# Euroopa Liidu L 311/26.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 311 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide26. november 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 311

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide26. november 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1936/2005, 21. november 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 27/2005 heeringa, süvalesta ja kaheksajala osas | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1937/2005, 25. november 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 4 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1938/2005, 25. november 2005, millega avatakse teatavate GATTi kvootide alusel 2006. aastal Ameerika Ühendriikidesse eksporditava juustu ekspordilitsentside väljaandmise menetlus | 6 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1939/2005, 25. november 2005, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa | 9 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1940/2005, 25. november 2005, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused | 11 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1941/2005, 25. november 2005, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa | 13 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1942/2005, 25. november 2005, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames | 15 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1943/2005, 25. november 2005, millega määratakse kindlaks või madalaimad müügihinnad määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 175. individuaalseks pakkumiskutseks | 17 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1944/2005, 25. november 2005, millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 175. individuaalseks pakkumiskutseks | 19 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1945/2005, 25. november 2005, millega määratakse kindlaks kontsentreeritud või suurim toetus määruses (EMÜ) nr 429/90 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 347. individuaalseks pakkumiskutseks | 21 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1936/2005, 21. november 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 27/2005 heeringa, süvalesta ja kaheksajala osas

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1937/2005, 25. november 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

4

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1938/2005, 25. november 2005, millega avatakse teatavate GATTi kvootide alusel 2006. aastal Ameerika Ühendriikidesse eksporditava juustu ekspordilitsentside väljaandmise menetlus

6

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1939/2005, 25. november 2005, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

9

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1940/2005, 25. november 2005, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

11

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1941/2005, 25. november 2005, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa

13

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1942/2005, 25. november 2005, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

15

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1943/2005, 25. november 2005, millega määratakse kindlaks või madalaimad müügihinnad määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 175. individuaalseks pakkumiskutseks

17

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1944/2005, 25. november 2005, millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 175. individuaalseks pakkumiskutseks

19

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1945/2005, 25. november 2005, millega määratakse kindlaks kontsentreeritud või suurim toetus määruses (EMÜ) nr 429/90 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 347. individuaalseks pakkumiskutseks

21

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 16. juuni 2004, Hispaania poolt Siderúrgica Añón SA suhtes rakendatud meetmete kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 1813 all)

   (
  1
  ) | 22 |
| | * | Komisjoni otsus, 23. november 2005, millega muudetakse otsust 2005/393/EÜ kitsendustega tsoonide osas, mis on seotud lammaste katarraalse palavikuga Hispaanias
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 4481 all)

   (
  1
  ) | 37 |
| | * | Komisjoni otsus, 24. november 2005, millega tunnistatakse kehtetuks otsused 1999/355/EÜ ja 2001/219/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 4500 all) | 39 |
| | * | Komisjoni otsus, 25. november 2005, millega muudetakse otsust 2003/322/EÜ seoses raipetoiduliste lindude toitmiseks kasutatava teatava 1. kategooria materjaliga
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 4521 all) | 40 |
| | | Euroopa Keskpank |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus, 17. november 2005, ringluses olevatelt euro pangatähtedelt Euroopa Keskpangale koguneva tulu jaotamise kohta osalevate liikmesriikide keskpankadele (EKP/2005/11) | 41 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus, 17. november 2005, millega muudetakse otsust EKP/2002/11 Euroopa Keskpanga raamatupidamise aastaaruannete kohta (EKP/2005/12) | 43 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 16. juuni 2004, Hispaania poolt Siderúrgica Añón SA suhtes rakendatud meetmete kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 1813 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 1813 all)

1

22

*

Komisjoni otsus, 23. november 2005, millega muudetakse otsust 2005/393/EÜ kitsendustega tsoonide osas, mis on seotud lammaste katarraalse palavikuga Hispaanias
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 4481 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 4481 all)

1

37

*

Komisjoni otsus, 24. november 2005, millega tunnistatakse kehtetuks otsused 1999/355/EÜ ja 2001/219/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 4500 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 4500 all)

39

*

Komisjoni otsus, 25. november 2005, millega muudetakse otsust 2003/322/EÜ seoses raipetoiduliste lindude toitmiseks kasutatava teatava 1. kategooria materjaliga
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 4521 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 4521 all)

40

Euroopa Keskpank

*

Euroopa Keskpanga otsus, 17. november 2005, ringluses olevatelt euro pangatähtedelt Euroopa Keskpangale koguneva tulu jaotamise kohta osalevate liikmesriikide keskpankadele (EKP/2005/11)

(EKP/2005/11)

41

*

Euroopa Keskpanga otsus, 17. november 2005, millega muudetakse otsust EKP/2002/11 Euroopa Keskpanga raamatupidamise aastaaruannete kohta (EKP/2005/12)

(EKP/2005/12)

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 26.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1936/2005,

21. november 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 27/2005 heeringa, süvalesta ja kaheksajala osas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artiklit 20,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 27/2005 (2) määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ja ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 27/2005 (2) määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ja ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes.

| (2) | Rahvusvaheline Läänemere Kalanduskomisjon on vastavalt uutele teadusuuringute tulemustele vastu võtnud soovituse suurendada ühenduse heeringapüügivõimalusi Läänemere alarajoonides 30 ja 31 kuni 86 856 tonnini 15 000 tonni võrra. Suurendust tuleks rakendada. |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvaheline Läänemere Kalanduskomisjon on vastavalt uutele teadusuuringute tulemustele vastu võtnud soovituse suurendada ühenduse heeringapüügivõimalusi Läänemere alarajoonides 30 ja 31 kuni 86 856 tonnini 15 000 tonni võrra. Suurendust tuleks rakendada.

| (3) | Kooskõlas parandatud püügistatistikaga peaks Leedul olema õigus 10 tonni süvalesta püügiks rajoonis IIa (ühenduse vetes) ning alapiirkondades IV ja VI (ühenduse vetes ja rahvusvahelistes vetes). Parandatud andmeid tuleks rakendada. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas parandatud püügistatistikaga peaks Leedul olema õigus 10 tonni süvalesta püügiks rajoonis IIa (ühenduse vetes) ning alapiirkondades IV ja VI (ühenduse vetes ja rahvusvahelistes vetes). Parandatud andmeid tuleks rakendada.

| (4) | Kaheksajala säilitamisele kaasaaitamiseks ja eelkõige noorvormide kaitsmiseks tuleb kehtestada 2005. aastal CECAFi piirkonnas asuvatest ja kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest meredest pärit kaheksajala alammõõt, kuni võetakse vastu määrus, millega muudetakse nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu. (3) |
| --- | --- |

(4)

Kaheksajala säilitamisele kaasaaitamiseks ja eelkõige noorvormide kaitsmiseks tuleb kehtestada 2005. aastal CECAFi piirkonnas asuvatest ja kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest meredest pärit kaheksajala alammõõt, kuni võetakse vastu määrus, millega muudetakse nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu. (3)

| (5) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 27/2005 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 27/2005 vastavalt muuta.

| (6) | Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa ühenduste asutamislepingute juurde kuuluva protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3 osutatud kuue nädala pikkusest tähtajast, |
| --- | --- |

(6)

Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa ühenduste asutamislepingute juurde kuuluva protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3 osutatud kuue nädala pikkusest tähtajast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 27/2005 IA, IB ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. november 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. STRAW

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  ELT L 12, 14.1.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1300/2005 (ELT L 207, 10.8.2005, lk 1).

2

(3)  EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1568/2005 (ELT L 252, 28.9.2005, lk 2).

3

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 27/2005 lisasid muudetakse järgmiselt.

| 1. | IA lisa
  Heeringat vööndi alarajoonides 30–31 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:














  “Liigid | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- | --- |

1.

IA lisa

Heeringat vööndi alarajoonides 30–31 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

“Liigid

:

Heeringas

Clupea harengus

| Vöönd | : | Alarajoonid 30–31
  HER/3D30.; HER/3D31. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Alarajoonid 30–31

HER/3D30.; HER/3D31.

Soome

72 625

Rootsi

14 231

EÜ

86 856

TAC

86 856

Analüütiline TAC, kui ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.”

| 2. | IB lisa
  Süvalesta vööndis IIa (ühenduse veed) IV, VI (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) käsitlev kanne asendatakse järgmisega:














  “Liigid | : | Süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- | --- |

2.

IB lisa

Süvalesta vööndis IIa (ühenduse veed) IV, VI (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

“Liigid

:

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

| Vöönd | : | IIa (ühenduse veed), IV, VI (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa (ühenduse veed), IV, VI (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed)

Taani

10

Saksamaa

18

Eesti

10

Hispaania

10

Prantsusmaa

168

Iirimaa

10

Leedu

10

Poola

10

Ühendkuningriik

661

EÜ

1 052

Norra

145 (1)
   (2)

TAC

Ei kohaldata

| 3. | III lisa
  Lisatakse järgmine osa:
  “J OSA
  CECAF
  Kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest ja CECAFi piirkonnas asuvatest merevetest pärit kaheksajala (Octopus vulgaris) alammõõt on 450 grammi (roogitult). Alla 450 grammi (roogitult) kaaluvaid kaheksajalgu ei tohi pardal hoida ega ümber laadida, lossida, transportida, säilitada, müüa, välja panna ega müügiks pakkuda, vaid need tuleb kohe merre tagasi heita.” |
| --- | --- |

3.

III lisa

Lisatakse järgmine osa:

“J OSA

CECAF

Kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest ja CECAFi piirkonnas asuvatest merevetest pärit kaheksajala (Octopus vulgaris) alammõõt on 450 grammi (roogitult). Alla 450 grammi (roogitult) kaaluvaid kaheksajalgu ei tohi pardal hoida ega ümber laadida, lossida, transportida, säilitada, müüa, välja panna ega müügiks pakkuda, vaid need tuleb kohe merre tagasi heita.”

---

(1)  VI tohib püüda ainult õngejadadega.

(2)  Püütakse EÜ vetes piirkondades II ja VI.”

---

| 26.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1937/2005,

25. november 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 26. novembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 25. novembri 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 50,9 |
| 204 | 29,1 |
| 999 | 40,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 136,8 |
| 204 | 41,4 |
| 999 | 89,1 |
| 0709 90 70 | 052 | 117,4 |
| 204 | 62,4 |
| 999 | 89,9 |
| 0805 20 10 | 204 | 63,7 |
| 624 | 83,4 |
| 999 | 73,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 72,8 |
| 624 | 95,2 |
| 999 | 84,0 |
| 0805 50 10 | 052 | 67,6 |
| 388 | 74,2 |
| 999 | 70,9 |
| 0808 10 80 | 388 | 68,4 |
| 400 | 92,1 |
| 404 | 93,1 |
| 720 | 65,9 |
| 999 | 79,9 |
| 0808 20 50 | 052 | 73,0 |
| 400 | 99,0 |
| 720 | 50,9 |
| 999 | 74,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

50,9

204

29,1

999

40,0

0707 00 05

052

136,8

204

41,4

999

89,1

0709 90 70

052

117,4

204

62,4

999

89,9

0805 20 10

204

63,7

624

83,4

999

73,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

72,8

624

95,2

999

84,0

0805 50 10

052

67,6

388

74,2

999

70,9

0808 10 80

388

68,4

400

92,1

404

93,1

720

65,9

999

79,9

0808 20 50

052

73,0

400

99,0

720

50,9

999

74,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 26.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1938/2005,

25. november 2005,

millega avatakse teatavate GATTi kvootide alusel 2006. aastal Ameerika Ühendriikidesse eksporditava juustu ekspordilitsentside väljaandmise menetlus

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 26. jaanuari 1999. aasta määrust (EÜ) nr 174/1999, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 804/68 rakendamise üksikasjalikud erieeskirjad piima ja piimatoodete ekspordilitsentside ja -toetuste kohta, (2) eriti selle artikli 20 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1519/2005 (3) avatakse teatavate GATTi kvootide alusel 2006. aastal Ameerika Ühendriikidesse eksporditava juustu ekspordilitsentside väljaandmise menetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1519/2005 (3) avatakse teatavate GATTi kvootide alusel 2006. aastal Ameerika Ühendriikidesse eksporditava juustu ekspordilitsentside väljaandmise menetlus.

| (2) | Teatavate kvootide ja tooterühmade suhtes ületavad ajutised ekspordilitsentsid 2006. aastaks pakutavaid koguseid. Seepärast tuleks kindlaks määrata määruse (EÜ) nr 174/1999 artikli 20 lõikega 3 ette nähtud jaotuskoefitsiendid. |
| --- | --- |

(2)

Teatavate kvootide ja tooterühmade suhtes ületavad ajutised ekspordilitsentsid 2006. aastaks pakutavaid koguseid. Seepärast tuleks kindlaks määrata määruse (EÜ) nr 174/1999 artikli 20 lõikega 3 ette nähtud jaotuskoefitsiendid.

| (3) | Arvestades sellele menetlusele määrusega (EÜ) nr 1519/2005 ette nähtud rakendamistähtaega, tuleks käesolevat määrust kohaldada võimalikult kiiresti, |
| --- | --- |

(3)

Arvestades sellele menetlusele määrusega (EÜ) nr 1519/2005 ette nähtud rakendamistähtaega, tuleks käesolevat määrust kohaldada võimalikult kiiresti,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ajutiste ekspordilitsentside taotlused, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 1519/2005 kohaselt käesoleva määruse lisa 3. veerus märgitud tooterühmade ja kvootide 16-Tokyo, 16-, 17-, 18-, 20- ja 21-Uruguay, 25-Tokyo ja 25-Uruguay suhtes, rahuldatakse:

| — | käesoleva määruse lisa 5. veerus sätestatud jaotuskoefitsientide kohaselt, kui taotlused on esitanud taotlejad, kes tõendavad eelnevast kolmest aastast vähemalt ühel aastal kõnealuste toodete eksporti Ameerika Ühendriikidesse ja kelle volitatud importijad on tütarettevõtted või keda peetakse tütarettevõtjateks vastavalt määruse (EÜ) nr 174/1999 artikli 20 lõike 2 kuuendale lõigule; |
| --- | --- |

—

käesoleva määruse lisa 5. veerus sätestatud jaotuskoefitsientide kohaselt, kui taotlused on esitanud taotlejad, kes tõendavad eelnevast kolmest aastast vähemalt ühel aastal kõnealuste toodete eksporti Ameerika Ühendriikidesse ja kelle volitatud importijad on tütarettevõtted või keda peetakse tütarettevõtjateks vastavalt määruse (EÜ) nr 174/1999 artikli 20 lõike 2 kuuendale lõigule;

| — | käesoleva määruse lisa 6. veerus sätestatud jaotuskoefitsientide kohaselt, kui taotlused on esitanud selle artikli esimeses taandes nimetatud taotlejatest erinevad taotlejad, kes on kõnealuseid tooteid kõigi kolme eelneva aasta jooksul eksportinud Ameerika Ühendriikidesse. |
| --- | --- |

—

käesoleva määruse lisa 6. veerus sätestatud jaotuskoefitsientide kohaselt, kui taotlused on esitanud selle artikli esimeses taandes nimetatud taotlejatest erinevad taotlejad, kes on kõnealuseid tooteid kõigi kolme eelneva aasta jooksul eksportinud Ameerika Ühendriikidesse.

Artikkel 2

Ajutiste ekspordilitsentside taotlused, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 1519/2005 kohaselt käesoleva määruse lisa 3. veerus määratletud tooterühmade ja kvootide 22-Tokyo ja 22-Uruguay suhtes, rahuldatakse:

| — | käesoleva määruse lisa 7. veerus sätestatud jaotuskoefitsientide kohaselt, kui taotlused on esitanud taotlejad, kes tõendavad eelnevast kolmest aastast vähemalt ühel aastal juustu eksporti Ameerika Ühendriikidesse ja kelle volitatud importijad on tütarettevõtted; |
| --- | --- |

—

käesoleva määruse lisa 7. veerus sätestatud jaotuskoefitsientide kohaselt, kui taotlused on esitanud taotlejad, kes tõendavad eelnevast kolmest aastast vähemalt ühel aastal juustu eksporti Ameerika Ühendriikidesse ja kelle volitatud importijad on tütarettevõtted;

| — | käesoleva määruse lisa 8. veerus sätestatud jaotuskoefitsientide kohaselt, kui taotlused on esitanud selle artikli esimeses taandes nimetatud taotlejatest erinevad taotlejad, kes on eelnevast kolmest aastast vähemalt ühel aastal eksportinud juustu Ameerika Ühendriikidesse. |
| --- | --- |

—

käesoleva määruse lisa 8. veerus sätestatud jaotuskoefitsientide kohaselt, kui taotlused on esitanud selle artikli esimeses taandes nimetatud taotlejatest erinevad taotlejad, kes on eelnevast kolmest aastast vähemalt ühel aastal eksportinud juustu Ameerika Ühendriikidesse.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 20, 27.1.1999, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1513/2005 (ELT L 241, 17.9.2005, lk 45).

2

(3)  ELT L 244, 20.9.2005, lk 13.

3

---

LISA

| Tooterühm vastavalt Ameerika Ühendriikide ühtlustatud tariifitabeli 4. peatüki lisamärkustele | Rühm ja kvoot | 2006. aastal saadaolev kogus
  (t) | Artikli 1 alusel ettenähtud jaotuskoefitsient | Artikli 2 alusel ettenähtud jaotuskoefitsient |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Märkus | Rühm | Esimene taane | Teine taane | Esimene taane | Teine taane |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) |
| 16 | Konkreetselt sätestamata | 16-Tokyo | 908,877 | 0,1503295 | 0,0501098 | | |
| 16-Uruguay | 3 446,000 | 0,1038855 | 0,0346285 | | |
| 17 | Blue Mould | 17-Uruguay | 350,000 | 0,0998573 | 0,0332858 | | |
| 18 | Cheddar | 18-Uruguay | 1 050,000 | 0,3946298 | 0,1315433 | | |
| 20 | Edam/Gouda | 20-Uruguay | 1 100,000 | 0,1754386 | 0,0584795 | | |
| 21 | Itaaliapärane | 21-Uruguay | 2 025,000 | 0,1217898 | 0,0405966 | | |
| 22 | Šveitsi või Emmentali juust, aukudeta | 22-Tokyo | 393,006 | | | 0,4174993 | 0,1391664 |
| 22-Uruguay | 380,000 | | | 0,4130435 | — |
| 25 | Šveitsi või Emmentali juust, aukudega | 25-Tokyo | 4 003,172 | 0,4319087 | 0,1439696 | | |
| 25-Uruguay | 2 420,000 | 0,3926871 | 0,1308957 | | |

Tooterühm vastavalt Ameerika Ühendriikide ühtlustatud tariifitabeli 4. peatüki lisamärkustele

Rühm ja kvoot

2006. aastal saadaolev kogus

(t)

Artikli 1 alusel ettenähtud jaotuskoefitsient

Artikli 2 alusel ettenähtud jaotuskoefitsient

Märkus

Rühm

Esimene taane

Teine taane

Esimene taane

Teine taane

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

16

Konkreetselt sätestamata

16-Tokyo

908,877

0,1503295

0,0501098

16-Uruguay

3 446,000

0,1038855

0,0346285

17

Blue Mould

17-Uruguay

350,000

0,0998573

0,0332858

18

Cheddar

18-Uruguay

1 050,000

0,3946298

0,1315433

20

Edam/Gouda

20-Uruguay

1 100,000

0,1754386

0,0584795

21

Itaaliapärane

21-Uruguay

2 025,000

0,1217898

0,0405966

22

Šveitsi või Emmentali juust, aukudeta

22-Tokyo

393,006

0,4174993

0,1391664

22-Uruguay

380,000

0,4130435

—

25

Šveitsi või Emmentali juust, aukudega

25-Tokyo

4 003,172

0,4319087

0,1439696

25-Uruguay

2 420,000

0,3926871

0,1308957

---

| 26.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1939/2005,

25. november 2005,

millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikega 2 nähakse ette, et eksporditoetust, mis on kohaldatav teravilja suhtes kuupäeval, mil tehakse ekspordilitsentsi taotlus, tuleb taotluse alusel kohaldada sellise ekspordi suhtes, mis toimub ekspordilitsentsi kehtivuse ajal. Sellisel juhul võib toetust korrigeerida. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikega 2 nähakse ette, et eksporditoetust, mis on kohaldatav teravilja suhtes kuupäeval, mil tehakse ekspordilitsentsi taotlus, tuleb taotluse alusel kohaldada sellise ekspordi suhtes, mis toimub ekspordilitsentsi kehtivuse ajal. Sellisel juhul võib toetust korrigeerida.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) lubatakse kehtestada määruse (EMÜ) nr 1776/92 (3) artikli 1 lõikes 1 punktis c nimetatud toodete toetuse korrigeeriv summa. See korrigeeriv summa tuleb välja arvestada määruses (EÜ) nr 1501/95 sätestatud tegureid arvesse võttes. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) lubatakse kehtestada määruse (EMÜ) nr 1776/92 (3) artikli 1 lõikes 1 punktis c nimetatud toodete toetuse korrigeeriv summa. See korrigeeriv summa tuleb välja arvestada määruses (EÜ) nr 1501/95 sätestatud tegureid arvesse võttes.

| (3) | Maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks korrigeerivat summat vastavalt sihtkohale muuta. |
| --- | --- |

(3)

Maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks korrigeerivat summat vastavalt sihtkohale muuta.

| (4) | Korrigeeriv summa tuleb kinnitada toetusega samal ajal ja samas korras. Korrigeerivat summat võib vahepeal muuta. |
| --- | --- |

(4)

Korrigeeriv summa tuleb kinnitada toetusega samal ajal ja samas korras. Korrigeerivat summat võib vahepeal muuta.

| (5) | Eespool nimetatud sätete kohaldamine nõuab, et korrigeeriv summa kehtestatakse kooskõlas käesoleva määruse lisaga. |
| --- | --- |

(5)

Eespool nimetatud sätete kohaldamine nõuab, et korrigeeriv summa kehtestatakse kooskõlas käesoleva määruse lisaga.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud ekspordiartiklite (välja arvatud linnaste), eksporditoetuste suhtes kohaldatav korrigeeriv summa on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. detsembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

2

(3)  EÜT L 181, 1.7.1992, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1104/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 1).

3

---

LISA

Komisjoni 25. novembri 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | Käesolev
  12 | 1. ajavahemik
  1 | 2. ajavahemik
  2 | 3. ajavahemik
  3 | 4. ajavahemik
  4 | 5. ajavahemik
  5 | 6. ajavahemik
  6 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | – 0,63 | – 1,26 | – 1,89 | – 2,52 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | – 0,59 | – 1,18 | – 1,77 | – 2,36 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | – 0,54 | – 1,09 | – 1,63 | – 2,17 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | – 0,50 | – 1,00 | – 1,50 | – 2,00 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | – 0,47 | – 0,94 | – 1,41 | – 1,88 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).







