
| --- | --- |

2.

Odkrivanje skritih predmetov na ljudeh (1)

portalni monitor na povratno sipanje rentgenskih žarkov

uporabljajo se predvsem na letališčih za zaznavanje skritih predmetov na ljudeh (drog, razstreliva, denarja)

telesni skener

varnostni skener na osnovi milimetrskih valov

| 3. | Zaznavanje sevanja in identifikacija nuklidov |
| --- | --- |

3.

Zaznavanje sevanja in identifikacija nuklidov

detektorji radioaktivnih in jedrskih snovi

osebni detektor sevanja (PRM)

ročni detektor sevanja

naprava za identifikacijo izotopov (RIID)

portalni monitor za zaznavanje sevanja (RPM)

spektrometrični portalni monitor (SPM)

| 4. | Analiza vzorcev v laboratorijih |
| --- | --- |

4.

Analiza vzorcev v laboratorijih

oprema za identifikacijo, kvantifikacijo in preverjanje vseh vrst blaga

plinska in tekočinska kromatografija (GC, LC, HPLC itd.)

spektrometrija in tehnike v kombinaciji s spektrometrijo (IR, Raman, UV-VIS, fluorescenca, GC-MS itd.)

rentgenska oprema (XRF itd.)

spektroskopija z jedrsko magnetno resonanco in analize stabilnih izotopov

druga laboratorijska oprema (atomska absorpcijska spektrometrija, analizator destilacije, diferenčna dinamična kalorimetrija, elektroforeza, mikroskop, tekočinski scintilacijski števec, dimna naprava itd.)

| 5. | Vzorčenje in analiza vzorcev na terenu |
| --- | --- |

5.

Vzorčenje in analiza vzorcev na terenu

odkrivanje sledi na podlagi spektrometrije mobilnosti ionov (IMS)

prenosna oprema za pregledovanje sledi določenih nevarnih snovi

odkrivanje sledi s psi

uporablja se za različna tveganja pri malih in večjih objektih

vzorčenje

orodja za jemanje vzorcev, komora za odsesavanje dima, škatla z rokavicami

mobilni laboratoriji

vozilo s popolno opremo za analizo vzorcev na terenu

ročni detektorji

analiza organskih materialov, kovin in zlitin

kemični kolorimetrični testi

ramanska spektroskopija

infrardeča spektroskopija

rentgenska fluorescenca

detektorji plina za zabojnike

| 6. | Pregledi z ročnimi napravami |
| --- | --- |

6.

Pregledi z ročnimi napravami

osebno ročno orodje

žepna orodja

avtomehanično orodje

teleskopsko ogledalo

naprave

endoskop

stacionarni ali ročni detektor kovin

kamere za pregledovanje podvozja vozil

ultrazvočna naprava

merilnik gostote

drugo

podvodna preiskava

---

(1)  Ob upoštevanju veljavnih zakonskih določb in drugih priporočil glede varovanja zdravja in spoštovanja zasebnosti.

---

PRILOGA II

Kazalniki za poročanje o napredku instrumenta pri doseganju splošnega in specifičnega cilja iz člena 3

Za poročanje o napredku Instrumenta pri doseganju splošnega in specifičnega cilja iz člena 3 se uporabljajo naslednji kazalniki:

Oprema

| (a) | Razpoložljivost opreme za carinske kontrole, ki izpolnjuje dogovorjene standarde, na kopenskih mejnih prehodih (po vrstah opreme); |
| --- | --- |

(a)

Razpoložljivost opreme za carinske kontrole, ki izpolnjuje dogovorjene standarde, na kopenskih mejnih prehodih (po vrstah opreme);

| (b) | razpoložljivost opreme za carinske kontrole, ki izpolnjuje dogovorjene standarde, na morskih mejnih prehodih (po vrstah opreme); |
| --- | --- |

(b)

razpoložljivost opreme za carinske kontrole, ki izpolnjuje dogovorjene standarde, na morskih mejnih prehodih (po vrstah opreme);

| (c) | razpoložljivost opreme za carinske kontrole, ki izpolnjuje dogovorjene standarde, na zračnih mejnih prehodih (po vrstah opreme); |
| --- | --- |

(c)

razpoložljivost opreme za carinske kontrole, ki izpolnjuje dogovorjene standarde, na zračnih mejnih prehodih (po vrstah opreme);

| (d) | razpoložljivost opreme za carinske kontrole, ki izpolnjuje dogovorjene standarde, na poštnih mejnih prehodih (po vrstah opreme); |
| --- | --- |

(d)

razpoložljivost opreme za carinske kontrole, ki izpolnjuje dogovorjene standarde, na poštnih mejnih prehodih (po vrstah opreme);

| (e) | razpoložljivost opreme za carinske kontrole, ki izpolnjuje dogovorjene standarde, na železniških mejnih prehodih (po vrstah opreme). |
| --- | --- |

(e)

razpoložljivost opreme za carinske kontrole, ki izpolnjuje dogovorjene standarde, na železniških mejnih prehodih (po vrstah opreme).

---

| 14.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 227/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 227/18

---

Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 21/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja

(2021/C 227/02)

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 12. junija 2018 Svetu in Evropskemu parlamentu predložila predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel 17. oktobra 2018 (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Evropski parlament je 16. aprila 2019 sprejel zakonodajno resolucijo o predlogu (3) in tako zaključil prvo obravnavo. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Odbor stalnih predstavnikov je predsedstvu podelil delni mandat (4) za začetek neformalnih pogajanj s Parlamentom, pri čemer so nekatere določbe zaradi njihove povezanosti s splošnimi razpravami o večletnem finančnem okviru ali njihove horizontalne narave ostale v oklepajih. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Po prvem političnem trialogu 26. novembra 2019 je predsedstvo doseglo skupno razumevanje (5) s predstavniki Evropskega parlamenta. Nekateri elementi niso bili vključeni v pogajanja, saj je bilo stališče Sveta o tem lahko pripravljeno šele po zaključku pogajanj o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Celoten mandat za pogajanja, ki upošteva sklepe Evropskega sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 in sveženj za okrevanje, sprejet 21. julija 2020 (6), je Odbor stalnih predstavnikov potrdil 16. decembra 2020 (7). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sozakonodajalca sta na drugem političnem trialogu 16. marca 2021 dosegla začasni dogovor o tej uredbi. Odbor stalnih predstavnikov je 31. marca 2021 potrdil končni kompromis, pripravljen na podlagi trialogov (8). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Odbor Evropskega parlamenta za notranji trg in varstvo potrošnikov (IMCO) je 14. aprila 2021 odobril besedilo. Predsednica odbora IMCO je nato 16. aprila 2021 predsedniku Odbora stalnih predstavnikov poslala pismo, v katerem je navedla, da bo na plenarnem zasedanju priporočila, naj Parlament v drugi obravnavi brez sprememb sprejme stališče Sveta, potem ko ga bo pregledala pravnolingvistična služba. |
| --- | --- |

8.

II.   CILJ

| 9. | Predlog je del sektorskih predlogov, ki dopolnjujejo sveženj horizontalnih predlogov o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Cilj instrumenta je podpirati carinsko unijo in carinske organe pri zaščiti finančnih in gospodarskih interesov Unije in njenih držav članic, zagotavljati varnost in zaščito znotraj Unije ter ščititi Unijo pred nepravično in nezakonito trgovino, hkrati pa olajševati zakonito poslovno dejavnost. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Njegov namen je prispevati k ustreznim in enakovrednim rezultatom carinskih kontrol z nakupom, vzdrževanjem in posodabljanjem opreme za carinske kontrole. |
| --- | --- |

11.

III.   ANALIZA STALIŠČA SVETA V PRVI OBRAVNAVI

A.   Splošno

| 12. | Evropski parlament in Svet sta opravila pogajanja, da bi na podlagi stališča Sveta v prvi obravnavi sklenila dogovor v drugi obravnavi, ki bi ga Parlament lahko odobril. Besedilo stališča Sveta v prvi obravnavi v celoti odraža kompromisni dogovor, ki sta ga dosegla sozakonodajalca. |
| --- | --- |

12.

B.   Najpomembnejša vprašanja

| 13. | V nadaljevanju so predstavljeni glavni elementi kompromisa, ki je bil dosežen z Evropskim parlamentom:






  — | dosežen je bil dogovor o trajanju instrumenta in Sklada za integrirano upravljanje meja, in sicer od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027, |
| --- | --- | --- |

13.

—

dosežen je bil dogovor o trajanju instrumenta in Sklada za integrirano upravljanje meja, in sicer od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027,

| — | finančna sredstva za izvajanje instrumenta za obdobje 2021–2027 bodo znašala 1 006 407 000 EUR v tekočih cenah, |
| --- | --- |

—

finančna sredstva za izvajanje instrumenta za obdobje 2021–2027 bodo znašala 1 006 407 000 EUR v tekočih cenah,

| — | cilji instrumenta so bili natančno določeni in podrobno razdelani, |
| --- | --- |

—

cilji instrumenta so bili natančno določeni in podrobno razdelani,

| — | ukrepi in stroški, upravičeni do financiranja, so bili podrobneje oblikovani, |
| --- | --- |

—

ukrepi in stroški, upravičeni do financiranja, so bili podrobneje oblikovani,

| — | instrument se bo izvajal v obliki delovnih programov, sprejetih z izvedbenimi akti, |
| --- | --- |

—

instrument se bo izvajal v obliki delovnih programov, sprejetih z izvedbenimi akti,

| — | merila in načini priprave delovnih programov so bili dodatno pojasnjeni, |
| --- | --- |

—

merila in načini priprave delovnih programov so bili dodatno pojasnjeni,

| — | zahteve glede poročanja so bile poostrene, |
| --- | --- |

—

zahteve glede poročanja so bile poostrene,

| — | področje vmesnega ocenjevanja je bilo natančneje določeno, |
| --- | --- |

—

področje vmesnega ocenjevanja je bilo natančneje določeno,

| — | uvedena je bila nova klavzula v zvezi z obveznostjo poročanja in razširitvijo v zvezi s prenosom pooblastila, |
| --- | --- |

—

uvedena je bila nova klavzula v zvezi z obveznostjo poročanja in razširitvijo v zvezi s prenosom pooblastila,

| — | dosežen je bil dogovor o retroaktivni uporabi uredbe. |
| --- | --- |

—

dosežen je bil dogovor o retroaktivni uporabi uredbe.

