# Euroopan unionin L 302/19.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 302 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta19. marraskuuta 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 302

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta19. marraskuuta 2005

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 1890/2005, annettu 14 päivänä marraskuuta 2005, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Indonesiasta, Kiinan kansantasavallasta, Taiwanista, Thaimaasta tai Vietnamista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnissa, kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta ja menettelyn päättämisestä Filippiineiltä ja Malesiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnin osalta | 1 |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 1891/2005, annettu 14 päivänä marraskuuta 2005, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Valko-Venäjältä, Venäjältä tai Ukrainasta peräisin olevan kaliumkloridin tuonnissa annetun asetuksen (ETY) N:o 3068/92 muuttamisesta | 14 |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 1892/2005, annettu 14 päivänä marraskuuta 2005, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden välivaiheen osittaisen tarkastelun päättämisestä | 22 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1893/2005, annettu 18 päivänä marraskuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 24 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1894/2005, annettu 17 päivänä marraskuuta 2005, Espanjan lipun alla purjehtivien alusten kummeliturskan kalastuksen kieltämisestä ICES-alueilla Vb (EY:n vedet), VI, VII, XII ja XIV | 26 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1895/2005, annettu 18 päivänä marraskuuta 2005, tiettyjen epoksijohdannaisten käytön rajoittamisesta elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa ja tarvikkeissa (
  1
  ) | 28 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1896/2005, annettu 18 päivänä marraskuuta 2005, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 30 artiklassa tarkoitetun erityisen tislaustoimenpiteen aloittamisesta Kreikassa tiettyjen viinien osalta annetun asetuksen (EY) N:o 887/2005 muuttamisesta | 33 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1897/2005, annettu 18 päivänä marraskuuta 2005, puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinnan vahvistamisesta | 34 |
| | * | Komission direktiivi 2005/79/EY, annettu 18 päivänä marraskuuta 2005, elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvista muovisista tarvikkeista annetun direktiivin 2002/72/EY muuttamisesta (
  1
  ) | 35 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 1890/2005, annettu 14 päivänä marraskuuta 2005, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Indonesiasta, Kiinan kansantasavallasta, Taiwanista, Thaimaasta tai Vietnamista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnissa, kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta ja menettelyn päättämisestä Filippiineiltä ja Malesiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnin osalta

1

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 1891/2005, annettu 14 päivänä marraskuuta 2005, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Valko-Venäjältä, Venäjältä tai Ukrainasta peräisin olevan kaliumkloridin tuonnissa annetun asetuksen (ETY) N:o 3068/92 muuttamisesta

14

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 1892/2005, annettu 14 päivänä marraskuuta 2005, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden välivaiheen osittaisen tarkastelun päättämisestä

22

Komission asetus (EY) N:o 1893/2005, annettu 18 päivänä marraskuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

24

*

Komission asetus (EY) N:o 1894/2005, annettu 17 päivänä marraskuuta 2005, Espanjan lipun alla purjehtivien alusten kummeliturskan kalastuksen kieltämisestä ICES-alueilla Vb (EY:n vedet), VI, VII, XII ja XIV

26

*

Komission asetus (EY) N:o 1895/2005, annettu 18 päivänä marraskuuta 2005, tiettyjen epoksijohdannaisten käytön rajoittamisesta elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa ja tarvikkeissa (
  1
  )

1

28

Komission asetus (EY) N:o 1896/2005, annettu 18 päivänä marraskuuta 2005, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 30 artiklassa tarkoitetun erityisen tislaustoimenpiteen aloittamisesta Kreikassa tiettyjen viinien osalta annetun asetuksen (EY) N:o 887/2005 muuttamisesta

33

Komission asetus (EY) N:o 1897/2005, annettu 18 päivänä marraskuuta 2005, puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinnan vahvistamisesta

34

*

Komission direktiivi 2005/79/EY, annettu 18 päivänä marraskuuta 2005, elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvista muovisista tarvikkeista annetun direktiivin 2002/72/EY muuttamisesta (
  1
  )

1

35

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Neuvosto |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 14 päivänä marraskuuta 2005, oliiviöljyä ja syötäväksi tarkoitettuja oliiveja koskevan, vuoden 2005 kansainvälisen sopimuksen tekemisestä | 46 |
| Oliiviöljyä ja syötäväksi tarkoitettuja oliiveja koskeva vuoden 2005 kansainvälinen sopimus | 47 |
| | * | Ilmoitus Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyyn sopimukseen Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta liitettävän lisäpöytäkirjan voimaantulosta | 68 |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 9 päivänä joulukuuta 2004, keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille soveltumattomaksi neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (sulautuma-asetus) 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti (Asia COMP/M.3440 – EDP/GDP/ENI)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 4715)

   (
  1
  ) | 69 |
| | * | Komission päätös, tehty 17 päivänä lokakuuta 2005, Venäjän federaatiosta peräisin olevan kaliumkloridin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä | 79 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

*

Neuvoston päätös, tehty 14 päivänä marraskuuta 2005, oliiviöljyä ja syötäväksi tarkoitettuja oliiveja koskevan, vuoden 2005 kansainvälisen sopimuksen tekemisestä

46

Oliiviöljyä ja syötäväksi tarkoitettuja oliiveja koskeva vuoden 2005 kansainvälinen sopimus

47

*

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyyn sopimukseen Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta liitettävän lisäpöytäkirjan voimaantulosta

68

Komissio

*

Komission päätös, tehty 9 päivänä joulukuuta 2004, keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille soveltumattomaksi neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (sulautuma-asetus) 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti (Asia COMP/M.3440 – EDP/GDP/ENI)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 4715)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 4715)

1

69

*

Komission päätös, tehty 17 päivänä lokakuuta 2005, Venäjän federaatiosta peräisin olevan kaliumkloridin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä

79

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 19.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 302/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 302/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1890/2005,

annettu 14 päivänä marraskuuta 2005,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Indonesiasta, Kiinan kansantasavallasta, Taiwanista, Thaimaasta tai Vietnamista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnissa, kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta ja menettelyn päättämisestä Filippiineiltä ja Malesiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnin osalta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET

| (1) | Komissio otti asetuksella (EY) N:o 771/2005 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin, jota sovelletaan tuotaessa tiettyjä Indonesiasta, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Taiwanista, Thaimaasta tai Vietnamista peräisin olevia ruostumattomasta teräksestä valmistettuja kiinnikkeitä ja niiden osia, jotka luokitellaan CN-koodeihin 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70. |
| --- | --- |

(1)

Komissio otti asetuksella (EY) N:o 771/2005 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin, jota sovelletaan tuotaessa tiettyjä Indonesiasta, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Taiwanista, Thaimaasta tai Vietnamista peräisin olevia ruostumattomasta teräksestä valmistettuja kiinnikkeitä ja niiden osia, jotka luokitellaan CN-koodeihin 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70.

| (2) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoanalyysin kannalta merkityksellisten kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2001 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkasteluajanjakso’. |
| --- | --- |

(2)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoanalyysin kannalta merkityksellisten kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2001 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkasteluajanjakso’.

B.   MENETTELYN JATKO

| (3) | Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen eräät osapuolet esittivät kirjallisia huomautuksia. |
| --- | --- |

(3)

Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen eräät osapuolet esittivät kirjallisia huomautuksia.

| (4) | Komissio kuuli osapuolia, jotka olivat sitä pyytäneet. |
| --- | --- |

(4)

Komissio kuuli osapuolia, jotka olivat sitä pyytäneet.

| (5) | Komissio jatkoi lopullisten päätelmiensä kannalta tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. |
| --- | --- |

(5)

Komissio jatkoi lopullisten päätelmiensä kannalta tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista.

| (6) | Osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista. Niille asetettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. |
| --- | --- |

(6)

Osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista. Niille asetettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta.

| (7) | Suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin, ja ne otettiin tarvittaessa huomioon lopullisissa päätelmissä. |
| --- | --- |

(7)

Suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin, ja ne otettiin tarvittaessa huomioon lopullisissa päätelmissä.

| (8) | Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen yksi tuoja ja yhdistys, johon se kuuluu, asettivat kyseenalaiseksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 113 kappaleessa vahvistetun ja perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan edustavuuden. Tämän väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä. Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan osuus yhteisön tuotannosta tutkimusajanjakson aikana oli noin 54 prosenttia ja että se täytti perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut edellytykset. |
| --- | --- |

(8)

Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen yksi tuoja ja yhdistys, johon se kuuluu, asettivat kyseenalaiseksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 113 kappaleessa vahvistetun ja perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan edustavuuden. Tämän väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä. Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan osuus yhteisön tuotannosta tutkimusajanjakson aikana oli noin 54 prosenttia ja että se täytti perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut edellytykset.

| (9) | Thaimaalaiset yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat väittivät toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä, etteivät yhteisön tuottajien vastaukset ei-luottamukselliseen kyselyyn olleet riittävän yksityiskohtaisia eikä niitä ollut toimitettu perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti. Väitteiden mukaan ei-luottamukselliseen kyselyyn annettujen vastausten puutteellisuuden vuoksi yhteistyössä toimineet viejät eivät todellisuudessa voineet puolustaa etujaan, minkä vuoksi ne olivat tässä menettelyssä epäedullisemmassa asemassa kuin muut osapuolet ts. yhteisön tuotannonala. Kaikille osapuolille on kuitenkin esitetty väliaikaista tullia koskevan asetuksen E jaksossa vahinkoa koskevat tarkistetut tiedot yhteen koottuina. Tästä syystä kaikki osapuolet ovat saaneet omien etujensa puolustamisen kannalta riittävän tarkan kuvan vahinkoon liittyvistä tosiseikoista ja syy-yhteydestä. Kaikkia osapuolia kohdellaan samoin, eikä eri osapuolien välillä ole tietojen ilmoittamisen suhteen epäsuhtaa. Lisäksi ei-luottamukselliseen kyselyyn annetut vastukset ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen sisältämät tiedot turvasivat kaikkien osapuolten puolustautumisoikeuden. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(9)

Thaimaalaiset yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat väittivät toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä, etteivät yhteisön tuottajien vastaukset ei-luottamukselliseen kyselyyn olleet riittävän yksityiskohtaisia eikä niitä ollut toimitettu perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti. Väitteiden mukaan ei-luottamukselliseen kyselyyn annettujen vastausten puutteellisuuden vuoksi yhteistyössä toimineet viejät eivät todellisuudessa voineet puolustaa etujaan, minkä vuoksi ne olivat tässä menettelyssä epäedullisemmassa asemassa kuin muut osapuolet ts. yhteisön tuotannonala. Kaikille osapuolille on kuitenkin esitetty väliaikaista tullia koskevan asetuksen E jaksossa vahinkoa koskevat tarkistetut tiedot yhteen koottuina. Tästä syystä kaikki osapuolet ovat saaneet omien etujensa puolustamisen kannalta riittävän tarkan kuvan vahinkoon liittyvistä tosiseikoista ja syy-yhteydestä. Kaikkia osapuolia kohdellaan samoin, eikä eri osapuolien välillä ole tietojen ilmoittamisen suhteen epäsuhtaa. Lisäksi ei-luottamukselliseen kyselyyn annetut vastukset ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen sisältämät tiedot turvasivat kaikkien osapuolten puolustautumisoikeuden. Tämän vuoksi väite hylättiin.

C.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

| (10) | Muistutettakoon, että alustavan tutkimuksen aikana heräsi epäilys siitä, voitaisiinko muttereita pitää omana tuotteenaan muiden ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden, jäljempänä ’teräskiinnikkeet’, joukossa. Tässä yhteydessä oli tarkasteltava tarkemmin monia seikkoja kuten sitä, markkinoidaanko pultteja ja muttereita yhdessä järjestelmänä ja missä määrin näin tehdään, samoin kuin sitä, missä määrin näitä järjestelmiä kehitetään yhdessä ja niin edelleen. Lisäselvitystä kaipasi myös se, missä määrin yhteisön tuottajat pystyvät tarjoamaan tällaisia järjestelmiä asiakkailleen. Tästä syystä alustavissa päätelmissä todettiin, ettei tuotteen määritelmään sisällytetä tavallisesti CN-koodiin 7318 16 30 luokiteltavia muttereita. |
| --- | --- |

(10)

Muistutettakoon, että alustavan tutkimuksen aikana heräsi epäilys siitä, voitaisiinko muttereita pitää omana tuotteenaan muiden ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden, jäljempänä ’teräskiinnikkeet’, joukossa. Tässä yhteydessä oli tarkasteltava tarkemmin monia seikkoja kuten sitä, markkinoidaanko pultteja ja muttereita yhdessä järjestelmänä ja missä määrin näin tehdään, samoin kuin sitä, missä määrin näitä järjestelmiä kehitetään yhdessä ja niin edelleen. Lisäselvitystä kaipasi myös se, missä määrin yhteisön tuottajat pystyvät tarjoamaan tällaisia järjestelmiä asiakkailleen. Tästä syystä alustavissa päätelmissä todettiin, ettei tuotteen määritelmään sisällytetä tavallisesti CN-koodiin 7318 16 30 luokiteltavia muttereita.