  C01 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits. |
| C02 | : | Alžeeria, Saudi Araabia, Bahrein, Egiptus, Araabia Ühendemiraadid, Iraan, Iraak, Iisrael, Jordaania, Kuveit, Liibanon, Liibüa, Maroko, Mauritaania, Omaan, Katar, Süüria, Tuneesia, Jeemen. |
| C03 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Bulgaaria, Norra, Šveits ja Lichtenstein. |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

Käesolev

12

1. ajavahemik

1

2. ajavahemik

2

3. ajavahemik

3

4. ajavahemik

4

5. ajavahemik

5

6. ajavahemik

6

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

– 0,63

– 1,26

– 1,89

– 2,52

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

– 0,59

– 1,18

– 1,77

– 2,36

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

– 0,54

– 1,09

– 1,63

– 2,17

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

– 0,50

– 1,00

– 1,50

– 2,00

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

– 0,47

– 0,94

– 1,41

– 1,88

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

C01

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits.

C02

:

Alžeeria, Saudi Araabia, Bahrein, Egiptus, Araabia Ühendemiraadid, Iraan, Iraak, Iisrael, Jordaania, Kuveit, Liibanon, Liibüa, Maroko, Mauritaania, Omaan, Katar, Süüria, Tuneesia, Jeemen.

C03

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Bulgaaria, Norra, Šveits ja Lichtenstein.

---

| 26.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1940/2005,

25. november 2005,

millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib noteeringute või maailmaturuhindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib noteeringute või maailmaturuhindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Eksporditoetused määratakse kindlaks, arvestades komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (2) artiklis 1 osutatud tegureid. |
| --- | --- |

(2)

Eksporditoetused määratakse kindlaks, arvestades komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (2) artiklis 1 osutatud tegureid.

| (3) | Linnaste puhul kohaldatav eksporditoetus tuleb arvutada arvestades teraviljakogust, mis on vajalik asjaomaste toodete tootmiseks. Need kogused on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Linnaste puhul kohaldatav eksporditoetus tuleb arvutada arvestades teraviljakogust, mis on vajalik asjaomaste toodete tootmiseks. Need kogused on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 1501/95.

| (4) | Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad tekitada vajaduse teatavate toodete eksporditoetusi muuta olenevalt nende sihtkohast. |
| --- | --- |

(4)

Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad tekitada vajaduse teatavate toodete eksporditoetusi muuta olenevalt nende sihtkohast.

| (5) | Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahelisel ajal võib seda muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahelisel ajal võib seda muuta.

| (6) | Kui neid eeskirju kohaldatakse teraviljaturu tegeliku olukorra suhtes ja eriti nende toodete noteeringute ja hindade suhtes ühenduses ja maailmaturul, tuleks eksporditoetus määrata lisas esitatud kujul. |
| --- | --- |

(6)

Kui neid eeskirju kohaldatakse teraviljaturu tegeliku olukorra suhtes ja eriti nende toodete noteeringute ja hindade suhtes ühenduses ja maailmaturul, tuleks eksporditoetus määrata lisas esitatud kujul.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud eksporditoetused on kindlaks määratud lisas esitatud summade ulatuses.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. detsembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/20043 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

2

---

LISA

Komisjoni 25. novembri 2005. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

---

| 26.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1941/2005,

25. november 2005,

millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et ekspordilitsentsi taotluse esitamise kuupäeval jõus olnud teravilja eksporditoetust tuleb taotluse korral kohaldada ekspordilitsentsi kehtivusajal toimuva ekspordi suhtes. Sel juhul kohaldatakse toetuse suhtes korrigeerivat summat. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et ekspordilitsentsi taotluse esitamise kuupäeval jõus olnud teravilja eksporditoetust tuleb taotluse korral kohaldada ekspordilitsentsi kehtivusajal toimuva ekspordi suhtes. Sel juhul kohaldatakse toetuse suhtes korrigeerivat summat.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 alusel, millega on sätestatud eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 1766/92 (3) artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud linnaste korrigeeriva summa. Korrigeeriv summa tuleb arvutada võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud tegureid. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 alusel, millega on sätestatud eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 1766/92 (3) artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud linnaste korrigeeriva summa. Korrigeeriv summa tuleb arvutada võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud tegureid.

| (3) | Eespool esitatud sätete kohaldamisest tuleneb, et korrigeeriv summa tuleb kindlaks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

(3)

Eespool esitatud sätete kohaldamisest tuleneb, et korrigeeriv summa tuleb kindlaks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 15 lõikes 3 osutatud korrigeeriv summa, mida kohaldatakse linnaste puhul eelnevalt kindlaksmääratud eksporditoetuste suhtes, on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. detsembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

2

(3)  EÜT L 181, 1.7.1992, lk 21. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1104/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 1).

3

---

LISA

Komisjoni 25. novembri 2005. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse korrigeeriv summa

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | Käibiv
  12 | 1. ajavahemik
  1 | 2. ajavahemik
  2 | 3. ajavahemik
  3 | 4. ajavahemik
  4 | 5. ajavahemik
  5 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

Käibiv

12

1. ajavahemik

1

2. ajavahemik

2

3. ajavahemik

3

4. ajavahemik

4

5. ajavahemik

5

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | 6. ajavahemik
  6 | 7. ajavahemik
  7 | 8. ajavahemik
  8 | 9. ajavahemik
  9 | 10. ajavahemik
  10 | 11. ajavahemik
  11 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

6. ajavahemik

6

7. ajavahemik

7

8. ajavahemik

8

9. ajavahemik

9

10. ajavahemik

10

11. ajavahemik

11

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 26.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1942/2005,

25. november 2005,

millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. september 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 3072/95 riisituru ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. oktoobri 1974. aasta määruse (EMÜ) nr 2681/74 (toiduabiks ette nähtud põllumajandussaaduste ja -toodete tarnimisega seotud kulutuste ühendusepoolse rahastamise kohta) (3) artiklis 2 on sätestatud, et kulutuste osa, mis vastab ühenduse eeskirjade kohaselt kindlaksmääratud eksporditoetustele, kaetakse Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. oktoobri 1974. aasta määruse (EMÜ) nr 2681/74 (toiduabiks ette nähtud põllumajandussaaduste ja -toodete tarnimisega seotud kulutuste ühendusepoolse rahastamise kohta) (3) artiklis 2 on sätestatud, et kulutuste osa, mis vastab ühenduse eeskirjade kohaselt kindlaksmääratud eksporditoetustele, kaetakse Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust.

| (2) | Ühenduse toiduabiprogrammide eelarve koostamise ja haldamise lihtsustamiseks ning selleks et võimaldada liikmesriikidel teada saada ühenduse osalemise ulatust riiklike toiduabiprogrammide finantseerimisel, tuleb kindlaks määrata nende tegevuste jaoks antavate toetuste määr. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse toiduabiprogrammide eelarve koostamise ja haldamise lihtsustamiseks ning selleks et võimaldada liikmesriikidel teada saada ühenduse osalemise ulatust riiklike toiduabiprogrammide finantseerimisel, tuleb kindlaks määrata nende tegevuste jaoks antavate toetuste määr.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 3072/95 artikliga 13 ette nähtud eksporditoetuste üldsätteid ja rakenduseeskirju kohaldatakse mutatis mutandis eespool nimetatud toimingute suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 3072/95 artikliga 13 ette nähtud eksporditoetuste üldsätteid ja rakenduseeskirju kohaldatakse mutatis mutandis eespool nimetatud toimingute suhtes.

| (4) | Erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta riisi eksporditoetuse arvutamisel, on määratletud määruse (EÜ) nr 3072/95 artiklis 13. |
| --- | --- |

(4)

Erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta riisi eksporditoetuse arvutamisel, on määratletud määruse (EÜ) nr 3072/95 artiklis 13.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rahvusvaheliste konventsioonide või teiste abiprogrammide raames ettenähtud ühenduse ja siseriikliku toiduabialase tegevuse ja ühenduse teiste mittetulunduslike varustamistegevuste puhul kohaldatakse teravilja- ja riisisektori toodete suhtes toetusi, mis on kindlaks määratud vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. detsembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 329, 30.12.1995, lk 18. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 411/2002 (EÜT L 62, 5.3.2002, lk 27).

2

(3)  EÜT L 288, 25.10.1974, lk 1.

3

---

LISA

Komisjoni 25. novembri 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Toetuse summa |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 6,85 |
| 1101 00 15 9130 | 6,40 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 55,62 |
| 1102 20 10 9400 | 47,68 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 71,51 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| NB: Tootekoodid on sätestatud muudetud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1). |

(EUR/t)

Tootekood

Toetuse summa

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

6,85

1101 00 15 9130

6,40

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

55,62

1102 20 10 9400

47,68

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

71,51

1104 12 90 9100

0,00

NB: Tootekoodid on sätestatud muudetud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

---

| 26.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1943/2005,

25. november 2005,

millega määratakse kindlaks või madalaimad müügihinnad määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 175. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 15. detsembri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2571/97 (või müügi kohta alandatud hindadega ning toetuse andmise kohta koore, või ja kontsentreeritud või kasutamise korral pagaritoodete, jäätise ja teiste toiduainete valmistamiseks, (2) peavad sekkumisametid müüma pakkumiskutse raames teatavad nende valduses olevad võikogused ning andma toetust koore, või ja kontsentreeritud või eest. Kõnealuse määruse artiklis 18 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul, kusjuures see hind või toetus võib erineda vastavalt või kavandatud kasutusele, rasvasisaldusele ja kasutusviisile, ning samuti võib teha otsuse esitatud pakkumised tagasi lükata. Vastavalt tuleb kindlaks määrata ka töötlemistagatis(t) e suurus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 15. detsembri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2571/97 (või müügi kohta alandatud hindadega ning toetuse andmise kohta koore, või ja kontsentreeritud või kasutamise korral pagaritoodete, jäätise ja teiste toiduainete valmistamiseks, (2) peavad sekkumisametid müüma pakkumiskutse raames teatavad nende valduses olevad võikogused ning andma toetust koore, või ja kontsentreeritud või eest. Kõnealuse määruse artiklis 18 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul, kusjuures see hind või toetus võib erineda vastavalt või kavandatud kasutusele, rasvasisaldusele ja kasutusviisile, ning samuti võib teha otsuse esitatud pakkumised tagasi lükata. Vastavalt tuleb kindlaks määrata ka töötlemistagatis(t) e suurus.

| (2) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(2)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 175. individuaalse pakkumiskutse alusel taotletavad madalaimad müügihinnad ja töötlemistagatised on kehtestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 26. novembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Μäärust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 350, 20.12.1997, lk 3. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

2

---

LISA

Komisjoni 25. novembri 2005. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks või madalaimad müügihinnad määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 175. individuaalseks pakkumiskutseks

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Valem | A | B |
| Kasutusviis | Märgistusainetega | Märgistusaineteta | Märgistusainetega | Märgistusaineteta |
| Madalaim müügihind | Või ≥ 82 % | Muutmata | 206 | 210 | — | — |
| Kontsentreeritud | 204,1 | — | — | — |
| Töötlemistagatis | Muutmata | 79 | 79 | — | — |
| Kontsentreeritud | 79 | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Valem

A

B

Kasutusviis

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Madalaim müügihind

Või ≥ 82 %

Muutmata

206

210

—

—

Kontsentreeritud

204,1

—

—

—

Töötlemistagatis

Muutmata

79

79

—

—

Kontsentreeritud

79

—

—

—

---

| 26.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1944/2005,

25. november 2005,

millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 175. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 15. detsembri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2571/97 või müügi kohta alandatud hindadega ning toetuse andmise kohta koore, või ja kontsentreeritud või kasutamise korral pagaritoodete, jäätise ja teiste toiduainete valmistamiseks, (2) alusel peavad sekkumisametid müüma pakkumiskutse raames teatavad nende valduses olevad võikogused ning andma toetust koore, või ja kontsentreeritud või eest. Kõnealuse määruse artiklis 18 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul, kusjuures see hind või toetus võib erineda vastavalt või kavandatud kasutusele, rasvasisaldusele ja kasutusviisile, ning samuti võib teha otsuse esitatud pakkumised tagasi lükata. Vastavalt tuleb kindlaks määrata ka töötlemistagatis(t) e suurus, |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 15. detsembri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2571/97 või müügi kohta alandatud hindadega ning toetuse andmise kohta koore, või ja kontsentreeritud või kasutamise korral pagaritoodete, jäätise ja teiste toiduainete valmistamiseks, (2) alusel peavad sekkumisametid müüma pakkumiskutse raames teatavad nende valduses olevad võikogused ning andma toetust koore, või ja kontsentreeritud või eest. Kõnealuse määruse artiklis 18 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul, kusjuures see hind või toetus võib erineda vastavalt või kavandatud kasutusele, rasvasisaldusele ja kasutusviisile, ning samuti võib teha otsuse esitatud pakkumised tagasi lükata. Vastavalt tuleb kindlaks määrata ka töötlemistagatis(t) e suurus,

| (2) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(2)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 175. individuaalse pakkumiskutse alusel taotletav suurim toetus ja töötlemistagatised on kehtestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 26. novembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 350, 20.12.1997, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

2

---

LISA

Komisjoni 25. novembri 2005. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 175. individuaalseks pakkumiskutseks

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Valem | A | B |
| Kasutusviis | Märgistusainetega | Märgistusaineteta | Märgistusainetega | Märgistusaineteta |
| Suurim toetus | Või ≥ 82 % | 39 | 35 | 39 | 35 |
| Või < 82 % | — | 34,1 | — | 34 |
| Kontsentreeritud või | 46,5 | 42,6 | 46,5 | 42 |
| Koor | — | — | 19 | 15 |
| Töötlemistagatis | Või | 43 | — | 43 | — |
| Kontsentreeritud või | 51 | — | 51 | — |
| Koor | — | — | 21 | — |

(EUR/100 kg)

Valem

A

B

Kasutusviis

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Suurim toetus

Või ≥ 82 %

39

35

39

35

Või < 82 %

—

34,1

—

34

Kontsentreeritud või

46,5

42,6

46,5

42

Koor

—

—

19

15

Töötlemistagatis

Või

43

—

43

—

Kontsentreeritud või

51

—

51

—

Koor

—

—

21

—

---

| 26.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1945/2005,

25. november 2005,

millega määratakse kindlaks kontsentreeritud või suurim toetus määruses (EMÜ) nr 429/90 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 347. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 20. veebruari 1990. aasta määrusele (EMÜ) nr 429/90 ühenduses otsetarbimiseks mõeldud kontsentreeritud võile pakkumiskutse teel toetuse andmise kohta, (2) avavad sekkumisametid alalise pakkumiskutse kontsentreeritud võile toetuse andmiseks. Kõnealuse määruse artiklis 6 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse puhul saadud pakkumisi silmas pidades kehtestatakse suurim toetus kontsentreeritud võile, mille rasvasisaldus on vähemalt 96 %, või otsustatakse pakkumist mitte jätkata. Sellele vastavalt tuleb kehtestada lõppkasutustagatis. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 20. veebruari 1990. aasta määrusele (EMÜ) nr 429/90 ühenduses otsetarbimiseks mõeldud kontsentreeritud võile pakkumiskutse teel toetuse andmise kohta, (2) avavad sekkumisametid alalise pakkumiskutse kontsentreeritud võile toetuse andmiseks. Kõnealuse määruse artiklis 6 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse puhul saadud pakkumisi silmas pidades kehtestatakse suurim toetus kontsentreeritud võile, mille rasvasisaldus on vähemalt 96 %, või otsustatakse pakkumist mitte jätkata. Sellele vastavalt tuleb kehtestada lõppkasutustagatis.

| (2) | Saadud pakkumisi silmas pidades tuleks suurim toetus kehtestada allpool sätestatud tasemel ning sellele vastavalt tuleks määrata lõppkasutustagatis. |
| --- | --- |

(2)

Saadud pakkumisi silmas pidades tuleks suurim toetus kehtestada allpool sätestatud tasemel ning sellele vastavalt tuleks määrata lõppkasutustagatis.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EMÜ) nr 429/90 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 347. individuaalsets pakkumiskutseks on kehtestatud järgmine suurim toetus ja lõppkasutustagatis:

| — | suurim toetus |
| --- | --- |

—

suurim toetus

45,5 EUR/100 kg,

| — | lõppkasutustagatis |
| --- | --- |

—

lõppkasutustagatis

50 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 26. novembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 45, 21.2.1990, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

2

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 26.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/22

---

KOMISJONI OTSUS,

16. juuni 2004,

Hispaania poolt Siderúrgica Añón SA suhtes rakendatud meetmete kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 1813 all)

(Ainult hispaaniakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/827/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvese Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles palunud huvitatud pooltel esitada oma seisukohad vastavalt ülalpool tsiteeritud tingimustele (1) ja nende seisukohti arvesse võttes,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Vastavalt pressiaruannetele selle kohta, et uus äriühing Siderúrgica Añón SA (edaspidi “Siderúrgica Añón”) oli Galicia piirkondliku valitsuse toel saanud laenu summas 9,62 miljonit eurot valtspingi installeerimiseks, taotles komisjon oma 14. mai 2001. aasta kirjaga selle meetme kohta teavet. 2. juuli 2001. aasta kirjaga saatis komisjon nimetatud taotluse kohta meeldetuletuse. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt pressiaruannetele selle kohta, et uus äriühing Siderúrgica Añón SA (edaspidi “Siderúrgica Añón”) oli Galicia piirkondliku valitsuse toel saanud laenu summas 9,62 miljonit eurot valtspingi installeerimiseks, taotles komisjon oma 14. mai 2001. aasta kirjaga selle meetme kohta teavet. 2. juuli 2001. aasta kirjaga saatis komisjon nimetatud taotluse kohta meeldetuletuse.

| (2) | 10. juuli 2001. aasta kirjaga teavitasid Hispaania ametivõimud komisjoni laenu olemasolust ja Galicia majandusarenguinstituudi (edaspidi “IGAPE”) antud garantiist. |
| --- | --- |

(2)

10. juuli 2001. aasta kirjaga teavitasid Hispaania ametivõimud komisjoni laenu olemasolust ja Galicia majandusarenguinstituudi (edaspidi “IGAPE”) antud garantiist.

| (3) | 27. juuli 2001. aasta kirjaga taotles komisjon lisateavet laenutingimuste ja garantii kohta. |
| --- | --- |

(3)

27. juuli 2001. aasta kirjaga taotles komisjon lisateavet laenutingimuste ja garantii kohta.

| (4) | Kahe meeldetuletuse järel 19. septembrist ja 12. oktoobrist 2001 esitasid Hispaania ametivõimud nõutavad andmed 25. oktoobri 2001. aasta kirjaga (täiendatud 12. novembri 2001. aasta kirjaga). |
| --- | --- |

(4)

Kahe meeldetuletuse järel 19. septembrist ja 12. oktoobrist 2001 esitasid Hispaania ametivõimud nõutavad andmed 25. oktoobri 2001. aasta kirjaga (täiendatud 12. novembri 2001. aasta kirjaga).

| (5) | 20. detsembri 2001. aasta kirjaga teatas komisjon Hispaaniale oma otsusest algatada nimetatud meetmete suhtes menetlus vastavalt komisjoni 18. detsembri 1996. aasta otsuse 2496/96/ESTÜ artikli 6 lõikele 5, mis sätestab ühenduse eeskirjad riigiabi kohta terasetööstusele (2) (edaspidi “teraseabikoodeks”). |
| --- | --- |

(5)

20. detsembri 2001. aasta kirjaga teatas komisjon Hispaaniale oma otsusest algatada nimetatud meetmete suhtes menetlus vastavalt komisjoni 18. detsembri 1996. aasta otsuse 2496/96/ESTÜ artikli 6 lõikele 5, mis sätestab ühenduse eeskirjad riigiabi kohta terasetööstusele (2) (edaspidi “teraseabikoodeks”).

| (6) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas. (3) Komisjon kutsus huvitatud osapooli üles esitama oma seisukohad nende meetmete kohta. Samal ajal väljastas komisjon teabe esitamise korralduse teatud informatsiooni omandamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas. (3) Komisjon kutsus huvitatud osapooli üles esitama oma seisukohad nende meetmete kohta. Samal ajal väljastas komisjon teabe esitamise korralduse teatud informatsiooni omandamiseks.

| (7) | 1. märtsi 2002. aasta kirjaga esitasid Hispaania ametivõimud oma seisukohad ja osa nõutud teabest. Puuduv teave esitati 19. aprilli 2002. aasta kirjaga ning seda täiendati 7. mai 2002. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(7)

1. märtsi 2002. aasta kirjaga esitasid Hispaania ametivõimud oma seisukohad ja osa nõutud teabest. Puuduv teave esitati 19. aprilli 2002. aasta kirjaga ning seda täiendati 7. mai 2002. aasta kirjaga.

| (8) | Komisjon sai huvitatud osapooltelt nende seisukohad. Ta saatis need Hispaaniale, kes sai võimaluse reageerida; Hispaania märkused saabusid 26. märtsi 2002 kirjaga. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon sai huvitatud osapooltelt nende seisukohad. Ta saatis need Hispaaniale, kes sai võimaluse reageerida; Hispaania märkused saabusid 26. märtsi 2002 kirjaga.

| (9) | Vastavalt Hispaania esitatud andmetele otsustas komisjon 2. juulil 2002 laiendada ka teistele meetmetele menetlust, mis oli juba algatatud laenu ja garantii suhtes (vt põhjendus 2). |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt Hispaania esitatud andmetele otsustas komisjon 2. juulil 2002 laiendada ka teistele meetmetele menetlust, mis oli juba algatatud laenu ja garantii suhtes (vt põhjendus 2).

| (10) | 9. augusti 2002. aasta kirjaga esitasid Hispaania ametivõimud oma seisukohad. |
| --- | --- |

(10)

9. augusti 2002. aasta kirjaga esitasid Hispaania ametivõimud oma seisukohad.

| (11) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas. (4) Komisjon kutsus huvitatud osapooli üles esitama oma seisukohad nende meetmete kohta. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas. (4) Komisjon kutsus huvitatud osapooli üles esitama oma seisukohad nende meetmete kohta.

| (12) | Komisjon sai huvitatud osapooltelt nende seisukohad. Ta edastas need Hispaaniale, kellele anti võimalus reageerida. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon sai huvitatud osapooltelt nende seisukohad. Ta edastas need Hispaaniale, kellele anti võimalus reageerida.