IV.   ZAKLJUČEK

| 14. | Stališče Sveta v celoti odraža kompromis, ki je bil ob pomoči Komisije dosežen v pogajanjih med Evropskim parlamentom in Svetom. Ta kompromis je potrjen s pismom, ki ga je predsednica odbora IMCO 16. aprila 2021 poslala predsedniku Odbora stalnih predstavnikov. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  Dokument ST 10325/18.

(2)  UL C 62, 15.2.2019, str. 67.

(3)  Dokument 8057/19.

(4)  Dokument 15513/1/18 REV 1.

(5)  Dokument 15010/19.

(6)  Dokument ST 10/20.

(7)  Dokument 13822/20.

(8)  Dokument 7266/21.

---

| 14.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 227/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 227/20

---

STALIŠČE SVETA (EU) št. 22/2021 V PRVI OBRAVNAVI

z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 in (EU) 2019/818 v zvezi z določitvijo pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene Vizumskega informacijskega sistema

Svet sprejel 27. maja 2021

2021/C 227/03

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (e) člena 78(2), točke (d) člena 82(1), točke (a) člena 87(2) in člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vizumski informacijski sistem (VIS) je bil vzpostavljen z Odločbo Sveta 2004/512/ES (3) kot tehnološka rešitev za izmenjavo podatkov o vizumih med državami članicami. Z Uredbo (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4) so bili določeni namen, uporabnost in odgovornosti za VIS ter pogoji in postopki za izmenjavo podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno bivanje, da bi se olajšala obravnava vlog za izdajo vizumov za kratkoročno bivanje in s tem povezanih odločitev. Z Uredbo (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (5) so bila določena pravila za registracijo biometričnih identifikatorjev v VIS. Dostop organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj držav članic in Agencije Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) do VIS je bil določen s Sklepom Sveta 2008/633/PNZ (6). Navedeni sklep bi bilo treba vključiti v Uredbo (ES) št. 767/2008, da bi bila usklajena z veljavnim okvirom iz Pogodb. |
| --- | --- |

(1)

Vizumski informacijski sistem (VIS) je bil vzpostavljen z Odločbo Sveta 2004/512/ES (3) kot tehnološka rešitev za izmenjavo podatkov o vizumih med državami članicami. Z Uredbo (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4) so bili določeni namen, uporabnost in odgovornosti za VIS ter pogoji in postopki za izmenjavo podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno bivanje, da bi se olajšala obravnava vlog za izdajo vizumov za kratkoročno bivanje in s tem povezanih odločitev. Z Uredbo (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (5) so bila določena pravila za registracijo biometričnih identifikatorjev v VIS. Dostop organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj držav članic in Agencije Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) do VIS je bil določen s Sklepom Sveta 2008/633/PNZ (6). Navedeni sklep bi bilo treba vključiti v Uredbo (ES) št. 767/2008, da bi bila usklajena z veljavnim okvirom iz Pogodb.

| (2) | Interoperabilnost med nekaterimi informacijskimi sistemi EU je bila vzpostavljena z uredbama (EU) 2019/817 (7) in (EU) 2019/818 (8) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi se ti sistemi in njihovi podatki med seboj dopolnjevali z namenom izboljšanja učinkovitosti in uspešnosti mejnih kontrol na zunanjih mejah Unije, prispevanja k preprečevanju nezakonitega priseljevanja in boju proti njemu ter prispevanja k visoki ravni varnosti na območju svobode, varnosti in pravice Unije, vključno z vzdrževanjem javne varnosti in javnega reda ter zagotavljanjem varnosti na ozemlju držav članic. |
| --- | --- |

(2)

Interoperabilnost med nekaterimi informacijskimi sistemi EU je bila vzpostavljena z uredbama (EU) 2019/817 (7) in (EU) 2019/818 (8) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi se ti sistemi in njihovi podatki med seboj dopolnjevali z namenom izboljšanja učinkovitosti in uspešnosti mejnih kontrol na zunanjih mejah Unije, prispevanja k preprečevanju nezakonitega priseljevanja in boju proti njemu ter prispevanja k visoki ravni varnosti na območju svobode, varnosti in pravice Unije, vključno z vzdrževanjem javne varnosti in javnega reda ter zagotavljanjem varnosti na ozemlju držav članic.

| (3) | Interoperabilnost informacijskih sistemov EU omogoča, da se ti sistemi med seboj dopolnjujejo, da se olajša pravilno ugotavljanje istovetnosti oseb, prispeva k boju proti identitetnim prevaram, izboljšajo in harmonizirajo zahteve glede kakovosti podatkov zadevnih informacijskih sistemov EU, državam članicam olajša tehnično in operativno izvajanje obstoječih in prihodnjih informacijskih sistemov EU, okrepijo in poenostavijo zaščitni ukrepi za varnost in varstvo podatkov, ki urejajo zadevne informacijske sisteme EU, racionalizira dostop za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj do VIS, Sistema vstopa/izstopa (SVI), Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) in Eurodac ter podprejo nameni VIS, Schengenskega informacijskega sistema (SIS), SVI, ETIAS, Eurodac, in Evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc za državljane tretjih držav (ECRIS-TCN). |
| --- | --- |

(3)

Interoperabilnost informacijskih sistemov EU omogoča, da se ti sistemi med seboj dopolnjujejo, da se olajša pravilno ugotavljanje istovetnosti oseb, prispeva k boju proti identitetnim prevaram, izboljšajo in harmonizirajo zahteve glede kakovosti podatkov zadevnih informacijskih sistemov EU, državam članicam olajša tehnično in operativno izvajanje obstoječih in prihodnjih informacijskih sistemov EU, okrepijo in poenostavijo zaščitni ukrepi za varnost in varstvo podatkov, ki urejajo zadevne informacijske sisteme EU, racionalizira dostop za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj do VIS, Sistema vstopa/izstopa (SVI), Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) in Eurodac ter podprejo nameni VIS, Schengenskega informacijskega sistema (SIS), SVI, ETIAS, Eurodac, in Evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc za državljane tretjih držav (ECRIS-TCN).

| (4) | Sestavni deli interoperabilnosti zajemajo VIS, SIS, SVI, ETIAS, Eurodac in ECRIS-TCN ter podatke Europola, kar omogoča sočasno poizvedovanje v teh informacijskih sistemih EU. Zato je primerno, da se ti sestavni deli interoperabilnosti uporabijo za izvajanje samodejnih poizvedovanj in ob dostopu do VIS za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj. Evropski iskalni portal (ESP), vzpostavljen z Uredbo (EU) 2019/818, bi bilo treba uporabiti, da se omogoči hiter, nemoten, učinkovit, sistematičen in nadzorovan dostop organov držav članic do informacijskih sistemov EU, podatkov Europola in Interpolovih podatkovnih zbirk, potreben za opravljanje nalog v skladu s pravicami dostopa, ter da se podprejo cilji VIS. |
| --- | --- |

(4)

Sestavni deli interoperabilnosti zajemajo VIS, SIS, SVI, ETIAS, Eurodac in ECRIS-TCN ter podatke Europola, kar omogoča sočasno poizvedovanje v teh informacijskih sistemih EU. Zato je primerno, da se ti sestavni deli interoperabilnosti uporabijo za izvajanje samodejnih poizvedovanj in ob dostopu do VIS za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj. Evropski iskalni portal (ESP), vzpostavljen z Uredbo (EU) 2019/818, bi bilo treba uporabiti, da se omogoči hiter, nemoten, učinkovit, sistematičen in nadzorovan dostop organov držav članic do informacijskih sistemov EU, podatkov Europola in Interpolovih podatkovnih zbirk, potreben za opravljanje nalog v skladu s pravicami dostopa, ter da se podprejo cilji VIS.

| (5) | ESP bo omogočil, da se vzporedno poizveduje po podatkih, shranjenih v VIS, in podatkih, shranjenih v drugih zadevnih informacijskih sistemih EU. |
| --- | --- |

(5)

ESP bo omogočil, da se vzporedno poizveduje po podatkih, shranjenih v VIS, in podatkih, shranjenih v drugih zadevnih informacijskih sistemih EU.

| (6) | Primerjava podatkov, shranjenih v VIS, s podatki, shranjenimi v drugih informacijskih sistemih in podatkovnih zbirkah, bi morala biti samodejna. Če takšna primerjava pokaže obstoj ujemanja, ki se imenuje „zadetek“, med enim ali več osebnimi podatki iz vloge ter evidenco, dosjejem ali razpisom ukrepa v teh drugih informacijskih sistemih ali podatkovnih zbirkah ali osebnimi podatki z nadzornega seznama ETIAS, bi moral izvajalec pri pristojnem organu vlogo preveriti ročno. Oceno zadetkov, ki jo opravi pristojni organ, bi bilo treba upoštevati pri odločitvi o izdaji vizuma za kratkoročno bivanje, vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje. |
| --- | --- |

(6)

Primerjava podatkov, shranjenih v VIS, s podatki, shranjenimi v drugih informacijskih sistemih in podatkovnih zbirkah, bi morala biti samodejna. Če takšna primerjava pokaže obstoj ujemanja, ki se imenuje „zadetek“, med enim ali več osebnimi podatki iz vloge ter evidenco, dosjejem ali razpisom ukrepa v teh drugih informacijskih sistemih ali podatkovnih zbirkah ali osebnimi podatki z nadzornega seznama ETIAS, bi moral izvajalec pri pristojnem organu vlogo preveriti ročno. Oceno zadetkov, ki jo opravi pristojni organ, bi bilo treba upoštevati pri odločitvi o izdaji vizuma za kratkoročno bivanje, vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje.