| (11) | Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen yhteisön tuottajat ja tuojat toimittivat näyttöä siitä, ettei muttereita ja pultteja kehitetä eikä tuoteta ja markkinoida yhdessä. Vaikka muttereita käytetään yleensä pulttien kanssa, niitä ei yleensä myydä settinä. Pultteja voidaan käyttää kiinnikkeinä myös ilman muttereita, minkä vuoksi pulteilla ja muttereilla voi olla erilaiset käyttötarkoitukset. Tätä väitettä tukee asianomaisista maista peräisin oleva joidenkin sellaisten tuottajien tuonti, jotka tuottavat ja myyvät joko muttereita tai pultteja, sekä se tosiseikka, että otokseen valitut yhteisön tuottajat valmistavat ruuveja ja pultteja mutteivät muttereita. Tämä koskee erityisesti Filippiinejä, josta peräisin oleva tuonti koostui käytännössä kokonaan muttereista. Pultteja sieltä ei sen sijaan tuotu. Lisäksi kuten edellä todetaan pultteja ei välttämättä yhdistetä muttereihin ja aluslaattoihin. Tämä käy ilmi myös HS-koodin 7318 15 kuvauksesta, joka kuuluu seuraavasti: ”muut ruuvit ja pultit, myös niihin kuuluvine muttereineen ja aluslaattoineen”. Lisäksi on huomattava, että yhteisön tuotannonalalla ei ole mutterien tuotannossa tarvittavia koneita eikä se aio myöskään tuottaa muttereita tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(11)

Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen yhteisön tuottajat ja tuojat toimittivat näyttöä siitä, ettei muttereita ja pultteja kehitetä eikä tuoteta ja markkinoida yhdessä. Vaikka muttereita käytetään yleensä pulttien kanssa, niitä ei yleensä myydä settinä. Pultteja voidaan käyttää kiinnikkeinä myös ilman muttereita, minkä vuoksi pulteilla ja muttereilla voi olla erilaiset käyttötarkoitukset. Tätä väitettä tukee asianomaisista maista peräisin oleva joidenkin sellaisten tuottajien tuonti, jotka tuottavat ja myyvät joko muttereita tai pultteja, sekä se tosiseikka, että otokseen valitut yhteisön tuottajat valmistavat ruuveja ja pultteja mutteivät muttereita. Tämä koskee erityisesti Filippiinejä, josta peräisin oleva tuonti koostui käytännössä kokonaan muttereista. Pultteja sieltä ei sen sijaan tuotu. Lisäksi kuten edellä todetaan pultteja ei välttämättä yhdistetä muttereihin ja aluslaattoihin. Tämä käy ilmi myös HS-koodin 7318 15 kuvauksesta, joka kuuluu seuraavasti: ”muut ruuvit ja pultit, myös niihin kuuluvine muttereineen ja aluslaattoineen”. Lisäksi on huomattava, että yhteisön tuotannonalalla ei ole mutterien tuotannossa tarvittavia koneita eikä se aio myöskään tuottaa muttereita tulevaisuudessa.

| (12) | Tästä syystä vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osa 13 kappaleessa vahvistetut päätelmät, joiden mukaan tuotteen määritelmästä suljetaan pois mutterit, joita ei tuoda yhdessä ruuvien ja pulttien kanssa. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 14 ja 105 kappaleessa esitettyjen päätelmien mukaisesti menettely on siksi päätettävä Filippiinien osalta. |
| --- | --- |

(12)

Tästä syystä vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osa 13 kappaleessa vahvistetut päätelmät, joiden mukaan tuotteen määritelmästä suljetaan pois mutterit, joita ei tuoda yhdessä ruuvien ja pulttien kanssa. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 14 ja 105 kappaleessa esitettyjen päätelmien mukaisesti menettely on siksi päätettävä Filippiinien osalta.

| (13) | Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen thaimaalaiset yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että muttereita ja pultteja markkinoidaan ja kehitetään yleensä yhdessä ja että jos mutterit suljetaan pois tuotteen määritelmästä, on myös pultit jätettävä menettelyn ulkopuolelle. Tämän väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä. Tästä syystä ja johdanto-osan 11 ja 12 kappaleessa esitettyjen päätelmien (muttereita ei markkinoida ja kehitetä yhdessä pulttien kanssa) perusteella väite hylättiin ja ainoastaan mutterit suljettiin menettelyn ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(13)

Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen thaimaalaiset yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että muttereita ja pultteja markkinoidaan ja kehitetään yleensä yhdessä ja että jos mutterit suljetaan pois tuotteen määritelmästä, on myös pultit jätettävä menettelyn ulkopuolelle. Tämän väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä. Tästä syystä ja johdanto-osan 11 ja 12 kappaleessa esitettyjen päätelmien (muttereita ei markkinoida ja kehitetä yhdessä pulttien kanssa) perusteella väite hylättiin ja ainoastaan mutterit suljettiin menettelyn ulkopuolelle.

| (14) | Lisäksi useat tuojat ja yhdistys, johon ne kuuluvat, esittivät uudelleen väitteen, jonka mukaan tutkimus olisi rajoitettava kahteen CN-koodiin (7318 15 61 ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuusiokololliset ruuvit ja 7318 15 70 ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuusiokannalliset pultit). Ne perustelivat väitettään sillä, että tutkimuksen kohteena olevia muita kiinnikkeitä (teräskiinnikkeet, jotka luokitellaan yleensä CN-koodeihin 7318 12 10 (muut puuruuvit ruostumattomasta teräksestä), 7318 14 10 (itsekierteittävät ruuvit ruostumattomasta teräksestä), 7318 15 30 (kannattomat ruuvit ja pultit ruostumattomasta teräksestä) sekä 7318 15 51 (ura- ja ristipäiset ruuvit ruostumattomasta teräksestä) ei tuoteta yhteisössä. Näyttönä ne toimittivat joitakin tilauksia, joita yhteisön tuottajat eivät pystyneet toimittamaan. Lisäksi väitettiin, että pultteja ja ruuveja valmistetaan eri koneilla. |
| --- | --- |

(14)

Lisäksi useat tuojat ja yhdistys, johon ne kuuluvat, esittivät uudelleen väitteen, jonka mukaan tutkimus olisi rajoitettava kahteen CN-koodiin (7318 15 61 ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuusiokololliset ruuvit ja 7318 15 70 ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuusiokannalliset pultit). Ne perustelivat väitettään sillä, että tutkimuksen kohteena olevia muita kiinnikkeitä (teräskiinnikkeet, jotka luokitellaan yleensä CN-koodeihin 7318 12 10 (muut puuruuvit ruostumattomasta teräksestä), 7318 14 10 (itsekierteittävät ruuvit ruostumattomasta teräksestä), 7318 15 30 (kannattomat ruuvit ja pultit ruostumattomasta teräksestä) sekä 7318 15 51 (ura- ja ristipäiset ruuvit ruostumattomasta teräksestä) ei tuoteta yhteisössä. Näyttönä ne toimittivat joitakin tilauksia, joita yhteisön tuottajat eivät pystyneet toimittamaan. Lisäksi väitettiin, että pultteja ja ruuveja valmistetaan eri koneilla.

| (15) | Muistutettakoon, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15 kappaleessa todetaan, että CN-koodeihin 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30 ja 7318 15 51 luokiteltavia teräskiinnikkeitä tuotetaan yhteisössä. Näin ollen otokseen valitut yhteisön tuottajat i) omistavat koneet tämäntyyppisten teräskiinnikkeiden tuottamiseen ja ii) kärsivät tämän tuotetyypin ja polkumyynnillä yhteisöön tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen kilpailusta. Näytöksi toimitetut tilaukset, joita yhteisön tuotannonala ei pystynyt toimittamaan, liittyivät tutkimusajanjakson ulkopuoliseen ajankohtaan, jota ei yleensä oteta huomioon perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tällä tavoin ei voida osoittaa, että yhteisön tuotannonala ei tuota näitä tuotteita. Lisäksi tutkimuksessa todettiin, että koska epätervettä polkumyynnillä tapahtuvaa asianomaisista maista peräisin olevaa kilpailua ei esiinny, yhteisön teollisuudenala pystyy lisäämään tuotantoaan näiden tuotteiden kysyntään vastaamiseksi. Tässä yhteydessä on katsottava, että yhteisön tuotannonalalla on runsaasti käyttämätöntä kapasiteettia (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 127 kappaletta edeltävä taulukko). Tästä syystä tuojien väitettä ei voitu hyväksyä. |
| --- | --- |

(15)

Muistutettakoon, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15 kappaleessa todetaan, että CN-koodeihin 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30 ja 7318 15 51 luokiteltavia teräskiinnikkeitä tuotetaan yhteisössä. Näin ollen otokseen valitut yhteisön tuottajat i) omistavat koneet tämäntyyppisten teräskiinnikkeiden tuottamiseen ja ii) kärsivät tämän tuotetyypin ja polkumyynnillä yhteisöön tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen kilpailusta. Näytöksi toimitetut tilaukset, joita yhteisön tuotannonala ei pystynyt toimittamaan, liittyivät tutkimusajanjakson ulkopuoliseen ajankohtaan, jota ei yleensä oteta huomioon perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tällä tavoin ei voida osoittaa, että yhteisön tuotannonala ei tuota näitä tuotteita. Lisäksi tutkimuksessa todettiin, että koska epätervettä polkumyynnillä tapahtuvaa asianomaisista maista peräisin olevaa kilpailua ei esiinny, yhteisön teollisuudenala pystyy lisäämään tuotantoaan näiden tuotteiden kysyntään vastaamiseksi. Tässä yhteydessä on katsottava, että yhteisön tuotannonalalla on runsaasti käyttämätöntä kapasiteettia (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 127 kappaletta edeltävä taulukko). Tästä syystä tuojien väitettä ei voitu hyväksyä.

| (16) | Thaimaalaiset yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat pyysivät, että tuotteen määritelmä rajoitetaan CN-koodeihin 7318 12 10 (muut puuruuvit ruostumattomasta teräksestä) ja 7318 15 61 (ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuusiokololliset ruuvit). Ne väittivät, ettei pultteja (CN-koodi 7318 15 70) eikä ruostumattomasta teräksestä valmistettuja itsekierteittäviä, ura- ja ristipäisiä ruuveja (CN-koodit 7318 14 10 ja 7318 15 51) tulisi pitää yhtenä ainoana tuoteluokkana tutkimuksen kohteena oleviin muihin kiinnikkeisiin verrattuna, koska i) näiden kiinnikkeiden fysikaaliset perusominaisuudet, luonne ja laatu ovat erilaisia, ii) niiden käyttötarkoitus on erilainen, iii) kuluttajien mieltymykset ja tottumukset ovat erilaisia ja iv) ne luokitellaan eri CN-koodeihin. Tämän perusteella pultit ja ruuvit eivät tuottajien mukaan muodosta yhtä ainoaa tuoteluokkaa. |
| --- | --- |

(16)

Thaimaalaiset yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat pyysivät, että tuotteen määritelmä rajoitetaan CN-koodeihin 7318 12 10 (muut puuruuvit ruostumattomasta teräksestä) ja 7318 15 61 (ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuusiokololliset ruuvit). Ne väittivät, ettei pultteja (CN-koodi 7318 15 70) eikä ruostumattomasta teräksestä valmistettuja itsekierteittäviä, ura- ja ristipäisiä ruuveja (CN-koodit 7318 14 10 ja 7318 15 51) tulisi pitää yhtenä ainoana tuoteluokkana tutkimuksen kohteena oleviin muihin kiinnikkeisiin verrattuna, koska i) näiden kiinnikkeiden fysikaaliset perusominaisuudet, luonne ja laatu ovat erilaisia, ii) niiden käyttötarkoitus on erilainen, iii) kuluttajien mieltymykset ja tottumukset ovat erilaisia ja iv) ne luokitellaan eri CN-koodeihin. Tämän perusteella pultit ja ruuvit eivät tuottajien mukaan muodosta yhtä ainoaa tuoteluokkaa.

| (17) | Tässä tapauksessa tutkimus on osoittanut, että tarkasteltavana olevilla kaikilla kiinniketyypeillä on käyttäjän kannalta katsottuna vastaavat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet sekä käyttötavat. Toisin sanoen ne ovat kierteitettyjä ruostumattomasta teräksestä valmistettuja metallipuikkoja, joita käytetään osien yhdistämiseen kiinnikkeitä kiertämällä. Täten nämä kiinnikkeet luokitellaan yhdistetyn nimikkeistön samaan nelinumeroiseen nimikkeeseen. Tästä syystä väite tuotteen määritelmän rajoittamisesta edelleen on hylättävä. |
| --- | --- |

(17)

Tässä tapauksessa tutkimus on osoittanut, että tarkasteltavana olevilla kaikilla kiinniketyypeillä on käyttäjän kannalta katsottuna vastaavat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet sekä käyttötavat. Toisin sanoen ne ovat kierteitettyjä ruostumattomasta teräksestä valmistettuja metallipuikkoja, joita käytetään osien yhdistämiseen kiinnikkeitä kiertämällä. Täten nämä kiinnikkeet luokitellaan yhdistetyn nimikkeistön samaan nelinumeroiseen nimikkeeseen. Tästä syystä väite tuotteen määritelmän rajoittamisesta edelleen on hylättävä.

| (18) | Koska muita huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 10–18 kappaleessa tarkasteltavana olevat tuotteesta ja samankaltaisesta tuotteesta esitetyt päätelmät. |
| --- | --- |

(18)

Koska muita huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 10–18 kappaleessa tarkasteltavana olevat tuotteesta ja samankaltaisesta tuotteesta esitetyt päätelmät.