II.   FAKTID

1.   Abisaaja

| (13) | Siderúrgica Añón on jaanuaris 2000 terasetoodete tootmiseks ja müügiks rajatud äriühing. Ta alustas katsetootmist märtsis 2002. Asutamise ajal oli ühingu aktsiakapital 3 004 800 eurot, aktsiad olid märgitud Hierros Añón SA (edaspidi “Hierros Añón”) (66,66 %) ja Rodonita SL (edaspidi “Rodonita”) (33,33 %) poolt. |
| --- | --- |

(13)

Siderúrgica Añón on jaanuaris 2000 terasetoodete tootmiseks ja müügiks rajatud äriühing. Ta alustas katsetootmist märtsis 2002. Asutamise ajal oli ühingu aktsiakapital 3 004 800 eurot, aktsiad olid märgitud Hierros Añón SA (edaspidi “Hierros Añón”) (66,66 %) ja Rodonita SL (edaspidi “Rodonita”) (33,33 %) poolt.

| (14) | Hierros Añón tegeleb terasetoodete müügiga. Oma tütarettevõtja Gallega de Mallas SL (edaspidi “Gallega de Mallas”) kaudu toodab ta ka keevitatud terasvõrku. |
| --- | --- |

(14)

Hierros Añón tegeleb terasetoodete müügiga. Oma tütarettevõtja Gallega de Mallas SL (edaspidi “Gallega de Mallas”) kaudu toodab ta ka keevitatud terasvõrku.

| (15) | Järgmises tabelis on esitatud asjakohased arvnäitajad kontserni kohta: | 1999 | 2000 |
| --- | --- | --- | --- |
| | Töötajaid | Käive
  (miljonit eurot) | Bilansimaht
  (miljonit eurot) | Töötajaid | Käive
  (miljonit eurot) | Bilansimaht
  (miljonit eurot) |
| Gallega de Mallas | 22 | 15,2 | 9,9 | 22 | 18,4 | 9,9 |
| Hierros Añón | ei kohaldata | 18,0 | 9,8 | 20 | 22,5 | 15,4 |
| Promociones Añón | 0 | 0,0 | 0,2 | 0 | 0,0 | 0,2 |
| Siderúrgica Añón | 0 | 0,0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 12,0 |
| Kokku | | 33,2 | 19,9 | 42 | 40,9 | 37,5 |

(15)

Järgmises tabelis on esitatud asjakohased arvnäitajad kontserni kohta:

1999

2000

Töötajaid

Käive

(miljonit eurot)

Bilansimaht

(miljonit eurot)

Töötajaid

Käive

(miljonit eurot)

Bilansimaht

(miljonit eurot)

Gallega de Mallas

22

15,2

9,9

22

18,4

9,9

Hierros Añón

ei kohaldata

18,0

9,8

20

22,5

15,4

Promociones Añón

0

0,0

0,2

0

0,0

0,2

Siderúrgica Añón

0

0,0

0,0

0

0,0

12,0

Kokku

33,2

19,9

42

40,9

37,5

| (16) | Rodonita SL on Epifanio Campo kontsernile (edaspidi “Epifanio Campo”) kuuluv äriühing, mis tegutseb peamiselt tööstuslike materjalide sektoris. |
| --- | --- |

(16)

Rodonita SL on Epifanio Campo kontsernile (edaspidi “Epifanio Campo”) kuuluv äriühing, mis tegutseb peamiselt tööstuslike materjalide sektoris.

| (17) | Järgmises tabelis on asjakohased arvnäitajaid ettevõtete kohta, mille aktsiatest Rodonita omab rohkem kui 25 %: | 1999 | 2000 |
| --- | --- | --- | --- |
| | Töötajaid | Käive
  (miljonit eurot) | Bilansimaht
  (miljonit eurot) | Töötajaid | Käive
  (miljonit eurot) | Bilansimaht
  (miljonit eurot) |
| Pretensados Campo | 20 | 1,99 | 1,86 | 19 | 1,52 | 2,41 |
| Campo Brick | 37 | 1,12 | 12,61 | 26 | 3,93 | 13,89 |
| Epifanio Campo | 26 | 6,16 | 11,92 | 27 | 12,21 | 17,69 |
| Nueva Cerámica Campo | 35 | 4,20 | 6,93 | 32 | 4,34 | 6,22 |
| A Ostreira | 7 | 0,17 | 0,86 | 7 | 0,26 | 0,90 |
| Cerámica Campor Saez | 25 | 0,87 | 0,74 | 29 | 1,48 | 0,80 |
| Siderúrgica Añón | 0 | 0,0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 12,0 |
| Kokku | 150 | 14,51 | 34,93 | 140 | 23,74 | 53,94 |

(17)

Järgmises tabelis on asjakohased arvnäitajaid ettevõtete kohta, mille aktsiatest Rodonita omab rohkem kui 25 %:

1999

2000

Töötajaid

Käive

(miljonit eurot)

Bilansimaht

(miljonit eurot)

Töötajaid

Käive

(miljonit eurot)

Bilansimaht

(miljonit eurot)

Pretensados Campo

20

1,99

1,86

19

1,52

2,41

Campo Brick

37

1,12

12,61

26

3,93

13,89

Epifanio Campo

26

6,16

11,92

27

12,21

17,69

Nueva Cerámica Campo

35

4,20

6,93

32

4,34

6,22

A Ostreira

7

0,17

0,86

7

0,26

0,90

Cerámica Campor Saez

25

0,87

0,74

29

1,48

0,80

Siderúrgica Añón

0

0,0

0,0

0

0,0

12,0

Kokku

150

14,51

34,93

140

23,74

53,94

| (18) | Hispaania ametivõimude poolt esitatud teabe kohaselt on Hierros Añón’i ja Rodonita peamised eesmärgid selle investeeringuga: a) katta oma vajadused terasetoodete järele, et mitte sõltuda välistest allikatest nagu seni; b) saavutada oma toodete ühtlane kvaliteet; c) suurendada kontsernisiseselt lisandväärtust. Planeeritud on 70 % Siderúrgica Añón’i toodangu suunamine kontserni ettevõtetesse, ülejäänu eksporditakse ühendusest välja (peamiselt Põhja-Aafrikasse ja Ladina-Ameerikasse, võimalik, et ka Aasiasse). See protsent väheneb projekti teise osa lõpuleviimisega. |
| --- | --- |

(18)

Hispaania ametivõimude poolt esitatud teabe kohaselt on Hierros Añón’i ja Rodonita peamised eesmärgid selle investeeringuga: a) katta oma vajadused terasetoodete järele, et mitte sõltuda välistest allikatest nagu seni; b) saavutada oma toodete ühtlane kvaliteet; c) suurendada kontsernisiseselt lisandväärtust. Planeeritud on 70 % Siderúrgica Añón’i toodangu suunamine kontserni ettevõtetesse, ülejäänu eksporditakse ühendusest välja (peamiselt Põhja-Aafrikasse ja Ladina-Ameerikasse, võimalik, et ka Aasiasse). See protsent väheneb projekti teise osa lõpuleviimisega.

| (19) | Projekti investeerimiskulud kokku on esialgsete arvestuste kohaselt 29 992 589 eurot. Projekti finantseerimine oli planeeritud omaressurssidest, riigiabist ja laenudest. |
| --- | --- |

(19)

Projekti investeerimiskulud kokku on esialgsete arvestuste kohaselt 29 992 589 eurot. Projekti finantseerimine oli planeeritud omaressurssidest, riigiabist ja laenudest.

2.   Turg

| (20) | Äriühing teeb oma valmistooted (betooni sarrusvardaid varraste või torude kujul) avaturult ostetud terastoorikutest. Betooni sarrusvardad on ehitussektoris kasutatav madala lisandväärtusega toode. |
| --- | --- |

(20)

Äriühing teeb oma valmistooted (betooni sarrusvardaid varraste või torude kujul) avaturult ostetud terastoorikutest. Betooni sarrusvardad on ehitussektoris kasutatav madala lisandväärtusega toode.

| (21) | Ehkki aastatel 1995–1997 vähenesid tootmismahud oluliselt (näiteks tootmismahu vähenemine Itaalias kuni 3,4 miljonit tonni aastas), kannatab sektor, milles tegutseb Siderúrgica Añón, liigse tootmisvõimsuse all, nagu näitavad ka järgmised tabelid:








  Sirged sarrusvardad | Ühenduse toodang
  (miljonit tonni) | Ühenduse tootmisvõimsus
  (miljonit tonni) | Rakendusaste (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1997 | 11,8 | 19,5 | 60,2 |
| 1998 | 12,0 | 18,2 | 65,6 |
| 1999 | 12,0 | 17,6 | 68,5 |
| 2000 | 12,5 | 17,5 | 71,4 |
| Allikas: ühenduse söe- ja terasetööstuse investeeringuaruanded. Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus. |

(21)

Ehkki aastatel 1995–1997 vähenesid tootmismahud oluliselt (näiteks tootmismahu vähenemine Itaalias kuni 3,4 miljonit tonni aastas), kannatab sektor, milles tegutseb Siderúrgica Añón, liigse tootmisvõimsuse all, nagu näitavad ka järgmised tabelid:

Sirged sarrusvardad

Ühenduse toodang

(miljonit tonni)

Ühenduse tootmisvõimsus

(miljonit tonni)

Rakendusaste (%)

1997

11,8

19,5

60,2

1998

12,0

18,2

65,6

1999

12,0

17,6

68,5

2000

12,5

17,5

71,4

Allikas: ühenduse söe- ja terasetööstuse investeeringuaruanded. Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus.

| Rullikeeratud sarrusvardad | Ühenduse toodang
  (miljonit tonni) | Ühenduse tootmisvõimsus
  (miljonit tonni) | Rakendusaste (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1997 | 2,0 | 2,8 | 70,6 |
| 1998 | 1,7 | 2,8 | 60,2 |
| 1999 | 2,2 | 2,8 | 77,1 |
| 2000 | 3,0 | 3,7 | 80,5 |
| Allikas: ühenduse söe- ja terasetööstuse investeeringuaruanded. Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus. |

Rullikeeratud sarrusvardad

Ühenduse toodang

(miljonit tonni)

Ühenduse tootmisvõimsus

(miljonit tonni)

Rakendusaste (%)

1997

2,0

2,8

70,6

1998

1,7

2,8

60,2

1999

2,2

2,8

77,1

2000

3,0

3,7

80,5

Allikas: ühenduse söe- ja terasetööstuse investeeringuaruanded. Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus.

| (22) | 1999. aastal eksportis Hispaania ülejäänud Euroopa Liitu umbes 480 000 tonni nimetatud tooteid. Ülejäänud ühendusest imporditi umbes 290 000 tonni. |
| --- | --- |

(22)

1999. aastal eksportis Hispaania ülejäänud Euroopa Liitu umbes 480 000 tonni nimetatud tooteid. Ülejäänud ühendusest imporditi umbes 290 000 tonni.

| (23) | Betooni sarrusvardaid toodetakse kõigis ühenduse riikides, välja arvatud Iirimaa, Rootsi ja Soome. |
| --- | --- |

(23)

Betooni sarrusvardaid toodetakse kõigis ühenduse riikides, välja arvatud Iirimaa, Rootsi ja Soome.

3.   Meetmete kirjeldus

| (24) | 10. novembril 2000 määras Galicia piirkondlik valitsus IGAPE kaudu Siderúrgica Añón’ile toetuse summas 2 399 407 eurot, mis moodustab 8 % toetuse saamise tingimustele vastavatest kuludest (millest 285 681 eurot maksti enne 31. juulit 2002). IGAPE (Instituto Gallego de Promoción económica) loodi 1993. aastal ja see suunab Galicia piirkondliku valitsuse tegevust Galicia majanduse stimuleerimiseks. |
| --- | --- |

(24)

10. novembril 2000 määras Galicia piirkondlik valitsus IGAPE kaudu Siderúrgica Añón’ile toetuse summas 2 399 407 eurot, mis moodustab 8 % toetuse saamise tingimustele vastavatest kuludest (millest 285 681 eurot maksti enne 31. juulit 2002). IGAPE (Instituto Gallego de Promoción económica) loodi 1993. aastal ja see suunab Galicia piirkondliku valitsuse tegevust Galicia majanduse stimuleerimiseks.

| (25) | 29. detsembril 2000 andis Hispaania teadus- ja tehnoloogiaministeerium välja intressivaba laenu summas 1 803 036 eurot 15aastase tagasimaksetähtajaga ja 5aastase maksevaba perioodiga. |
| --- | --- |

(25)

29. detsembril 2000 andis Hispaania teadus- ja tehnoloogiaministeerium välja intressivaba laenu summas 1 803 036 eurot 15aastase tagasimaksetähtajaga ja 5aastase maksevaba perioodiga.

| (26) | 2. aprillil 2001 sõlmis Siderúrgica Añón sündikaatlaenulepingu seitsme pangaga summale 9 616 193 eurot, mis on osa Galicia piirkondliku valitsuse ja nende pankade vahelisest suuremast lepingust, niinimetatud Inversiones Estratégicas de Galicia (INESGA) krediidist. (5) Intressimäär on kolme kuu Euribor + 25 baaspunkti ja ühekordne vormistamistasu 0,5 %. 30 % laenusumma tagastamine on täiendavalt garanteeritud IGAPE poolt. Selle garantii pealt tasub äriühing 0,2 % garantiisummale vastavat garantiipreemiat. Samuti oli IGAPE 1. veebruaril 2001 nõustunud tasuma intressimäära 25 baaspunkti ning laenu vormistamistasu. |
| --- | --- |

(26)

2. aprillil 2001 sõlmis Siderúrgica Añón sündikaatlaenulepingu seitsme pangaga summale 9 616 193 eurot, mis on osa Galicia piirkondliku valitsuse ja nende pankade vahelisest suuremast lepingust, niinimetatud Inversiones Estratégicas de Galicia (INESGA) krediidist. (5) Intressimäär on kolme kuu Euribor + 25 baaspunkti ja ühekordne vormistamistasu 0,5 %. 30 % laenusumma tagastamine on täiendavalt garanteeritud IGAPE poolt. Selle garantii pealt tasub äriühing 0,2 % garantiisummale vastavat garantiipreemiat. Samuti oli IGAPE 1. veebruaril 2001 nõustunud tasuma intressimäära 25 baaspunkti ning laenu vormistamistasu.

| (27) | 19. aprillil 2001 suurendati Siderúrgica Añón’i aktsiakapitali 10 217 220 euroni. Avalik-õiguslik äriühing SODIGA Galicia SCR, SA (edaspidi “SODIGA”) maksis 1 803 060 eurot (tegelik sissemakse on siiski vaid aktsiad väärtuses 1 202 040 eurot, kuna aktsia eest makstavat hinda 60 eurot aktsia kohta suurendati 30 eurose ülekursi võrra), Hierros Añón 4 006 860 eurot ja Rodonita 2 003 520 eurot. Eraisikutest osanikud maksid 60 eurot aktsia kohta, millest pool maksti kohe ja teine pool 2001. aasta septembri lõpuks. Pärast kapitali suurendamist jaotus Siderúrgica Añón’i kapital järgmiselt: Hierros Añón 58,82 %; Rodonita 29,41 %; SODIGA 11,76 %. Samuti sõlmisid osapooled lepingu, mille kohaselt Hierros Añón ja Rodonita (või Siderúrgica Añón ise) võtsid endale kohustuse SODIGA ees osta SODIGA osalus hiljemalt 19. aprillil 2007 kõrgema summa eest kahest järgmisest: a) ettevõtte teoreetiline arvestuslik väärtus, mille vajaduse korral määrab kindlaks sõltumatu ekspertiis; või b) 141,85 % esimesest sissemaksest, s.o 2 557 640,61 eurot. Alates 30. detsembrist 2002 saab SODIGA Siderúrgica Añón’ilt lõppsumma ettemaksena viis aastast osamakset summas 150 916 eurot. |
| --- | --- |

(27)

19. aprillil 2001 suurendati Siderúrgica Añón’i aktsiakapitali 10 217 220 euroni. Avalik-õiguslik äriühing SODIGA Galicia SCR, SA (edaspidi “SODIGA”) maksis 1 803 060 eurot (tegelik sissemakse on siiski vaid aktsiad väärtuses 1 202 040 eurot, kuna aktsia eest makstavat hinda 60 eurot aktsia kohta suurendati 30 eurose ülekursi võrra), Hierros Añón 4 006 860 eurot ja Rodonita 2 003 520 eurot. Eraisikutest osanikud maksid 60 eurot aktsia kohta, millest pool maksti kohe ja teine pool 2001. aasta septembri lõpuks. Pärast kapitali suurendamist jaotus Siderúrgica Añón’i kapital järgmiselt: Hierros Añón 58,82 %; Rodonita 29,41 %; SODIGA 11,76 %. Samuti sõlmisid osapooled lepingu, mille kohaselt Hierros Añón ja Rodonita (või Siderúrgica Añón ise) võtsid endale kohustuse SODIGA ees osta SODIGA osalus hiljemalt 19. aprillil 2007 kõrgema summa eest kahest järgmisest: a) ettevõtte teoreetiline arvestuslik väärtus, mille vajaduse korral määrab kindlaks sõltumatu ekspertiis; või b) 141,85 % esimesest sissemaksest, s.o 2 557 640,61 eurot. Alates 30. detsembrist 2002 saab SODIGA Siderúrgica Añón’ilt lõppsumma ettemaksena viis aastast osamakset summas 150 916 eurot.

| (28) | SODIGA on Galicia piirkondliku valitsuse poolt kontrollitav riskikapitalifirma, kes tegeleb ajutise osalemisega Galicia majanduse ja tööstuse arendamisega seotud ettevõtetes. SODIGA aktsionärid on Galicia piirkondlik valitsus (20,6 % otseselt ja 46,6 % IGAPE kaudu) ja finantsasutused (32,8 %). SODIGA saab IGAPE toetusi, mis aastaks 2000 moodustasid 6 861 574,89 eurot. Neid toetusi peab kasutama eriinvesteeringute rahastamiseks, s.o investeeringuid, mis on riskantsemad kui tavaliselt või mille tagasimaksetähtaeg või amortisatsiooniperiood on pikem, või investeeringuid teatud geograafilistes piirkondades. |
| --- | --- |

(28)

SODIGA on Galicia piirkondliku valitsuse poolt kontrollitav riskikapitalifirma, kes tegeleb ajutise osalemisega Galicia majanduse ja tööstuse arendamisega seotud ettevõtetes. SODIGA aktsionärid on Galicia piirkondlik valitsus (20,6 % otseselt ja 46,6 % IGAPE kaudu) ja finantsasutused (32,8 %). SODIGA saab IGAPE toetusi, mis aastaks 2000 moodustasid 6 861 574,89 eurot. Neid toetusi peab kasutama eriinvesteeringute rahastamiseks, s.o investeeringuid, mis on riskantsemad kui tavaliselt või mille tagasimaksetähtaeg või amortisatsiooniperiood on pikem, või investeeringuid teatud geograafilistes piirkondades.

| (29) | 1. märtsil 2002 suurendati Siderúrgica Añón’i aktsiakapitali täiendavalt 4 207 140 euro võrra. Kolm aktsionäri märkisid aktsiaid vastavalt endi osalusele (SODIGA maksis 495 180 eurot) ja ühesugustel tingimustel kõigi kolme aktsionäri jaoks, mis puudutab aktsia hinda ja makseid. Samuti sõlmisid osapooled lepingu, mille kohaselt Hierros Añón ja Rodonita (või Siderúrgica Añón ise) võtsid endale kohustuse SODIGA ees osta SODIGA osalus hiljemalt 19. aprillil 2007 kõrgema summa eest kahest järgmisest: a) ettevõtte teoreetiline arvestuslik väärtus, mille vajaduse korral määrab kindlaks sõltumatu ekspertiis; või b) 133,82 % esimesest sissemaksest, s.o 662 650 eurot. Alates 30. detsembrist 2003 saab SODIGA Siderúrgica Añón'ilt lõppsumma ettemaksena neli aastast osamakset summas 41 867 eurot. |
| --- | --- |

(29)

1. märtsil 2002 suurendati Siderúrgica Añón’i aktsiakapitali täiendavalt 4 207 140 euro võrra. Kolm aktsionäri märkisid aktsiaid vastavalt endi osalusele (SODIGA maksis 495 180 eurot) ja ühesugustel tingimustel kõigi kolme aktsionäri jaoks, mis puudutab aktsia hinda ja makseid. Samuti sõlmisid osapooled lepingu, mille kohaselt Hierros Añón ja Rodonita (või Siderúrgica Añón ise) võtsid endale kohustuse SODIGA ees osta SODIGA osalus hiljemalt 19. aprillil 2007 kõrgema summa eest kahest järgmisest: a) ettevõtte teoreetiline arvestuslik väärtus, mille vajaduse korral määrab kindlaks sõltumatu ekspertiis; või b) 133,82 % esimesest sissemaksest, s.o 662 650 eurot. Alates 30. detsembrist 2003 saab SODIGA Siderúrgica Añón'ilt lõppsumma ettemaksena neli aastast osamakset summas 41 867 eurot.

4.   Menetluse algatamise alused

| (30) | Oma otsuses menetluse algatamise kohta väljendas komisjon kahtlusi selle kohta, kas SODIGA poolset osaluse omandamist Siderúrgica Añón’i aktsiakapitalis saab käsitleda riskikapitali andmisena vastavalt turumajanduse tavapärastele investeerimistavadele ning kas garantii eest makstud hind vastab turuhinnale. Lisaks sellele väljendas komisjon kahtlust nimetatud meetmete, nii nagu ka teiste Hispaania ametivõimude poolt rakendatud, eelmises jaotises kirjeldatud investeeringu rahastamismeetmete ühisturuga kokkusobivuse suhtes. |
| --- | --- |

(30)

Oma otsuses menetluse algatamise kohta väljendas komisjon kahtlusi selle kohta, kas SODIGA poolset osaluse omandamist Siderúrgica Añón’i aktsiakapitalis saab käsitleda riskikapitali andmisena vastavalt turumajanduse tavapärastele investeerimistavadele ning kas garantii eest makstud hind vastab turuhinnale. Lisaks sellele väljendas komisjon kahtlust nimetatud meetmete, nii nagu ka teiste Hispaania ametivõimude poolt rakendatud, eelmises jaotises kirjeldatud investeeringu rahastamismeetmete ühisturuga kokkusobivuse suhtes.