| (7) | Ta uredba določa način, kako se izvajajo interoperabilnost in pogoji za iskanje po podatkih, shranjenih v SIS, Eurodac in ECRIS-TCN, ter podatkih Europola po avtomatiziranem postopku VIS za namen prepoznavanja zadetkov. Zato je treba spremeniti uredbe (EU) št. 603/2013 (9), (EU) 2016/794 (10), (EU) 2018/1862 (11), (EU) 2019/816 (12) in (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta, da bi se VIS povezal z drugimi informacijskimi sistemi EU in podatki Europola. |
| --- | --- |

(7)

Ta uredba določa način, kako se izvajajo interoperabilnost in pogoji za iskanje po podatkih, shranjenih v SIS, Eurodac in ECRIS-TCN, ter podatkih Europola po avtomatiziranem postopku VIS za namen prepoznavanja zadetkov. Zato je treba spremeniti uredbe (EU) št. 603/2013 (9), (EU) 2016/794 (10), (EU) 2018/1862 (11), (EU) 2019/816 (12) in (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta, da bi se VIS povezal z drugimi informacijskimi sistemi EU in podatki Europola.

| (8) | Pogoje, pod katerimi imajo organi, pristojni za izdajo vizumov, za namene VIS možnost vpogledati v podatke, shranjene v Eurodac, oziroma pod katerimi imajo imenovani organi VIS možnost iskati po Europolovih podatkih, nekaterih podatkih iz SIS in podatkih, shranjenih v ECRIS-TCN, bi bilo treba zaščititi z jasnimi in natančnimi pravili glede dostopa teh organov do teh podatkov, vrst poizvedovanj in kategorij podatkov, vse to pa bi bilo treba omejiti na tisto, kar je nujno potrebno za opravljanje nalog teh organov. Podobno bi morali biti podatki, shranjeni v dosjeju prosilca v VIS, vidni samo tistim državam članicam, ki upravljajo osnovne informacijske sisteme v skladu z ureditvami za njihovo sodelovanje. |
| --- | --- |

(8)

Pogoje, pod katerimi imajo organi, pristojni za izdajo vizumov, za namene VIS možnost vpogledati v podatke, shranjene v Eurodac, oziroma pod katerimi imajo imenovani organi VIS možnost iskati po Europolovih podatkih, nekaterih podatkih iz SIS in podatkih, shranjenih v ECRIS-TCN, bi bilo treba zaščititi z jasnimi in natančnimi pravili glede dostopa teh organov do teh podatkov, vrst poizvedovanj in kategorij podatkov, vse to pa bi bilo treba omejiti na tisto, kar je nujno potrebno za opravljanje nalog teh organov. Podobno bi morali biti podatki, shranjeni v dosjeju prosilca v VIS, vidni samo tistim državam članicam, ki upravljajo osnovne informacijske sisteme v skladu z ureditvami za njihovo sodelovanje.

| (9) | Z Uredbo (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta (13) (1) so bile Europolu dodeljene nove naloge, kot je zagotavljanje mnenj na zaprosilo imenovanih organov VIS in nacionalnih enot ETIAS za posvetovanje. Za izvajanje teh nalog je torej treba ustrezno spremeniti Uredbo (EU) 2016/794. |
| --- | --- |

(9)

Z Uredbo (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta (13) (1) so bile Europolu dodeljene nove naloge, kot je zagotavljanje mnenj na zaprosilo imenovanih organov VIS in nacionalnih enot ETIAS za posvetovanje. Za izvajanje teh nalog je torej treba ustrezno spremeniti Uredbo (EU) 2016/794.

| (10) | Za podporo ciljem VIS, da se oceni, ali bi prosilec za vizum za kratkoročno bivanje, vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje lahko predstavljal grožnjo javnemu redu ali javni varnosti, bi morala v VIS obstajati možnost preverjanja, ali obstaja kakršno koli ujemanje med podatki v dosjejih prosilcev v VIS in podatki v ECRIS-TCN v skupnem odložišču podatkov o identiteti (CIR), vzpostavljenem z Uredbo (EU) 2019/818, v zvezi s tem, katere države članice imajo informacije o državljanih tretjih držav in oseb brez državljanstva glede obsodb zaradi terorističnega kaznivega dejanja ali katerega koli drugega kaznivega dejanja, navedenega v Prilogi k Uredbi (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta (14), če je zanj po nacionalnem pravu predpisana najvišja kazen zapora ali ukrep, vezan na odvzem prostosti, najmanj treh let. |
| --- | --- |

(10)

Za podporo ciljem VIS, da se oceni, ali bi prosilec za vizum za kratkoročno bivanje, vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje lahko predstavljal grožnjo javnemu redu ali javni varnosti, bi morala v VIS obstajati možnost preverjanja, ali obstaja kakršno koli ujemanje med podatki v dosjejih prosilcev v VIS in podatki v ECRIS-TCN v skupnem odložišču podatkov o identiteti (CIR), vzpostavljenem z Uredbo (EU) 2019/818, v zvezi s tem, katere države članice imajo informacije o državljanih tretjih držav in oseb brez državljanstva glede obsodb zaradi terorističnega kaznivega dejanja ali katerega koli drugega kaznivega dejanja, navedenega v Prilogi k Uredbi (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta (14), če je zanj po nacionalnem pravu predpisana najvišja kazen zapora ali ukrep, vezan na odvzem prostosti, najmanj treh let.

| (11) | Zadetek v ECRIS-TCN še ne bi smel avtomatično pomeniti, da je bil zadevni državljan tretje države obsojen v navedenih državah članicah. Obstoj predhodnih obsodb bi moral biti potrjen šele na podlagi prejetih informacij iz kazenskih evidenc zadevnih držav članic. |
| --- | --- |

(11)

Zadetek v ECRIS-TCN še ne bi smel avtomatično pomeniti, da je bil zadevni državljan tretje države obsojen v navedenih državah članicah. Obstoj predhodnih obsodb bi moral biti potrjen šele na podlagi prejetih informacij iz kazenskih evidenc zadevnih držav članic.

| (12) | Ta uredba ne posega v Direktivo 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15). |
| --- | --- |

(12)

Ta uredba ne posega v Direktivo 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15).

| (13) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji (PEU) in Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU), Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba, kolikor zadeva SIS, kakor ga ureja Uredba (EU) 2018/1862, nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji (PEU) in Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU), Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba, kolikor zadeva SIS, kakor ga ureja Uredba (EU) 2018/1862, nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo.

| (14) | Kolikor zadeva SIS, kakor ga ureja Uredba (EU) 2018/1862, Irska sodeluje pri tej uredbi v skladu s členom 5(1) Protokola št. 19 o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki je priložen PEU in PDEU, in členom 6(2) Sklepa Sveta 2002/192/ES (16). Poleg tega kolikor zadeva Europol, sistem Eurodac in sistem ECRIS-TCN, Irska v skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Irska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(14)

Kolikor zadeva SIS, kakor ga ureja Uredba (EU) 2018/1862, Irska sodeluje pri tej uredbi v skladu s členom 5(1) Protokola št. 19 o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki je priložen PEU in PDEU, in členom 6(2) Sklepa Sveta 2002/192/ES (16). Poleg tega kolikor zadeva Europol, sistem Eurodac in sistem ECRIS-TCN, Irska v skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Irska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

| (15) | Ta uredba, kolikor zadeva SIS, kakor ga ureja Uredba (EU) 2018/1862, za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (17), ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (18). |
| --- | --- |

(15)

Ta uredba, kolikor zadeva SIS, kakor ga ureja Uredba (EU) 2018/1862, za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (17), ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (18).

| (16) | Ta uredba, kolikor zadeva SIS, kakor ga ureja Uredba (EU) 2018/1862, za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (19), ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/149/PNZ (20). |
| --- | --- |

(16)

Ta uredba, kolikor zadeva SIS, kakor ga ureja Uredba (EU) 2018/1862, za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (19), ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/149/PNZ (20).

| (17) | Ta uredba, kolikor zadeva SIS, kakor ga ureja Uredba (EU) 2018/1862, za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (21), ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (22). |
| --- | --- |

(17)

Ta uredba, kolikor zadeva SIS, kakor ga ureja Uredba (EU) 2018/1862, za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (21), ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (22).

| (18) | Za umestitev te uredbe v obstoječ pravni okvir bi bilo treba ustrezno spremeniti uredbe (EU) št. 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 in (EU) 2019/818 ‒ |
| --- | --- |

(18)

Za umestitev te uredbe v obstoječ pravni okvir bi bilo treba ustrezno spremeniti uredbe (EU) št. 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 in (EU) 2019/818 ‒

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (EU) št. 603/2013

Uredba (EU) št. 603/2013 se spremeni:

| (1) | vstavi se naslednje poglavje:
  „POGLAVJE VIa



  Dostop organov, pristojnih za izdajo vizumov



  Člen 22a
  Dostop organov, pristojnih za izdajo vizumov, do sistema Eurodac
  Organi, pristojni za izdajo vizumov, imajo dostop do sistema Eurodac za vpogled v podatke v načinu ‚samo za branje‘ za namene ročnega preverjanja zadetkov, sproženih pri samodejnih poizvedbah v VIS na podlagi člena 9a Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), ter obravnave vlog za izdajo vizuma in odločanja o njih v skladu s členom 21 Uredbe (ES) št. 810/2009 (*2).


  Člen 22b
  Interoperabilnost z VIS
  Od datuma začetka delovanja VIS v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta (*3) (2) se sistem Eurodac poveže z evropskim iskalnim portalom, vzpostavljenim s členom 6 Uredbe (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta (*4), da se omogoči avtomatska obdelava na podlagi člena 9a Uredbe (ES) št. 767/2008.


  (*1)  Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno bivanje, vizumih za dolgoročno bivanje in dovoljenjih za prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60)."


  (*2)  Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) (UL L 243, 15.9.2009, str. 1)."


  (*3)  Uredba (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (ES) št. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 in (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi sklepov Sveta 2004/512/ES in 2008/633/PNZ zaradi reforme Vizumskega informacijskega sistema (UL L ...)."