D.   OTANTA

| (19) | Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ei ole esitetty huomautuksia taiwanilaisia vientiä harjoittavia tuottajia, yhteisön tuottajia ja tuojia koskevasta otannasta. Tästä syystä vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 19–32 kappaleessa esitetyt päätelmät. |
| --- | --- |

(19)

Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ei ole esitetty huomautuksia taiwanilaisia vientiä harjoittavia tuottajia, yhteisön tuottajia ja tuojia koskevasta otannasta. Tästä syystä vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 19–32 kappaleessa esitetyt päätelmät.

E.   POLKUMYYNTI

1.   Markkinatalouskohtelu

| (20) | Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ei esitetty uusia huomautuksia markkinatalouskohtelusta. Tästä syystä vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 33–54 kappaleessa esitetyt päätelmät. |
| --- | --- |

(20)

Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ei esitetty uusia huomautuksia markkinatalouskohtelusta. Tästä syystä vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 33–54 kappaleessa esitetyt päätelmät.

2.   Yksilöllinen kohtelu

| (21) | Yksi vietnamilainen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti olevansa tyytymätön siihen, että sen väite yksilöllisen kohtelun myöntämiseksi hylättiin, vaikka se oli toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. Se totesi myös, että sen ja kahden muun vietnamilaisen viejän yksilöllisen kohtelun myöntämistä koskevien väitteiden hylkäämisen vuoksi kaikilta vietnamilaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta peräisin olevaan tuontiin sovelletaan samaa väliaikaista polkumyyntitullia.
  Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 60 kappaleen mukaan kyseinen yritys ei kyennyt osoittamaan, että se täyttää perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset yksilöllisen kohtelun myöntämiseksi. Tämän päätelmän kumoamiseksi ei myöskään esitetty yhtään väitettä tai mitään näyttöä, minkä vuoksi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohtaa sovelletaan koko Vietnamiin. Tämä tarkoittaa sitä, että samaa toimenpidettä sovelletaan kaikkiin vietnamilaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin. |
| --- | --- |

(21)

Yksi vietnamilainen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti olevansa tyytymätön siihen, että sen väite yksilöllisen kohtelun myöntämiseksi hylättiin, vaikka se oli toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. Se totesi myös, että sen ja kahden muun vietnamilaisen viejän yksilöllisen kohtelun myöntämistä koskevien väitteiden hylkäämisen vuoksi kaikilta vietnamilaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta peräisin olevaan tuontiin sovelletaan samaa väliaikaista polkumyyntitullia.

Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 60 kappaleen mukaan kyseinen yritys ei kyennyt osoittamaan, että se täyttää perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset yksilöllisen kohtelun myöntämiseksi. Tämän päätelmän kumoamiseksi ei myöskään esitetty yhtään väitettä tai mitään näyttöä, minkä vuoksi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohtaa sovelletaan koko Vietnamiin. Tämä tarkoittaa sitä, että samaa toimenpidettä sovelletaan kaikkiin vietnamilaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin.

| (22) | Koska muita huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 55–61 kappaleessa esitetyt päätelmät yksilöllisestä kohtelusta. |
| --- | --- |

(22)

Koska muita huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 55–61 kappaleessa esitetyt päätelmät yksilöllisestä kohtelusta.

3.   Normaaliarvo

3.1   Vertailumaa

| (23) | Niiden vientiä harjoittavien tuottajien, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, normaaliarvon määrittämisessä käytettäväksi markkinatalousvertailumaaksi oli alustavasti valittu Taiwan. Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen yksikään osapuoli ei esittänyt huomautuksia normaaliarvon määrittämisestä vertailumaassa. Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 62–64 kappaleessa esitetyt päätelmät. |
| --- | --- |

(23)

Niiden vientiä harjoittavien tuottajien, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, normaaliarvon määrittämisessä käytettäväksi markkinatalousvertailumaaksi oli alustavasti valittu Taiwan. Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen yksikään osapuoli ei esittänyt huomautuksia normaaliarvon määrittämisestä vertailumaassa. Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 62–64 kappaleessa esitetyt päätelmät.

3.2   Normaaliarvon määrittämiseen käytetyt menetelmät

| (24) | Neljä thaimaalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti, ettei toisen maan – tässä tapauksessa Taiwanin – myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia eikä kotimarkkinamyynnistä saatavaa voittoa voida käyttää niihin sovellettavan normaaliarvon määrittämisessä. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 80 kappaleen mukaan näillä vientiä harjoittavilla tuottajilla ei kuitenkaan ollut samankaltaisen tuotteen edustavaa myyntiä eikä muiden samaan yleiseen tuoteluokkaan kuuluvien tuotteiden myyntiä tavanomaisen kaupankäynnin yhteydessä. Tästä syystä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa laskettaessa oli käytettävä muuta hyväksyttävää menetelmää perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti. Tässä tapauksessa hyväksyttävimmäksi menetelmäksi katsottiin taiwanilaisten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton käyttö, sillä i) samankaltaisen tuotteen kotimarkkinat olivat Taiwanissa edustavat niin myyntimäärien kuin hintakilpailun suhteen ja ii) taiwanilainen teräskiinniketeollisuus valvoo teräskiinniketuottajia kaikissa tutkimuksen kohteena olevissa maissa ja joitakin tuottajia myös Thaimaassa (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 71 kappale). Mitään tietoja ei toimitettu siitä, että näin käytetty voitto olisi suurempi kuin muiden viejien tai tuottajien samaan yleiseen tuoteluokkaan kuuluvien tuotteiden myynnistä Thaimaassa tavanomaisesti saama voitto. |
| --- | --- |

(24)

Neljä thaimaalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti, ettei toisen maan – tässä tapauksessa Taiwanin – myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia eikä kotimarkkinamyynnistä saatavaa voittoa voida käyttää niihin sovellettavan normaaliarvon määrittämisessä. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 80 kappaleen mukaan näillä vientiä harjoittavilla tuottajilla ei kuitenkaan ollut samankaltaisen tuotteen edustavaa myyntiä eikä muiden samaan yleiseen tuoteluokkaan kuuluvien tuotteiden myyntiä tavanomaisen kaupankäynnin yhteydessä. Tästä syystä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa laskettaessa oli käytettävä muuta hyväksyttävää menetelmää perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti. Tässä tapauksessa hyväksyttävimmäksi menetelmäksi katsottiin taiwanilaisten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton käyttö, sillä i) samankaltaisen tuotteen kotimarkkinat olivat Taiwanissa edustavat niin myyntimäärien kuin hintakilpailun suhteen ja ii) taiwanilainen teräskiinniketeollisuus valvoo teräskiinniketuottajia kaikissa tutkimuksen kohteena olevissa maissa ja joitakin tuottajia myös Thaimaassa (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 71 kappale). Mitään tietoja ei toimitettu siitä, että näin käytetty voitto olisi suurempi kuin muiden viejien tai tuottajien samaan yleiseen tuoteluokkaan kuuluvien tuotteiden myynnistä Thaimaassa tavanomaisesti saama voitto.

| (25) | Koska normaaliarvon määrittämiseen käytetyistä menetelmistä ei esitetty muita huomioita, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 65–72 kappaleessa esitetty menetelmä. |
| --- | --- |

(25)

Koska normaaliarvon määrittämiseen käytetyistä menetelmistä ei esitetty muita huomioita, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 65–72 kappaleessa esitetty menetelmä.

3.3   Normaaliarvon määrittäminen

a)   Kiinan kansantasavalta

| (26) | Koska huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 73 kappaleessa esitetyt päätelmät. |
| --- | --- |

(26)

Koska huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 73 kappaleessa esitetyt päätelmät.

b)   Indonesia

| (27) | Koska huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 74 kappaleessa esitetyt päätelmät. |
| --- | --- |

(27)

Koska huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 74 kappaleessa esitetyt päätelmät.

c)   Malesia

| (28) | Koska huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 76 kappaleessa esitetyt päätelmät. |
| --- | --- |

(28)

Koska huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 76 kappaleessa esitetyt päätelmät.

d)   Taiwan

| (29) | Yksi taiwanilainen vientiä harjoittava tuottaja vastusti normaaliarvon määrittämisessä käytettyä, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 79 kappaleessa vahvistettua menetelmää. Yritys väitti, ettei se luokitellut tarkasteltavana olevan tuotteen eri tyyppejä komission antamien ohjeiden mukaisesti, koska osa kiinnikkeistä oli erikoiskiinnikkeitä. Se väitti myös osoittaneensa tarkastuskäynnin aikana piirroksin, näyttein ja myyntiasiakirjoin, että yhteisöön viedyt erikoiskiinnikkeet olivat tuoteominaisuuksiltaan ainutlaatuisia. |
| --- | --- |

(29)

Yksi taiwanilainen vientiä harjoittava tuottaja vastusti normaaliarvon määrittämisessä käytettyä, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 79 kappaleessa vahvistettua menetelmää. Yritys väitti, ettei se luokitellut tarkasteltavana olevan tuotteen eri tyyppejä komission antamien ohjeiden mukaisesti, koska osa kiinnikkeistä oli erikoiskiinnikkeitä. Se väitti myös osoittaneensa tarkastuskäynnin aikana piirroksin, näyttein ja myyntiasiakirjoin, että yhteisöön viedyt erikoiskiinnikkeet olivat tuoteominaisuuksiltaan ainutlaatuisia.

| (30) | Tarkastuskäynnin aikana saadun näytön perusteella vaikuttaa todellakin siltä, ettei näitä tuotteita voida luokitella tutkimuksen kohteena oleviin CN-koodeihin. Näissä olosuhteissa katsottiin aiheelliseksi jättää näiden tuotteiden vienti tutkimuksen ulkopuolelle. Tätä yritystä koskevat päätelmät, myös väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 79 kappaleessa normaaliarvon osalta esitetyt, perustuvat sen muuhun vientiin, joka kuuluu tarkasteltavana olevan tuotteen kuvauksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(30)

Tarkastuskäynnin aikana saadun näytön perusteella vaikuttaa todellakin siltä, ettei näitä tuotteita voida luokitella tutkimuksen kohteena oleviin CN-koodeihin. Näissä olosuhteissa katsottiin aiheelliseksi jättää näiden tuotteiden vienti tutkimuksen ulkopuolelle. Tätä yritystä koskevat päätelmät, myös väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 79 kappaleessa normaaliarvon osalta esitetyt, perustuvat sen muuhun vientiin, joka kuuluu tarkasteltavana olevan tuotteen kuvauksen soveltamisalaan.

| (31) | Yritys ehdotti, että sen muuhun vientiin sovellettua normaaliarvoa oikaistaan sen määrittämisessä alun perin käytettyjen tuotantokustannusten osalta (väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 79 kappale). |
| --- | --- |

(31)

Yritys ehdotti, että sen muuhun vientiin sovellettua normaaliarvoa oikaistaan sen määrittämisessä alun perin käytettyjen tuotantokustannusten osalta (väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 79 kappale).

| (32) | Oikaisut perustuivat kuitenkin tietoihin, joita ei ollut toimitettu kyselylomakkeeseen annettujen vastausten eikä tarkastuskäynnin yhteydessä. Tästä syystä tietoja ei voitu tarkistaa. Oikaisuja eivät myöskään puoltaneet muut käytettävissä olleet tiedot. Tämän vuoksi tuotantokustannuksia koskeva väite hylättiin. |
| --- | --- |

(32)

Oikaisut perustuivat kuitenkin tietoihin, joita ei ollut toimitettu kyselylomakkeeseen annettujen vastausten eikä tarkastuskäynnin yhteydessä. Tästä syystä tietoja ei voitu tarkistaa. Oikaisuja eivät myöskään puoltaneet muut käytettävissä olleet tiedot. Tämän vuoksi tuotantokustannuksia koskeva väite hylättiin.

| (33) | Toinen taiwanilainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että normaaliarvoa määritettäessä käytetyt tietyt tuotantokustannukset sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset oli laskettu kahteen kertaan. Se väitti, että kyselylomakkeen voitot ja tappiot -taulukossa ilmoitettu myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten suhde oli virheellinen ja että sen asemasta olisi käytettävä tarkastuskäynnin aikana ilmoitettua myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten suhdetta. |
| --- | --- |

(33)

Toinen taiwanilainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että normaaliarvoa määritettäessä käytetyt tietyt tuotantokustannukset sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset oli laskettu kahteen kertaan. Se väitti, että kyselylomakkeen voitot ja tappiot -taulukossa ilmoitettu myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten suhde oli virheellinen ja että sen asemasta olisi käytettävä tarkastuskäynnin aikana ilmoitettua myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten suhdetta.

| (34) | Huomattakoon, ettei yritys ehdottanut mitään korjauksia voitot ja tappiot -taulukkoonsa ennen tarkastuskäyntiä. Yritys toimitti merkittäviä tarkistuksia sisältäneen taulukon vasta tarkastuskäynnin loppuvaiheessa, minkä vuoksi tietoja ei ehditty tarkistaa. Tästä syystä ja koska muutetut myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset eivät liittyneet käytettävissä olleisiin muihin tarkistettuihin tietoihin, väite hylättiin ja polkumyyntilaskelmassa on käytetty kyselylomakkeen voitot ja tappiot -taulukossa ilmoitettuja tietoja perusasetuksen 6 artiklan 8 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(34)