III.   HUVITATUD OSAPOOLTE SEISUKOHAD

| (31) | Oma 2002. aasta 22. veebruari kirjas märkis Euroopa sõltumatute terasetootjate assotsiatsioon (EISA), et abi oli ühisturuga kokkusobimatu, kuna: a) terasvarraste turg kannatas liigse tootmisvõimsuse all, b) investeering ei hakkaks kunagi kasumit tootma ja viiks vaid konkurentsi kahjustamisele, ning c) mitte ükski eraettevõtja ei riskiks oma kapitaliga nende toodete tootmiseks praegustes turutingimustes. |
| --- | --- |

(31)

Oma 2002. aasta 22. veebruari kirjas märkis Euroopa sõltumatute terasetootjate assotsiatsioon (EISA), et abi oli ühisturuga kokkusobimatu, kuna: a) terasvarraste turg kannatas liigse tootmisvõimsuse all, b) investeering ei hakkaks kunagi kasumit tootma ja viiks vaid konkurentsi kahjustamisele, ning c) mitte ükski eraettevõtja ei riskiks oma kapitaliga nende toodete tootmiseks praegustes turutingimustes.

| (32) | Oma 5. märtsi 2002. aasta kirjas leidis Unión de Empresas Siderúrgicas (UNESID), et on ebaloogiline, kui riiklikke vahendeid kasutataks uue tootmisvõimsuse rajamiseks sektoris, kus märkimisväärne hulk riiklikke vahendeid oli kulutatud tööjõu ja tootmisvõimsuse vähendamisele. |
| --- | --- |

(32)

Oma 5. märtsi 2002. aasta kirjas leidis Unión de Empresas Siderúrgicas (UNESID), et on ebaloogiline, kui riiklikke vahendeid kasutataks uue tootmisvõimsuse rajamiseks sektoris, kus märkimisväärne hulk riiklikke vahendeid oli kulutatud tööjõu ja tootmisvõimsuse vähendamisele.

| (33) | Oma 8. märtsi 2002. aasta kirjas väitis Federacciai, Itaalia terasefirmade föderatsioon, et terasvarraste turg kannatas liigse tootmisvõimsuse all ja seetõttu kaasnes investeeringuga selles sektoris kõrge riskitase ning kasumlikkus oli ebatõenäoline. Lisaks sellele märgiti kirjas, et SODIGA ja INESGA kaasamise põhjustasid poliitilised kaalutlused. Lõpetuseks, INESGA kaudu antud laenu intressimäär ja garanteerimise eest makstud tasu ei vastanud turutingimustele. |
| --- | --- |

(33)

Oma 8. märtsi 2002. aasta kirjas väitis Federacciai, Itaalia terasefirmade föderatsioon, et terasvarraste turg kannatas liigse tootmisvõimsuse all ja seetõttu kaasnes investeeringuga selles sektoris kõrge riskitase ning kasumlikkus oli ebatõenäoline. Lisaks sellele märgiti kirjas, et SODIGA ja INESGA kaasamise põhjustasid poliitilised kaalutlused. Lõpetuseks, INESGA kaudu antud laenu intressimäär ja garanteerimise eest makstud tasu ei vastanud turutingimustele.

| (34) | Oma 2002. aasta 17. oktoobri kirjas märkis UK Steel Enterprise Ltd. (edaspidi “UK Steel”), et sektorit iseloomustasid liigne tootmisvõimsus, ülemäärane kolmanda riigi konkurents ja madalad hinnad ning see kõik viitas sellele, et normaalne eraettevõtja ei oleks paigutanud kapitali uue tootmisvõimsuse loomisesse. On küsitav, kas Hierros Añón ja Rodonita ise oleksid sellesse projekti investeerinud, kui ebaseaduslik riigiabi ei oleks olnud saadaval. Peale selle oleks tõsiasi, et Hierros Añón ja Rodonita kasutasid 70 % toodangust endi sisemisteks vajadusteks, muutnud küsitavaks Siderúrgica Añón’i võimaliku kasumi. Toote siirdehinna arvutus oleks olnud läbipaistmatu ning arvatavasti suunatud pigem Hierros Añón’i ja Rodonita kui Siderúrgica Añón’i kasumlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(34)

Oma 2002. aasta 17. oktoobri kirjas märkis UK Steel Enterprise Ltd. (edaspidi “UK Steel”), et sektorit iseloomustasid liigne tootmisvõimsus, ülemäärane kolmanda riigi konkurents ja madalad hinnad ning see kõik viitas sellele, et normaalne eraettevõtja ei oleks paigutanud kapitali uue tootmisvõimsuse loomisesse. On küsitav, kas Hierros Añón ja Rodonita ise oleksid sellesse projekti investeerinud, kui ebaseaduslik riigiabi ei oleks olnud saadaval. Peale selle oleks tõsiasi, et Hierros Añón ja Rodonita kasutasid 70 % toodangust endi sisemisteks vajadusteks, muutnud küsitavaks Siderúrgica Añón’i võimaliku kasumi. Toote siirdehinna arvutus oleks olnud läbipaistmatu ning arvatavasti suunatud pigem Hierros Añón’i ja Rodonita kui Siderúrgica Añón’i kasumlikkuse suurendamisele.

| (35) | Oma 31. juuli 2002. aasta kirjaga tegi Siderúrgica Añón järgmised avaldused: |
| --- | --- |

(35)

Oma 31. juuli 2002. aasta kirjaga tegi Siderúrgica Añón järgmised avaldused:

| (36) | Äriühingu väitel kehtis 23. juulist 2002 terasesektori kohta komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (6) (edaspidi “VKE määrus”). Tõsiasi, et abi anti enne ESTÜ lepingu lõppemist, ei omanud tähtsust, kuna vastavalt väljakujunenud pretsedendiõigusele pidid komisjoni otsused abi kokkusobivuse kohta põhinema otsuse tegemise, mitte abi andmise ajal olemasolevatel faktidel ja seadustel. Lisaks, komisjoni teatises kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta õigusvastase riigiabi hindamiseks, (7) millele viitas komisjoni teatis ESTÜ lepingu (8) lõppemisest tulenevate konkurentsijuhtude käsitlemise teatud aspektide kohta, oli nimetatud vaid raamistikku, juhiseid, teadaandeid ja teatisi, mitte aga määrusi. |
| --- | --- |

(36)

Äriühingu väitel kehtis 23. juulist 2002 terasesektori kohta komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (6) (edaspidi “VKE määrus”). Tõsiasi, et abi anti enne ESTÜ lepingu lõppemist, ei omanud tähtsust, kuna vastavalt väljakujunenud pretsedendiõigusele pidid komisjoni otsused abi kokkusobivuse kohta põhinema otsuse tegemise, mitte abi andmise ajal olemasolevatel faktidel ja seadustel. Lisaks, komisjoni teatises kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta õigusvastase riigiabi hindamiseks, (7) millele viitas komisjoni teatis ESTÜ lepingu (8) lõppemisest tulenevate konkurentsijuhtude käsitlemise teatud aspektide kohta, oli nimetatud vaid raamistikku, juhiseid, teadaandeid ja teatisi, mitte aga määrusi.

| (37) | Nimetatud asjaoludel, kuna Siderúrgica Añón oli VKE ning antud abi osatähtsus (9) oli madalam kui VKE määruse artiklis 4 nimetatud osatähtsus, oli abi kokkusobiv ühisturuga (ning vabastatud teatamiskohustusest). |
| --- | --- |

(37)

Nimetatud asjaoludel, kuna Siderúrgica Añón oli VKE ning antud abi osatähtsus (9) oli madalam kui VKE määruse artiklis 4 nimetatud osatähtsus, oli abi kokkusobiv ühisturuga (ning vabastatud teatamiskohustusest).

| (38) | Lisaks sellele, mis puudutab IGAPE poolt määratud toetust ja teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi poolt antud intressivaba laenu, väitis äriühing, et need anti kavade kohaselt, mis komisjon kiitis heaks vastavalt 5. juulil 1995 (riigiabi N 21/95) ja 18. mail 2001 (riigiabi N 182/01) ning olid seega kokkusobivad ühisturuga. |
| --- | --- |

(38)

Lisaks sellele, mis puudutab IGAPE poolt määratud toetust ja teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi poolt antud intressivaba laenu, väitis äriühing, et need anti kavade kohaselt, mis komisjon kiitis heaks vastavalt 5. juulil 1995 (riigiabi N 21/95) ja 18. mail 2001 (riigiabi N 182/01) ning olid seega kokkusobivad ühisturuga.

| (39) | SODIGA poolse osaluse omandamise kohta Siderúrgica Añón’i kapitalis kinnitas äriühing, et tõsiasi, et era- ja riikliku aktsionäri huvid võivad erineda, ei omanud tähtsust, kuna peamine oli era- ja riiklike investorite osalemine ühesugustel tingimustel. Selle seisukoha kaitseks väitis äriühing, et komisjoni arvates ei olnud riigiabi Bavaria poolses osaluse omandamises NMH kapitalis koos veel kolme terasetootjaga (komisjoni 31. oktoobri 1995. aasta otsuses nimetatud 26. juuli 1988. aasta otsus), ning et kui komisjon algatas menetluse Vallooni piirkonna poolse osaluse omandamise vastu Carsidis, ei võtnud ta arvesse era- ja riiklike aktsionäride erihuve. |
| --- | --- |

(39)

SODIGA poolse osaluse omandamise kohta Siderúrgica Añón’i kapitalis kinnitas äriühing, et tõsiasi, et era- ja riikliku aktsionäri huvid võivad erineda, ei omanud tähtsust, kuna peamine oli era- ja riiklike investorite osalemine ühesugustel tingimustel. Selle seisukoha kaitseks väitis äriühing, et komisjoni arvates ei olnud riigiabi Bavaria poolses osaluse omandamises NMH kapitalis koos veel kolme terasetootjaga (komisjoni 31. oktoobri 1995. aasta otsuses nimetatud 26. juuli 1988. aasta otsus), ning et kui komisjon algatas menetluse Vallooni piirkonna poolse osaluse omandamise vastu Carsidis, ei võtnud ta arvesse era- ja riiklike aktsionäride erihuve.

| (40) | Oma 2002. aasta 30. septembri kirjas väitis äriühing, et kuna teraseabikoodeksi artikli 6 lõikes 5 kehtestatud kolmekuuline tähtaeg otsuse vastuvõtmiseks oli möödunud, ei olnud komisjonil enam õigust vastu võtta otsust oma 2001. aasta 20. detsembri kirjas viidatud meetmete kohta. |
| --- | --- |

(40)

Oma 2002. aasta 30. septembri kirjas väitis äriühing, et kuna teraseabikoodeksi artikli 6 lõikes 5 kehtestatud kolmekuuline tähtaeg otsuse vastuvõtmiseks oli möödunud, ei olnud komisjonil enam õigust vastu võtta otsust oma 2001. aasta 20. detsembri kirjas viidatud meetmete kohta.

| (41) | 23. juuni 2003. aasta kirjaga esitas Siderúrgica Añón täiendavaid seisukohti. Esiteks kinnitas ta, et abi ei saanud analüüsida ESTÜ lepingu või teraseabikoodeksi kontekstis. Teiseks väitis ta, et abi reguleeris VKE määrus. Kolmandaks väitis ta, et abi oli olemasolev abi nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, (10) edaspidi “menetlusmäärus”) artikli 1 punkti b tähenduses, kuna see anti enne EÜ asutamislepingu riigiabireeglite jõustumist terasesektori suhtes. |
| --- | --- |

(41)

23. juuni 2003. aasta kirjaga esitas Siderúrgica Añón täiendavaid seisukohti. Esiteks kinnitas ta, et abi ei saanud analüüsida ESTÜ lepingu või teraseabikoodeksi kontekstis. Teiseks väitis ta, et abi reguleeris VKE määrus. Kolmandaks väitis ta, et abi oli olemasolev abi nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, (10) edaspidi “menetlusmäärus”) artikli 1 punkti b tähenduses, kuna see anti enne EÜ asutamislepingu riigiabireeglite jõustumist terasesektori suhtes.

IV.   HISPAANIA SEISUKOHAD

| (42) | Mis puudutab SODIGA poolset osaluse omandamist Siderúrgica Añón’i aktsiakapitalis, siis väitsid Hispaania ametivõimud, et see on teostatud turumajanduse tavade kohaselt. Investeerimisotsused olid tehtud ainult projektide elujõulisust ja eeldatavat kasumlikkust arvestades. Antud juhul omandas SODIGA osaluse Siderúrgica Añón’is kapitali suurendamise ajal ning üheaegselt olemasolevate aktsionäridega, kes kokku märkisid 83,4 % uutest aktsiatest. Neil asjaoludel väitsid Hispaania ametivõimud, et pretsedendiõiguse kohaselt vastas see erainvestori kriteeriumidele. Lisaks sellele kinnitasid Hispaania ametivõimud, et tagasiostulepingu abil kindlustas SODIGA enda investeeringu minimaalse tasuvuse 7,2 % aastas, mis on kõrgem riigi võlakirjade intressimäärast (kümneks aastaks) lepingu sõlmimise hetkel (5,3 %). Igal juhul, kui tegemist oli riigiabiga, olnuks see ühisturuga kokkusobiv lähtuvalt komisjoni teatisest riigiabi ja riskikapitali kohta, (11) sest tegemist oli keskmise suurusega ettevõttega, mis oli asutamisetapis ning asub toetatavas piirkonnas (punkt VIII.3 ii). |
| --- | --- |

(42)

Mis puudutab SODIGA poolset osaluse omandamist Siderúrgica Añón’i aktsiakapitalis, siis väitsid Hispaania ametivõimud, et see on teostatud turumajanduse tavade kohaselt. Investeerimisotsused olid tehtud ainult projektide elujõulisust ja eeldatavat kasumlikkust arvestades. Antud juhul omandas SODIGA osaluse Siderúrgica Añón’is kapitali suurendamise ajal ning üheaegselt olemasolevate aktsionäridega, kes kokku märkisid 83,4 % uutest aktsiatest. Neil asjaoludel väitsid Hispaania ametivõimud, et pretsedendiõiguse kohaselt vastas see erainvestori kriteeriumidele. Lisaks sellele kinnitasid Hispaania ametivõimud, et tagasiostulepingu abil kindlustas SODIGA enda investeeringu minimaalse tasuvuse 7,2 % aastas, mis on kõrgem riigi võlakirjade intressimäärast (kümneks aastaks) lepingu sõlmimise hetkel (5,3 %). Igal juhul, kui tegemist oli riigiabiga, olnuks see ühisturuga kokkusobiv lähtuvalt komisjoni teatisest riigiabi ja riskikapitali kohta, (11) sest tegemist oli keskmise suurusega ettevõttega, mis oli asutamisetapis ning asub toetatavas piirkonnas (punkt VIII.3 ii).

| (43) | Mis puudutab fakti, et SODIGA tasus aktsia eest kõrgemat hinda ja maksis selle kohe välja, siis kinnitasid Hispaania ametivõimud, et see kompenseeris SODIGA investeeringule garanteeritud miinimumkasumi, millest teised aktsionärid tulu ei saanud. Igal juhul, kinnitasid nad, on see vaid normaalne tava, et uus aktsionär peaks maksma värskelt emiteeritud aktsiate eest kõrgemat hinda, peegeldades projektile esialgsete aktsionäride poolt antud olulist tõuget (näiteks lepingud seadmete tarnijatega ja maa soetamine). |
| --- | --- |

(43)

Mis puudutab fakti, et SODIGA tasus aktsia eest kõrgemat hinda ja maksis selle kohe välja, siis kinnitasid Hispaania ametivõimud, et see kompenseeris SODIGA investeeringule garanteeritud miinimumkasumi, millest teised aktsionärid tulu ei saanud. Igal juhul, kinnitasid nad, on see vaid normaalne tava, et uus aktsionär peaks maksma värskelt emiteeritud aktsiate eest kõrgemat hinda, peegeldades projektile esialgsete aktsionäride poolt antud olulist tõuget (näiteks lepingud seadmete tarnijatega ja maa soetamine).

| (44) | Mis puudutab SODIGA osalemist teises Siderúrgica Añón’i kapitali suurendamises, siis väitsid Hispaania ametivõimud, et SODIGA osales proportsionaalses vastavuses oma osalusega ning samadel tingimustel teiste aktsionäridega. Sellistel asjaoludel ei olnud tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(44)

Mis puudutab SODIGA osalemist teises Siderúrgica Añón’i kapitali suurendamises, siis väitsid Hispaania ametivõimud, et SODIGA osales proportsionaalses vastavuses oma osalusega ning samadel tingimustel teiste aktsionäridega. Sellistel asjaoludel ei olnud tegemist riigiabiga.

| (45) | Mis puudutab riigiorganite vastutust SODIGA tegevuse eest, siis väitsid Hispaania ametivõimud, et pretsedendiõiguse kohaselt pidanuks komisjon esitama tõendeid, et riigiorganid sekkusid otsusesse investeerida Siderúrgica Añón’i. |
| --- | --- |

(45)

Mis puudutab riigiorganite vastutust SODIGA tegevuse eest, siis väitsid Hispaania ametivõimud, et pretsedendiõiguse kohaselt pidanuks komisjon esitama tõendeid, et riigiorganid sekkusid otsusesse investeerida Siderúrgica Añón’i.

| (46) | Mis puudutab INESGA abil saadud laenu, siis kinnitasid Hispaania ametivõimud, et rahalised vahendid tulid eranditult eraallikatest (osalevatelt pankadelt), et need pangad võisid vabalt osaleda mis tahes operatsioonide rahastamises ning et INESGA osalemine seisnes vaid täitmistähtaja kontrollimises. Seega oli nende lõppjäreldus, et riigi vahendeid ei kaasatud. Lisaks sellele kinnitasid nad, et võrdlus komisjoni poolt kasutatud viitemääraga ei olnud asjakohane, kuna see viitemäär vastas pankadevaheliste vahetuskursside kuu keskmisele viieaastase perioodi jooksul septembris, oktoobris ja novembris 2000, mida on suurendatud 75 protsendipunkti võrra. Kuna pankadevaheliste vahetuskursside viie aasta keskmine laenu andmise ajal oli 4,769 %, siis parandatud viitemäär peaks olema 5,519 %. Lõpetuseks väitsid nad, et teistele Añón’i kontserni kuuluvatele äriühingutele antud laenude intressid olid samad või koguni kõrgemad. |
| --- | --- |

(46)

Mis puudutab INESGA abil saadud laenu, siis kinnitasid Hispaania ametivõimud, et rahalised vahendid tulid eranditult eraallikatest (osalevatelt pankadelt), et need pangad võisid vabalt osaleda mis tahes operatsioonide rahastamises ning et INESGA osalemine seisnes vaid täitmistähtaja kontrollimises. Seega oli nende lõppjäreldus, et riigi vahendeid ei kaasatud. Lisaks sellele kinnitasid nad, et võrdlus komisjoni poolt kasutatud viitemääraga ei olnud asjakohane, kuna see viitemäär vastas pankadevaheliste vahetuskursside kuu keskmisele viieaastase perioodi jooksul septembris, oktoobris ja novembris 2000, mida on suurendatud 75 protsendipunkti võrra. Kuna pankadevaheliste vahetuskursside viie aasta keskmine laenu andmise ajal oli 4,769 %, siis parandatud viitemäär peaks olema 5,519 %. Lõpetuseks väitsid nad, et teistele Añón’i kontserni kuuluvatele äriühingutele antud laenude intressid olid samad või koguni kõrgemad.

| (47) | IGAPE poolt laenule antud garantii kohta kinnitasid Hispaania ametivõimud, et see oli kooskõlas turutingimustega. Nad väitsid, et erapankade poolt seda tüüpi projektidele kohaldatav vahendustasu oli kuni 0,15 % kvartalis. Käesoleva projekti puhul kohaldatav teistsugune vahendustasu tulenes järgmistest teguritest: a) garantii realiseerimise tingimused olid palju rangemad kui pangagarantiide omad, kuna need tuli pöörata täitmisele esimesel nõudmisel ning IGAPE garantii rakendati vaid lisavõimalusena (kui abisaaja on kuulutatud maksevõimetuks); b) IGAPE poolt võetud risk oli suhteliselt madal, kuna see kattis vaid 30 % laenusummast ja laen rahastas vaid 40 % investeeringust; ja c) projekti toetavad kontsernid olid teadaolevalt maksevõimelised. |
| --- | --- |

(47)

IGAPE poolt laenule antud garantii kohta kinnitasid Hispaania ametivõimud, et see oli kooskõlas turutingimustega. Nad väitsid, et erapankade poolt seda tüüpi projektidele kohaldatav vahendustasu oli kuni 0,15 % kvartalis. Käesoleva projekti puhul kohaldatav teistsugune vahendustasu tulenes järgmistest teguritest: a) garantii realiseerimise tingimused olid palju rangemad kui pangagarantiide omad, kuna need tuli pöörata täitmisele esimesel nõudmisel ning IGAPE garantii rakendati vaid lisavõimalusena (kui abisaaja on kuulutatud maksevõimetuks); b) IGAPE poolt võetud risk oli suhteliselt madal, kuna see kattis vaid 30 % laenusummast ja laen rahastas vaid 40 % investeeringust; ja c) projekti toetavad kontsernid olid teadaolevalt maksevõimelised.

| (48) | Hispaania ametivõimud esitasid seletuskirjad kahelt pangalt (Caixa Galicia ja Banco Pastor) selle kohta, et laenutingimusi ja aktsionäride identiteeti silmas pidades oleksid nad sellise garantii puhul kohaldanud vahendustasu 0,20 % aastas. |
| --- | --- |

(48)

Hispaania ametivõimud esitasid seletuskirjad kahelt pangalt (Caixa Galicia ja Banco Pastor) selle kohta, et laenutingimusi ja aktsionäride identiteeti silmas pidades oleksid nad sellise garantii puhul kohaldanud vahendustasu 0,20 % aastas.

| (49) | Mis puudutab IGAPE 0,25 protsendilist subsiidiumi ja vormistamistasu, siis kinnitasid Hispaania ametivõimud, et see abi anti komisjoni poolt heakskiidetud kavade raames, ning et see, välja arvatud 14 299,44 eurot, vastas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 69/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes, (12) mis kehtis ka ESTÜ sektori kohta. Samuti väitsid nad, et see ei oleks mõjutanud nende toodete turgu, kuna enamik toodangust läinuks kasutusse kontsernisiseselt ja peaaegu kogu ülejäänud toodang oleks suunatud EMPst välja. |
| --- | --- |

(49)

Mis puudutab IGAPE 0,25 protsendilist subsiidiumi ja vormistamistasu, siis kinnitasid Hispaania ametivõimud, et see abi anti komisjoni poolt heakskiidetud kavade raames, ning et see, välja arvatud 14 299,44 eurot, vastas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 69/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes, (12) mis kehtis ka ESTÜ sektori kohta. Samuti väitsid nad, et see ei oleks mõjutanud nende toodete turgu, kuna enamik toodangust läinuks kasutusse kontsernisiseselt ja peaaegu kogu ülejäänud toodang oleks suunatud EMPst välja.

| (50) | Mis puudutab IGAPE antud toetust, siis väitsid Hispaania ametivõimud, et see määrati vastavalt komisjoni poolt heakskiidetud kavale ning oli seega kokkusobiv ühisturuga. |
| --- | --- |

(50)

Mis puudutab IGAPE antud toetust, siis väitsid Hispaania ametivõimud, et see määrati vastavalt komisjoni poolt heakskiidetud kavale ning oli seega kokkusobiv ühisturuga.

| (51) | Hispaania ametivõimud, kinnitasid, et abi oli igal juhul kokkusobiv ühisturuga, kuna selle suhtes oli kohaldatav VKE määrus, mis reguleeris ka ESTÜ terasesektorit. |
| --- | --- |

(51)

Hispaania ametivõimud, kinnitasid, et abi oli igal juhul kokkusobiv ühisturuga, kuna selle suhtes oli kohaldatav VKE määrus, mis reguleeris ka ESTÜ terasesektorit.

| (52) | Lisaks sellele kinnitasid nad, et abi oli vastavuses ühenduse suunistega keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta. (13) Nad väitsid, et vee töötlemiseks valitud süsteem oli keskkonnakaitse seisukohalt traditsioonilisest süsteemist parem ning see kujutas endast täiendavat kulu summas 661 113 eurot. Samuti vähendaks maagaasi kasutamine kuumutusahjus kütteõliga võrreldes tunduvalt saasteainete looduskeskkonda viimist, ning see kujutas endast täiendavat kulu summas 1 502 530 eurot. Kolmandaks, tõsiasi, et hüdrauliliste ja määrdeseadmete paigaldused, kaabeldamine ja torujuhtmete ühendustööd on tehtud maa peal, mitte maa all, parandab töötingimusi ja hoiab ära maa-aluseid lekkeid ning on lisanud kuludele 6 911 639 eurot. |
| --- | --- |

(52)

Lisaks sellele kinnitasid nad, et abi oli vastavuses ühenduse suunistega keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta. (13) Nad väitsid, et vee töötlemiseks valitud süsteem oli keskkonnakaitse seisukohalt traditsioonilisest süsteemist parem ning see kujutas endast täiendavat kulu summas 661 113 eurot. Samuti vähendaks maagaasi kasutamine kuumutusahjus kütteõliga võrreldes tunduvalt saasteainete looduskeskkonda viimist, ning see kujutas endast täiendavat kulu summas 1 502 530 eurot. Kolmandaks, tõsiasi, et hüdrauliliste ja määrdeseadmete paigaldused, kaabeldamine ja torujuhtmete ühendustööd on tehtud maa peal, mitte maa all, parandab töötingimusi ja hoiab ära maa-aluseid lekkeid ning on lisanud kuludele 6 911 639 eurot.

| (53) | Mis puudutab kolmandate osapoolte väljendatud seisukohti (vt põhjendused 31–34), siis kinnitasid Hispaania ametivõimud, et need ei tuginenud faktilistele tõenditele ning kõnealused ühendused püüdsid vaid takistada uue äriühingu turuletulekut. Sellega seoses meenutasid Hispaania ametivõimud, et raskused traditsiooniliste tootjate tarnetes (peamiselt viivitused kauba kättetoimetamisel) olid need, mis ajendasid uue äriühingu rajajaid investeeringut tegema. Samuti juhtisid nad komisjoni tähelepanu komisjoni 2. augusti 1989. aasta otsusele 89/515/EMÜ, milles käsitletakse EMÜ asutamislepingu artikli 85 kohast menetlust, (14) ning ühenduse kohtute asjaomastele otsustele, mille kohaselt leiti, et mõned EISA liikmed olid osalenud konkurentsivastases tegevuses. |
| --- | --- |

(53)

Mis puudutab kolmandate osapoolte väljendatud seisukohti (vt põhjendused 31–34), siis kinnitasid Hispaania ametivõimud, et need ei tuginenud faktilistele tõenditele ning kõnealused ühendused püüdsid vaid takistada uue äriühingu turuletulekut. Sellega seoses meenutasid Hispaania ametivõimud, et raskused traditsiooniliste tootjate tarnetes (peamiselt viivitused kauba kättetoimetamisel) olid need, mis ajendasid uue äriühingu rajajaid investeeringut tegema. Samuti juhtisid nad komisjoni tähelepanu komisjoni 2. augusti 1989. aasta otsusele 89/515/EMÜ, milles käsitletakse EMÜ asutamislepingu artikli 85 kohast menetlust, (14) ning ühenduse kohtute asjaomastele otsustele, mille kohaselt leiti, et mõned EISA liikmed olid osalenud konkurentsivastases tegevuses.