  (*4)  Uredba (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja, azila ter migracij in spremembi uredb (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 ter (EU) 2019/816 (UL L 135 22.5.2019, str. 85).“;" |
| --- | --- |

(1)

vstavi se naslednje poglavje:

„POGLAVJE VIa

Dostop organov, pristojnih za izdajo vizumov

Člen 22a

Dostop organov, pristojnih za izdajo vizumov, do sistema Eurodac

Organi, pristojni za izdajo vizumov, imajo dostop do sistema Eurodac za vpogled v podatke v načinu ‚samo za branje‘ za namene ročnega preverjanja zadetkov, sproženih pri samodejnih poizvedbah v VIS na podlagi člena 9a Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), ter obravnave vlog za izdajo vizuma in odločanja o njih v skladu s členom 21 Uredbe (ES) št. 810/2009 (*2).

Člen 22b

Interoperabilnost z VIS

Od datuma začetka delovanja VIS v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta (*3) (2) se sistem Eurodac poveže z evropskim iskalnim portalom, vzpostavljenim s členom 6 Uredbe (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta (*4), da se omogoči avtomatska obdelava na podlagi člena 9a Uredbe (ES) št. 767/2008.

(*1)  Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno bivanje, vizumih za dolgoročno bivanje in dovoljenjih za prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60)."

*1

(*2)  Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) (UL L 243, 15.9.2009, str. 1)."

*2

(*3)  Uredba (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (ES) št. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 in (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi sklepov Sveta 2004/512/ES in 2008/633/PNZ zaradi reforme Vizumskega informacijskega sistema (UL L ...)."

*3

(*4)  Uredba (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja, azila ter migracij in spremembi uredb (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 ter (EU) 2019/816 (UL L 135 22.5.2019, str. 85).“;"

*4

| (2) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 28a
  Vodenje evidentiranih zapisov ali prijav za namene interoperabilnosti z VIS
  Pri iskanju podatkov po sistemu Eurodac, kot je navedeno v členu 22a te uredbe, se evidentirani zapisi ali prijave vseh postopkov obdelave podatkov, ki se izvedejo v okviru sistema Eurodac in VIS, vodijo v skladu s členom 28 te uredbe in členom 34 Uredbe (ES) št. 767/2008.“ |
| --- | --- |

(2)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 28a

Vodenje evidentiranih zapisov ali prijav za namene interoperabilnosti z VIS

Pri iskanju podatkov po sistemu Eurodac, kot je navedeno v členu 22a te uredbe, se evidentirani zapisi ali prijave vseh postopkov obdelave podatkov, ki se izvedejo v okviru sistema Eurodac in VIS, vodijo v skladu s členom 28 te uredbe in členom 34 Uredbe (ES) št. 767/2008.“

Člen 2

Spremembe Uredbe (EU) 2016/794

Uredba (EU) 2016/794 se spremeni:

| (1) | v členu 4(1) se doda naslednja točka:






  „(q) | predloži mnenje na podlagi zaprosila za posvetovanje iz člena 9e(4), člena 9g(4) in člena 22b(14) in (16) Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (*5). |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 4(1) se doda naslednja točka:

„(q)

predloži mnenje na podlagi zaprosila za posvetovanje iz člena 9e(4), člena 9g(4) in člena 22b(14) in (16) Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (*5).

(*5)  Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno bivanje, vizumih za dolgoročno bivanje in dovoljenjih za prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60).“;"

| (2) | člen 21 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Dostop Eurojusta, OLAF in, zgolj za namene ETIAS, Evropske agencije za mejno in obalno stražo ter, zgolj za namene VIS, imenovanih organov VIS, do informacij, ki jih hrani Europol“; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 21 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Dostop Eurojusta, OLAF in, zgolj za namene ETIAS, Evropske agencije za mejno in obalno stražo ter, zgolj za namene VIS, imenovanih organov VIS, do informacij, ki jih hrani Europol“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:

  „1b.   Europol sprejme vse ustrezne ukrepe, s katerimi omogoči, da bodo imeli imenovani organi VIS za namene Uredbe (ES) št. 767/2008 na podlagi sistema za iskanje po načelu ‚zadetek/ni zadetka‘ posreden dostop do podatkov, ki se zagotavljajo za namene iz točke (a) člena 18(2) te uredbe, brez poseganja v omejitve, ki bi jih v skladu s členom 19(2) te uredbe navedla država članica, organ Unije, tretja država ali mednarodna organizacija, ki je informacije posredovala.
  V primeru zadetka Europol začne postopek za izmenjavo informacij, povezanih z zadetkom, v skladu z odločitvijo pošiljatelja informacij Europolu. Take informacije se lahko izmenjajo le, kolikor so podatki, povezani z zadetkom, potrebni za to, da imenovani organi VIS izvajajo naloge, povezane z VIS.
  Ustrezno se uporabljajo odstavki 2 do 7 tega člena.“ |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„1b.   Europol sprejme vse ustrezne ukrepe, s katerimi omogoči, da bodo imeli imenovani organi VIS za namene Uredbe (ES) št. 767/2008 na podlagi sistema za iskanje po načelu ‚zadetek/ni zadetka‘ posreden dostop do podatkov, ki se zagotavljajo za namene iz točke (a) člena 18(2) te uredbe, brez poseganja v omejitve, ki bi jih v skladu s členom 19(2) te uredbe navedla država članica, organ Unije, tretja država ali mednarodna organizacija, ki je informacije posredovala.

V primeru zadetka Europol začne postopek za izmenjavo informacij, povezanih z zadetkom, v skladu z odločitvijo pošiljatelja informacij Europolu. Take informacije se lahko izmenjajo le, kolikor so podatki, povezani z zadetkom, potrebni za to, da imenovani organi VIS izvajajo naloge, povezane z VIS.

Ustrezno se uporabljajo odstavki 2 do 7 tega člena.“

Člen 3

Spremembe Uredbe (EU) 2018/1862

Uredba (EU) 2018/1862 se spremeni:

| (1) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 18a
  Vodenje dnevnikov za namene interoperabilnosti z VIS
  Dnevniki vseh postopkov obdelave podatkov, ki se v SIS in VIS izvedejo na podlagi člena 50a te uredbe, se vodijo v skladu s členom 18 te uredbe in členom 34 Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (*6).


  (*6)  Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno bivanje, vizumih za dolgoročno bivanje in dovoljenjih za prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60).“;" |
| --- | --- |

(1)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 18a

Vodenje dnevnikov za namene interoperabilnosti z VIS

Dnevniki vseh postopkov obdelave podatkov, ki se v SIS in VIS izvedejo na podlagi člena 50a te uredbe, se vodijo v skladu s členom 18 te uredbe in členom 34 Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (*6).

(*6)  Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno bivanje, vizumih za dolgoročno bivanje in dovoljenjih za prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60).“;"

*6

| (2) | v členu 44(1) se doda naslednja točka:






  „(g) | ročnega preverjanja zadetkov, sproženih pri samodejnih poizvedbah v VIS, in ocene, ali bi prosilec za vizum, vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje predstavljal grožnjo javnemu redu ali javni varnosti, v skladu s členoma 9d in 9g ali členom 22b Uredbe (ES) št. 767/2008.“; |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 44(1) se doda naslednja točka:

„(g)

ročnega preverjanja zadetkov, sproženih pri samodejnih poizvedbah v VIS, in ocene, ali bi prosilec za vizum, vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje predstavljal grožnjo javnemu redu ali javni varnosti, v skladu s členoma 9d in 9g ali členom 22b Uredbe (ES) št. 767/2008.“;

| (3) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 50a
  Interoperabilnost z VIS
  Od datuma začetka uporabe VIS v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta (*7) (3) se centralni sistem SIS poveže z ESP, da se omogoči avtomatizirana obdelava na podlagi členov 9a in 22b Uredbe (ES) št. 767/2008.


  (*7)  Uredba (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (ES) št. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 in (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi sklepov Sveta 2004/512/ES in 2008/633/PNZ zaradi reforme Vizumskega informacijskega sistema (UL L ...).“" |
| --- | --- |

(3)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 50a

Interoperabilnost z VIS

Od datuma začetka uporabe VIS v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta (*7) (3) se centralni sistem SIS poveže z ESP, da se omogoči avtomatizirana obdelava na podlagi členov 9a in 22b Uredbe (ES) št. 767/2008.

(*7)  Uredba (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (ES) št. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 in (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi sklepov Sveta 2004/512/ES in 2008/633/PNZ zaradi reforme Vizumskega informacijskega sistema (UL L ...).“"

*7

Člen 4

Spremembe Uredbe (EU) 2019/816

Uredba (EU) 2019/816 se spremeni:

| (1) | v členu 1 se doda naslednja točka:






  „(d) | pogoje, pod katerimi lahko imenovani organi VIS iz člena 9d in člena 22b(13) Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (*8) uporabijo podatke iz sistema ECRIS-TCN z namenom, da se oceni, ali bi prosilec za vizum, vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje lahko predstavljal grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti iz točke (i) člena 2(1) in točke (a) člena 2(2) navedene uredbe. |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 1 se doda naslednja točka:

„(d)

pogoje, pod katerimi lahko imenovani organi VIS iz člena 9d in člena 22b(13) Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (*8) uporabijo podatke iz sistema ECRIS-TCN z namenom, da se oceni, ali bi prosilec za vizum, vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje lahko predstavljal grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti iz točke (i) člena 2(1) in točke (a) člena 2(2) navedene uredbe.