Huomattakoon, ettei yritys ehdottanut mitään korjauksia voitot ja tappiot -taulukkoonsa ennen tarkastuskäyntiä. Yritys toimitti merkittäviä tarkistuksia sisältäneen taulukon vasta tarkastuskäynnin loppuvaiheessa, minkä vuoksi tietoja ei ehditty tarkistaa. Tästä syystä ja koska muutetut myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset eivät liittyneet käytettävissä olleisiin muihin tarkistettuihin tietoihin, väite hylättiin ja polkumyyntilaskelmassa on käytetty kyselylomakkeen voitot ja tappiot -taulukossa ilmoitettuja tietoja perusasetuksen 6 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

| (35) | Sama taiwanilainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että raaka-ainekustannuksista on vähennettävä metallijäte. Yritys väitti, että koska metallijäte syntyy tuotantoprosessin aikana, sen myynnistä saatavat tulot olisi voitava vähentää tuotantokustannuksista. Yritys ei ole kuitenkaan ilmoittanut tällaisten tulojen määrää. Muista tuotteista tai sivutuotteista saatavilla tuloilla ei ole kuitenkaan merkitystä samankaltaisen tuotteen tuotantokustannuksia laskettaessa, sillä yritys ei ole aikaisemminkaan noudattanut tällaista käytäntöä kohdentaessaan kustannuksia. Tästä syystä olisi hylättävä yrityksen väite ja vahvistettava väliaikaiset päätelmät. |
| --- | --- |

(35)

Sama taiwanilainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että raaka-ainekustannuksista on vähennettävä metallijäte. Yritys väitti, että koska metallijäte syntyy tuotantoprosessin aikana, sen myynnistä saatavat tulot olisi voitava vähentää tuotantokustannuksista. Yritys ei ole kuitenkaan ilmoittanut tällaisten tulojen määrää. Muista tuotteista tai sivutuotteista saatavilla tuloilla ei ole kuitenkaan merkitystä samankaltaisen tuotteen tuotantokustannuksia laskettaessa, sillä yritys ei ole aikaisemminkaan noudattanut tällaista käytäntöä kohdentaessaan kustannuksia. Tästä syystä olisi hylättävä yrityksen väite ja vahvistettava väliaikaiset päätelmät.

| (36) | Koska muita huomioita ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 77–79 kappaleessa esitetyt päätelmät. |
| --- | --- |

(36)

Koska muita huomioita ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 77–79 kappaleessa esitetyt päätelmät.

e)   Thaimaa

| (37) | Yksi thaimaalainen vientiä harjoittava tuottaja, jolla on jonkin verran kotimarkkinamyyntiä, esitti useita väitteitä, jotka koskivat sen normaaliarvoa määritettäessä käytettyjä tuotantokustannuksia sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia. Lisäksi se totesi, että jos väitteet hyväksytään, sen tavanomaisessa kaupankäynnissä toteutunutta kotimarkkinamyyntiä tulisi pitää edustavana ja käyttää Thaimaan normaaliarvoa määritettäessä. |
| --- | --- |

(37)

Yksi thaimaalainen vientiä harjoittava tuottaja, jolla on jonkin verran kotimarkkinamyyntiä, esitti useita väitteitä, jotka koskivat sen normaaliarvoa määritettäessä käytettyjä tuotantokustannuksia sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia. Lisäksi se totesi, että jos väitteet hyväksytään, sen tavanomaisessa kaupankäynnissä toteutunutta kotimarkkinamyyntiä tulisi pitää edustavana ja käyttää Thaimaan normaaliarvoa määritettäessä.

| (38) | Huomattakoon, että tämä yritys esitti tarkastuskäynnin aikana useita tarkistettuja versioita kyselyvastauksistaan, minkä vuoksi tutkimus vaikeutui merkittävästi, koska eri versioita ei pystytty täsmäyttämään sen tileihin. Tästä huolimatta kaikki tiedot tutkittiin mahdollisuuksien mukaan perusasetuksen 6 artiklan 8 kohdan mukaisesti. Huomattakoon, että yrityksen useiden tuotetyyppien osalta ilmoittamat tuotantokustannukset (varsinkin raaka-ainekustannukset) oli arvioitu aivan liian alhaisiksi, minkä vuoksi ne oli oikaistava väliaikaisia polkumyyntilaskelmia tehtäessä. Koska yritys ei ole toimittanut tuotantokustannuksistaan perusteltuja tietoja, jotka edellyttäisivät polkumyyntilaskelmien muuttamista, sen väite tuotantokustannusten laskemisesta hylättiin. |
| --- | --- |

(38)

Huomattakoon, että tämä yritys esitti tarkastuskäynnin aikana useita tarkistettuja versioita kyselyvastauksistaan, minkä vuoksi tutkimus vaikeutui merkittävästi, koska eri versioita ei pystytty täsmäyttämään sen tileihin. Tästä huolimatta kaikki tiedot tutkittiin mahdollisuuksien mukaan perusasetuksen 6 artiklan 8 kohdan mukaisesti. Huomattakoon, että yrityksen useiden tuotetyyppien osalta ilmoittamat tuotantokustannukset (varsinkin raaka-ainekustannukset) oli arvioitu aivan liian alhaisiksi, minkä vuoksi ne oli oikaistava väliaikaisia polkumyyntilaskelmia tehtäessä. Koska yritys ei ole toimittanut tuotantokustannuksistaan perusteltuja tietoja, jotka edellyttäisivät polkumyyntilaskelmien muuttamista, sen väite tuotantokustannusten laskemisesta hylättiin.

| (39) | Sama vientiä harjoittava tuottaja väitti, että metallijätteen myynnistä saatavat tulot olisi vähennettävä samankaltaisen tuotteen tuotantokustannuksiin sisältyvistä raaka-ainekustannuksista. Yhtiön voitto ja tappio -taulukossa ei ole kuitenkaan ilmoitettu mitään tuloja metallijätteen myynnistä. Muista tuotteista tai sivutuotteista saatavilla tuloilla ei ole kuitenkaan merkitystä samankaltaisen tuotteen tuotantokustannuksia laskettaessa, sillä yritys ei ole aikaisemminkaan noudattanut tällaista käytäntöä kohdentaessaan kustannuksia. |
| --- | --- |

(39)

Sama vientiä harjoittava tuottaja väitti, että metallijätteen myynnistä saatavat tulot olisi vähennettävä samankaltaisen tuotteen tuotantokustannuksiin sisältyvistä raaka-ainekustannuksista. Yhtiön voitto ja tappio -taulukossa ei ole kuitenkaan ilmoitettu mitään tuloja metallijätteen myynnistä. Muista tuotteista tai sivutuotteista saatavilla tuloilla ei ole kuitenkaan merkitystä samankaltaisen tuotteen tuotantokustannuksia laskettaessa, sillä yritys ei ole aikaisemminkaan noudattanut tällaista käytäntöä kohdentaessaan kustannuksia.

| (40) | Eritasoisten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten käyttöä koskevan vientiä harjoittavan tuottajan väitteen osalta todettiin, että vaikka väite hyväksyttäisiin, yrityksen kotimarkkinamyyntiä ei käytettäisi perustana normaaliarvoa laskettaessa, sillä kotimarkkinamyynti ei vieläkään toteutuisi tavanomaisen kaupankäynnin yhteydessä. |
| --- | --- |

(40)

Eritasoisten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten käyttöä koskevan vientiä harjoittavan tuottajan väitteen osalta todettiin, että vaikka väite hyväksyttäisiin, yrityksen kotimarkkinamyyntiä ei käytettäisi perustana normaaliarvoa laskettaessa, sillä kotimarkkinamyynti ei vieläkään toteutuisi tavanomaisen kaupankäynnin yhteydessä.

| (41) | Tämän vuoksi hylätään metallijätettä sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia koskevat väitteet ja vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 80 kappaleessa esitetyt päätelmät. |
| --- | --- |

(41)

Tämän vuoksi hylätään metallijätettä sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia koskevat väitteet ja vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 80 kappaleessa esitetyt päätelmät.

f)   Vietnam

| (42) | Koska huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 81 kappaleessa esitetyt päätelmät. |
| --- | --- |

(42)

Koska huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 81 kappaleessa esitetyt päätelmät.

4.   Vientihinta

| (43) | Koska huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 82–91 kappaleessa esitetyt päätelmät vientihinnan määrittämisestä perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti kaikkien asianomaisten maiden osalta. |
| --- | --- |

(43)

Koska huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 82–91 kappaleessa esitetyt päätelmät vientihinnan määrittämisestä perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti kaikkien asianomaisten maiden osalta.

5.   Vertailu

| (44) | Koska huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 92 ja 93 kappaleessa esitetyt normaaliarvon ja vientihinnan vertailua koskevat päätelmät ja menetelmä. |
| --- | --- |

(44)

Koska huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 92 ja 93 kappaleessa esitetyt normaaliarvon ja vientihinnan vertailua koskevat päätelmät ja menetelmä.

6.   Polkumyyntimarginaalit

6.1   Yleiset menetelmät

| (45) | Koska polkumyyntimarginaalin määrittämisestä ei esitetty huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 94–100 kappaleessa esitetyt menetelmät. |
| --- | --- |

(45)

Koska polkumyyntimarginaalin määrittämisestä ei esitetty huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 94–100 kappaleessa esitetyt menetelmät.

6.2   Polkumyyntimarginaalit

a)   Kiinan kansantasavalta

| (46) | Koska huomautuksia ei esitetty, lopulliset polkumyyntimarginaalit prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna ovat seuraavat:







  — | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City | 21,5 %, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang | 12,2 %, |
| — | Kaikki muut yritykset | 27,4 %. |

(46)

Koska huomautuksia ei esitetty, lopulliset polkumyyntimarginaalit prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna ovat seuraavat:

—

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City

21,5 %,

—

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang

12,2 %,

—

Kaikki muut yritykset

27,4 %.

b)   Indonesia

| (47) | Koska huomautuksia ei esitetty, lopulliset polkumyyntimarginaalit prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna ovat seuraavat:







  — | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam | 9,8 %, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Kaikki muut yritykset | 24,6 %. |

(47)

Koska huomautuksia ei esitetty, lopulliset polkumyyntimarginaalit prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna ovat seuraavat:

—

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam

9,8 %,

—

Kaikki muut yritykset

24,6 %.

c)   Malesia

| (48) | Koska kaksi malesialaista yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa ei esittänyt huomautuksia väliaikaisen polkumyyntimarginaalin laskemisesta, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 104 kappaleessa esitetyt päätelmät. Koska yhdenkään malesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan ei todettu harjoittaneen polkumyyntiä, tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskeva menettely on päätettävä Malesian osalta. |
| --- | --- |

(48)

Koska kaksi malesialaista yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa ei esittänyt huomautuksia väliaikaisen polkumyyntimarginaalin laskemisesta, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 104 kappaleessa esitetyt päätelmät. Koska yhdenkään malesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan ei todettu harjoittaneen polkumyyntiä, tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskeva menettely on päätettävä Malesian osalta.

d)   Filippiinit

| (49) | Koska Filippiinejä koskevasta tilanteesta ei esitetty huomautuksia, polkumyyntimarginaali jätettiin vahvistamatta. Kuten edellä johdanto-osan 12 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskeva menettely on täten päätettävä Filippiinien osalta. |
| --- | --- |

(49)

Koska Filippiinejä koskevasta tilanteesta ei esitetty huomautuksia, polkumyyntimarginaali jätettiin vahvistamatta. Kuten edellä johdanto-osan 12 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskeva menettely on täten päätettävä Filippiinien osalta.

e)   Taiwan

| (50) | Koska väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 106–108 kappaleessa Taiwanille vahvistettujen väliaikaisten polkumyyntimarginaalien laskemisesta ei esitetty lisähuomautuksia, lopulliset polkumyyntimarginaalit prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna ovat seuraavat:







  — | Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei | 15,2 %, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan | 18,8 %, |
| — | Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung | 16,1 %, |
| — | Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung | 16,1 %, |
| — | Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan | 11,4 %, |
| — | Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, jotka eivät ole mukana otoksessa | 15,8 %, |
| — | Kaikki muut yritykset | 23,6 %. |

(50)

Koska väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 106–108 kappaleessa Taiwanille vahvistettujen väliaikaisten polkumyyntimarginaalien laskemisesta ei esitetty lisähuomautuksia, lopulliset polkumyyntimarginaalit prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna ovat seuraavat:

—

Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei

15,2 %,

—

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

18,8 %,

—

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

16,1 %,

—

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung

16,1 %,

—

Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan

11,4 %,

—

Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, jotka eivät ole mukana otoksessa

15,8 %,

—

Kaikki muut yritykset

23,6 %.

f)   Thaimaa

| (51) | Yksi thaimaalainen vientiä harjoittava tuottaja esitti väitteitä yksilöllisen polkumyyntimarginaalin laskemisesta tuotetyypin luokittelun, tuotantomäärien ja ruostumattoman teräksen eri laatujen käytön osalta. |
| --- | --- |

(51)

Yksi thaimaalainen vientiä harjoittava tuottaja esitti väitteitä yksilöllisen polkumyyntimarginaalin laskemisesta tuotetyypin luokittelun, tuotantomäärien ja ruostumattoman teräksen eri laatujen käytön osalta.