V.   MEETMETE HINDAMINE

| (54) | Siderúrgica Añón toodab terasvardaid ja -latte, mis on ESTÜ lepingu I lisas nimetatud tooted. Seega on tegemist ettevõttega nimetatud lepingu artikli 80 tähenduses. |
| --- | --- |

(54)

Siderúrgica Añón toodab terasvardaid ja -latte, mis on ESTÜ lepingu I lisas nimetatud tooted. Seega on tegemist ettevõttega nimetatud lepingu artikli 80 tähenduses.

| (55) | Käesoleval juhul on ilmne, et Hispaania on rakendanud meetmeid õigusvastaselt, kuna ta ei järginud teraseabikoodeksi artiklis 6 sätestatud menetlust. Seetõttu ei saa komisjon aktsepteerida äriühingu esitatud väidet (vt põhjendus 41), et tegemist oli olemasoleva abiga. |
| --- | --- |

(55)

Käesoleval juhul on ilmne, et Hispaania on rakendanud meetmeid õigusvastaselt, kuna ta ei järginud teraseabikoodeksi artiklis 6 sätestatud menetlust. Seetõttu ei saa komisjon aktsepteerida äriühingu esitatud väidet (vt põhjendus 41), et tegemist oli olemasoleva abiga.

| (56) | Ehkki menetlus algatati ESTÜ lepingu alusel, ei saanud komisjon lõplikku otsust langetada enne 23. juulit 2002, kuna otsus menetluse pikendamise kohta võeti vastu 2. juulil 2002 ja saadeti Hispaania ametivõimudele 4. juulil 2002. Kutse ettepaneku kohta seisukohtade esitamiseks avaldati 9. septembril 2002. Oma ESTÜ lepingu lõppemisest tulenevate teatud konkurentsijuhtude käsitlemise kindlaid aspekte käsitleva teatise punktis 43 sedastas komisjon, et sellistel juhtudel jätkaks ta uurimist menetlusmääruse sätete kohaselt ning langetaks lõpliku otsuse EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt. |
| --- | --- |

(56)

Ehkki menetlus algatati ESTÜ lepingu alusel, ei saanud komisjon lõplikku otsust langetada enne 23. juulit 2002, kuna otsus menetluse pikendamise kohta võeti vastu 2. juulil 2002 ja saadeti Hispaania ametivõimudele 4. juulil 2002. Kutse ettepaneku kohta seisukohtade esitamiseks avaldati 9. septembril 2002. Oma ESTÜ lepingu lõppemisest tulenevate teatud konkurentsijuhtude käsitlemise kindlaid aspekte käsitleva teatise punktis 43 sedastas komisjon, et sellistel juhtudel jätkaks ta uurimist menetlusmääruse sätete kohaselt ning langetaks lõpliku otsuse EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt.

| (57) | Komisjon ei saa aktsepteerida äriühingu väidet, et kolmekuulise perioodi lõppemine alates esialgsest otsusest menetluse algatamise kohta takistaks teda otsust vastu võtmast (vt põhjendus 40). Nagu Euroopa Kohus otsustas 12. detsembril 2002 kohtuasjas C-5/01 Belgia Kuningriik v. Euroopa Ühenduste Komisjon, (15)“kuuenda teraseabikoodeksi artikli 6 lõikes 5 sätestatud kolmekuulist perioodi ei loeta aegumistähtajaks, mis on seotud pädevuse kaotamisega”. Praegu kuulub menetlusmäärus täiel määral kohaldamisele ja järgitud on selle artikli 7 lõiget 6. |
| --- | --- |

(57)

Komisjon ei saa aktsepteerida äriühingu väidet, et kolmekuulise perioodi lõppemine alates esialgsest otsusest menetluse algatamise kohta takistaks teda otsust vastu võtmast (vt põhjendus 40). Nagu Euroopa Kohus otsustas 12. detsembril 2002 kohtuasjas C-5/01 Belgia Kuningriik v. Euroopa Ühenduste Komisjon, (15)“kuuenda teraseabikoodeksi artikli 6 lõikes 5 sätestatud kolmekuulist perioodi ei loeta aegumistähtajaks, mis on seotud pädevuse kaotamisega”. Praegu kuulub menetlusmäärus täiel määral kohaldamisele ja järgitud on selle artikli 7 lõiget 6.

1.   Riigiabi olemasolu

| (58) | Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(58)

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

a)   SODIGA poolne osaluse omandamine Siderúrgica Añón’i aktsiakapitalis

| (59) | Mis puudutab SODIGA poolset osaluse omandamist Siderúrgica Añón'i aktsiakapitalis (vt põhjendused 27 ja 29), siis märgib komisjon esiteks, et SODIGAt kontrollib Galicia piirkondlik valitsus. Komisjon märgib samuti, et Galicia piirkondlik valitsus peab seda osaks ettevõtete toetamist käsitlevatest IGAPE programmidest. (16) Neil asjaoludel leiab komisjon, et SODIGA tegevus on samastatav riigi tegevusega. |
| --- | --- |

(59)

Mis puudutab SODIGA poolset osaluse omandamist Siderúrgica Añón'i aktsiakapitalis (vt põhjendused 27 ja 29), siis märgib komisjon esiteks, et SODIGAt kontrollib Galicia piirkondlik valitsus. Komisjon märgib samuti, et Galicia piirkondlik valitsus peab seda osaks ettevõtete toetamist käsitlevatest IGAPE programmidest. (16) Neil asjaoludel leiab komisjon, et SODIGA tegevus on samastatav riigi tegevusega.

| (60) | Otsustamaks, kas meetme raames abi saajale on antud eelis, kohaldab komisjon turumajandusliku investeerimise põhimõtet. Seda põhimõtet on komisjon kohaldanud paljudel juhtudel ning Euroopa Kohus on seda mitmete otsuste puhul aktsepteerinud ja arendanud. (17) See põhimõte seisneb selles, et kui riigiasutus investeerib äriühingusse tingimustel, mis oleksid aktsepteeritavad normaalsetes turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori jaoks, siis ei ole selline investeering riigiabi. |
| --- | --- |

(60)

Otsustamaks, kas meetme raames abi saajale on antud eelis, kohaldab komisjon turumajandusliku investeerimise põhimõtet. Seda põhimõtet on komisjon kohaldanud paljudel juhtudel ning Euroopa Kohus on seda mitmete otsuste puhul aktsepteerinud ja arendanud. (17) See põhimõte seisneb selles, et kui riigiasutus investeerib äriühingusse tingimustel, mis oleksid aktsepteeritavad normaalsetes turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori jaoks, siis ei ole selline investeering riigiabi.

| (61) | Kui vaadeldavas äritehingus osalevad nii era- kui riigiinvestor, ei ole põhimõtteliselt tegemist riigiabiga, kui era- ja riigiinvestor osalevad samadel tingimustel. |
| --- | --- |

(61)

Kui vaadeldavas äritehingus osalevad nii era- kui riigiinvestor, ei ole põhimõtteliselt tegemist riigiabiga, kui era- ja riigiinvestor osalevad samadel tingimustel.

| (62) | Siiski ei ole see nii SODIGA poolse osaluse omandamise puhul Siderúrgica Añón’i kapitalis järgmistel põhjustel: |
| --- | --- |

(62)

Siiski ei ole see nii SODIGA poolse osaluse omandamise puhul Siderúrgica Añón’i kapitalis järgmistel põhjustel:

| (63) | Esiteks, kapitali esimesel suurendamisel maksis SODIGA oma osaluse eest kohe, samas kui eraosanikud maksid oma osaluse eest hiljem, ning SODIGA maksis iga omandatud aktsia eest 90 eurot, samas kui eraosanikud maksid 60 eurot aktsia kohta. |
| --- | --- |

(63)

Esiteks, kapitali esimesel suurendamisel maksis SODIGA oma osaluse eest kohe, samas kui eraosanikud maksid oma osaluse eest hiljem, ning SODIGA maksis iga omandatud aktsia eest 90 eurot, samas kui eraosanikud maksid 60 eurot aktsia kohta.

| (64) | Teiseks, peamised tulusaajad Siderúrgica Añón’i toodangust on eraosanikud, kellel on võimalus nendest investeeringutest kasumit teenida, samas kui SODIGA võib oma investeeringust kasumi saamisel arvestada vaid Siderúrgica Añón’i kasumlikkusega. |
| --- | --- |

(64)

Teiseks, peamised tulusaajad Siderúrgica Añón’i toodangust on eraosanikud, kellel on võimalus nendest investeeringutest kasumit teenida, samas kui SODIGA võib oma investeeringust kasumi saamisel arvestada vaid Siderúrgica Añón’i kasumlikkusega.

| (65) | Komisjon ei saa aktsepteerida väidet, et SODIGA poolt makstud lisatasu vastab normaalsele tavale (vt põhjendus 43), kuna äriühing ei olnud veel tootmist alustanud ning ei olnud seega võimeline näitama erilist tulemuslikkust, mis võiks õigustada lisatasunõuet. Lisaks, kui väitega oleks nõustutud, oleks tulnud seda kohaldada kõigi investorite poolt samal ajal tehtud kapitalisüstidele. |
| --- | --- |

(65)

Komisjon ei saa aktsepteerida väidet, et SODIGA poolt makstud lisatasu vastab normaalsele tavale (vt põhjendus 43), kuna äriühing ei olnud veel tootmist alustanud ning ei olnud seega võimeline näitama erilist tulemuslikkust, mis võiks õigustada lisatasunõuet. Lisaks, kui väitega oleks nõustutud, oleks tulnud seda kohaldada kõigi investorite poolt samal ajal tehtud kapitalisüstidele.

| (66) | Komisjon märgib siiski, et aktsiate tagasiostulepinguga kindlustas SODIGA endale investeeringu tasuvuse 7,2 %, mida eraaktsionäridel ei olnud. (18) |
| --- | --- |

(66)

Komisjon märgib siiski, et aktsiate tagasiostulepinguga kindlustas SODIGA endale investeeringu tasuvuse 7,2 %, mida eraaktsionäridel ei olnud. (18)

| (67) | Komisjon leiab, et võttes arvesse asjaolu, et makstakse iga-aastaseid osamakseid, et SODIGA osalus on vähemusosalus, mis ei luba tal äriühingu juhtimisest kuidagi mõjutada ning et Siderúrgica Añón toodab kasumit peamiselt oma aktsionäridele, siis majanduslikust seisukohast võib seda osalust käsitada allutatud osaluslaenuna. Kaasneva riski vaatekohast tuleb seda investeeringut aga kohelda tavalise aktsiakapitalina, sest ehkki teisejärgulised lisaõigusteta laenusid hinnatakse muudest võlakohustustest madalamalt, on nad aktsiakapitalist prioriteetsemad. |
| --- | --- |

(67)

Komisjon leiab, et võttes arvesse asjaolu, et makstakse iga-aastaseid osamakseid, et SODIGA osalus on vähemusosalus, mis ei luba tal äriühingu juhtimisest kuidagi mõjutada ning et Siderúrgica Añón toodab kasumit peamiselt oma aktsionäridele, siis majanduslikust seisukohast võib seda osalust käsitada allutatud osaluslaenuna. Kaasneva riski vaatekohast tuleb seda investeeringut aga kohelda tavalise aktsiakapitalina, sest ehkki teisejärgulised lisaõigusteta laenusid hinnatakse muudest võlakohustustest madalamalt, on nad aktsiakapitalist prioriteetsemad.

| (68) | Seega jääb küsimus, kas eespool nimetatud investeeringu tasuvus 7,2 % kataks kaasneva riski ja oleks aktsepteeritav allutatud osaluslaenu andva erainvestori poolt. Komisjon, järgides oma 11. detsembri 2002. aasta otsuses 2003/284/EÜ (milles käsitletakse Hispaania poolt Sniace SA-le antud riigiabi) (19) rakendatud meetodit, leiab, et riski katmiseks vajalik tavapärane intressimäär olnuks esimesel kapitali suurendamisel 12,33 % ja teisel kapitali suurendamisel 11,06 %. See vastab pankadevahelisele intressimäärale, mida komisjon kasutas oma turu viiteintressimäära arvutamiseks, pluss tavalised 75 baaspunkti, mille ta lisab laenudele Hispaanias (19. aprillil 2001 6,33 % ja 1. märtsil 2002 5,06 %), pluss 600 baaspunkti. Neid 600 baaspunkti õigustavad igasuguse tagatise puudumine, risk, mis kaasneb uue ettevõtte tulekuga struktuurilise liigse tootmisvõimsuse käes kannatavasse terasesektorisse, ja asjaolu, et nagu juba varem selgitatud, kaasneb sellega tavalisest palju suurem laenurisk (maksejõuetuse korral on kõigil muudel kreeditoridel eesõigus). (20) See on kooskõlas näitudega, mis sisalduvad komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta, (21) mis teatab, et viitemäära võib suurendada 400 või enama baaspunkti võrra olukordades, millega kaasneb eriline risk (näiteks, kui ei pakuta tagatist, mida pangad üldjuhul nõuavad). |
| --- | --- |

(68)

Seega jääb küsimus, kas eespool nimetatud investeeringu tasuvus 7,2 % kataks kaasneva riski ja oleks aktsepteeritav allutatud osaluslaenu andva erainvestori poolt. Komisjon, järgides oma 11. detsembri 2002. aasta otsuses 2003/284/EÜ (milles käsitletakse Hispaania poolt Sniace SA-le antud riigiabi) (19) rakendatud meetodit, leiab, et riski katmiseks vajalik tavapärane intressimäär olnuks esimesel kapitali suurendamisel 12,33 % ja teisel kapitali suurendamisel 11,06 %. See vastab pankadevahelisele intressimäärale, mida komisjon kasutas oma turu viiteintressimäära arvutamiseks, pluss tavalised 75 baaspunkti, mille ta lisab laenudele Hispaanias (19. aprillil 2001 6,33 % ja 1. märtsil 2002 5,06 %), pluss 600 baaspunkti. Neid 600 baaspunkti õigustavad igasuguse tagatise puudumine, risk, mis kaasneb uue ettevõtte tulekuga struktuurilise liigse tootmisvõimsuse käes kannatavasse terasesektorisse, ja asjaolu, et nagu juba varem selgitatud, kaasneb sellega tavalisest palju suurem laenurisk (maksejõuetuse korral on kõigil muudel kreeditoridel eesõigus). (20) See on kooskõlas näitudega, mis sisalduvad komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta, (21) mis teatab, et viitemäära võib suurendada 400 või enama baaspunkti võrra olukordades, millega kaasneb eriline risk (näiteks, kui ei pakuta tagatist, mida pangad üldjuhul nõuavad).

| (69) | Seega leiab komisjon, et käsitletava osaluse omandamine annab eelise riigivahenditest rahastatud Siderúrgica Añón’ile. |
| --- | --- |

(69)

Seega leiab komisjon, et käsitletava osaluse omandamine annab eelise riigivahenditest rahastatud Siderúrgica Añón’ile.

| (70) | Kahe osaluse abielement võrdub esimese osaluse puhul intressimäärade 12,33 % ja 7,2 % vahega, s.o 5,13 %, ning teise osaluse puhul intressimäärade 11,06 % ja 7,2 % vahega, s.o 3,86 %. Pidades silmas Siderúrgica Añón’i poolt SODIGAle makstud osamakseid, vastab abi erinevusele tegelikult sooritatavate tagasimaksete ja aastaste intressimaksete ning tagasimakstava põhisumma vahel, mis kuuluks maksmisele, kui vastavalt rakendada eespool nimetatud tavapäraseid intressimäärasid 12,33 % ja 11,06 %. Viimase tulemuseks on aastased intressimaksed summades 222 317,3 eurot esimese osaluse eest ja 54 766,9 eurot teise osaluse eest. Erinevust küllaldaste intressimaksete ja tegeliku tagasimaksegraafiku vahel kahe osaluse kohta võib näidata järgmiselt: (22) | Esimene osalus (2001) summas 1 803 060 eurot











  Aasta | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Abivaba tagasimaksegraafik | 222 317 | 222 317 | 222 317 | 222 317 | 222 317 | 222 317
  - 1 803 060
  = 2 025 377 |
| Praegune tagasimaksegraafik | 150 916 | 150 916 | 150 916 | 150 916 | 150 916 | 1 803 060 |
| Abi aastas | 71 401 | 71 401 | 71 401 | 71 401 | 71 401 | 222 317 |

(70)

Kahe osaluse abielement võrdub esimese osaluse puhul intressimäärade 12,33 % ja 7,2 % vahega, s.o 5,13 %, ning teise osaluse puhul intressimäärade 11,06 % ja 7,2 % vahega, s.o 3,86 %. Pidades silmas Siderúrgica Añón’i poolt SODIGAle makstud osamakseid, vastab abi erinevusele tegelikult sooritatavate tagasimaksete ja aastaste intressimaksete ning tagasimakstava põhisumma vahel, mis kuuluks maksmisele, kui vastavalt rakendada eespool nimetatud tavapäraseid intressimäärasid 12,33 % ja 11,06 %. Viimase tulemuseks on aastased intressimaksed summades 222 317,3 eurot esimese osaluse eest ja 54 766,9 eurot teise osaluse eest. Erinevust küllaldaste intressimaksete ja tegeliku tagasimaksegraafiku vahel kahe osaluse kohta võib näidata järgmiselt: (22)

Esimene osalus (2001) summas 1 803 060 eurot

Aasta

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Abivaba tagasimaksegraafik

222 317

222 317

222 317

222 317

222 317

222 317

- 1 803 060

= 2 025 377

Praegune tagasimaksegraafik

150 916

150 916

150 916

150 916

150 916

1 803 060

Abi aastas

71 401

71 401

71 401

71 401

71 401

222 317

| | Teine osalus (2002) summas 495 180 eurot










  Aasta | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Abivaba tagasimaksegraafik | 54 766 | 54 766 | 54 766 | 54 766 | 54 766
  - 495 180
  = 549 946 |
| Praegune tagasimaksegraafik | 41 868 | 41 868 | 41 868 | 41 868 | 495 180 |
| Abi aastas | 12 869 | 12 869 | 12 869 | 12 869 | 54 766 |

Teine osalus (2002) summas 495 180 eurot

Aasta

2003

2004

2005

2006

2007

Abivaba tagasimaksegraafik

54 766

54 766

54 766

54 766

54 766

- 495 180

= 549 946

Praegune tagasimaksegraafik

41 868

41 868

41 868

41 868

495 180

Abi aastas

12 869

12 869

12 869

12 869

54 766

b)   INESGA kaudu antud laen

| (71) | Mis puudutab INESGA kaudu antud laenu (vt põhjendus 26), siis peab komisjon võimalikuks leida riigiabi elemente, kuna intressimäär paistab olevat üpris madal. Komisjon märgib siiski, et vahendid tulid erapankadelt, kellel on vabadus otsustada, kas laenus osaleda või mitte. Neil asjaoludel teeb komisjon järelduse, et paremad rahalised tingimused on tingitud IGAPE sekkumisest (garantii, otse pankadele makstud intressisubsiidium) ja tõsiasjast, et tegemist on sündikaatlaenuga. Seega laenu enese puhul riigiabiga tegu ei ole. |
| --- | --- |

(71)

Mis puudutab INESGA kaudu antud laenu (vt põhjendus 26), siis peab komisjon võimalikuks leida riigiabi elemente, kuna intressimäär paistab olevat üpris madal. Komisjon märgib siiski, et vahendid tulid erapankadelt, kellel on vabadus otsustada, kas laenus osaleda või mitte. Neil asjaoludel teeb komisjon järelduse, et paremad rahalised tingimused on tingitud IGAPE sekkumisest (garantii, otse pankadele makstud intressisubsiidium) ja tõsiasjast, et tegemist on sündikaatlaenuga. Seega laenu enese puhul riigiabiga tegu ei ole.

c)   IGAPE poolt antud garantii

| (72) | Mis puudutab IGAPE poolt antud garantiid (vt põhjendus 26), siis sisaldab komisjoni menetlus (23) üksikute garantiide hindamiseks mitmeid tingimusi selle kohta, et garantii ei kujutaks endast riigiabi. Käesoleval juhul märgib komisjon, et Siderúrgica Añón ei olnud rahalistes raskustes, nagu on defineeritud ühenduse suunistes raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, (24) ning on saanud laene finantsturgudelt ilma igasuguse riigipoolse sekkumiseta. Samuti märgib komisjon, et garantii on seotud kindla laenuga, on fikseeritud maksimumsummale, katab 30 % tasumata laenust ning ei ole tähtajatu. Mis puudutab garantii eest makstud hinda, siis on komisjonil kahtlusi, kas makstud lisatasu (0,2 % aastas garanteeritud tasumata laenu kohta, vormistamistasuta) vastas sarnase garantii turuhinnale, võttes peamiselt arvesse kahe laenus osalenud panga poolt avaldatud garantiide maksimumhindade nimekirju. |
| --- | --- |

(72)