(*8)  Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno bivanje, vizumih za dolgoročno bivanje in dovoljenjih za prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60).“;"

| (2) | v členu 2 se doda naslednji odstavek:
  „Ta uredba podpira tudi cilj VIS, da se oceni, ali bi prosilec za vizum, vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje lahko predstavljal grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti, v skladu z Uredbo (ES) št. 767/2008.“; |
| --- | --- |

(2)

v členu 2 se doda naslednji odstavek:

„Ta uredba podpira tudi cilj VIS, da se oceni, ali bi prosilec za vizum, vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje lahko predstavljal grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti, v skladu z Uredbo (ES) št. 767/2008.“;

| (3) | v členu 3 se točka 6 nadomesti z naslednjim:






  „(6) | ‚pristojni organi‘ pomeni osrednje organe, Eurojust, Europol, EJT in imenovane organe VIS iz člena 9d in člena 22b(13) Uredbe (ES) št. 767/2008, ki so pristojni za dostop do sistema ECRIS-TCN ali za poizvedovanje v njem v skladu s to uredbo;“; |
| --- | --- | --- |

(3)

v členu 3 se točka 6 nadomesti z naslednjim:

„(6)

‚pristojni organi‘ pomeni osrednje organe, Eurojust, Europol, EJT in imenovane organe VIS iz člena 9d in člena 22b(13) Uredbe (ES) št. 767/2008, ki so pristojni za dostop do sistema ECRIS-TCN ali za poizvedovanje v njem v skladu s to uredbo;“;

| (4) | člen 5 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se doda naslednja točka:






  „(c) | zaznamek, ki za namen Uredbe (ES) št. 767/2008 nakazuje, da je bil zadevni državljan tretje države obsojen za teroristično kaznivo dejanje ali katero koli drugo kaznivo dejanje, navedeno v Prilogi k Uredbi (EU) 2018/1240, če je zanj po nacionalnem pravu predpisana najvišja kazen zapora ali ukrep, vezan na odvzem prostosti, najmanj treh let, vključno z oznako države članice izreka obsodbe.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

člen 5 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se doda naslednja točka:

„(c)

zaznamek, ki za namen Uredbe (ES) št. 767/2008 nakazuje, da je bil zadevni državljan tretje države obsojen za teroristično kaznivo dejanje ali katero koli drugo kaznivo dejanje, navedeno v Prilogi k Uredbi (EU) 2018/1240, če je zanj po nacionalnem pravu predpisana najvišja kazen zapora ali ukrep, vezan na odvzem prostosti, najmanj treh let, vključno z oznako države članice izreka obsodbe.“;

| (b) | odstavek 1a se nadomesti z naslednjim:

  „1a.   CIR vsebuje podatke iz točke (b) odstavka 1 ter naslednje podatke iz točke (a) odstavka 1: priimek, ime ali imena, datum rojstva, kraj rojstva (mesto in država), državljanstvo ali državljanstva, spol, prejšnje ime ali imena, če je ustrezno, psevdonime ali vzdevke, kadar so na voljo, ter vrsto in številko potnih listin osebe in naziv organa izdajatelja, kadar so na voljo.
  CIR lahko vsebuje podatke iz odstavka 3 in, v primerih iz točke (c) odstavka 1, oznako držav članic izreka obsodbe. Ostali podatki sistema ECRIS-TCN se hranijo v osrednjem sistemu.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 1a se nadomesti z naslednjim:

„1a.   CIR vsebuje podatke iz točke (b) odstavka 1 ter naslednje podatke iz točke (a) odstavka 1: priimek, ime ali imena, datum rojstva, kraj rojstva (mesto in država), državljanstvo ali državljanstva, spol, prejšnje ime ali imena, če je ustrezno, psevdonime ali vzdevke, kadar so na voljo, ter vrsto in številko potnih listin osebe in naziv organa izdajatelja, kadar so na voljo.

CIR lahko vsebuje podatke iz odstavka 3 in, v primerih iz točke (c) odstavka 1, oznako držav članic izreka obsodbe. Ostali podatki sistema ECRIS-TCN se hranijo v osrednjem sistemu.“;

| (c) | doda se naslednji odstavek:

  „7.   Kadar so bili zadetki najdeni na podlagi samodejne obdelave iz člena 27a Uredbe (ES) št. 767/2008, so zaznamki in oznaka države članice izreka obsodbe iz točke (c) odstavka 1 tega člena dostopne in se lahko iščejo le v centralnem sistemu VIS za namen preverjanj na podlagi člena 7a te uredbe v povezavi s točko (e) člena 9a(4) ali točko (e) člena 22b(3) Uredbe (ES) št. 767/2008.
  Brez poseganja v prvi pododstavek tega odstavka zaznamki in oznaka države članice izreka obsodbe iz točke (c) odstavka 1 niso vidni za noben organ, kot za osrednji organ države članice izreka obsodbe, ki je ustvaril zapis z zaznamkom.“; |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek:

„7.   Kadar so bili zadetki najdeni na podlagi samodejne obdelave iz člena 27a Uredbe (ES) št. 767/2008, so zaznamki in oznaka države članice izreka obsodbe iz točke (c) odstavka 1 tega člena dostopne in se lahko iščejo le v centralnem sistemu VIS za namen preverjanj na podlagi člena 7a te uredbe v povezavi s točko (e) člena 9a(4) ali točko (e) člena 22b(3) Uredbe (ES) št. 767/2008.

Brez poseganja v prvi pododstavek tega odstavka zaznamki in oznaka države članice izreka obsodbe iz točke (c) odstavka 1 niso vidni za noben organ, kot za osrednji organ države članice izreka obsodbe, ki je ustvaril zapis z zaznamkom.“;

| (5) | v členu 7 se odstavek 7 nadomesti z naslednjim:

  „7.   V primeru zadetka osrednji sistem ali CIR samodejno pošlje pristojnemu organu informacije o državah članicah, ki imajo informacije iz kazenskih evidenc o državljanu tretje države, skupaj s povezanimi referenčnimi številkami iz člena 5(1) in morebitnimi ustreznimi informacijami o identiteti. Takšne informacije o identiteti se uporabljajo samo za namen preverjanja identitete zadevnega državljana tretje države. Rezultat iskanja v osrednjem sistemu se uporabi samo za namen:






  (a) | zahtevka na podlagi člena 6 Okvirnega sklepa 2009/315/PNZ; |
| --- | --- | --- |

(5)

v členu 7 se odstavek 7 nadomesti z naslednjim:

„7.   V primeru zadetka osrednji sistem ali CIR samodejno pošlje pristojnemu organu informacije o državah članicah, ki imajo informacije iz kazenskih evidenc o državljanu tretje države, skupaj s povezanimi referenčnimi številkami iz člena 5(1) in morebitnimi ustreznimi informacijami o identiteti. Takšne informacije o identiteti se uporabljajo samo za namen preverjanja identitete zadevnega državljana tretje države. Rezultat iskanja v osrednjem sistemu se uporabi samo za namen:

(a)

zahtevka na podlagi člena 6 Okvirnega sklepa 2009/315/PNZ;

| (b) | zahtevka iz člena 17(3) te uredbe ali |
| --- | --- |

(b)

zahtevka iz člena 17(3) te uredbe ali

| (c) | oceno, ali bi prosilec za vizum, vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje predstavljal grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti, v skladu z Uredbo (ES) št. 767/2008.“; |
| --- | --- |

(c)

oceno, ali bi prosilec za vizum, vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje predstavljal grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti, v skladu z Uredbo (ES) št. 767/2008.“;

| (6) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 7a
  Uporaba sistema ECRIS-TCN za preverjanja v VIS

  1.   Od datuma začetka delovanja VIS v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta (*9) (4) se sistem ECRIS-TCN poveže z ESP, da se pri samodejni obdelavi na podlagi členov 9a in 22b Uredbe (ES) št. 767/2008 omogoči poizvedovanje v sistemu ECRIS-TCN in primerjava zadevnih podatkov v VIS z zadevnimi podatki iz sistema ECRIS-TCN v CIR, ki jim je bil dodan zaznamek na podlagi točke (c) člena 5(1) te uredbe.


  2.   Za namen opravljanja nalog na podlagi Uredbe (ES) št. 767/2008 imajo imenovani organi VIS iz člena 9d in člena 22b(13) navedene uredbe pravico do dostopa samo do tistih podatkov iz sistema ECRIS-TCN v CIR, za katere je bil dodan zaznamek na podlagi točke (c) člena 5(1) te uredbe.



  (*9)  Uredba (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (ES) št. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 in (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi sklepov Sveta 2004/512/ES in 2008/633/PNZ zaradi reforme Vizumskega informacijskega sistema (UL L ...).“;" |
| --- | --- |

(6)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 7a

Uporaba sistema ECRIS-TCN za preverjanja v VIS

1.   Od datuma začetka delovanja VIS v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta (*9) (4) se sistem ECRIS-TCN poveže z ESP, da se pri samodejni obdelavi na podlagi členov 9a in 22b Uredbe (ES) št. 767/2008 omogoči poizvedovanje v sistemu ECRIS-TCN in primerjava zadevnih podatkov v VIS z zadevnimi podatki iz sistema ECRIS-TCN v CIR, ki jim je bil dodan zaznamek na podlagi točke (c) člena 5(1) te uredbe.

2.   Za namen opravljanja nalog na podlagi Uredbe (ES) št. 767/2008 imajo imenovani organi VIS iz člena 9d in člena 22b(13) navedene uredbe pravico do dostopa samo do tistih podatkov iz sistema ECRIS-TCN v CIR, za katere je bil dodan zaznamek na podlagi točke (c) člena 5(1) te uredbe.