| (52) | Väitteet tutkittiin tarkistettujen tietojen perusteella ja tiettyjä asianmukaisia korjauksia tehtiin. Tämän jälkeen kyseiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettiin tarkistettu yksilöllinen polkumyyntimarginaali. Thaimaalaisille yhteistyöstä kieltäytyneille viejille määritetyn polkumyyntimarginaalin perustana käytettiin korkeinta thaimaalaiselle yhteistyössä toimineelle viejälle määritettyä polkumyyntimarginaalia, ja jäännöspolkumyyntimarginaalia tarkistettiin vastaavasti. |
| --- | --- |

(52)

Väitteet tutkittiin tarkistettujen tietojen perusteella ja tiettyjä asianmukaisia korjauksia tehtiin. Tämän jälkeen kyseiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettiin tarkistettu yksilöllinen polkumyyntimarginaali. Thaimaalaisille yhteistyöstä kieltäytyneille viejille määritetyn polkumyyntimarginaalin perustana käytettiin korkeinta thaimaalaiselle yhteistyössä toimineelle viejälle määritettyä polkumyyntimarginaalia, ja jäännöspolkumyyntimarginaalia tarkistettiin vastaavasti.

| (53) | Lopulliset polkumyyntimarginaalit ovat täten prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna seuraavat:







  — | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya | 11,1 %, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn | 10,8 %, |
| — | Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn | 14,6 %, |
| — | Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn | 11,0 %, |
| — | Kaikki muut yritykset | 14,6 %. |

(53)

Lopulliset polkumyyntimarginaalit ovat täten prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna seuraavat:

—

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya

11,1 %,

—

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

10,8 %,

—

Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn

14,6 %,

—

Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn

11,0 %,

—

Kaikki muut yritykset

14,6 %.

g)   Vietnam

| (54) | Koska väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 110 kappaleessa Vietnamille vahvistetun väliaikaisen polkumyyntimarginaalin laskemisesta ei esitetty lisähuomautuksia, vahvistetaan kaikkien vietnamilaisten yritysten lopulliseksi polkumyyntimarginaaliksi prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna 7,7 prosenttia. |
| --- | --- |

(54)

Koska väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 110 kappaleessa Vietnamille vahvistetun väliaikaisen polkumyyntimarginaalin laskemisesta ei esitetty lisähuomautuksia, vahvistetaan kaikkien vietnamilaisten yritysten lopulliseksi polkumyyntimarginaaliksi prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna 7,7 prosenttia.

F.   VAHINKO

1.   Yhteisön tuotanto ja yhteisön tuotannonala

| (55) | Thaimaalaiset yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat kyseenalaistivat väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 114 kappaleessa esitetyn analyysimenetelmän. Niiden mukaan jotkin tiedot oli vahvistettu vain otokseen valittujen yhteisön tuottajien osalta (kauppahinnat, investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto, palkat, kannattavuus, kassavirrat ja pääoman saanti), kun taas muita indikaattoreja (markkinaosuus, tuotanto, kapasiteetti ja sen käyttöaste, myynnin määrä ja arvo, kasvu, varastot, työllisyys ja tuottavuus) vahvistettaessa oli käytetty myös sellaista yhteisön tuottajaa koskevia tietoja, joka muodostaa otokseen valittujen tuottajien kanssa yhteisön tuotannonalan. Thaimaalaiset tuottajat väittivät että, i) lähestymistapa ei ole perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla puolueeton ja että ii) perusasetuksen 17 artiklan 4 kohdan mukaan tällainen lähestymistapa ei ole sallittu. |
| --- | --- |

(55)

Thaimaalaiset yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat kyseenalaistivat väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 114 kappaleessa esitetyn analyysimenetelmän. Niiden mukaan jotkin tiedot oli vahvistettu vain otokseen valittujen yhteisön tuottajien osalta (kauppahinnat, investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto, palkat, kannattavuus, kassavirrat ja pääoman saanti), kun taas muita indikaattoreja (markkinaosuus, tuotanto, kapasiteetti ja sen käyttöaste, myynnin määrä ja arvo, kasvu, varastot, työllisyys ja tuottavuus) vahvistettaessa oli käytetty myös sellaista yhteisön tuottajaa koskevia tietoja, joka muodostaa otokseen valittujen tuottajien kanssa yhteisön tuotannonalan. Thaimaalaiset tuottajat väittivät että, i) lähestymistapa ei ole perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla puolueeton ja että ii) perusasetuksen 17 artiklan 4 kohdan mukaan tällainen lähestymistapa ei ole sallittu.

| (56) | Polkumyynnin vastaisissa menettelyissä on vakiintuneena käytäntönä tarkastella vahinkoa kuvaavia tekijöitä koko yhteisön tuotannonalan osalta. Jos tuotannonala koostuu suuresta määrästä tuottajia, on kuitenkin turvauduttava otantamenetelmään. Otannan tarkoituksena on varmistaa, että käytettävissä olevassa ajassa saadaan kerättyä yksityiskohtaisia, tarkistettuja tietoja rajoitetulta määrältä tuottajia. Tietoja kerätään sellaisista tekijöistä kuin hinnat, palkat, investoinnit, voitto, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta ja pääoman saanti, joita koskevia tietoja olisi mahdotonta tarkistaa käytettävissä olevassa ajassa koko tuotannonalan osalta. Tiettyjä muita tekijöitä kuten markkinaosuutta, myyntimäärää ja tuotantoa koskevat tiedot ovat tavallisesti helposti saatavilla koko tuotannonalasta. Jos vahinkoa tarkasteltaisiin pelkästään otokseen valittuja tuottajia koskevien tietojen perusteella, muista tuottajista käytettävissä olevat tiedot jäisivät huomioon ottamatta, minkä seurauksena arviointi olisi puutteellinen. Jotta käytettävissä olevassa ajassa saataisiin tässä tapauksessa tehtyä mahdollisimman kattava arviointi, otokseen valituilta tuottajilta saatuja tarkistettuja tietoja kaikkien vahinkoa kuvaavien tekijöiden kehityksestä täydennettiin koko tuotannonalaa koskevilla tiedoilla. |
| --- | --- |

(56)

Polkumyynnin vastaisissa menettelyissä on vakiintuneena käytäntönä tarkastella vahinkoa kuvaavia tekijöitä koko yhteisön tuotannonalan osalta. Jos tuotannonala koostuu suuresta määrästä tuottajia, on kuitenkin turvauduttava otantamenetelmään. Otannan tarkoituksena on varmistaa, että käytettävissä olevassa ajassa saadaan kerättyä yksityiskohtaisia, tarkistettuja tietoja rajoitetulta määrältä tuottajia. Tietoja kerätään sellaisista tekijöistä kuin hinnat, palkat, investoinnit, voitto, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta ja pääoman saanti, joita koskevia tietoja olisi mahdotonta tarkistaa käytettävissä olevassa ajassa koko tuotannonalan osalta. Tiettyjä muita tekijöitä kuten markkinaosuutta, myyntimäärää ja tuotantoa koskevat tiedot ovat tavallisesti helposti saatavilla koko tuotannonalasta. Jos vahinkoa tarkasteltaisiin pelkästään otokseen valittuja tuottajia koskevien tietojen perusteella, muista tuottajista käytettävissä olevat tiedot jäisivät huomioon ottamatta, minkä seurauksena arviointi olisi puutteellinen. Jotta käytettävissä olevassa ajassa saataisiin tässä tapauksessa tehtyä mahdollisimman kattava arviointi, otokseen valituilta tuottajilta saatuja tarkistettuja tietoja kaikkien vahinkoa kuvaavien tekijöiden kehityksestä täydennettiin koko tuotannonalaa koskevilla tiedoilla.

| (57) | Koska yhteisön tuotannosta ja yhteisön tuotannonalan määritelmästä ei esitetty muita huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 111–114 kappaleessa esitetyt päätelmät. |
| --- | --- |

(57)

Koska yhteisön tuotannosta ja yhteisön tuotannonalan määritelmästä ei esitetty muita huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 111–114 kappaleessa esitetyt päätelmät.

2.   Yhteisön kulutus, tuonti ja niiden kumulatiivinen arviointi

| (58) | Thaimaalaiset yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että thaimaalaista tuontia ei olisi pitänyt arvioida kumulatiivisesti Indonesiasta, Kiinasta, Taiwanista ja Vietnamista polkumyynnillä tapahtuneen teräskiinnikkeiden tuonnin kanssa, koska näistä maista peräisin oleva tuonti ei kilpaillut määrillä, keskihinnoilla eikä markkinaosuudella. Ne korostivat, että vuonna 2002 thaimaalaisen tuonnin määrä laski 29 prosenttia ja markkinaosuus pieneni 35 prosenttia, kun taas muiden asianomaisten maiden kohdalla tilanne oli jo vuonna 2002 päinvastainen. Lisäksi ne huomauttivat, että vuodesta 2003 alkaen thaimaalaisen tuonnin keskihinnat nousivat kahdella prosentilla. |
| --- | --- |

(58)

Thaimaalaiset yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että thaimaalaista tuontia ei olisi pitänyt arvioida kumulatiivisesti Indonesiasta, Kiinasta, Taiwanista ja Vietnamista polkumyynnillä tapahtuneen teräskiinnikkeiden tuonnin kanssa, koska näistä maista peräisin oleva tuonti ei kilpaillut määrillä, keskihinnoilla eikä markkinaosuudella. Ne korostivat, että vuonna 2002 thaimaalaisen tuonnin määrä laski 29 prosenttia ja markkinaosuus pieneni 35 prosenttia, kun taas muiden asianomaisten maiden kohdalla tilanne oli jo vuonna 2002 päinvastainen. Lisäksi ne huomauttivat, että vuodesta 2003 alkaen thaimaalaisen tuonnin keskihinnat nousivat kahdella prosentilla.

| (59) | Muistutettakoon, että kustakin asianomaisesta maasta peräisin olevalle tuonnille määritetyt polkumyyntimarginaalit ovat korkeammat kuin perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa määritelty vähimmäistaso (kaksi prosenttia) ja että tuonti kustakin asianomaisesta maasta ylittää perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa markkinaosuudelle vahvistetun yhden prosentin tason. Lisäksi on huomattava, ettei analyysissä tulisi keskittyä yksinomaan vuoteen 2002 vaan tarkasteluajanjakson aikaiseen kokonaiskuvaan eli vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson väliseen aikaan. Thaimaalaisen tuonnin määrä ja markkinaosuus itse asiassa kasvoivat merkittävästi samaan aikaan kun hinnat putosivat huomattavasti. Tästä syystä thaimaalaisen tuonnin rakenne vastaa kaikkien asianomaisten maiden kehityssuuntauksia. Lisäksi asianomaisista maista tuodut teräskiinnikkeet olivat samanlaisia kaikissa suhteissa, ne olivat keskenään vaihdettavissa ja niitä pidettiin kaupan yhteisössä samankaltaisten myyntikanavien kautta ja samanlaisissa myyntiolosuhteissa. Tuotteet siis kilpailivat yhteisössä tuotettujen teräskiinnikkeiden kanssa. Tämän vuoksi ja perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti vahvistetaan, että tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi oli asianmukainen. |
| --- | --- |

(59)

Muistutettakoon, että kustakin asianomaisesta maasta peräisin olevalle tuonnille määritetyt polkumyyntimarginaalit ovat korkeammat kuin perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa määritelty vähimmäistaso (kaksi prosenttia) ja että tuonti kustakin asianomaisesta maasta ylittää perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa markkinaosuudelle vahvistetun yhden prosentin tason. Lisäksi on huomattava, ettei analyysissä tulisi keskittyä yksinomaan vuoteen 2002 vaan tarkasteluajanjakson aikaiseen kokonaiskuvaan eli vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson väliseen aikaan. Thaimaalaisen tuonnin määrä ja markkinaosuus itse asiassa kasvoivat merkittävästi samaan aikaan kun hinnat putosivat huomattavasti. Tästä syystä thaimaalaisen tuonnin rakenne vastaa kaikkien asianomaisten maiden kehityssuuntauksia. Lisäksi asianomaisista maista tuodut teräskiinnikkeet olivat samanlaisia kaikissa suhteissa, ne olivat keskenään vaihdettavissa ja niitä pidettiin kaupan yhteisössä samankaltaisten myyntikanavien kautta ja samanlaisissa myyntiolosuhteissa. Tuotteet siis kilpailivat yhteisössä tuotettujen teräskiinnikkeiden kanssa. Tämän vuoksi ja perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti vahvistetaan, että tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi oli asianmukainen.

| (60) | Koska yhteisön markkinoiden tilanneanalyysistä ei esitetty muita huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 115–126 kappaleessa esitetyt päätelmät. |
| --- | --- |

(60)

Koska yhteisön markkinoiden tilanneanalyysistä ei esitetty muita huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 115–126 kappaleessa esitetyt päätelmät.