Mis puudutab IGAPE poolt antud garantiid (vt põhjendus 26), siis sisaldab komisjoni menetlus (23) üksikute garantiide hindamiseks mitmeid tingimusi selle kohta, et garantii ei kujutaks endast riigiabi. Käesoleval juhul märgib komisjon, et Siderúrgica Añón ei olnud rahalistes raskustes, nagu on defineeritud ühenduse suunistes raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, (24) ning on saanud laene finantsturgudelt ilma igasuguse riigipoolse sekkumiseta. Samuti märgib komisjon, et garantii on seotud kindla laenuga, on fikseeritud maksimumsummale, katab 30 % tasumata laenust ning ei ole tähtajatu. Mis puudutab garantii eest makstud hinda, siis on komisjonil kahtlusi, kas makstud lisatasu (0,2 % aastas garanteeritud tasumata laenu kohta, vormistamistasuta) vastas sarnase garantii turuhinnale, võttes peamiselt arvesse kahe laenus osalenud panga poolt avaldatud garantiide maksimumhindade nimekirju.

| (73) | Komisjon ei saa võrdlusena aktsepteerida kahe panga poolt tagantjärele esitatud “pakkumisi” (vt põhjendus 48), kuna need on hüpoteetilised ja valmistati ette käesoleva menetluse jaoks. Lisaks sellele on need vaid kahe panga pakkumised ning ei paku seega ülevaadet turust. |
| --- | --- |

(73)

Komisjon ei saa võrdlusena aktsepteerida kahe panga poolt tagantjärele esitatud “pakkumisi” (vt põhjendus 48), kuna need on hüpoteetilised ja valmistati ette käesoleva menetluse jaoks. Lisaks sellele on need vaid kahe panga pakkumised ning ei paku seega ülevaadet turust.

| (74) | Komisjon ei saa ka aktsepteerida väiteid garantii eripärade (vt põhjendus 47) ja seega hinnaalanduse kohta “tavapärasest” turuhinnast, ning seda järgmistel põhjustel: a) tõsiasja, et Hispaanias tuleb garantiid täitmisele pöörata tavaliselt esimesel nõudmisel, võib seletada sellega, et laenu saajalt nõutakse lisatagatist. Käesoleval juhul aga loobus IGAPE (pärast nõusoleku saamist Galicia piirkondlikult valitsuselt) selgesõnaliselt oma õigusest nõuda mis tahes lisatagatist; b) tõsiasi, et garantii katab vaid 30 % laenusummast, ei puutu asjasse, sest laenu käendajale on oluline riski suurus; ja c) tõsiasi, et projekti toetavad kontsernid on teadaolevalt maksejõulised, ei puutu samuti asjasse, sest need kontsernid ei oleks vastutavad Siderúrgica Añón’i võlgade eest. |
| --- | --- |

(74)

Komisjon ei saa ka aktsepteerida väiteid garantii eripärade (vt põhjendus 47) ja seega hinnaalanduse kohta “tavapärasest” turuhinnast, ning seda järgmistel põhjustel: a) tõsiasja, et Hispaanias tuleb garantiid täitmisele pöörata tavaliselt esimesel nõudmisel, võib seletada sellega, et laenu saajalt nõutakse lisatagatist. Käesoleval juhul aga loobus IGAPE (pärast nõusoleku saamist Galicia piirkondlikult valitsuselt) selgesõnaliselt oma õigusest nõuda mis tahes lisatagatist; b) tõsiasi, et garantii katab vaid 30 % laenusummast, ei puutu asjasse, sest laenu käendajale on oluline riski suurus; ja c) tõsiasi, et projekti toetavad kontsernid on teadaolevalt maksejõulised, ei puutu samuti asjasse, sest need kontsernid ei oleks vastutavad Siderúrgica Añón’i võlgade eest.

| (75) | Neil asjaoludel leiab komisjon, et sellel konkreetsel juhul peaks sarnase garantii turuintressimäär olema vähemalt Hispaania ametivõimude poolt osutatud 0,6 % aastas (vt põhjendus 47). |
| --- | --- |

(75)

Neil asjaoludel leiab komisjon, et sellel konkreetsel juhul peaks sarnase garantii turuintressimäär olema vähemalt Hispaania ametivõimude poolt osutatud 0,6 % aastas (vt põhjendus 47).

| (76) | Komisjon arvab seega, et kõnealune garantii annab eelise Siderúrgica Añón’ile, mida rahastatakse riigivahenditest. |
| --- | --- |

(76)

Komisjon arvab seega, et kõnealune garantii annab eelise Siderúrgica Añón’ile, mida rahastatakse riigivahenditest.

| (77) | Mis puudutab sellise garantiiga kaasneva riigiabi suurust, siis sätestab garantiisid käsitleva teatise punkt 3.2, et laenugarantii sularahaekvivalent tuleks arvutada samal viisil nagu sooduslaenu toetusekvivalent, kusjuures intressitoetus väljendab turuintressimäära ning riigigarantii abil saadud määra vahet pärast kõigi garantiimaksete mahaarvamist. Käesoleval juhul, määramaks säärase laenu turuintressimäära, ning teiste garanteerimata laenude puudumisel investeeringu finantseerimiseks, peab komisjon kohaseks kasutada Siderúrgica Añón’ile Caixa de Galicia poolt antud tagatiseta laenutoote intressimäära (põhisumma: 3 000 000 eurot; intressimäär 12 kuu Euribor + 0,75; vormistamistasu 0,15 %; maksetähtaeg: üks aasta algusega 20. märts 2002). (25) Intressitoetus INESGA laenule on seega 0,3 % (0,50 % erinevus INESGA laenu riskipreemia (3 kuu EURIBOR + 0,25 %) ja nimetatud laenutoote intressimäära (12 kuu EURIBOR + 0,75 %) vahel, miinus garantii eest makstud 0,2 %). See on 28 848,6 eurot (0,3 % 9 616 193 eurost) aastas. |
| --- | --- |

(77)

Mis puudutab sellise garantiiga kaasneva riigiabi suurust, siis sätestab garantiisid käsitleva teatise punkt 3.2, et laenugarantii sularahaekvivalent tuleks arvutada samal viisil nagu sooduslaenu toetusekvivalent, kusjuures intressitoetus väljendab turuintressimäära ning riigigarantii abil saadud määra vahet pärast kõigi garantiimaksete mahaarvamist. Käesoleval juhul, määramaks säärase laenu turuintressimäära, ning teiste garanteerimata laenude puudumisel investeeringu finantseerimiseks, peab komisjon kohaseks kasutada Siderúrgica Añón’ile Caixa de Galicia poolt antud tagatiseta laenutoote intressimäära (põhisumma: 3 000 000 eurot; intressimäär 12 kuu Euribor + 0,75; vormistamistasu 0,15 %; maksetähtaeg: üks aasta algusega 20. märts 2002). (25) Intressitoetus INESGA laenule on seega 0,3 % (0,50 % erinevus INESGA laenu riskipreemia (3 kuu EURIBOR + 0,25 %) ja nimetatud laenutoote intressimäära (12 kuu EURIBOR + 0,75 %) vahel, miinus garantii eest makstud 0,2 %). See on 28 848,6 eurot (0,3 % 9 616 193 eurost) aastas.

d)   Muud meetmed

| (78) | IGAPE määratud toetus (vt põhjendus 24), teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi poolt antud intressivaba laen (vt põhjendus 25), INESGA kaudu antud laenu puhul IGAPE makstav intressitoetus ja vormistamistasu (vt põhjendus 26) annavad eelise Siderúrgica Añón’ile, mida on rahastatud riigivahenditest. |
| --- | --- |

(78)

IGAPE määratud toetus (vt põhjendus 24), teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi poolt antud intressivaba laen (vt põhjendus 25), INESGA kaudu antud laenu puhul IGAPE makstav intressitoetus ja vormistamistasu (vt põhjendus 26) annavad eelise Siderúrgica Añón’ile, mida on rahastatud riigivahenditest.

| (79) | Eelmises punktis nimetatud abimeetmete summad on järgmised: IGAPE määratud toetus: 2 399 407 eurot; IGAPElt INESGA poolt antud laenule antud toetused: 0,25 % aastas 9 616 193 eurolt (intressitoetus), s.o 24 040,5 eurot aastas, ja 0,5 % 9 616 193 eurolt (vormistamistasu), s.o 48 081 eurot aastas; teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi poolt antud intressivaba laen: 5,7 % aastas 1 803 036 eurolt, s.o 102 773,5 eurot aastas. |
| --- | --- |

(79)

Eelmises punktis nimetatud abimeetmete summad on järgmised: IGAPE määratud toetus: 2 399 407 eurot; IGAPElt INESGA poolt antud laenule antud toetused: 0,25 % aastas 9 616 193 eurolt (intressitoetus), s.o 24 040,5 eurot aastas, ja 0,5 % 9 616 193 eurolt (vormistamistasu), s.o 48 081 eurot aastas; teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi poolt antud intressivaba laen: 5,7 % aastas 1 803 036 eurolt, s.o 102 773,5 eurot aastas.

e)   Konkurentsi moonutamine ja kaubanduse mõjutamine

| (80) | Pidades silmas konkurentsi ja EÜ sisese kaubanduse olemasolu kõnealuses sektoris (vt põhjendused 20–23), arvab komisjon, et eespool nimetatud abimeetmed kahjustavad või ähvardavad kahjustada konkurentsi ja mõjutavad kaubandust liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

(80)

Pidades silmas konkurentsi ja EÜ sisese kaubanduse olemasolu kõnealuses sektoris (vt põhjendused 20–23), arvab komisjon, et eespool nimetatud abimeetmed kahjustavad või ähvardavad kahjustada konkurentsi ja mõjutavad kaubandust liikmesriikide vahel.

| (81) | Seega leiab komisjon, et IGAPE poolt makstud toetus, teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi poolt antud intressivaba laen, IGAPE poolt INESGA abil saadud laenu intresside ja vormistamistasu maksmine, SODIGA osalemine Siderúrgica Añón’i aktsiakapitalis ja IGAPE poolt antud garantii kujutavad endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(81)

Seega leiab komisjon, et IGAPE poolt makstud toetus, teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi poolt antud intressivaba laen, IGAPE poolt INESGA abil saadud laenu intresside ja vormistamistasu maksmine, SODIGA osalemine Siderúrgica Añón’i aktsiakapitalis ja IGAPE poolt antud garantii kujutavad endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

2.   Kokkusobivus ühisturuga

| (82) | Esiteks ei saa komisjon aktsepteerida argumenti, et mõned abimeetmed on osutatud heakskiidetud kavade kohaselt (N 21/95 (26) ja N 182/01. (27) Neid kavasid lubavates otsustes võttis komisjon teadmiseks Hispaania ametivõimude lubaduse pidada kinni terasesektorile kohaldatavatest reeglitest. Komisjon märgib, et terasesektori kohta käivad reeglid sisaldusid teraseabikoodeksis, mis arvas terasesektori nendest kavadest välja ja kehtestas etteteatamise kohustuse. Kuna etteteatamise kohustust ei täidetud, siis Siderúrgica Añón’ile antud abi kohta need kaks kava ei kehti. |
| --- | --- |

(82)

Esiteks ei saa komisjon aktsepteerida argumenti, et mõned abimeetmed on osutatud heakskiidetud kavade kohaselt (N 21/95 (26) ja N 182/01. (27) Neid kavasid lubavates otsustes võttis komisjon teadmiseks Hispaania ametivõimude lubaduse pidada kinni terasesektorile kohaldatavatest reeglitest. Komisjon märgib, et terasesektori kohta käivad reeglid sisaldusid teraseabikoodeksis, mis arvas terasesektori nendest kavadest välja ja kehtestas etteteatamise kohustuse. Kuna etteteatamise kohustust ei täidetud, siis Siderúrgica Añón’ile antud abi kohta need kaks kava ei kehti.

| (83) | Vastavalt ESTÜ lepingu lõppemisest tulenevate konkurentsijuhtude käsitlemise teatud aspekte käsitleva komisjoni teatise punktile 44, “võttes vastu otsuseid pärast 23. juulit 2002 riigiabi kohta, mis jõustati ilma komisjoni eelneva nõusolekuta kuni selle kuupäevani (kaasa arvatud), toimib komisjon vastavalt komisjoni teatisele õigusvastase riigiabi hindamiseks kohaldatavate reeglite määramise kohta”. (28) Vastavalt selle teatise viimasele punktile selles sätestatud reeglid siiski “ei mõjuta nõukogu ja komisjoni reeglite tõlgendust riigiabi eeskirjade valdkonnas”. |
| --- | --- |

(83)

Vastavalt ESTÜ lepingu lõppemisest tulenevate konkurentsijuhtude käsitlemise teatud aspekte käsitleva komisjoni teatise punktile 44, “võttes vastu otsuseid pärast 23. juulit 2002 riigiabi kohta, mis jõustati ilma komisjoni eelneva nõusolekuta kuni selle kuupäevani (kaasa arvatud), toimib komisjon vastavalt komisjoni teatisele õigusvastase riigiabi hindamiseks kohaldatavate reeglite määramise kohta”. (28) Vastavalt selle teatise viimasele punktile selles sätestatud reeglid siiski “ei mõjuta nõukogu ja komisjoni reeglite tõlgendust riigiabi eeskirjade valdkonnas”.

| (84) | 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 9 lõike 2 teise lõigu (29) kohaselt, “Enne käesoleva määruse jõustumist komisjoni loata ja asutamislepingu artiklis 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustust rikkudes väljaspool abikavasid antav abi, mis vastab kõikidele käesoleva määruse tingimustele, on ühisturuga kokkusobiv asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ja ei kuulu käesoleva määruse alla, välja arvatud artikli 3 lõike 1 osas, millega nähakse ette selgesõnaline viide käesolevale määrusele”. |
| --- | --- |

(84)

12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 9 lõike 2 teise lõigu (29) kohaselt, “Enne käesoleva määruse jõustumist komisjoni loata ja asutamislepingu artiklis 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustust rikkudes väljaspool abikavasid antav abi, mis vastab kõikidele käesoleva määruse tingimustele, on ühisturuga kokkusobiv asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ja ei kuulu käesoleva määruse alla, välja arvatud artikli 3 lõike 1 osas, millega nähakse ette selgesõnaline viide käesolevale määrusele”.

| (85) | Komisjon arvab, et Siderúrgica Añón’i ja seotud ettevõtete käibe-, tööjõu- või kogu bilansiaruande näitajaid (vt põhjendused 15 ja 17) silmas pidades, on tegemist keskmise suurusega ettevõttega (vastavalt VKE määruse I lisale). Seega tuleb hinnata, kas Siderúrgica Añón’ile antud mistahes investeerimisabi täidab VKE määruse tingimusi. |
| --- | --- |

(85)

Komisjon arvab, et Siderúrgica Añón’i ja seotud ettevõtete käibe-, tööjõu- või kogu bilansiaruande näitajaid (vt põhjendused 15 ja 17) silmas pidades, on tegemist keskmise suurusega ettevõttega (vastavalt VKE määruse I lisale). Seega tuleb hinnata, kas Siderúrgica Añón’ile antud mistahes investeerimisabi täidab VKE määruse tingimusi.

| (86) | Selle kohta märgib komisjon, et vastavalt VKE määruse artikli 6 lõikele 1 ei ole üksiktoetused vabastatud teatamiskohustusest, kui on ületatud üks kahest punktides a ja b nimetatud piirmäärast. |
| --- | --- |

(86)

Selle kohta märgib komisjon, et vastavalt VKE määruse artikli 6 lõikele 1 ei ole üksiktoetused vabastatud teatamiskohustusest, kui on ületatud üks kahest punktides a ja b nimetatud piirmäärast.

| (87) | Sellest tulenevalt ei saa vabastada IGAPE antud toetust summas 2 399 407 eurot. Hispaania ametivõimud on väitnud (vt põhjendus 24), et abi moodustab 8 % investeeringust. Investeeringu kogusumma on seega 29 992 588 eurot, mis on rohkem kui artikli 6 lõike 1 punktis a sätestatud 25 000 000 eurot. Peale selle tuleb terasetööstust lugeda sektoriks, mis ei ole kõlblik saama piirkondlikku abi vastavalt terasesektoris antavat päästmis- ja ümberkorraldamisabi ning tegevuse lõpetamise abi käsitleva komisjoni teatise punkti 1 kolmandale lõigule (30) ja mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi punktile 27 piirkondliku abi andmiseks ulatuslikele investeerimisprojektidele. (31) Nii oli see ka siis, kui teraseabi anti vastavalt teraseabikoodeksile. Kuna Siderúrgica Añón on keskmise suurusega ettevõte, siis artikli 6 lõike 1 punkti a alapunktis i viidatud rakendatava ülemmäära lähtepunkt on artikli 4 lõikes 2 punktis b osutatud 7,5 %. Vastavalt artikli 6 lõike 1 punkti a alapunktile i ei või abi brutoosatähtsus seega ületada 50 % 7,5 %-st, s.o 3,75 %. 8 % ületab nimetatud piirmäära selgelt. IGAPE brutoosatähtsuse puhul tuleb tõepoolest võtta arvesse kogu abi (mis moodustab 8 %) ning mitte algselt väljamakstud summat (mis moodustab 0,95 %), nagu väitsid Hispaania ametivõimud (vt põhjendus 37), sest abi hindamisel tuleb arvestada kogu abi ja mitte väljamakstud summat. |
| --- | --- |

(87)

Sellest tulenevalt ei saa vabastada IGAPE antud toetust summas 2 399 407 eurot. Hispaania ametivõimud on väitnud (vt põhjendus 24), et abi moodustab 8 % investeeringust. Investeeringu kogusumma on seega 29 992 588 eurot, mis on rohkem kui artikli 6 lõike 1 punktis a sätestatud 25 000 000 eurot. Peale selle tuleb terasetööstust lugeda sektoriks, mis ei ole kõlblik saama piirkondlikku abi vastavalt terasesektoris antavat päästmis- ja ümberkorraldamisabi ning tegevuse lõpetamise abi käsitleva komisjoni teatise punkti 1 kolmandale lõigule (30) ja mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi punktile 27 piirkondliku abi andmiseks ulatuslikele investeerimisprojektidele. (31) Nii oli see ka siis, kui teraseabi anti vastavalt teraseabikoodeksile. Kuna Siderúrgica Añón on keskmise suurusega ettevõte, siis artikli 6 lõike 1 punkti a alapunktis i viidatud rakendatava ülemmäära lähtepunkt on artikli 4 lõikes 2 punktis b osutatud 7,5 %. Vastavalt artikli 6 lõike 1 punkti a alapunktile i ei või abi brutoosatähtsus seega ületada 50 % 7,5 %-st, s.o 3,75 %. 8 % ületab nimetatud piirmäära selgelt. IGAPE brutoosatähtsuse puhul tuleb tõepoolest võtta arvesse kogu abi (mis moodustab 8 %) ning mitte algselt väljamakstud summat (mis moodustab 0,95 %), nagu väitsid Hispaania ametivõimud (vt põhjendus 37), sest abi hindamisel tuleb arvestada kogu abi ja mitte väljamakstud summat.

| (88) | Nagu järeldub ka mitut valdkonda hõlmava, ulatuslikele investeerimisprojektidele piirkondliku abi andmiseks loodud raamprogrammi punkti 27 viimasest lausest selle kohta, et suured terasesektorile antavad üksiktoetused, millele ei ole VKE määruse kohaselt antud erandit, on ühisturuga kokkusobimatud, siis IGAPE poolt antud toetusele ei saa VKE määruse kohaselt erandit lubada. Tuleb rõhutada, et samadele järeldustele jõutaks abi andmise ajal kehtinud teraseabikoodeksi kohaldamisel. |
| --- | --- |

(88)

Nagu järeldub ka mitut valdkonda hõlmava, ulatuslikele investeerimisprojektidele piirkondliku abi andmiseks loodud raamprogrammi punkti 27 viimasest lausest selle kohta, et suured terasesektorile antavad üksiktoetused, millele ei ole VKE määruse kohaselt antud erandit, on ühisturuga kokkusobimatud, siis IGAPE poolt antud toetusele ei saa VKE määruse kohaselt erandit lubada. Tuleb rõhutada, et samadele järeldustele jõutaks abi andmise ajal kehtinud teraseabikoodeksi kohaldamisel.

| (89) | Mis puudutab muid investeerimisabiks loetavaid toetusi, siis ei saa ka neile VKE määruse kohaselt erandit lubada. Seetõttu tuleks need kumuleerida IGAPE poolt antud toetusega ja need oleksid seega kokkusobimatud vastavalt põhjendustes 86–88 nimetatud põhjustele. |
| --- | --- |

(89)

Mis puudutab muid investeerimisabiks loetavaid toetusi, siis ei saa ka neile VKE määruse kohaselt erandit lubada. Seetõttu tuleks need kumuleerida IGAPE poolt antud toetusega ja need oleksid seega kokkusobimatud vastavalt põhjendustes 86–88 nimetatud põhjustele.

| (90) | Võimalikku kokkusobivust vastavalt piirkondlikele mööndustele riigiabi suhtes tuleb hinnata kooskõlas oluliste kriteeriumidega, mis on sätestatud mis tahes dokumendis, mis oli jõus abi andmise hetkel, kooskõlas komisjoni teatisega ebaseadusliku riigiabi hindamiseks kohaldatavate reeglite määramise kohta. Nagu juba märgitud, teraseabikoodeks ei andnud abi andmise ajal luba mingisuguseks piirkondlikuks abiks. Seega ei saa abi pidada piirkondliku möönduse korras antavaks abiks. |
| --- | --- |

(90)

Võimalikku kokkusobivust vastavalt piirkondlikele mööndustele riigiabi suhtes tuleb hinnata kooskõlas oluliste kriteeriumidega, mis on sätestatud mis tahes dokumendis, mis oli jõus abi andmise hetkel, kooskõlas komisjoni teatisega ebaseadusliku riigiabi hindamiseks kohaldatavate reeglite määramise kohta. Nagu juba märgitud, teraseabikoodeks ei andnud abi andmise ajal luba mingisuguseks piirkondlikuks abiks. Seega ei saa abi pidada piirkondliku möönduse korras antavaks abiks.

| (91) | Samuti ei saa komisjon aktsepteerida argumenti, et mõned investeeringutest oleks kõlblikud saama keskkonnakaitseks antavat abi, ja seda järgmistel põhjustel: |
| --- | --- |

(91)

Samuti ei saa komisjon aktsepteerida argumenti, et mõned investeeringutest oleks kõlblikud saama keskkonnakaitseks antavat abi, ja seda järgmistel põhjustel:

| (92) | Vastavalt teraseabikoodeksi artiklile 3, (32) mis sisaldab kriteeriume keskkonnakaitse suuniste rakendamiseks, peab komisjon vältima olukorda, kus üldine investeerimisabi uute tootmisettevõtete ja seadmete tarvis antakse keskkonnakaitse kattevarjus. Lisaks sellele sätestavad keskkonnasuunised (33) teraseabikoodeksi põhjal, et nad ei reguleeri abi, mis on näiliselt mõeldud keskkonnakaitseks, kuid kasutatakse tegelikult üldinvesteeringuks (punkt 3.2.1). |
| --- | --- |

(92)