(*9)  Uredba (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (ES) št. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 in (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi sklepov Sveta 2004/512/ES in 2008/633/PNZ zaradi reforme Vizumskega informacijskega sistema (UL L ...).“;"

*9

| (7) | člen 8 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Po izteku obdobja hrambe iz odstavka 1 osrednji organ države članice izreka obsodbe iz osrednjega sistema in CIR izbriše podatkovni zapis, vključno z morebitnimi podatki o prstnih odtisih, podobami obraza ali zaznamki, kot je navedeno v točki (c) člena 5(1). V primerih, kadar se podatki, povezani z obsodbo zaradi terorističnega kaznivega dejanja ali katerega koli drugega kaznivega dejanja iz točke (c) člena 5(1), izbrišejo iz nacionalne kazenske evidence, podatki o drugih obsodbah iste osebe pa se ohranijo, se iz podatkovnega zapisa odstrani le zaznamek iz točke (c) člena 5(1). Kadar je mogoče se izbris izvede samodejno, v vsakem primeru pa najpozneje v enem mesecu po izteku obdobja hrambe.“; |
| --- | --- | --- |

(7)

člen 8 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Po izteku obdobja hrambe iz odstavka 1 osrednji organ države članice izreka obsodbe iz osrednjega sistema in CIR izbriše podatkovni zapis, vključno z morebitnimi podatki o prstnih odtisih, podobami obraza ali zaznamki, kot je navedeno v točki (c) člena 5(1). V primerih, kadar se podatki, povezani z obsodbo zaradi terorističnega kaznivega dejanja ali katerega koli drugega kaznivega dejanja iz točke (c) člena 5(1), izbrišejo iz nacionalne kazenske evidence, podatki o drugih obsodbah iste osebe pa se ohranijo, se iz podatkovnega zapisa odstrani le zaznamek iz točke (c) člena 5(1). Kadar je mogoče se izbris izvede samodejno, v vsakem primeru pa najpozneje v enem mesecu po izteku obdobja hrambe.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:

  „3.   Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 se zaznamki iz točke (c) člena 5(1), kar zadeva obsodbe v zvezi s terorističnimi kaznivimi dejanji, samodejno izbrišejo 25 let po nastanku zaznamka, kar zadeva obsodbe v zvezi z drugimi kaznivimi dejanji, pa 15 let po nastanku zaznamka.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„3.   Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 se zaznamki iz točke (c) člena 5(1), kar zadeva obsodbe v zvezi s terorističnimi kaznivimi dejanji, samodejno izbrišejo 25 let po nastanku zaznamka, kar zadeva obsodbe v zvezi z drugimi kaznivimi dejanji, pa 15 let po nastanku zaznamka.“;

| (8) | v členu 24 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Podatki, vneseni v osrednji sistem in CIR, se obdelujejo le za namene določitve držav članic, ki imajo informacije iz kazenskih evidenc državljanov tretjih držav, ali za podporo cilju VIS, da se oceni, ali bi prosilec za vizum, vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje lahko predstavljal grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti, v skladu z Uredbo (ES) št. 767/2008. Podatki, vneseni v CIR, se obdelajo tudi v skladu z Uredbo (EU) 2019/818 za olajševanje in pomoč pri pravilni identifikaciji oseb, ki so evidentirane v sistemu ECRIS-TCN v skladu s to uredbo.“; |
| --- | --- |

(8)

v členu 24 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Podatki, vneseni v osrednji sistem in CIR, se obdelujejo le za namene določitve držav članic, ki imajo informacije iz kazenskih evidenc državljanov tretjih držav, ali za podporo cilju VIS, da se oceni, ali bi prosilec za vizum, vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje lahko predstavljal grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti, v skladu z Uredbo (ES) št. 767/2008. Podatki, vneseni v CIR, se obdelajo tudi v skladu z Uredbo (EU) 2019/818 za olajševanje in pomoč pri pravilni identifikaciji oseb, ki so evidentirane v sistemu ECRIS-TCN v skladu s to uredbo.“;

| (9) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 31a
  Vodenje dnevnikov za namen interoperabilnosti z VIS
  Za vpoglede iz člena 7a te uredbe se v skladu s členom 34 Uredbe (ES) št. 767/2008 vodijo dnevniki vseh postopkov obdelave podatkov iz sistema ECRIS-TCN, ki se izvedejo v CIR in VIS.“ |
| --- | --- |

(9)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 31a

Vodenje dnevnikov za namen interoperabilnosti z VIS

Za vpoglede iz člena 7a te uredbe se v skladu s členom 34 Uredbe (ES) št. 767/2008 vodijo dnevniki vseh postopkov obdelave podatkov iz sistema ECRIS-TCN, ki se izvedejo v CIR in VIS.“

Člen 5

Spremembe Uredbe (EU) 2019/818

Uredba (EU) 2019/818 se spremeni:

| (1) | v členu 4 se točka 20 nadomesti z naslednjim:






  „(20) | ‚imenovani organi‘ pomeni imenovane organe držav članic, kot so opredeljeni v točki 26 člena 3(1) Uredbe (EU) 2017/2226, točki 3a člena 4 Uredbe (ES) 767/2008 in točki 21 člena 3(1) Uredbe (EU) 2018/1240;“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 4 se točka 20 nadomesti z naslednjim:

„(20)

‚imenovani organi‘ pomeni imenovane organe držav članic, kot so opredeljeni v točki 26 člena 3(1) Uredbe (EU) 2017/2226, točki 3a člena 4 Uredbe (ES) 767/2008 in točki 21 člena 3(1) Uredbe (EU) 2018/1240;“;

| (2) | v členu 18 se vstavi naslednji odstavek:

  „1a.   Za namen členov 9a in 22b Uredbe (ES) št. 767/2008 se v CIR hranijo tudi podatki iz točke (c) člena 5(1) Uredbe (EU) 2019/816, ki so logično ločeni od podatkov iz odstavka 1 tega člena. Podatki iz točke (c) člena 5(1) Uredbe (EU) 2019/816 so dostopni samo na način iz člena 5(7) navedene uredbe.“; |
| --- | --- |

(2)

v členu 18 se vstavi naslednji odstavek:

„1a.   Za namen členov 9a in 22b Uredbe (ES) št. 767/2008 se v CIR hranijo tudi podatki iz točke (c) člena 5(1) Uredbe (EU) 2019/816, ki so logično ločeni od podatkov iz odstavka 1 tega člena. Podatki iz točke (c) člena 5(1) Uredbe (EU) 2019/816 so dostopni samo na način iz člena 5(7) navedene uredbe.“;

| (3) | v členu 68 se vstavi naslednji odstavek:

  „1a.   Brez poseganja v odstavek 1 tega člena začne ESP delovati samo za namene avtomatske obdelave na podlagi členov 9a in 22b Uredbe (ES) št. 767/2008 od datuma začetka delovanja VIS v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta (*10) (5).


  (*10)  Uredba (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (ES) št. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 in (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi sklepov Sveta 2004/512/ES in 2008/633/PNZ zaradi reforme Vizumskega informacijskega sistema (UL L ...).“" |
| --- | --- |

(3)

v členu 68 se vstavi naslednji odstavek:

„1a.   Brez poseganja v odstavek 1 tega člena začne ESP delovati samo za namene avtomatske obdelave na podlagi členov 9a in 22b Uredbe (ES) št. 767/2008 od datuma začetka delovanja VIS v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta (*10) (5).

(*10)  Uredba (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (ES) št. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 in (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi sklepov Sveta 2004/512/ES in 2008/633/PNZ zaradi reforme Vizumskega informacijskega sistema (UL L ...).“"

*10

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba se uporablja od datuma začetka delovanja VIS v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2021/... (6).

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, ...

Za Evropski parlament

predsednik

...

Za Svet

predsednik

...

---

(1)  UL C 440, 6.12.2018, str. 154.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 27. maja 2021. Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Odločba Sveta 2004/512/ES z dne 8. junija 2004 o vzpostavitvi vizumskega informacijskega sistema (VIS) (UL L 213, 15.6.2004, str. 5).

3

(4)  Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60).

4

(5)  Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) (UL L 243, 15.9.2009, str. 1).

5

(6)  Sklep Sveta 2008/633/PNZ z dne 23. junija 2008 o dostopu imenovanih organov držav članic in Europola do vizumskega informacijskega sistema (VIS) za iskanje podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj (UL L 218, 13.8.2008, str. 129).

6

(7)  Uredba (EU) 2019/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju meja in vizumov ter spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 in (EU) 2018/1861 Evropskega parlamenta in Sveta ter Odločbe Sveta 2004/512/ES in Sklepa Sveta 2008/633/PNZ (UL L 135, 22.5.2019, str. 27).

7

(8)  Uredba (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja, azila ter migracij in spremembi uredb (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 ter (EU) 2019/816 (UL L 135, 22.5.2019, str. 85).

8

(9)  Uredba (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (UL L 180, 29.6.2013, str. 1).

9

(10)  Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

10

(11)  Uredba (EU) 2018/1862 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. novembra 2018 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, o spremembi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1986/2006 Evropskega parlamenta in Sveta in Sklepa Komisije 2010/261/EU (UL L 312, 7.12.2018, str. 56).

11

(12)  Uredba (EU) 2019/816 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o vzpostavitvi centraliziranega sistema za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva (sistem ECRIS-TCN) z namenom dopolnitve evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc ter o spremembi Uredbe (EU) 2018/1726 (UL L 135, 22.5.2019, str. 1).

12

(13)  Uredba (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (ES) št. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 in (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi sklepov Sveta 2004/512/ES in 2008/633/PNZ zaradi reforme Vizumskega informacijskega sistema (UL L ...).

13

(1)  Uredba iz dokumenta ST 5950/21 (2018/0152A(COD)).

1

(14)  Uredba (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. septembra 2018 o vzpostavitvi Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter spremembi uredb (EU) št. 1077/2011, (EU) št. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 in (EU) 2017/2226 (UL L 236, 19.9.2018, str. 1).

14

(15)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja Direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EGS (UL L 158, 30.4.2004, str. 77).

15

(16)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

16

(17)  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

17

(18)  Sklep Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (UL L 176, 10.7.1999, str. 31).

18

(19)  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

19

(20)  Sklep Sveta 2008/149/PNZ z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske unije (UL L 53, 27.2.2008, str. 50).

20

(21)  UL L 160, 18.6.2011, str. 21.

21

(22)  Sklep Sveta 2011/350/EU z dne 7. marca 2011 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v zvezi z odpravo kontrol na notranjih mejah in prostim gibanjem oseb, v imenu Evropske unije (UL L 160, 18.6.2011, str. 19).

22

(2)  Uredba iz dokumenta ST 5950/21 (2018/0152A(COD)).

2

(3)  Uredba iz dokumenta ST 5950/21 (2018/0152A(COD)).

3

(4)  Uredba iz dokumenta ST 5950/21 2018/0152A(COD)).

4

(5)  Uredba iz dokumenta ST 5950/21 (2018/0152A(COD)).

5

(6)  Uredba iz dokumenta ST 5950/21 (2018/0152A(COD)).