3.   Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne

| (61) | Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ei esitetty tuotantoa, kapasiteettia, kapasiteetin käyttöastetta, myynnin määrää, myyntihintoja, markkinaosuutta, kasvua, varastoja, työllisyyttä, tuottavuutta, polkumyynnin merkittävyyttä eikä yhteisön tuotannonalan elpymistä aiemmasta polkumyynnistä koskevia huomautuksia. Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 127–133, 137, 142, 143, 145 ja 146 kohdassa vahvistetut päätelmät. |
| --- | --- |

(61)

Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ei esitetty tuotantoa, kapasiteettia, kapasiteetin käyttöastetta, myynnin määrää, myyntihintoja, markkinaosuutta, kasvua, varastoja, työllisyyttä, tuottavuutta, polkumyynnin merkittävyyttä eikä yhteisön tuotannonalan elpymistä aiemmasta polkumyynnistä koskevia huomautuksia. Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 127–133, 137, 142, 143, 145 ja 146 kohdassa vahvistetut päätelmät.

3.1   Kannattavuus

| (62) | Thaimaalaiset yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että otokseen valittujen yhteisön tuottajien kannattavuus oli parantunut eikä kuvastanut minkäänlaista vahinkoa. Lisäksi ne väittivät, ettei yhteisön tuotannonala ollut saavuttanut viiden prosentin vähimmäisvoittomarginaalia, jota pidettiin otokseen valittujen yhteisön tuottajien vuosina 2002 ja 2003 tekemien investointien vuoksi riittävänä ja saavutettavissa olevana tilanteessa, jossa polkumyyntiä ei esiinny. Niiden mielestä huomioon ei pitäisi myöskään ottaa sitä seikkaa, että yhteisön tuotannonala hyötyi huokeahintaisen ruostumattoman teräksen käytöstä, koska tätä seikkaa tulisi pitää tavanomaisena markkinatilanteena, josta kaikki toimijat olivat hyötyneet. |
| --- | --- |

(62)

Thaimaalaiset yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että otokseen valittujen yhteisön tuottajien kannattavuus oli parantunut eikä kuvastanut minkäänlaista vahinkoa. Lisäksi ne väittivät, ettei yhteisön tuotannonala ollut saavuttanut viiden prosentin vähimmäisvoittomarginaalia, jota pidettiin otokseen valittujen yhteisön tuottajien vuosina 2002 ja 2003 tekemien investointien vuoksi riittävänä ja saavutettavissa olevana tilanteessa, jossa polkumyyntiä ei esiinny. Niiden mielestä huomioon ei pitäisi myöskään ottaa sitä seikkaa, että yhteisön tuotannonala hyötyi huokeahintaisen ruostumattoman teräksen käytöstä, koska tätä seikkaa tulisi pitää tavanomaisena markkinatilanteena, josta kaikki toimijat olivat hyötyneet.

| (63) | Muistutettakoon, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 149 ja 150 kappaleen mukaan kannattavuus ei ollut tässä tapauksessa ainoa eikä keskeinen vahingon osoittava tekijä. Perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaan yksi tai useampi mainitussa artiklassa vahvistetuista tekijöistä ei välttämättä ole ratkaiseva yhteisön tuotannonalan tilanteen kannalta. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 138 kappaleessa todetaan, investointeja tarvittiin kilpailukyvyn säilyttämiseksi, joten investointeja ei voi syyttää kannattavuuteen kohdistuneista kielteisistä vaikutuksista. Lisäksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 136 kappaleen mukaan otokseen valittujen yhteisön tuottajien kannattavuuteen tutkimusajanjakson aikana nousevista ruostumattoman teräksen hinnoista aiheutunut myönteinen vaikutus oli ehdottomasti väliaikainen tekijä, josta myös muut taloudelliset toimijat ovat saattaneet hyötyä hyvin lyhyellä ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(63)

Muistutettakoon, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 149 ja 150 kappaleen mukaan kannattavuus ei ollut tässä tapauksessa ainoa eikä keskeinen vahingon osoittava tekijä. Perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaan yksi tai useampi mainitussa artiklassa vahvistetuista tekijöistä ei välttämättä ole ratkaiseva yhteisön tuotannonalan tilanteen kannalta. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 138 kappaleessa todetaan, investointeja tarvittiin kilpailukyvyn säilyttämiseksi, joten investointeja ei voi syyttää kannattavuuteen kohdistuneista kielteisistä vaikutuksista. Lisäksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 136 kappaleen mukaan otokseen valittujen yhteisön tuottajien kannattavuuteen tutkimusajanjakson aikana nousevista ruostumattoman teräksen hinnoista aiheutunut myönteinen vaikutus oli ehdottomasti väliaikainen tekijä, josta myös muut taloudelliset toimijat ovat saattaneet hyötyä hyvin lyhyellä ajanjaksolla.

| (64) | Tästä syystä väite, jonka mukaan kannattavuus ei kuvasta vahinkoa, hylättiin ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 134–136 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistettiin. |
| --- | --- |

(64)

Tästä syystä väite, jonka mukaan kannattavuus ei kuvasta vahinkoa, hylättiin ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 134–136 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistettiin.

3.2   Investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta ja pääoman saanti

| (65) | Thaimaalaiset yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat huomauttivat, etteivät kasvaneet investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta ja pääomansaanti osoittaneet, että vahinkoa olisi aiheutunut. |
| --- | --- |

(65)

Thaimaalaiset yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat huomauttivat, etteivät kasvaneet investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta ja pääomansaanti osoittaneet, että vahinkoa olisi aiheutunut.

| (66) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 147 kappaleessa todetaan, investointeihin ja pääomansaantiin liittyviä tekijöitä ei ole pidetty vahingon osoittavina tekijöinä tarkasteluajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(66)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 147 kappaleessa todetaan, investointeihin ja pääomansaantiin liittyviä tekijöitä ei ole pidetty vahingon osoittavina tekijöinä tarkasteluajanjakson aikana.

| (67) | Sijoitetun pääoman tuoton yleistä paranemista tarkasteluajanjakson aikana on tutkittava ottaen huomioon i) otokseen valittujen yhteisön tuottajien kannattavuuden väliaikainen ja poikkeuksellinen luonne tutkimusajanjakson aikana, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 136 ja 139 kappaleessa todetaan, ja ii) liisattujen koneiden käytön kasvu, mitä ei ole katsottu investoinniksi. Liisattuja tuotantohyödykkeitä ei sisällytetty investointeihin, mutta niiden käytön kasvu vaikutti saatuihin voittoihin. Nämä kaksi seikkaa selittävät pääoman tuoton luonnottoman suuren kasvun tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(67)

Sijoitetun pääoman tuoton yleistä paranemista tarkasteluajanjakson aikana on tutkittava ottaen huomioon i) otokseen valittujen yhteisön tuottajien kannattavuuden väliaikainen ja poikkeuksellinen luonne tutkimusajanjakson aikana, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 136 ja 139 kappaleessa todetaan, ja ii) liisattujen koneiden käytön kasvu, mitä ei ole katsottu investoinniksi. Liisattuja tuotantohyödykkeitä ei sisällytetty investointeihin, mutta niiden käytön kasvu vaikutti saatuihin voittoihin. Nämä kaksi seikkaa selittävät pääoman tuoton luonnottoman suuren kasvun tutkimusajanjakson aikana.

| (68) | Kassavirran osalta on todettava, että tarkasteluajanjakson aikana sen kehitys heikkeni 36 prosentilla, mikä on selkeä osoitus tarkasteluajanjakson aikaisesta vahingosta. Tästä syystä vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 138–141 kappaleessa esitetyt päätelmät. |
| --- | --- |

(68)

Kassavirran osalta on todettava, että tarkasteluajanjakson aikana sen kehitys heikkeni 36 prosentilla, mikä on selkeä osoitus tarkasteluajanjakson aikaisesta vahingosta. Tästä syystä vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 138–141 kappaleessa esitetyt päätelmät.

3.3   Palkat

| (69) | Thaimaalaiset yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että työvoimakustannusten 10 prosentin nousu työntekijää kohden tarkasteluajanjakson aikana ei osoita tässä tapauksessa vahinkoa aiheutuneen. |
| --- | --- |

(69)

Thaimaalaiset yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että työvoimakustannusten 10 prosentin nousu työntekijää kohden tarkasteluajanjakson aikana ei osoita tässä tapauksessa vahinkoa aiheutuneen.

| (70) | Muistutettakoon, että vahinkoa koskevien väliaikaisten päätelmien mukaan palkkoja nostettiin palkkiona tuottavuuden kasvusta ja inflaation vaikutusten huomioon ottamiseksi. On kuitenkin muistettava, että työllisyys pieneni tarkasteluajanjakson aikana viisi prosenttia, mitä pidettiin merkkinä aiheutuneesta vahingosta. Tästä syystä vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 144 kappaleessa esitetyt päätelmät. |
| --- | --- |

(70)

Muistutettakoon, että vahinkoa koskevien väliaikaisten päätelmien mukaan palkkoja nostettiin palkkiona tuottavuuden kasvusta ja inflaation vaikutusten huomioon ottamiseksi. On kuitenkin muistettava, että työllisyys pieneni tarkasteluajanjakson aikana viisi prosenttia, mitä pidettiin merkkinä aiheutuneesta vahingosta. Tästä syystä vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 144 kappaleessa esitetyt päätelmät.

3.4   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (71) | Vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 147–150 kappaleessa esitetyt päätelmät. Lopputuloksena voidaan todeta, että negatiiviset indikaattorit (markkinaosuuden merkittävä pieneneminen, kasvu, työllisyyden pieneneminen, kannattavuuden / sijoitetun pääoman tuoton ja kassavirran riittämätön paraneminen) painavat vaa’assa positiivisia suuntauksia (tuotannon ja myynnin pieni kasvu, varastojen pieneneminen, uudet investoinnit, työvoimakustannusten absoluuttinen pieneneminen ja pääoman saanti) enemmän. |
| --- | --- |

(71)

Vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 147–150 kappaleessa esitetyt päätelmät. Lopputuloksena voidaan todeta, että negatiiviset indikaattorit (markkinaosuuden merkittävä pieneneminen, kasvu, työllisyyden pieneneminen, kannattavuuden / sijoitetun pääoman tuoton ja kassavirran riittämätön paraneminen) painavat vaa’assa positiivisia suuntauksia (tuotannon ja myynnin pieni kasvu, varastojen pieneneminen, uudet investoinnit, työvoimakustannusten absoluuttinen pieneneminen ja pääoman saanti) enemmän.

G.   SYY-YHTEYS

| (72) | Thaimaalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ja tuojien yhdistys esittivät huomautuksia syy-yhteyttä koskevasta väliaikaisesta analyysista seuraavien tekijöiden osalta. Koska muita huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyt polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta (väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 152 kappale), muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin vaikutusta (väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 153–159 kappale) ja yhteisön markkinoiden kulutuksen kehitystä (väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 160 kappale) koskevat päätelmät. |
| --- | --- |

(72)

Thaimaalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ja tuojien yhdistys esittivät huomautuksia syy-yhteyttä koskevasta väliaikaisesta analyysista seuraavien tekijöiden osalta. Koska muita huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyt polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta (väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 152 kappale), muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin vaikutusta (väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 153–159 kappale) ja yhteisön markkinoiden kulutuksen kehitystä (väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 160 kappale) koskevat päätelmät.

1.   Valuuttakurssien vaikutus

| (73) | Thaimaalaiset yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat samoin kuin yksi tuoja ja yhdistys, johon se kuuluu, korostivat, että dollarin arvon heikkenemisellä suhteessa euroon oli vaikutusta varsinkin vuoden 2003 aikana. Ne väittivät tämän seikan edistäneen kiinalaista ja thaimaalaista vientiä yhteisöön. Tästä syystä ne väittivät, ettei hintojen lasku ja siitä yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtunut pelkästään kiinalaisten ja thaimaalaisten viejien harjoittamasta polkumyynnistä vaan tämäntyyppisestä valuuttakurssien kehityksestä (Kiinan tapauksessa erityisesti jenin sitomisesta Yhdysvaltojen dollariin). |
| --- | --- |

(73)

Thaimaalaiset yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat samoin kuin yksi tuoja ja yhdistys, johon se kuuluu, korostivat, että dollarin arvon heikkenemisellä suhteessa euroon oli vaikutusta varsinkin vuoden 2003 aikana. Ne väittivät tämän seikan edistäneen kiinalaista ja thaimaalaista vientiä yhteisöön. Tästä syystä ne väittivät, ettei hintojen lasku ja siitä yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtunut pelkästään kiinalaisten ja thaimaalaisten viejien harjoittamasta polkumyynnistä vaan tämäntyyppisestä valuuttakurssien kehityksestä (Kiinan tapauksessa erityisesti jenin sitomisesta Yhdysvaltojen dollariin).

| (74) | Huomautettakoon ensinnäkin, etteivät kyseisistä maista peräisin olevaa vientiä koskevissa kauppalaskuissa käytetyt kaikki valuutat ole tiedossa. Tästä syystä on mahdotonta arvioida valuuttakurssien vaihtelun vaikutusta. Lisäksi vaikka alhaiset tuontihinnat johtuisivatkin jossain määrin myös valuuttakurssien muutoksista, tutkimusajanjakson aikaisia tosiasiallisia tuontihintoja käytetään hinnan alittavuuden tason ja siitä yhteisön tuotannonalaan aiheutuvan vaikutuksen määrittämiseksi. Hinnan alittavuuden marginaalien todettiin olevan merkittäviä (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 125 ja 126 kappale). |
| --- | --- |

(74)

Huomautettakoon ensinnäkin, etteivät kyseisistä maista peräisin olevaa vientiä koskevissa kauppalaskuissa käytetyt kaikki valuutat ole tiedossa. Tästä syystä on mahdotonta arvioida valuuttakurssien vaihtelun vaikutusta. Lisäksi vaikka alhaiset tuontihinnat johtuisivatkin jossain määrin myös valuuttakurssien muutoksista, tutkimusajanjakson aikaisia tosiasiallisia tuontihintoja käytetään hinnan alittavuuden tason ja siitä yhteisön tuotannonalaan aiheutuvan vaikutuksen määrittämiseksi. Hinnan alittavuuden marginaalien todettiin olevan merkittäviä (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 125 ja 126 kappale).

| (75) | Edellä esitetyn perusteella valuuttakurssien muutosten mahdollista vaikutusta koskeva väite on hylättävä. |
| --- | --- |

(75)

Edellä esitetyn perusteella valuuttakurssien muutosten mahdollista vaikutusta koskeva väite on hylättävä.