Vastavalt teraseabikoodeksi artiklile 3, (32) mis sisaldab kriteeriume keskkonnakaitse suuniste rakendamiseks, peab komisjon vältima olukorda, kus üldine investeerimisabi uute tootmisettevõtete ja seadmete tarvis antakse keskkonnakaitse kattevarjus. Lisaks sellele sätestavad keskkonnasuunised (33) teraseabikoodeksi põhjal, et nad ei reguleeri abi, mis on näiliselt mõeldud keskkonnakaitseks, kuid kasutatakse tegelikult üldinvesteeringuks (punkt 3.2.1).

| (93) | Käesoleval juhul märgib komisjon eelkõige, et Hispaania ametivõimud ei võtnud toetuse andmisel arvesse mingeid keskkonnakaitse vajadusi. |
| --- | --- |

(93)

Käesoleval juhul märgib komisjon eelkõige, et Hispaania ametivõimud ei võtnud toetuse andmisel arvesse mingeid keskkonnakaitse vajadusi.

| (94) | Komisjon märgib ka, et investeeringud veetöötlussüsteemi ja kuumutusahju suurendavad äriühingu efektiivsust vee- ja energiakulude vähendamise teel. Sellist tüüpi seadmestiku paigaldamine on tööstuses normaalne tava, ilma et seda peetaks keskkonnainvesteeringuks. Komisjon arvab, et see oli põhjus nende tegemiseks ja seega keskkonnasuunised (34) neid ei reguleeri. |
| --- | --- |

(94)

Komisjon märgib ka, et investeeringud veetöötlussüsteemi ja kuumutusahju suurendavad äriühingu efektiivsust vee- ja energiakulude vähendamise teel. Sellist tüüpi seadmestiku paigaldamine on tööstuses normaalne tava, ilma et seda peetaks keskkonnainvesteeringuks. Komisjon arvab, et see oli põhjus nende tegemiseks ja seega keskkonnasuunised (34) neid ei reguleeri.

| (95) | Igal juhul ei ole ei Hispaania ametivõimud ega abisaaja esitanud mingeid konkreetseid tõendeid nende seadmete kasust keskkonnale. Seega puudub vajadus kasutada sõltumatut ekspertiisi ja konsulteerida liikmesriikidega (vt teraseabikoodeksi lisa). Samuti ei ole nad maha arvanud madalamate tootmiskuludega seotud tulusid, nagu näeb ette teraseabikoodeksi lisa, (35) ega selgitanud, kuidas lisakulud arvutati. |
| --- | --- |

(95)

Igal juhul ei ole ei Hispaania ametivõimud ega abisaaja esitanud mingeid konkreetseid tõendeid nende seadmete kasust keskkonnale. Seega puudub vajadus kasutada sõltumatut ekspertiisi ja konsulteerida liikmesriikidega (vt teraseabikoodeksi lisa). Samuti ei ole nad maha arvanud madalamate tootmiskuludega seotud tulusid, nagu näeb ette teraseabikoodeksi lisa, (35) ega selgitanud, kuidas lisakulud arvutati.

| (96) | Mis puudutab tsiviiltööde rahastamist, siis leiab komisjon, et selles puudub keskkonnatulu ning kui see ongi kasulik töötajate ohutuse seisukohalt, ei reguleeri seda ei keskkonnasuuniste ega ka teraseabikoodeksi ükski säte. |
| --- | --- |

(96)

Mis puudutab tsiviiltööde rahastamist, siis leiab komisjon, et selles puudub keskkonnatulu ning kui see ongi kasulik töötajate ohutuse seisukohalt, ei reguleeri seda ei keskkonnasuuniste ega ka teraseabikoodeksi ükski säte.

| (97) | Samuti ei näe komisjon, millise teraseabikoodeksi sätte kohaselt oleks abi kokkusobiv ühisturuga. Ilmselgelt ei ole tegemist abiga uurimis- ja arendustegevusele ega abiga tegevuse lõpetamiseks, ning seda ei antud Kreekas. Lisaks sellele märgib komisjon, et abi puhul ei olnud tegemist koolitusabiga, nagu seda määratleb komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes, (36) ega ka tööhõivealane abi, nagu seda määratleb komisjoni 12. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2204/2002, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes. (37), (38) Igal juhul ei tuginenud Hispaania ametivõimud ühelegi neist eranditest või määrustest. |
| --- | --- |

(97)

Samuti ei näe komisjon, millise teraseabikoodeksi sätte kohaselt oleks abi kokkusobiv ühisturuga. Ilmselgelt ei ole tegemist abiga uurimis- ja arendustegevusele ega abiga tegevuse lõpetamiseks, ning seda ei antud Kreekas. Lisaks sellele märgib komisjon, et abi puhul ei olnud tegemist koolitusabiga, nagu seda määratleb komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes, (36) ega ka tööhõivealane abi, nagu seda määratleb komisjoni 12. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2204/2002, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes. (37), (38) Igal juhul ei tuginenud Hispaania ametivõimud ühelegi neist eranditest või määrustest.

| (98) | Lõpetuseks märgib komisjon, et komisjoni teatis riigiabi ja riskikapitali kohta ei olnud kohaldatav terasesektorile ajal, mil abi anti, ning vastavalt selle punkti VIII.3 kaheksandale lõigule ei ole see nimetatud sektorile kohaldatav ka praegu. |
| --- | --- |

(98)

Lõpetuseks märgib komisjon, et komisjoni teatis riigiabi ja riskikapitali kohta ei olnud kohaldatav terasesektorile ajal, mil abi anti, ning vastavalt selle punkti VIII.3 kaheksandale lõigule ei ole see nimetatud sektorile kohaldatav ka praegu.

| (99) | Ülaltoodut silmas pidades leiab komisjon, et käesoleva juhtumi puhul ei ole kohaldatav ükski erand investeeringuabi terasetööstusele keelavatest sätetest ning seega ei ole komisjoni poolt riigiabina tuvastatud meetmed kokkusobivad ühisturuga. |
| --- | --- |

(99)

Ülaltoodut silmas pidades leiab komisjon, et käesoleva juhtumi puhul ei ole kohaldatav ükski erand investeeringuabi terasetööstusele keelavatest sätetest ning seega ei ole komisjoni poolt riigiabina tuvastatud meetmed kokkusobivad ühisturuga.

VI.   JÄRELDUSED

| (100) | Komisjon leiab, et Hispaania on õigusvastaselt rakendanud kõnealuseid riigiabi meetmeid, mis on kokkusobimatud ühisturuga. Seega tuleb need meetmed katkestada. |
| --- | --- |

(100)

Komisjon leiab, et Hispaania on õigusvastaselt rakendanud kõnealuseid riigiabi meetmeid, mis on kokkusobimatud ühisturuga. Seega tuleb need meetmed katkestada.

| (101) | Peale selle, vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1, kui ebaseadusliku abi puhul tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada. Tagastatava abi hulka kuuluvad intressid ajavahemiku eest, mil ebaseaduslik abi oli abisaaja käsutuses, kuni selle tagastamise kuupäevani. Intress arvutatakse viitemäära põhjal, mida kasutati piirkondliku abi toetusekvivalendi arvutamisel, |
| --- | --- |

(101)

Peale selle, vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1, kui ebaseadusliku abi puhul tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada. Tagastatava abi hulka kuuluvad intressid ajavahemiku eest, mil ebaseaduslik abi oli abisaaja käsutuses, kuni selle tagastamise kuupäevani. Intress arvutatakse viitemäära põhjal, mida kasutati piirkondliku abi toetusekvivalendi arvutamisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Hispaania poolt Siderúrgica Añón SA-le antud riigiabi on kokkusobimatu ühisturuga.

2.   Esimeses lõigus viidatud riigiabi sisaldab järgmist:

| a) | abielement, mis sisaldub SODIGA poolses osaluse omandamises Siderúrgica Añón’i aktsiakapitalis, mis vastab:






  i) | esimese osaluse omandamise puhul aastal 2001: iga-aastane lisatasu 5,13 %, kohaldatud esialgselt makstud kapitalile summas 1 803 060 eurot ning vähendatud viie aastase tagasimakse võrra summas 150 916 eurot; ja |
| --- | --- | --- |

a)

abielement, mis sisaldub SODIGA poolses osaluse omandamises Siderúrgica Añón’i aktsiakapitalis, mis vastab:

i)

esimese osaluse omandamise puhul aastal 2001: iga-aastane lisatasu 5,13 %, kohaldatud esialgselt makstud kapitalile summas 1 803 060 eurot ning vähendatud viie aastase tagasimakse võrra summas 150 916 eurot; ja

| ii) | teise osaluse omandamise puhul aastal 2002: iga-aastane lisatasu 3,86 %, kohaldatud esialgselt makstud kapitalile summas 495 180 eurot ning vähendatud nelja aastase tagasimakse võrra summas 41 868 eurot; |
| --- | --- |

ii)

teise osaluse omandamise puhul aastal 2002: iga-aastane lisatasu 3,86 %, kohaldatud esialgselt makstud kapitalile summas 495 180 eurot ning vähendatud nelja aastase tagasimakse võrra summas 41 868 eurot;

| b) | IGAPE poolt 10. novembril 2000 antud toetus summas 2 399 407 eurot; |
| --- | --- |

b)

IGAPE poolt 10. novembril 2000 antud toetus summas 2 399 407 eurot;

| c) | 2. aprillil 2001 summas 9 616 193 eurot antud sündikaatlaenu osas IGAPE poolt 30 % garantii näol antud intressitoetused, s.o 0,3 % aastas, ning otsene intressitoetus 0,25 % aastas, kogusummas 52 889,1 eurot aastas; |
| --- | --- |

c)

2. aprillil 2001 summas 9 616 193 eurot antud sündikaatlaenu osas IGAPE poolt 30 % garantii näol antud intressitoetused, s.o 0,3 % aastas, ning otsene intressitoetus 0,25 % aastas, kogusummas 52 889,1 eurot aastas;

| d) | 2. aprillil 2001 summas 9 616 193 eurot antud laenu osas IGAPE poolt tasutud vormistamistasu summas 48 081 eurot; |
| --- | --- |

d)

2. aprillil 2001 summas 9 616 193 eurot antud laenu osas IGAPE poolt tasutud vormistamistasu summas 48 081 eurot;

| e) | Intressitoetus 5,7 % aastas, mis sisaldub teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi poolt 29. detsembril 2000 antud intressivabas laenus summas 1 803 036 eurot. |
| --- | --- |

e)

Intressitoetus 5,7 % aastas, mis sisaldub teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi poolt 29. detsembril 2000 antud intressivabas laenus summas 1 803 036 eurot.

Artikkel 2

1.   Hispaania peab hoiduma igasugusest edaspidisest abiandmisest abisaajale artiklis 1 viidatud meetmete kaudu.

Väljamaksetest, mis on juba kinnitatud, kuid käesoleva otsuse vastuvõtmise ajaks teostamata, võib Hispaania nõuda käesoleva otsuse vastuvõtmise järel teostatud maksete tagastamist või kohandada artiklis 1 loetletud meetmete tingimusi käesolevas otsuses viidatud turutingimustele.

2.   Hispaania peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt artiklis 1 viidatud abi tagasi saada.

3.   Tagasimaksmine tuleb teostada viivitamata vastavuses siseriiklikus õiguses reguleeritud menetlustega, eeldusel, et need võimaldavad käesoleva otsuse kohest ja tõhusat täitmist. Tagasimakstavad summad kannavad intressi kogu ajavahemiku eest, mil ebaseaduslik abi oli abisaaja käsutuses, kuni selle tegeliku tagastamise kuupäevani. Intress arvutatakse viitemäära põhjal, mida kasutati piirkondliku abi toetusekvivalendi arvutamisel.

Esimeses lõigus viidatud intressimäära tuleb rakendada liit-baasintressina kogu siinviidatud perioodi kestel.

Artikkel 3

Hispaania peab komisjoni teavitama otsuse täitmiseks kavandatud ja juba rakendatud meetmetest kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest. Teave esitatakse käesoleva otsuse I lisas sisalduvat küsimustikku kasutades.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.

Brüssel, 16. juuni 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mario MONTI

---

(1)  EÜT C 33, 6.2.2002, lk 9 ja EÜT C 223, 19.9.2002, lk 2.

1

(2)  EÜT L 338, 28.12.1996, lk 42.

2

(3)  EÜT C 33, 6.2.2002, lk 9.

3

(4)  EÜT C 223, 19.9.2002, lk 2.

4

(5)  INESGA on arengufond, mis on loodud Galicia majanduse seisukohast huvipakkuvate elujõuliste projektide finantseerimise hõlbustamiseks finantsasutustega sõlmitavate lepingute kaudu. 29. mail 2000 kirjutasid Galicia piirkondlik valitsus ja seitsme panga esindajad alla lepingule, mille kohaselt need pangad kohustuvad panustama kuni 108,2 miljonit eurot investeerimisprojektide rahastamiseks. Lepingu tingimuste kohaselt võib iga osalev pank mis tahes projekti rahastamises osalemisest keelduda.

5

(6)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 364/2004 (ELT L 63, 28.2.2004, lk 22).

6

(7)  EÜT C 119, 22.5.2002, lk 22.

7

(8)  EÜT C 152, 26.6.2002, lk 5.

8

(9)  IGAPE eraldatud toetus, toetuse brutoekvivalent 0,95 %; teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi poolt antud intressivaba laen, toetuse brutoekvivalent 2,8 %; INESGA kaudu antud laen, toetuse brutoekvivalent 2,32 %; IGAPE poolt antud garantii, toetuse brutoekvivalent 0,63 %; INESGA antud laenu subsideerimine IGAPE poolt, toetuse brutoekvivalent 0,32 %; vormistamistasu subsideerimine IGAPE poolt, toetuse brutoekvivalent 0,16 %.

9

(10)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1. Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

10

(11)  EÜT C 235, 21.8.2001, lk 3.

11

(12)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 30.

12

(13)  EÜT C 37, 3.2.2001, lk 3.

13

(14)  EÜT L 260, 6.9.1989, lk 1.

14

(15)  [2002] EKL I-11991, punkt 60.

15

(16)  Allikas http://www.xunta.es/Galicia2001/G200112G.pdf

16

(17)  Selle kohta vt 10. juuli 1986. aasta kohtuasi C-234/84 Belgia Kuningriik v. Euroopa Ühenduste Komisjon (Boch) [1986] EKL I-2263, punkt 14. “Sobivaks viisiks määrata, kas selline meede on riigiabi, on kohaldada kriteeriumi, mida mainiti komisjoni otsuses ja mida Belgia valitsus pealegi ei vaidlustanud, ehk teha kindlaks, mil määral suudaks ettevõtja hankida kõnealuseid summasid erakapitaliturgudelt. Ettevõtte puhul, mille kapital kuulub riigile, oleks katseks, kas samades tingimustes eraaktsionär, arvestades kasumi saamise tõenäosust ning jättes kõrvale kõik sotsiaalsed, regionaalpoliitilised ja tööstusharu kaalutlused, sooviks osalust kõnealuses kapitalis.” Vt ka 6. märtsi 2003. aasta esimese astme kohtu liidetud kohtuasjad T-228/99 ja T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale ja Land Nordrhein Westfalen v. Euroopa Ühenduste Komisjon [2003], EKL II-435, punktid 255, 266, 313 ja 324.

17

Westdeutsche Landesbank Girozentrale

Land Nordrhein Westfalen

(18)  Ehkki ei saa välistada, et lõpphind võiks olla kõrgem, kui kasutataks alternatiivset meetodit (teoreetilist arvestuslikku väärtust), tooks viimaste prognooside kohaselt, mis SODIGA tegi veebruaris 2002, teoreetilise arvestusliku väärtuse kasutamisel investeering sisse 6,3 %.

18

(19)  ELT L 108, 30.4.2003, lk 35.

19

(20)  See seisukoht on kooskõlas ka komisjoni otsuses 2003/284/EÜ võetuga, milles komisjon lisas teisejärgulistele laenudele 600 baaspunkti igasuguse tagatise puudumise tõttu. Vt otsuse punkti 42, millele viidatakse joonealuses märkuses 21.

20

(21)  EÜT C 273, 9.9.1997, lk 3. Vt eriti kaheksanda punkti esimene taane.

21

(22)  Kahes tabelis esitatud võrdluse puhul tuleb võtta arvesse, et meetmete tegelik tulumäär, s.o 7,2 %, vastab hüpoteetilisele iga-aastasele lisatasule, mille tagasimakse tähtaeg oleks 2007 (põhisumma tagasimaksmise aasta), samas kui tegelikkuses on need tulud jaotunud vastavalt vaid viieks (mitte kuueks) ja neljaks (mitte viieks) osamakseks.

22

(23)  Komisjoni teatis EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes (EÜT C 71, 11.3.2000, lk 14, punkt 4.2)

23

(24)  EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2.

24

(25)  Ehkki kahe laenu kasutusaeg ja seega baas-intressimäär on erinev, arvab komisjon, et riskipreemia, mida erakreeditor tagamata laenult nõuaks, võib olla kindlaks parameetriks INESGA laenus leiduva abielemendi hindamiseks.

25

(26)  EÜT C 298, 11.11.1995.

26

(27)  EÜT C 199, 14.7.2001, lk 11.

27

(28)  EÜT C 119, 22.5.2002, lk 22.

28

(29)  Trükiviga – p.o “artikli 9a lõike 2”.

29

(30)  EÜT C 70, 19.3.2002, lk 21.

30

(31)  EÜT C 70, 19.3.2002, lk 8.

31

(32)  Seda sätet kohaldatakse abi hindamisel vastavalt komisjoni teatisele ebaseadusliku riigiabi hindamiseks kohaldatavate reeglite määramise kohta ja keskkonnakaitsele antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste punkti 82 alapunktile b ja punkti 7 teisele lõigule.

32

(33)  Ühenduse suunised keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta.

33

(34)  Vt eriti teraseabikoodeksi lisa esimene lause.

34

(35)  Vt lisas punkt b jaotise “Abi, stimuleerimaks ettevõtjaid aitama kaasa keskkonnakaitse tunduvale paranemisele” all.

35

(36)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 20. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 363/2004 (ELT L 63, 28.2.2004, lk 20).

36

(37)  EÜT L 337, 13.12.2002, lk 3.

37

(38)  Vastavalt viimasele punktile komisjoni teatises ebaseadusliku riigiabi hindamiseks kohaldatavate reeglite määramise kohta peab komisjon kontrollima, et abi oleks vastavuses mis tahes praegu riigiabi valdkonnas kehtivate komisjoni või nõukogu määrustega.

38

---

LISA

Teave komisjoni otsuse rakendamise kohta

1.   TAGASTAMISELE KUULUVA SUMMA ARVUTAMINE

| 1.1. | Esitage abisaaja käsutuses oleva ebaseadusliku riigiabi kohta järgmised üksikasjad:









  Meetme lühikirjeldus (1) | Väljamakse kuupäev(ad) (2) | Abi summa (3) | Vääring | Tagasimakse kuupäev(ad) (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

1.1.

Esitage abisaaja käsutuses oleva ebaseadusliku riigiabi kohta järgmised üksikasjad:

Meetme lühikirjeldus (1)

Väljamakse kuupäev(ad) (2)

Abi summa (3)

Vääring

Tagasimakse kuupäev(ad) (4)

Märkused:

| 1.2. | Selgitage üksikasjalikult, kuidas arvutatakse tagastatava raha pealt makstav intress. |
| --- | --- |

1.2.

Selgitage üksikasjalikult, kuidas arvutatakse tagastatava raha pealt makstav intress.

2.   KAVANDATAVAD VÕI JUBA KASUTUSES OLEVAD TAGASIMAKSMISE MEETMED

| 2.1. | Kirjeldage üksikasjalikult, missugused meetmed on juba võetud ja missuguseid meetmeid kavandatakse võtta, mis tagaksid abi viivitamatu ja tulemusliku tagastamise. Vajaduse korral näidata ära võetud või kavandatavate meetmete õiguslik alus. |
| --- | --- |

2.1.

Kirjeldage üksikasjalikult, missugused meetmed on juba võetud ja missuguseid meetmeid kavandatakse võtta, mis tagaksid abi viivitamatu ja tulemusliku tagastamise. Vajaduse korral näidata ära võetud või kavandatavate meetmete õiguslik alus.

| 2.2. | Mis kuupäevaks on abi lõplikult tagastatud? |
| --- | --- |

2.2.

Mis kuupäevaks on abi lõplikult tagastatud?

3.   JUBA TAGASI SAADUD ABI

| 3.1. | Esitage abisaaja tagastatud abi kohta järgmised üksikasjad:









  Meetme lühikirjeldus | Kuupäev(ad) (5) | Tagasimakstud abi summa | Vääring | Tagasimakse (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

3.1.

Esitage abisaaja tagastatud abi kohta järgmised üksikasjad:

Meetme lühikirjeldus

Kuupäev(ad) (5)

Tagasimakstud abi summa

Vääring

Tagasimakse (6)

| 3.2. | Lisage punktis 3.1. esitatud tabelis näidatud tagasimakseid tõendavad dokumendid. |
| --- | --- |

3.2.

Lisage punktis 3.1. esitatud tabelis näidatud tagasimakseid tõendavad dokumendid.

---

(1)

| (°) | Juhul kui meede koosneb mitmest osamaksest ja tagasimaksest, kasutada eraldi ridu. |
| --- | --- |

(°)

Juhul kui meede koosneb mitmest osamaksest ja tagasimaksest, kasutada eraldi ridu.

(2)

| (°°) | Kuupäev või kuupäevad, millal abi või selle üksikud osamaksed anti abisaaja käsutusse. |
| --- | --- |

(°°)

Kuupäev või kuupäevad, millal abi või selle üksikud osamaksed anti abisaaja käsutusse.

(3)  Abisaaja käsutusse antud abi summa brutoekvivalendina.

(4)  Kuupäev või kuupäevad, millal abisaaja maksis tagasi abi või selle üksikud osamaksed.

(5)

| (°) | Kuupäev või kuupäevad, millal abi või selle üksikud osamaksed anti abisaaja käsutusse. |
| --- | --- |

(°)

Kuupäev või kuupäevad, millal abi või selle üksikud osamaksed anti abisaaja käsutusse.

(6)

| (°°) | Kuupäev(ad), millal abi tagasi maksti. |
| --- | --- |

(°°)

Kuupäev(ad), millal abi tagasi maksti.