6

---

| 14.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 227/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 227/29

---

Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 22/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 in (EU) 2019/818 v zvezi z določitvijo pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene Vizumskega informacijskega sistema

(2021/C 227/04)

I.   UVOD

| 1. | Komisija je po temeljiti oceni VIS 16. maja 2018 predložila zakonodajni predlog za spremembo Uredbe VIS (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o spremembi VIS). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Odbor stalnih predstavnikov je na seji 19. decembra 2018 sprejel mandat za začetek pogajanj z Evropskim parlamentom (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel 19. septembra 2018 (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov je mnenje predložil 12. decembra 2018 (4). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Agencija EU za temeljne pravice je mnenje na zahtevo Evropskega parlamenta predložila 30. avgusta 2018 (5). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Evropski parlament je stališče v prvi obravnavi sprejel 13. marca 2019 (6). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pogajanja med Svetom in Evropskim parlamentom so se začela oktobra 2019, da bi dosegli dogovor v fazi stališča Sveta v prvi obravnavi („hiter dogovor v drugi obravnavi“). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Med pogajanji je bilo ugotovljeno, da v predlogu Komisije manjkajo nekatere določbe – o t. i. „posledičnih spremembah VIS“. Te spremembe je treba vnesti v pravne akte o informacijskih sistemih in podatkovnih zbirkah EU zaradi avtomatiziranih poizvedb VIS v teh drugih sistemih. Komisija je podobne posledične spremembe predlagala za ETIAS (7). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Zaradi spremenljive geometrije sodelovanja držav članic v politikah EU na območju svobode, varnosti in pravice je bilo v uredbo o spremembi VIS pravno mogoče vključiti le en sklop posledičnih sprememb v zvezi s spremembo pravnih instrumentov na področju schengenskega pravnega reda v zvezi z zunanjimi mejami, druge določbe, ki niso del tega pravnega reda, pa je bilo treba vključiti v ločen pravni instrument, in sicer v uredbo o posledičnih spremembah VIS (ki je predmet te utemeljitve Sveta). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Odbor stalnih predstavnikov je 17. junija 2020 spremenil mandat Sveta, da bi vključili „posledične spremembe VIS“ (8). Pogajalska ekipa Evropskega parlamenta je že sprejela stališče v prvi obravnavi in napovedala, da bo svoje stališče o tem novem sklopu določb oblikovala v okviru medinstitucionalnih pogajanj. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Po šestih političnih trialogih in številnih tehničnih sestankih so se pogajanja uspešno zaključila 8. decembra 2020, pri čemer sta Evropski parlament in Svet dosegla kompromis glede besedila dveh uredb:






  — | Uredbe o spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (ES) št. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 in (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi sklepov Sveta 2004/512/ES in 2008/633/PNZ zaradi reforme vizumskega informacijskega sistema (v nadaljnjem besedilu: uredba o spremembi VIS) ter |
| --- | --- | --- |

11.

—

Uredbe o spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (ES) št. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 in (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi sklepov Sveta 2004/512/ES in 2008/633/PNZ zaradi reforme vizumskega informacijskega sistema (v nadaljnjem besedilu: uredba o spremembi VIS) ter

| — | Uredbe o spremembi uredb (EU) št. 603/2013, 2016/794, 2018/1862, 2019/816 in 2019/818 v zvezi z določitvijo pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene VIS (v nadaljnjem besedilu: uredba o posledičnih spremembah VIS, ki je predmet te utemeljitve Sveta). |
| --- | --- |

—

Uredbe o spremembi uredb (EU) št. 603/2013, 2016/794, 2018/1862, 2019/816 in 2019/818 v zvezi z določitvijo pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene VIS (v nadaljnjem besedilu: uredba o posledičnih spremembah VIS, ki je predmet te utemeljitve Sveta).

| 12. | Odbor stalnih predstavnikov je 22. januarja 2021 opravil analizo končnega kompromisnega besedila, da bi dosegel dogovor. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Odbor Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (Odbor LIBE) je 27. januarja 2021 potrdil politični dogovor, njegov predsednik pa je 1. februarja predsedniku Odbora stalnih predstavnikov poslal pismo, v katerem je potrdil, da bo Parlament odobril stališče Sveta v drugi obravnavi, če bo Svet odobril obe uredbi v prvi obravnavi, potem ko ju bo pregledala pravnolingvistična služba. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Odbor stalnih predstavnikov je 3. februarja 2021 potrdil politični dogovor o kompromisnem besedilu uredb. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Danska ne sodeluje pri sprejetju uredbe o posledičnih spremembah VIS, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba – kolikor se njene določbe nanašajo na SIS, kakor ga ureja Uredba (EU) 2018/1862 – nadgrajuje schengenski pravni red, se bo Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odločila, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kolikor se določbe uredbe o posledičnih spremembah VIS nanašajo na SIS, kakor ga ureja Uredba (EU) 2018/1862, Irska pri navedeni uredbi sodeluje. Kolikor se njene določbe nanašajo na Europol ter sistema Eurodac in ECRIS-TCN, Irska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Uredba o posledičnih spremembah VIS – kolikor se nanaša na SIS, kakor ga ureja Uredba (EU) 2018/1862 – za Islandijo, Norveško, Švico in Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda. |
| --- | --- |

17.

II.   CILJ

| 18. | VIS, vzpostavljen z Odločbo Sveta 2004/512/ES (Odločba VIS) in Uredbo (ES) št. 767/2008, je informacijski sistem EU za lažje vodenje postopka za izdajo vizuma za kratkoročno prebivanje (v nadaljnjem besedilu: schengenski postopek) ter pomoč organom za vizume, meje, azil in migracije pri preverjanju državljanov tretjih držav, ki za potovanje na schengensko območje potrebujejo vizum. VIS povezuje konzulate držav članic po vsem svetu in vse njihove mejne prehode na zunanjih mejah. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Cilj uredbe o spremembi VIS je njegov nadaljnji razvoj, da bi omogočili boljši odziv na nove izzive na področju vizumske, mejne in varnostne politike. |
| --- | --- |

19.

| 20. | V uredbi o posledičnih spremembah VIS so določeni pogoji, pod katerimi VIS išče po podatkih, shranjenih v sistemu Eurodac, SIS in sistemu ECRIS-TCN, in podatkih Europola za namene prepoznavanja zadetkov, ki se pokažejo pri samodejnih poizvedbah, kot je podrobno opisano v uredbi o spremembi VIS. |
| --- | --- |

20.

| 21. | V predlogu Komisije manjkajo pogoji za dostop do drugih informacijskih sistemov in podatkovnih zbirk EU, v katerih poizveduje VIS, predvsem zato, ker je bil predstavljen pred sprejetjem več pravnih aktov o drugih informacijskih sistemih in podatkovnih zbirkah EU ter uredb o interoperabilnosti. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Stališče Sveta v prvi obravnavi odpravlja to vrzel in upošteva novo zakonodajno okolje za interoperabilnost, ki se je od predložitve predloga spremenilo. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Čeprav so tehnične spremembe uredb, ki so del schengenskega pravnega reda v zvezi z mejami (VIS (9), SVI (10), ETIAS (11), SIS za vračanje (12), SIS za meje (13) in interoperabilnost na mejah (14)), vključene v uredbo o spremembi VIS, so spremembe uredb, ki niso del schengenskega pravnega reda ali predstavljajo schengenska besedila o policiji (Eurodac (15), uredba o Europolu (16), SIS za policijske namene (17), sistem ECRIS-TCN (18) in interoperabilnost za policijske namene (19)), vključene v ta ločen pravni instrument zaradi spremenljive geometrije sodelovanja držav članic v politikah EU na območju svobode, varnosti in pravice. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Vendar sta bili uredbi izpogajani v svežnju in naj bi brezhibno delovali skupaj, da bi omogočili celovito delovanje in uporabo sistema VIS. |
| --- | --- |

24.

III.   ANALIZA STALIŠČA SVETA V PRVI OBRAVNAVI

A.   Splošno

| 25. | Evropski parlament in Svet sta se pogajala, da bi sklenila dogovor na podlagi stališča Sveta v prvi obravnavi, ki bi ga Parlament lahko odobril v drugi obravnavi. Besedilo stališča Sveta v prvi obravnavi o uredbi o posledičnih spremembah VIS v celoti odraža kompromis, ki sta ga ob pomoči Evropske komisije dosegla sozakonodajalca. |
| --- | --- |

25.

B.   Najpomembnejša vprašanja

Spremembe Uredbe (EU) št. 603/2013

| 26. | Stališče Sveta v prvi obravnavi spreminja uredbo o sistemu Eurodac, da bi se:






  — | organom, pristojnim za izdajo vizumov, odobril dostop do sistema Eurodac za iskanje po podatkih v načinu „samo za branje“, |
| --- | --- | --- |

26.

—

organom, pristojnim za izdajo vizumov, odobril dostop do sistema Eurodac za iskanje po podatkih v načinu „samo za branje“,

| — | sistem Eurodac povezal z evropskim iskalnim portalom, vzpostavljenim s členom 6 Uredbe (EU) 2019/818, da se VIS omogoči avtomatska obdelava, ter |
| --- | --- |

—

sistem Eurodac povezal z evropskim iskalnim portalom, vzpostavljenim s členom 6 Uredbe (EU) 2019/818, da se VIS omogoči avtomatska obdelava, ter

| — | vodili evidentirani zapisi ali dnevniki vseh postopkov obdelave podatkov, ki se izvedejo v okviru sistema Eurodac in VIS. |
| --- | --- |

—

vodili evidentirani zapisi ali dnevniki vseh postopkov obdelave podatkov, ki se izvedejo v okviru sistema Eurodac in VIS.

Spremembe Uredbe (EU) 2016/794

| 27. | Stališče Sveta v prvi obravnavi spreminja uredbo o Europolu, da bi se:






  — | Europolu omogočilo, da po vpogledu v rezultate avtomatiziranega postopka VIS poda mnenje, ter |
| --- | --- | --- |

27.

—

Europolu omogočilo, da po vpogledu v rezultate avtomatiziranega postopka VIS poda mnenje, ter

| — | imenovanim organom za VIS – za namene Uredbe VIS – omogočil posreden dostop do podatkov Europola na podlagi sistema za iskanje po načelu „zadetek/ni zadetka“. |
| --- | --- |

—

imenovanim organom za VIS – za namene Uredbe VIS – omogočil posreden dostop do podatkov Europola na podlagi sistema za iskanje po načelu „zadetek/ni zadetka“.