2.   Yhteisön tuotannonalan kilpailukyky

| (76) | Thaimaalaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät myös, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui vanhanaikaisista tuotantovälineistä johtuvasta kilpailukyvyn puutteesta. |
| --- | --- |

(76)

Thaimaalaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät myös, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui vanhanaikaisista tuotantovälineistä johtuvasta kilpailukyvyn puutteesta.

| (77) | Muistutettakoon kuitenkin, että yhteisön tuotannonala investoi koko tarkasteluajanjakson ajan uusiakseen vanhentuneet koneet ja säilyttääkseen tuotantovälineet mahdollisimman ajanmukaisina. Näin ollen käytössä ei ollut kilpailukykyä heikentäviä vanhanaikaisia tuotantotekniikoita, jotka olisivat voineet mitätöidä asianomaisista maista peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden. Tästä syystä olisi hylättävä väite ja vahvistettava väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 161 kappaleessa yhteisön tuotannonalan kilpailukyvystä esitetyt päätelmät. |
| --- | --- |

(77)

Muistutettakoon kuitenkin, että yhteisön tuotannonala investoi koko tarkasteluajanjakson ajan uusiakseen vanhentuneet koneet ja säilyttääkseen tuotantovälineet mahdollisimman ajanmukaisina. Näin ollen käytössä ei ollut kilpailukykyä heikentäviä vanhanaikaisia tuotantotekniikoita, jotka olisivat voineet mitätöidä asianomaisista maista peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden. Tästä syystä olisi hylättävä väite ja vahvistettava väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 161 kappaleessa yhteisön tuotannonalan kilpailukyvystä esitetyt päätelmät.

3.   Yhteisön markkinoiden olosuhteet

| (78) | Thaimaalaiset yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat väittivät myös, että vahingon syynä saattoivat olla epävakaat markkinaolosuhteet. Ne viittasivat tässä yhteydessä teräksen hintojen väliaikaiseen nousuun ja suurten asiakkaiden neuvotteluasemaan. |
| --- | --- |

(78)

Thaimaalaiset yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat väittivät myös, että vahingon syynä saattoivat olla epävakaat markkinaolosuhteet. Ne viittasivat tässä yhteydessä teräksen hintojen väliaikaiseen nousuun ja suurten asiakkaiden neuvotteluasemaan.

| (79) | Teräksen hintojen väliaikainen nousu ei kuitenkaan aiheuttanut mitään vahinkoa otokseen valituille yhteisön tuottajille. Ne päinvastoin hyötyivät siitä, sillä kannattavuus kasvoi väliaikaisesti. Suuriin asiakkaisiin kohdistuneen vaikutuksen osalta todettakoon, että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin muodossa ilmenevä epäterve kilpailu yleensä vahvistaa niiden neuvotteluasemaa. Näin ollen asianomaisista maista peräisin olevan viennin ja tuojien/jakelijoiden käyttäytymisen välillä ei voitu todeta välitöntä yhteyttä. Tästä syystä yhteisön markkinoiden olosuhteet eivät ole mitätöineet polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(79)

Teräksen hintojen väliaikainen nousu ei kuitenkaan aiheuttanut mitään vahinkoa otokseen valituille yhteisön tuottajille. Ne päinvastoin hyötyivät siitä, sillä kannattavuus kasvoi väliaikaisesti. Suuriin asiakkaisiin kohdistuneen vaikutuksen osalta todettakoon, että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin muodossa ilmenevä epäterve kilpailu yleensä vahvistaa niiden neuvotteluasemaa. Näin ollen asianomaisista maista peräisin olevan viennin ja tuojien/jakelijoiden käyttäytymisen välillä ei voitu todeta välitöntä yhteyttä. Tästä syystä yhteisön markkinoiden olosuhteet eivät ole mitätöineet polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä.

4.   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (80) | Edellä esitettyjen syy-yhteyttä koskevien huomautusten ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 151–162 kappaleessa esitettyjen syiden vuoksi vahvistetaan, että tietoon ei ole tullut muita tekijöitä, jotka olisivat mitätöineet kaikista viidestä asianomaista maasta peräisin olevan tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välisen syy-yhteyden. |
| --- | --- |

(80)

Edellä esitettyjen syy-yhteyttä koskevien huomautusten ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 151–162 kappaleessa esitettyjen syiden vuoksi vahvistetaan, että tietoon ei ole tullut muita tekijöitä, jotka olisivat mitätöineet kaikista viidestä asianomaista maasta peräisin olevan tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välisen syy-yhteyden.

H.   YHTEISÖN ETU

| (81) | Monet tuojat/jakelijat ja thaimaalaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, etteivät toimenpiteet ole välttämättä yhteisön edun mukaisia. |
| --- | --- |

(81)

Monet tuojat/jakelijat ja thaimaalaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, etteivät toimenpiteet ole välttämättä yhteisön edun mukaisia.

1.   Toimenpiteiden vaikutus tuojiin/käyttäjiin

| (82) | Tuojat/jakelijat painottivat, että toimenpiteillä olisi välitön vaikutus niiden voittomarginaaleihin, sillä tuojat/jakelijat eivät pystyisi siirtämään toimenpiteistä aiheutuvia kustannuksia asiakkailleen korkeampien hintojen muodossa. |
| --- | --- |

(82)

Tuojat/jakelijat painottivat, että toimenpiteillä olisi välitön vaikutus niiden voittomarginaaleihin, sillä tuojat/jakelijat eivät pystyisi siirtämään toimenpiteistä aiheutuvia kustannuksia asiakkailleen korkeampien hintojen muodossa.

| (83) | Nämä osapuolet eivät esittäneet näyttöä väitteidensä tueksi. Kuten väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa todetaan, mikään ei myöskään osoita, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet vaarantaisivat tuojien/jakelijoiden elinkelpoisuuden. Lisäksi niiden voittomarginaalit olivat tarkasteluajanjakson aikana paljon yhteisön tuotannonalan kannattavuutta suuremmat. Tästä syystä vahvistetaan, että tuojille/jakelijoille mahdollisesti koituva hyöty siitä, ettei polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä otettaisi käyttöön, jää merkitykseltään vähäisemmäksi kuin yhteisön tuotannonalan etu saada asianomaisten maiden epäterveet ja vahingolliset kauppakäytännöt oikaistuksi. Näin ollen vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 164–170 kappaleessa esitetyt päätelmät. |
| --- | --- |

(83)

Nämä osapuolet eivät esittäneet näyttöä väitteidensä tueksi. Kuten väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa todetaan, mikään ei myöskään osoita, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet vaarantaisivat tuojien/jakelijoiden elinkelpoisuuden. Lisäksi niiden voittomarginaalit olivat tarkasteluajanjakson aikana paljon yhteisön tuotannonalan kannattavuutta suuremmat. Tästä syystä vahvistetaan, että tuojille/jakelijoille mahdollisesti koituva hyöty siitä, ettei polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä otettaisi käyttöön, jää merkitykseltään vähäisemmäksi kuin yhteisön tuotannonalan etu saada asianomaisten maiden epäterveet ja vahingolliset kauppakäytännöt oikaistuksi. Näin ollen vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 164–170 kappaleessa esitetyt päätelmät.

| (84) | Thaimaalaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että toimenpiteiden käyttöönotto nostaisi eurooppalaisen autoteollisuuden kustannuksia, mikä ei olisi yhteisön edun mukaista. Ne eivät kuitenkaan toimittaneet näyttöä käyttäjiin kohdistuvista vaikutuksista. Käytettävissä olevien tietojen (yksi vastaus eräältä liikkuvan ajoneuvokaluston valmistajalta) perusteella toimenpiteiden vaikutus jatkojalostusvaiheen käyttäjiin olisi vähäpätöinen. Tästä syystä vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 173 ja 174 kappaleessa vahvistetut päätelmät kuluttajien edusta ja kuluttajista. |
| --- | --- |

(84)

Thaimaalaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että toimenpiteiden käyttöönotto nostaisi eurooppalaisen autoteollisuuden kustannuksia, mikä ei olisi yhteisön edun mukaista. Ne eivät kuitenkaan toimittaneet näyttöä käyttäjiin kohdistuvista vaikutuksista. Käytettävissä olevien tietojen (yksi vastaus eräältä liikkuvan ajoneuvokaluston valmistajalta) perusteella toimenpiteiden vaikutus jatkojalostusvaiheen käyttäjiin olisi vähäpätöinen. Tästä syystä vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 173 ja 174 kappaleessa vahvistetut päätelmät kuluttajien edusta ja kuluttajista.

2.   Päätelmät

| (85) | Eri osapuolten etujen selvittämisen perusteella vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 163–175 kappaleessa esitetyistä syistä, ettei yhteisön etua kokonaisuutena tarkastellen ole olemassa sellaisia etuja, jotka olisivat merkittävämpiä kuin yhteisön tuotannonalan etu ottaa käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, joilla pyritään poistamaan polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvat kauppaa vääristävät vaikutukset. |
| --- | --- |

(85)

Eri osapuolten etujen selvittämisen perusteella vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 163–175 kappaleessa esitetyistä syistä, ettei yhteisön etua kokonaisuutena tarkastellen ole olemassa sellaisia etuja, jotka olisivat merkittävämpiä kuin yhteisön tuotannonalan etu ottaa käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, joilla pyritään poistamaan polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvat kauppaa vääristävät vaikutukset.

I   LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (86) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen katsotaan aiheelliseksi ottaa käyttöön lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei aiheuttaisi enempää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Toimenpiteiden tason määrittämiseksi huomioon otettiin tutkimusajanjakson aikana todetut polkumyyntimarginaalit ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamisen edellyttämien tullien taso. |
| --- | --- |

(86)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen katsotaan aiheelliseksi ottaa käyttöön lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei aiheuttaisi enempää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Toimenpiteiden tason määrittämiseksi huomioon otettiin tutkimusajanjakson aikana todetut polkumyyntimarginaalit ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamisen edellyttämien tullien taso.

1.   Vahingon korjaava taso

| (87) | Vahingon korjaamisen edellyttämä hinnankorotus määritettiin yrityskohtaisesti vertaamalla tarkasteltavana olevan tuotteen painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymän samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Hintojen ero ilmaistiin prosentteina CIF-tuontiarvosta. |
| --- | --- |

(87)

Vahingon korjaamisen edellyttämä hinnankorotus määritettiin yrityskohtaisesti vertaamalla tarkasteltavana olevan tuotteen painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymän samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Hintojen ero ilmaistiin prosentteina CIF-tuontiarvosta.

| (88) | Vahinkoa aiheuttamattoman hinnan määrittämisessä käytettiin yhteisön tuotannonalan painotettuja tuotantokustannuksia, joihin lisättiin 5 prosentin voittomarginaali. Koska huomautuksia ei esitetty, voittomarginaali vahvistettiin tasolle, jonka yhteisön tuotannonala voisi saavuttaa ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia. Tämä voittomarginaali vastaa yhteisön tuotannonalan niille samankaltaisille tuoteryhmille, joihin ei kohdistu epätervettä kilpailua, mahdollista voittomarginaalia. Tällaisia tuotteita ovat muun muassa tämän tutkimuksen ulkopuolelle jätettyihin CN-koodeihin kuuluvat kiinnikkeet. |
| --- | --- |

(88)

Vahinkoa aiheuttamattoman hinnan määrittämisessä käytettiin yhteisön tuotannonalan painotettuja tuotantokustannuksia, joihin lisättiin 5 prosentin voittomarginaali. Koska huomautuksia ei esitetty, voittomarginaali vahvistettiin tasolle, jonka yhteisön tuotannonala voisi saavuttaa ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia. Tämä voittomarginaali vastaa yhteisön tuotannonalan niille samankaltaisille tuoteryhmille, joihin ei kohdistu epätervettä kilpailua, mahdollista voittomarginaalia. Tällaisia tuotteita ovat muun muassa tämän tutkimuksen ulkopuolelle jätettyihin CN-koodeihin kuuluvat kiinnikkeet.