---

| 26.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/37 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/37

---

KOMISJONI OTSUS,

23. november 2005,

millega muudetakse otsust 2005/393/EÜ kitsendustega tsoonide osas, mis on seotud lammaste katarraalse palavikuga Hispaanias

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 4481 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/828/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/75/EÜ, millega kehtestatakse erisätted lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks, (1) eriti selle artikli 8 lõike 2 punkti d, artikli 8 lõiget 3 ja artikli 19 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2000/75/EÜ on kehtestatud eeskirjad ja meetmed lammaste katarraalse palaviku vastu võitlemiseks ühenduses, sealhulgas ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonide kehtestamine ning loomade kõnealustest tsoonidest väljaviimise keeld. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2000/75/EÜ on kehtestatud eeskirjad ja meetmed lammaste katarraalse palaviku vastu võitlemiseks ühenduses, sealhulgas ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonide kehtestamine ning loomade kõnealustest tsoonidest väljaviimise keeld.

| (2) | Komisjoni 23. mai 2005. aasta otsusega 2005/393/EÜ lammaste katarraalsest palavikust ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonide ning nendest tsoonidest välja- või läbiveo tingimuste kohta (2) on ette nähtud selliste geograafiliste piirkondade piiritlemine, kus liikmesriigid peavad kehtestama lammaste katarraalsest palavikust ohustatud tsoonid ja järelevalvetsoonid (kitsendustega tsoonid). |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 23. mai 2005. aasta otsusega 2005/393/EÜ lammaste katarraalsest palavikust ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonide ning nendest tsoonidest välja- või läbiveo tingimuste kohta (2) on ette nähtud selliste geograafiliste piirkondade piiritlemine, kus liikmesriigid peavad kehtestama lammaste katarraalsest palavikust ohustatud tsoonid ja järelevalvetsoonid (kitsendustega tsoonid).

| (3) | Hispaania on komisjoni teavitanud 4. serotüübi viiruse levimisest mitmes uues kitsendustega tsooni äärealas. |
| --- | --- |

(3)

Hispaania on komisjoni teavitanud 4. serotüübi viiruse levimisest mitmes uues kitsendustega tsooni äärealas.

| (4) | Seetõttu tuleks kitsendustega tsooni laiendada, võttes arvesse olemasolevaid andmeid vektori ökoloogiliste seoste ja tema hooajalise tegevuse muutuste kohta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks kitsendustega tsooni laiendada, võttes arvesse olemasolevaid andmeid vektori ökoloogiliste seoste ja tema hooajalise tegevuse muutuste kohta.

| (5) | Seepärast tuleks otsust 2005/393/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks otsust 2005/393/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2005/393/EÜ I lisa tsooni E Hispaaniat käsitlev osa asendatakse järgmisega:

“Hispaania:

| — | Cádizi, Málaga, Sevilla, Huelva, Córdoba, Cácerese ja Badajozi provints |
| --- | --- |

—

Cádizi, Málaga, Sevilla, Huelva, Córdoba, Cácerese ja Badajozi provints

| — | Jaéni provintsi järgmised piirkonnad: Jaén ja Andújar |
| --- | --- |

—

Jaéni provintsi järgmised piirkonnad: Jaén ja Andújar

| — | Toledo provintsi järgmised piirkonnad: Almorox, Belvis de Jara, Gálvez, Mora, Los Navalmorales, Ocaña, Oropesa, Quintanar de la Orden, Madridejos, Talavera de la Reina, Toledo, Torrijos ja Juncos |
| --- | --- |

—

Toledo provintsi järgmised piirkonnad: Almorox, Belvis de Jara, Gálvez, Mora, Los Navalmorales, Ocaña, Oropesa, Quintanar de la Orden, Madridejos, Talavera de la Reina, Toledo, Torrijos ja Juncos

| — | Ávila provintsi järgmised piirkonnad: Arenas de San Pedro, Candelada, Cebreros, Las Navas del Marques, Navaluenga ja Sotillo de la Adrada |
| --- | --- |

—

Ávila provintsi järgmised piirkonnad: Arenas de San Pedro, Candelada, Cebreros, Las Navas del Marques, Navaluenga ja Sotillo de la Adrada

| — | Ciudad Reali provintsi järgmised piirkonnad: Almadén, Almodóvar del Campo, Ciudad Real, Horcajo de los Montes, Malagón, Manzanares ja Piedrabuena |
| --- | --- |

—

Ciudad Reali provintsi järgmised piirkonnad: Almadén, Almodóvar del Campo, Ciudad Real, Horcajo de los Montes, Malagón, Manzanares ja Piedrabuena

| — | Salamanca provintsi järgmised piirkonnad: Béjar, Ciudad Rodrigo ja Sequeros |
| --- | --- |

—

Salamanca provintsi järgmised piirkonnad: Béjar, Ciudad Rodrigo ja Sequeros

| — | Madridi provintsi järgmised piirkonnad: Aranjuez, El Escorial, Griñón, Navalcarnero ja San Martín de Valdeiglesias”. |
| --- | --- |

—

Madridi provintsi järgmised piirkonnad: Aranjuez, El Escorial, Griñón, Navalcarnero ja San Martín de Valdeiglesias”.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 29. november 2005.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 23. november 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 74.

1

(2)  ELT L 130, 24.5.2005, lk 22. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/763/EÜ (ELT L 288, 29.10.2005, lk 54).

2

---

| 26.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/39

---

KOMISJONI OTSUS,

24. november 2005,

millega tunnistatakse kehtetuks otsused 1999/355/EÜ ja 2001/219/EÜ

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 4500 all)

(2005/829/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 16 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsus 1999/355/EÜ Hiinat (välja arvatud Hongkong) puudutavate Anoplophora glabripennis (Motschulsky) levikut takistavate erakorraliste meetmete kohta (2) ning otsus 2001/219/EÜ ajutiste erakorraliste meetmete kohta, mis võetakse Kanadast, Hiinast, Jaapanist ja Ameerika Ühendriikidest pärit töötlemata okaspuupuidust täielikult või osaliselt koosnevate puitpakendite suhtes, (3) on aegunud, kuna nüüd on direktiiviga 2000/29/EÜ ette nähtud asjakohased sätted. |
| --- | --- |

(1)

Otsus 1999/355/EÜ Hiinat (välja arvatud Hongkong) puudutavate Anoplophora glabripennis (Motschulsky) levikut takistavate erakorraliste meetmete kohta (2) ning otsus 2001/219/EÜ ajutiste erakorraliste meetmete kohta, mis võetakse Kanadast, Hiinast, Jaapanist ja Ameerika Ühendriikidest pärit töötlemata okaspuupuidust täielikult või osaliselt koosnevate puitpakendite suhtes, (3) on aegunud, kuna nüüd on direktiiviga 2000/29/EÜ ette nähtud asjakohased sätted.

| (2) | Seetõttu tuleks ühenduse õigusaktide järjepidevuse ja selguse tagamiseks tunnistada kehtetuks otsused 1999/355/EÜ ja 2001/219/EÜ. |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleks ühenduse õigusaktide järjepidevuse ja selguse tagamiseks tunnistada kehtetuks otsused 1999/355/EÜ ja 2001/219/EÜ.

| (3) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas taimetervise alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas taimetervise alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsused 1999/355/EÜ ja 2001/219/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 24. november 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2005/16/EÜ (ELT L 57, 3.3.2005, lk 19).

1

(2)  EÜT L 137, 1.6.1999, lk 45. Otsust on muudetud otsusega 1999/516/EÜ (EÜT L 197, 29.7.1999, lk 43).

2

(3)  EÜT L 81, 21.3.2001, lk 39.

3

---

| 26.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/40

---

KOMISJONI OTSUS,

25. november 2005,

millega muudetakse otsust 2003/322/EÜ seoses raipetoiduliste lindude toitmiseks kasutatava teatava 1. kategooria materjaliga

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 4521 all)

(Ainult hispaania-, kreeka-, prantsus-, itaalia- ja portugalikeelne tekst on autentsed)

(2005/830/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad, (1) eriti selle artikli 23 lõike 2 punkti d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 12. mai 2003. aasta otsus 2003/322/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1774/2002 raipetoidulistele lindudele teatava 1. kategooria materjali söötmise osas, (2) kehtestab tingimused, mille järgi teatavad liikmesriigid annavad loa teatavate ohustatud või kaitsealuste raipetoiduliste linnuliikide söötmiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 12. mai 2003. aasta otsus 2003/322/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1774/2002 raipetoidulistele lindudele teatava 1. kategooria materjali söötmise osas, (2) kehtestab tingimused, mille järgi teatavad liikmesriigid annavad loa teatavate ohustatud või kaitsealuste raipetoiduliste linnuliikide söötmiseks.

| (2) | Kõnealuse otsuse kohaselt ja transmissiivse spongioosse entsefalopaatia (TSE) leviku ohu vähendamiseks on söödaks ettenähtud veiste, lammaste ja kitsede rümpasid vaja enne kasutamist kontrollida TSE esinemise suhtes ja tulemus peab olema negatiivne. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse otsuse kohaselt ja transmissiivse spongioosse entsefalopaatia (TSE) leviku ohu vähendamiseks on söödaks ettenähtud veiste, lammaste ja kitsede rümpasid vaja enne kasutamist kontrollida TSE esinemise suhtes ja tulemus peab olema negatiivne.

| (3) | Ohustatud või kaitsealuste liikide sööda kättesaadavuse parandamiseks on kohane viia söödana kasutatavate rümpade kontrollinõuded kooskõlla Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, (3) piirates samas prooviks võetavate lamba- ja kitserümpade osakaalu. |
| --- | --- |

(3)

Ohustatud või kaitsealuste liikide sööda kättesaadavuse parandamiseks on kohane viia söödana kasutatavate rümpade kontrollinõuded kooskõlla Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, (3) piirates samas prooviks võetavate lamba- ja kitserümpade osakaalu.

| (4) | Püsima jääb keeld kasutada söödaks TSE suhtes kontrollitud rümpasid, mille puhul kontroll andis positiivse tulemuse. |
| --- | --- |

(4)

Püsima jääb keeld kasutada söödaks TSE suhtes kontrollitud rümpasid, mille puhul kontroll andis positiivse tulemuse.

| (5) | Seepärast tuleks otsust 2003/322/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks otsust 2003/322/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2003/322/EÜ lisas asendatakse B osa lõike 3 punkt b järgmise tekstiga:

| “b) | tagada, et TSE seire programmi raames, mida viiakse ellu määruse (EÜ) nr 999/2001 III lisa kohaselt, kontrollitaks söödaks ettenähtud veiste rümpasid ja vähemalt 4 % lammaste ja kitsede rümpadest enne kasutamist, kusjuures tulemus peab olema negatiivne;” |
| --- | --- |

“b)

tagada, et TSE seire programmi raames, mida viiakse ellu määruse (EÜ) nr 999/2001 III lisa kohaselt, kontrollitaks söödaks ettenähtud veiste rümpasid ja vähemalt 4 % lammaste ja kitsede rümpadest enne kasutamist, kusjuures tulemus peab olema negatiivne;”

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. detsembrist 2005

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Küprose Vabariigile ja Portugali Vabariigile.

Brüssel, 25. november 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 416/2005 (ELT L 66, 12.3.2005, lk 10).

1

(2)  ELT L 117, 13.5.2003, lk 32. Otsust on muudetud otsusega 2004/455/EÜ (ELT L 156, 30.4.2004, lk 45). (Parandatud versioon ELT L 202, 7.6.2004, lk 31).

2

(3)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1292/2005 (ELT L 205, 6.8.2005, lk 3).

3

---

Euroopa Keskpank

| 26.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/41

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

17. november 2005,

ringluses olevatelt euro pangatähtedelt Euroopa Keskpangale koguneva tulu jaotamise kohta osalevate liikmesriikide keskpankadele

(EKP/2005/11)

(2005/831/EÜ)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 33,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 21. novembri 2002 otsus EKP/2002/9 (mis käsitleb ringluses olevatelt euro pangatähtedelt Euroopa Keskpanga saadava tulu jaotamist osalevate liikmesriikide keskpankadele) (1) tuleb uuesti sõnastada, et saaks eraldada vahendeid valuutakursi, intressimäära ja kullahinna riski katmiseks. Kohasem on ringluses olevatelt euro pangatähtedelt Euroopa Keskpangale (EKP) kogunevat tulu jaotada ainult üks kord majandusaasta jooksul ja mitte igas kvartalis. |
| --- | --- |

(1)

21. novembri 2002 otsus EKP/2002/9 (mis käsitleb ringluses olevatelt euro pangatähtedelt Euroopa Keskpanga saadava tulu jaotamist osalevate liikmesriikide keskpankadele) (1) tuleb uuesti sõnastada, et saaks eraldada vahendeid valuutakursi, intressimäära ja kullahinna riski katmiseks. Kohasem on ringluses olevatelt euro pangatähtedelt Euroopa Keskpangale (EKP) kogunevat tulu jaotada ainult üks kord majandusaasta jooksul ja mitte igas kvartalis.

| (2) | 6. detsembri 2001 otsusega EKP/2001/15 euro pangatähtede emiteerimise kohta (2) jaotatakse ringlevad euro pangatähed riikide keskpankade (RKPd) vahel proportsioonis nende poolt sisse makstud EKP kapitaliga. Otsuse EKP/2001/15 artikkel 4 ja selle otsuse lisa määrab EKP osaks 8 % ringluses olevate euro pangatähtede koguväärtusest. EKP-l on eurosüsteemisisene nõue RKPde vastu proportsioonis tema osaga märgitud kapitalis, mille väärtus võrdub tema poolt emiteeritud euro pangatähtede väärtusega. |
| --- | --- |

(2)

6. detsembri 2001 otsusega EKP/2001/15 euro pangatähtede emiteerimise kohta (2) jaotatakse ringlevad euro pangatähed riikide keskpankade (RKPd) vahel proportsioonis nende poolt sisse makstud EKP kapitaliga. Otsuse EKP/2001/15 artikkel 4 ja selle otsuse lisa määrab EKP osaks 8 % ringluses olevate euro pangatähtede koguväärtusest. EKP-l on eurosüsteemisisene nõue RKPde vastu proportsioonis tema osaga märgitud kapitalis, mille väärtus võrdub tema poolt emiteeritud euro pangatähtede väärtusega.

| (3) | 6. detsembri 2001 otsuse EKP/2001/16 (emissioonitulu jaotamise kohta osalevate liikmesriikide keskpankadele alates 2002. majandusaastast) (3) artikkel 2 lõike 2 kohaselt tasustatakse ringluses olevate euro pangatähtede eurosüsteemisisesed saldod viitemäära alusel. Otsuse EKP/2001/16 artikkel 2 lõike 3 kohaselt tehakse vastavad arveldused TARGET-maksetena. |
| --- | --- |

(3)

6. detsembri 2001 otsuse EKP/2001/16 (emissioonitulu jaotamise kohta osalevate liikmesriikide keskpankadele alates 2002. majandusaastast) (3) artikkel 2 lõike 2 kohaselt tasustatakse ringluses olevate euro pangatähtede eurosüsteemisisesed saldod viitemäära alusel. Otsuse EKP/2001/16 artikkel 2 lõike 3 kohaselt tehakse vastavad arveldused TARGET-maksetena.

| (4) | Otsuse EKP/2001/16 põhjendus 6 sätestab, et tulu, mis koguneb EKP-le seoses tema osaga ringluses olevates euro pangatähtedes eurosüsteemisiseste nõuete alusel RKPde vastu, tuleks põhimõtteliselt jaotada RKPdele kooskõlas EKP nõukogu otsustega ning proportsioonis nende osaga märgitud kapitalis samal majandusaastal, mil see koguneb. |
| --- | --- |

(4)

Otsuse EKP/2001/16 põhjendus 6 sätestab, et tulu, mis koguneb EKP-le seoses tema osaga ringluses olevates euro pangatähtedes eurosüsteemisiseste nõuete alusel RKPde vastu, tuleks põhimõtteliselt jaotada RKPdele kooskõlas EKP nõukogu otsustega ning proportsioonis nende osaga märgitud kapitalis samal majandusaastal, mil see koguneb.

| (5) | Kui EKP jaotab tulu, mis koguneb talle seoses tema osaga ringluses olevates euro pangatähtedes eurosüsteemisiseste nõuete alusel RKPde vastu, peaks ta arvesse võtma oma finantstulemuste prognoosi vastaval aastal, mis hindab vajadust eraldada vahendeid valuutakursi, intressimäära ja kullahinna riski katmiseks ning võimalust kasutada oodatavate kulude katmiseks muid eraldisi. |
| --- | --- |

(5)

Kui EKP jaotab tulu, mis koguneb talle seoses tema osaga ringluses olevates euro pangatähtedes eurosüsteemisiseste nõuete alusel RKPde vastu, peaks ta arvesse võtma oma finantstulemuste prognoosi vastaval aastal, mis hindab vajadust eraldada vahendeid valuutakursi, intressimäära ja kullahinna riski katmiseks ning võimalust kasutada oodatavate kulude katmiseks muid eraldisi.

| (6) | Kui EKP nõukogu määrab EKP puhaskasumi summa, mis tuleb kanda üldreservfondi põhikirja artikli 33.1 kohaselt, peab ta arvestama, et kasumi ringluses olevatele euro pangatähtedele vastav osa tuleb täies ulatuses jaotada RKPdele, |
| --- | --- |

(6)

Kui EKP nõukogu määrab EKP puhaskasumi summa, mis tuleb kanda üldreservfondi põhikirja artikli 33.1 kohaselt, peab ta arvestama, et kasumi ringluses olevatele euro pangatähtedele vastav osa tuleb täies ulatuses jaotada RKPdele,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   osalevad liikmesriigid– liikmesriigid, kes on võtnud kasutusele euro kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepinguga;

b)   RKPd– osalevate liikmesriikide keskpangad;

c)   ringluses olevate euro pangatähtede eurosüsteemisisesed saldod– nõuded ja kohustused RKP ja EKP vahel ning RKP ja teise RKP vahel, mis tulenevad otsuse EKP/2001/15 artikli 4 kohaldamisest;

d)   EKP tulu ringluses olevatelt euro pangatähtedelt– tulu, mis koguneb EKP-le seoses tema osaga ringluses olevates euro pangatähtedes ja seoses tema eurosüsteemisiseste nõuetega RKPde vastu ning mis tuleneb otsuse EKP/2001/15 artikli 2 kohaldamisest.

Artikkel 2

Ringluses olevatelt euro pangatähtedelt EKP-le koguneva tulu esialgne jaotamine

1.   EKP tulu ringluses olevatelt euro pangatähtedelt kuulub RKPdele samal majandusaastal, mil see koguneb, ja see tuleb RKPdele jaotada proportsioonis nende sissemakstud osaga märgitud EKP kapitalis.

2.   EKP jaotab tulu ringluses olevatelt euro pangatähtedelt RKPdele iga majandusaasta eest sellele järgneva aasta teisel tööpäeval.

3.   Kooskõlas EKP nõukogu otsusega ja põhikirja alusel võib EKP tulu summat ringluses olevatelt euro pangatähtedelt vähendada seoses kuludega, mida EKP on kandnud seoses euro pangatähtede emiteerimise ja töötlemisega.

Artikkel 3

Erand artiklist 2

Erandina artiklist 2:

| 1. | EKP nõukogu peab otsustama enne majandusaasta lõppu, et EKP tulu ringluses olevatelt euro pangatähtedelt ei jaotata osaliselt või tervikuna artikli 2 alusel, kui on vaja kindlustada, et jaotatud tulu summa ei ületaks selle aasta EKP puhastulu; otsus tuleb teha, juhul kui EKP nõukogu eeldab juhatuse poolt koostatud põhjendatud prognoosi alusel, et EKP lõpetab aasta kahjumiga või aasta puhaskasu on väiksem kui eeldatav tulu ringluses olevatelt euro pangatähtedelt. |
| --- | --- |

1.

EKP nõukogu peab otsustama enne majandusaasta lõppu, et EKP tulu ringluses olevatelt euro pangatähtedelt ei jaotata osaliselt või tervikuna artikli 2 alusel, kui on vaja kindlustada, et jaotatud tulu summa ei ületaks selle aasta EKP puhastulu; otsus tuleb teha, juhul kui EKP nõukogu eeldab juhatuse poolt koostatud põhjendatud prognoosi alusel, et EKP lõpetab aasta kahjumiga või aasta puhaskasu on väiksem kui eeldatav tulu ringluses olevatelt euro pangatähtedelt.

| 2. | EKP nõukogu võib otsustada enne majandusaasta lõppu, et EKP tulu ringluses olevatelt euro pangatähtedelt eraldatakse osaliselt või tervikuna valuutakursi, intressimäära ja kullahinna riski katmiseks. |
| --- | --- |

2.

EKP nõukogu võib otsustada enne majandusaasta lõppu, et EKP tulu ringluses olevatelt euro pangatähtedelt eraldatakse osaliselt või tervikuna valuutakursi, intressimäära ja kullahinna riski katmiseks.

Artikkel 4

Lõppsätted

1.   Otsus EKP/2002/9 tunnistatakse kehtetuks. Kõiki viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele loetakse viideteks käesolevale otsusele.

2.   Käesolev otsus jõustub üks päev pärast selle vastuvõtmist.

Frankfurt Maini ääres, 17. november 2005

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EÜT L 323, 28.11.2002, lk 49.

1

(2)  EÜT L 337, 20.12.2001, lk 52. Otsust on viimati muudetud otsusega EKP/2004/9 (ELT L 205, 9.6.2004, lk 17).

2

(3)  EÜT L 337, 20.12.2001, lk 55. Otsust on muudetud otsusega EKP/2003/22 (ELT L 9, 15.1.2004, lk 39).

3

---

| 26.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 311/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 311/43

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

17. november 2005,

millega muudetakse otsust EKP/2002/11 Euroopa Keskpanga raamatupidamise aastaaruannete kohta

(EKP/2005/12)

(2005/832/EÜ)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 26.2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) tegevuse olemuse tõttu on vaja piisavalt katta valuutakursi, intressimäära ja kullahinna riski. EKP nõukogu võib EKP bilansis kehtestada eraldise nende riskide katmiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) tegevuse olemuse tõttu on vaja piisavalt katta valuutakursi, intressimäära ja kullahinna riski. EKP nõukogu võib EKP bilansis kehtestada eraldise nende riskide katmiseks.

| (2) | Otsuse EKP/2005/11 (ringluses olevatelt euro pangatähtedelt Euroopa Keskpangale koguneva tulu jaotamise kohta osalevate liikmesriikide keskpankadele) (1) artikli 3 lõige 2 sätestab, et EKP nõukogu võib enne majandusaasta lõppu vastu võtta otsuse eraldada osa või kogu euro pangatähtede käibelt kogunev EKP tulu valuutakursi, intressimäära ja kullahinna riski katmiseks, |
| --- | --- |

(2)

Otsuse EKP/2005/11 (ringluses olevatelt euro pangatähtedelt Euroopa Keskpangale koguneva tulu jaotamise kohta osalevate liikmesriikide keskpankadele) (1) artikli 3 lõige 2 sätestab, et EKP nõukogu võib enne majandusaasta lõppu vastu võtta otsuse eraldada osa või kogu euro pangatähtede käibelt kogunev EKP tulu valuutakursi, intressimäära ja kullahinna riski katmiseks,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse EKP/2002/11 (2) II peatükki lisatakse järgmine artikkel 6a:

“Artikkel 6a

Eraldis valuutakursi, intressimäära ja kullahinna riski katmiseks

Euroopa Keskpanga (EKP) tegevuse olemust arvestades võib EKP nõukogu kehtestada EKP bilansis eraldise valuutakursi, intressimäära ja kullahinna riski katmiseks. Nõukogu võtab vastu otsuse eraldise suuruse ja kasutamise kohta EKP riskipositsiooni põhjendatud prognoosi alusel.”

Artikkel 2

Lõppsäte

Käesolev otsus jõustub üks päev pärast selle vastuvõtmist.

Frankfurt Maini ääres, 17. november 2005

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 41.

1

Euroopa Liidu Teataja

(2)  ELT L 58, 3.3.2003, lk 38.

2

---