Spremembe Uredbe (EU) 2018/1862

| 28. | Stališče Sveta v prvi obravnavi spreminja uredbo SIS za policijske namene, da bi se:






  — | vodili dnevniki vseh postopkov obdelave podatkov, ki se izvedejo v SIS in VIS, |
| --- | --- | --- |

28.

—

vodili dnevniki vseh postopkov obdelave podatkov, ki se izvedejo v SIS in VIS,

| — | nacionalnim pristojnim organom omogočil dostop do podatkov, vnesenih v SIS, za namen ročnega preverjanja zadetkov, ki se pokažejo pri samodejnih poizvedbah v VIS, in ocene, ali bi prosilec za vizum, vizum za dolgoročno prebivanje ali dovoljenje za prebivanje predstavljal grožnjo javnemu redu ali javni varnosti, ter |
| --- | --- |

—

nacionalnim pristojnim organom omogočil dostop do podatkov, vnesenih v SIS, za namen ročnega preverjanja zadetkov, ki se pokažejo pri samodejnih poizvedbah v VIS, in ocene, ali bi prosilec za vizum, vizum za dolgoročno prebivanje ali dovoljenje za prebivanje predstavljal grožnjo javnemu redu ali javni varnosti, ter

| — | centralni sistem SIS povezal z evropskim iskalnim portalom, vzpostavljenim s členom 6 Uredbe (EU) 2019/818, da se VIS omogoči avtomatizirana obdelava. |
| --- | --- |

—

centralni sistem SIS povezal z evropskim iskalnim portalom, vzpostavljenim s členom 6 Uredbe (EU) 2019/818, da se VIS omogoči avtomatizirana obdelava.

Spremembe Uredbe (EU) 2019/816

| 29. | Stališče Sveta v prvi obravnavi spreminja uredbo o sistemu ECRIS-TCN, da bi se:






  — | v podatkovni zapis obsojenega državljana tretje države vključil zaznamek, ki bi za namene VIS nakazoval, da je bil obsojen zaradi terorističnega kaznivega dejanja ali hudega kaznivega dejanja, |
| --- | --- | --- |

29.

—

v podatkovni zapis obsojenega državljana tretje države vključil zaznamek, ki bi za namene VIS nakazoval, da je bil obsojen zaradi terorističnega kaznivega dejanja ali hudega kaznivega dejanja,

| — | navedlo, da se zaznamki, kar zadeva obsodbe v zvezi s terorističnimi kaznivimi dejanji, samodejno izbrišejo 25 let po nastanku, kar zadeva obsodbe v zvezi z drugimi hudimi kaznivimi dejanji, pa 15 let po nastanku, |
| --- | --- |

—

navedlo, da se zaznamki, kar zadeva obsodbe v zvezi s terorističnimi kaznivimi dejanji, samodejno izbrišejo 25 let po nastanku, kar zadeva obsodbe v zvezi z drugimi hudimi kaznivimi dejanji, pa 15 let po nastanku,

| — | centralnemu sistemu VIS dal dostop do zaznamkov in oznak držav(e) članic(e) izreka obsodbe ter omogočilo iskanje po njih za namene preverjanj, kadar so bili zadetki najdeni na podlagi avtomatizirane obdelave v VIS, |
| --- | --- |

—

centralnemu sistemu VIS dal dostop do zaznamkov in oznak držav(e) članic(e) izreka obsodbe ter omogočilo iskanje po njih za namene preverjanj, kadar so bili zadetki najdeni na podlagi avtomatizirane obdelave v VIS,

| — | v primeru zadetka osrednjemu sistemu ali CIR omogočilo, da samodejno pošlje pristojnemu organu informacije o državah članicah, ki imajo informacije iz kazenskih evidenc o državljanu tretje države, |
| --- | --- |

—

v primeru zadetka osrednjemu sistemu ali CIR omogočilo, da samodejno pošlje pristojnemu organu informacije o državah članicah, ki imajo informacije iz kazenskih evidenc o državljanu tretje države,

| — | ECRIS-TCN povezal z evropskim iskalnim portalom, vzpostavljenim s členom 6 Uredbe (EU) 2019/818, da se VIS omogoči avtomatska obdelava, |
| --- | --- |

—

ECRIS-TCN povezal z evropskim iskalnim portalom, vzpostavljenim s členom 6 Uredbe (EU) 2019/818, da se VIS omogoči avtomatska obdelava,

| — | imenovanim organom VIS dala pravica do dostopa do podatkov iz sistema ECRIS-TCN v CIR za namene opravljanja nalog v skladu z uredbo VIS ter |
| --- | --- |

—

imenovanim organom VIS dala pravica do dostopa do podatkov iz sistema ECRIS-TCN v CIR za namene opravljanja nalog v skladu z uredbo VIS ter

| — | vodil dnevnik vseh postopkov obdelave podatkov iz sistema ECRIS-TCN, ki se izvedejo v CIR in VIS. |
| --- | --- |

—

vodil dnevnik vseh postopkov obdelave podatkov iz sistema ECRIS-TCN, ki se izvedejo v CIR in VIS.

| 30. | Evropski parlament je sprva pozval, naj se v uredbo o sistemu ECRIS-TCN vključi določba, s katero bi Komisijo zadolžili, da v roku enega leta po začetku delovanja sistema ECRIS-TCN oceni, ali je bilo poizvedovanje VIS v sistemu ECRIS-TCN nujno za doseganje cilja VIS, v skladu s katerim je treba oceniti, ali prosilec za vizum, vizum za daljše prebivanje ali dovoljenje za prebivanje predstavlja grožnjo javnemu redu ali javni varnosti, na podlagi Uredbe (ES) št. 767/2008. Stališče Sveta v prvi obravnavi vključuje oceno, ali je poizvedovanje VIS v sistemu ECRIS-TCN prispevalo k doseganju navedenega cilja, v poročilo, ki ga mora Komisija predložiti tri leta po začetku delovanja spremenjenega VIS. |
| --- | --- |

30.

Spremembe Uredbe (EU) 2019/818

| 31. | Stališče Sveta v prvi obravnavi spreminja uredbo o interoperabilnosti (policija), da bi se prilagodila za namene spremenjenega VIS. |
| --- | --- |

31.

IV.   SKLEP

| 32. | V stališču Sveta v prvi obravnavi je v celoti upoštevan kompromis, ki sta ga v pogajanjih ob pomoči Komisije dosegla Svet in Evropski parlament. Svet meni, da njegovo stališče v prvi obravnavi predstavlja uravnotežen sveženj in da bo sprejetje Uredbe o spremembi uredb (EU) št. 603/2013, 2016/794, 2018/1862, 2019/816 in 2019/818 v zvezi z določitvijo pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene VIS omogočilo, da se bodo podatki iz VIS povezali s podatki iz drugih informacijskih sistemov EU in podatki Europola ter posledično med seboj dopolnjevali, s tem pa bi se izboljšalo upravljanje zunanjih meja, prispevalo k preprečevanju nezakonitega priseljevanja in boju proti njemu ter zagotovila visoka raven varnosti na območju svobode, varnosti in pravice Unije, vključno z vzdrževanjem javne varnosti in javnega reda ter zagotavljanjem varnosti na ozemljih držav članic. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Ta kompromis je potrjen v pismu, ki ga je predsednik Odbora LIBE 1. februarja 2021 poslal predsedniku Odbora stalnih predstavnikov. Predsednik Odbora LIBE je v tem pismu napovedal, da bo članom in članicam odbora, nato pa tudi na plenarnem zasedanju predlagal, naj v drugi obravnavi Parlamenta sprejmejo stališče Sveta iz prve obravnave brez sprememb, potem ko ga bosta pregledali pravnolingvistični službi obeh institucij. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  8853/18.

(2)  15726/18.

(3)  EESC 2018/03954 (UL C 440, 6.12.2018, str. 154).

(4)  Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu nove uredbe o vizumskem informacijskem sistemu (UL C 50, 8.2.2019, str. 4).

(5)  Mnenje FRA – 2/2018. https://fra.europa.eu/en/publication/2018/revised-visa-information-system-and-its-fundamental-rights-implications.

(6)  T8-0174/2019, 7401/19.

(7)  Glej COM(2019) 3 final in COM(2019) 4 final.

(8)  8787/20.

(9)  Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60).

(10)  Uredba (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2017 o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu ter podatkov o zavrnitvi vstopa državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja držav članic in določitvi pogojev za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma in uredb (ES) št. 767/2008 ter (EU) št. 1077/2011 (UL L 327, 9.12.2017, str. 20).

(11)  Uredba (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. septembra 2018 o vzpostavitvi Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter spremembi uredb (EU) št. 1077/2011, (EU) št. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 in (EU) 2017/2226 (UL L 236, 19.9.2018, str. 1).

(12)  Uredba (EU) 2018/1860 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. novembra 2018 o uporabi schengenskega informacijskega sistema za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 312, 7.12.2018, str. 1).

(13)  Uredba (EU) 2018/1861 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. novembra 2018 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju mejnih kontrol, o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma ter o spremembi in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1987/2006 (UL L 312, 7.12.2018, str. 14).

(14)  Uredba (EU) 2019/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju meja in vizumov ter spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 in (EU) 2018/1861 Evropskega parlamenta in Sveta ter Odločbe Sveta 2004/512/ES in Sklepa Sveta 2008/633/PNZ (UL L 135, 22.5.2019, str. 27).

(15)  Uredba (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (UL L 180, 29.6.2013, str. 1).

(16)  Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

(17)  Uredba (EU) 2018/1862 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. novembra 2018 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, o spremembi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1986/2006 Evropskega parlamenta in Sveta in Sklepa Komisije 2010/261/EU (UL L 312, 7.12.2018, str. 56).

(18)  Uredba (EU) 2019/816 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o vzpostavitvi centraliziranega sistema za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva (sistem ECRIS-TCN), z namenom dopolnitve evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc ter o spremembi Uredbe (EU) 2018/1726 (UL L 135, 22.5.2019, str. 1).

(19)  Uredba (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja, azila ter migracij in spremembi uredb (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 ter (EU) 2019/816 (UL L 135, 22.5.2019, str. 85).

---