2.   Tullin laji ja taso

| (89) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Indonesiasta, Kiinasta, Taiwanista, Thaimaasta ja Vietnamista peräisin olevassa teräskiinnikkeiden tuonnissa olisi perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti otettava käyttöön lopullinen polkumyyntitulli. |
| --- | --- |

(89)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Indonesiasta, Kiinasta, Taiwanista, Thaimaasta ja Vietnamista peräisin olevassa teräskiinnikkeiden tuonnissa olisi perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti otettava käyttöön lopullinen polkumyyntitulli.

| (90) | Kahden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan (toinen Taiwanista ja toinen Kiinasta) osalta vahingon korjaavan tason todettiin olevan alhaisempi kuin polkumyyntimarginaali. Näissä tapauksissa tulli olisi rajoitettava vahingon korjaavalle tasolle. Kaikissa muissa tapauksissa tulli olisi vahvistettava todetun polkumyyntimarginaalin tasolle perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(90)

Kahden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan (toinen Taiwanista ja toinen Kiinasta) osalta vahingon korjaavan tason todettiin olevan alhaisempi kuin polkumyyntimarginaali. Näissä tapauksissa tulli olisi rajoitettava vahingon korjaavalle tasolle. Kaikissa muissa tapauksissa tulli olisi vahvistettava todetun polkumyyntimarginaalin tasolle perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (91) | Edellä esitetyn perusteella lopullisten tullien olisi oltava seuraavat:







  Maa | Vientiä harjoittava tuottaja | Polkumyyntitulli |
| --- | --- | --- | --- |
| Kiina | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City | 11,4 % |
| Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang | 12,2 % |
| Kaikki muut yritykset | 27,4 % |
| Indonesia | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam | 9,8 % |
| Kaikki muut yritykset | 24,6 % |
| Taiwan | Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei | 15,2 % |
| Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan | 8,8 % |
| Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung | 16,1 % |
| Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung | 16,1 % |
| Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan | 11,4 % |
| Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, jotka eivät ole mukana otoksessa | 15,8 % |
| Kaikki muut yritykset | 23,6 % |
| Thaimaa | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya | 11,1 % |
| Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn | 10,8 % |
| Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn | 14,6 % |
| Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn | 11,0 % |
| Kaikki muut yritykset | 14,6 % |
| Vietnam | Kaikki yritykset | 7,7 % |

(91)

Edellä esitetyn perusteella lopullisten tullien olisi oltava seuraavat:

Maa

Vientiä harjoittava tuottaja

Polkumyyntitulli

Kiina

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City

11,4 %

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang

12,2 %

Kaikki muut yritykset

27,4 %

Indonesia

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam

9,8 %

Kaikki muut yritykset

24,6 %

Taiwan

Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei

15,2 %

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

8,8 %

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

16,1 %

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung

16,1 %

Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan

11,4 %

Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, jotka eivät ole mukana otoksessa

15,8 %

Kaikki muut yritykset

23,6 %

Thaimaa

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya

11,1 %

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

10,8 %

Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn

14,6 %

Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn

11,0 %

Kaikki muut yritykset

14,6 %

Vietnam

Kaikki yritykset

7,7 %

| (92) | Thaimaalaiset vientiä harjoittavat tuottajat vetosivat WTO:n polkumyyntisopimuksen 15 artiklaan, jossa kehotetaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä käyttöön otettaessa kiinnittämään erityistä huomiota kehitysmaiden erityistilanteeseen. Tässä tapauksessa ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä siitä, että Thaimaan olennainen etu vaarantuu määräyksessä edellytetyllä tavalla. Näissä olosuhteissa katsottiin asianmukaiseksi ottaa käyttöön Thaimaasta peräisin olevassa tuonnissa edellä mainitun suuruinen polkumyyntitulli. |
| --- | --- |

(92)

Thaimaalaiset vientiä harjoittavat tuottajat vetosivat WTO:n polkumyyntisopimuksen 15 artiklaan, jossa kehotetaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä käyttöön otettaessa kiinnittämään erityistä huomiota kehitysmaiden erityistilanteeseen. Tässä tapauksessa ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä siitä, että Thaimaan olennainen etu vaarantuu määräyksessä edellytetyllä tavalla. Näissä olosuhteissa katsottiin asianmukaiseksi ottaa käyttöön Thaimaasta peräisin olevassa tuonnissa edellä mainitun suuruinen polkumyyntitulli.

| (93) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määriteltiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisista maista peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan luettuina erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat toimijat), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(93)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määriteltiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisista maista peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan luettuina erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat toimijat), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (94) | Kaikki näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (3), ja mukaan on liitettävä kaikki asiaan vaikuttavat tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinoille ja vientiin tarkoitetun myynnin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle. |
| --- | --- |

(94)

Kaikki näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (3), ja mukaan on liitettävä kaikki asiaan vaikuttavat tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinoille ja vientiin tarkoitetun myynnin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.

3.   Väliaikaisten tullien kantaminen

| (95) | Koska todetut polkumyyntimarginaalit ovat korkeat ja koska yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksen (EY) N:o 771/2005 mukaisten väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät lopullisesti tällä asetuksella käyttöön otettujen tullien suuruisina. Niiden vientiä harjoittavien tuottajien, joihin sovellettava lopullinen tulli on väliaikaista tullia alhaisempi, lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät olisi vapautettava, |
| --- | --- |

(95)

Koska todetut polkumyyntimarginaalit ovat korkeat ja koska yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksen (EY) N:o 771/2005 mukaisten väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät lopullisesti tällä asetuksella käyttöön otettujen tullien suuruisina. Niiden vientiä harjoittavien tuottajien, joihin sovellettava lopullinen tulli on väliaikaista tullia alhaisempi, lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät olisi vapautettava,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tuotaessa tiettyjä Indonesiasta, Kiinan kansantasavallasta, Taiwanista, Thaimaasta tai Vietnamista peräisin olevia ruostumattomasta teräksestä valmistettuja kiinnikkeitä ja niiden osia, jotka luokitellaan CN-koodeihin 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70.

2.   Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on liitteessä lueteltujen taiwanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien valmistamien tuotteiden osalta 15,8 prosenttia (Taric-lisäkoodi A649).

3.   Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien tuotteiden vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:

| Maa | Vientiä harjoittava tuottaja | Polkumyyntitulli (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Kiinan kansantasavalta | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City | 11,4 | A650 |
| Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang | 12,2 | A651 |
| Kaikki muut yritykset | 27,4 | A999 |
| Indonesia | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam | 9,8 | A652 |
| Kaikki muut yritykset | 24,6 | A999 |
| Taiwan | Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei | 15,2 | A653 |
| Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan | 8,8 | A654 |
| Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung | 16,1 | A655 |
| Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung | 16,1 | A656 |
| Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan | 11,4 | A657 |
| Kaikki muut yritykset kuin edellä ja liitteessä luetellut | 23,6 | A999 |
| Thaimaa | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya | 11,1 | A658 |
| Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn | 10,8 | A659 |
| Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn | 14,6 | A660 |
| Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn | 11,0 | A661 |
| Kaikki muut yritykset | 14,6 | A999 |
| Vietnam | Kaikki yritykset | 7,7 | — |

Maa

Vientiä harjoittava tuottaja

Polkumyyntitulli (%)

Taric-lisäkoodi

Kiinan kansantasavalta

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City

11,4

A650

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang

12,2

A651

Kaikki muut yritykset

27,4

A999

Indonesia

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam

9,8

A652

Kaikki muut yritykset

24,6

A999

Taiwan

Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei

15,2

A653

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

8,8

A654

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

16,1

A655

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung

16,1

A656

Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan

11,4

A657

Kaikki muut yritykset kuin edellä ja liitteessä luetellut

23,6

A999

Thaimaa

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya

11,1

A658

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

10,8

A659

Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn

14,6

A660

Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn

11,0

A661

Kaikki muut yritykset

14,6

A999

Vietnam

Kaikki yritykset

7,7

—

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tullisäännöksiä ja -määräyksiä.

2 artikla

Kannetaan lopullisesti Indonesiasta, Kiinan kansantasavallasta, Taiwanista, Thaimaasta ja Vietnamista peräisin olevien, CN-koodeihin 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 luokiteltavien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 771/2005 käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät jäljempänä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät vapautetaan.

3 artikla

Päätetään tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuontia koskeva menettely Malesian ja Filippiinien osalta.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä marraskuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

T. JOWELL

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EUVL L 128, 21.5.2005, s. 19.

2

(3)  Euroopan komissio, Kauppapolitiikan pääosasto, Linja B, J-79 5/17, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels.

3

---

LIITE

(Taric-lisäkoodi A649)

A-STAINLESS INTERNATIONAL CO LTD, Taipei

BOLTUN CORPORATION, Tainan

CHAEN WEI CORPORATION, Taipei

CHIAN SHYANG ENT CO LTD, Chung-Li City

CHONG CHENG FASTENER CORP., Tainan

DIING SEN FASTENERS & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei

DRAGON IRON FACTORY CO LTD, Kaohsiung

EXTEND FORMING INDUSTRIAL CORP. LTD, Lu Chu

FORTUNE BRIGHT INDUSTRIAL CO LTD, Lung Tan Hsiang

FWU KUANG ENTERPRISES CO LTD, Tainan

HSIN YU SCREW ENTERPRISE CO LTD, Taipin City

HU PAO INDUSTRIES CO LTD, Tainan

J C GRAND CORPORATION, Taipei

JAU YEOU INDUSTRY CO LTD, Kangshan

JOHN CHEN SCREW IND CO LTD, Taipei

KUOLIEN SCREW INDUSTRIAL CO LTD, Kwanmiao

KWANTEX RESEARCH INC, Taipei

LIH LIN ENTERPRISES & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei

LIH TA SCREW CO LTD, Kweishan

LU CHU SHIN YEE WORKS CO LTD, Kaohsiung

M & W FASTENER CO LTD, Kaoshsiung

MULTI-TEK FASTENERS & PARTS MANIFACTURER CORP., Tainan

NATIONAL AEROSPACE FASTENERS CORP., Ping Jen City

QST INTERNATIONAL CORP., Tainan

SEN CHANG INDUSTRIAL CO LTD, Ta-Yuan

SPEC PRODUCTS CORP., Tainan

SUMEEKO INDUSTRIES CO LTD, Kaoshiung

TAIWAN SHAN YIN INTERNATIONAL CO LTD, Kaohsiung

VIM INTERNATIONAL ENTERPRISE CO LTD, Taichung

YEA-JANN INDUSTRIAL CO LTD, Kaohsiung

ZONBIX ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung

ZYH YIN ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung

---

| 19.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 302/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 302/14

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1891/2005,

annettu 14 päivänä marraskuuta 2005,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Valko-Venäjältä, Venäjältä tai Ukrainasta peräisin olevan kaliumkloridin tuonnissa annetun asetuksen (ETY) N:o 3068/92 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, joka on tehty komission kuultua neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Tutkimuksen, jäljempänä ’aiempi tutkimus’, johdosta neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 969/2000 (2) alun perin asetuksella (ETY) N:o 3068/92 (3) muun muassa Venäjältä peräisin olevan kaliumkloridin tuonnissa käyttöön otettuja toimenpiteitä, jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’. |
| --- | --- |

(1)

Tutkimuksen, jäljempänä ’aiempi tutkimus’, johdosta neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 969/2000 (2) alun perin asetuksella (ETY) N:o 3068/92 (3) muun muassa Venäjältä peräisin olevan kaliumkloridin tuonnissa käyttöön otettuja toimenpiteitä, jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’.

| (2) | Euroopan unionin virallisessa lehdessä maaliskuussa 2004 julkaistulla ilmoituksella (4) komissio pani omasta aloitteestaan vireille voimassa olevien toimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun sen selvittämiseksi, olisiko toimenpiteitä muutettava 1 päivänä toukokuuta 2004 tapahtuneen Euroopan unionin laajentumisen kattamaan 25 jäsenvaltiota, jäljempänä ’laajentuminen’, huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unionin virallisessa lehdessä maaliskuussa 2004 julkaistulla ilmoituksella (4) komissio pani omasta aloitteestaan vireille voimassa olevien toimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun sen selvittämiseksi, olisiko toimenpiteitä muutettava 1 päivänä toukokuuta 2004 tapahtuneen Euroopan unionin laajentumisen kattamaan 25 jäsenvaltiota, jäljempänä ’laajentuminen’, huomioon ottamiseksi.

| (3) | Kyseisen osittaisen välivaiheen tarkastelun tulosten perusteella oli yhteisön edun mukaista mukauttaa voimassa olevia toimenpiteitä väliaikaisesti, jotta kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa voitaisiin välttää tuojiin ja käyttäjiin välittömästi laajentumisen jälkeen kohdistuvat äkilliset ja kohtuuttoman kielteiset vaikutukset. |
| --- | --- |

(3)

Kyseisen osittaisen välivaiheen tarkastelun tulosten perusteella oli yhteisön edun mukaista mukauttaa voimassa olevia toimenpiteitä väliaikaisesti, jotta kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa voitaisiin välttää tuojiin ja käyttäjiin välittömästi laajentumisen jälkeen kohdistuvat äkilliset ja kohtuuttoman kielteiset vaikutukset.

| (4) | Tämän vuoksi komissio hyväksyi toukokuussa 2004 asetuksella (EY) N:o 1002/2004 (5) sitoumukset kahdelta Venäjällä toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta, JSC Silvinitiltä ja JSC Uralkalilta, yhden vuoden ajaksi. Kesäkuussa 2005 hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 858/2005 (6) näiltä kahdelta Venäjällä toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta uudet sitoumukset, joiden voimassaolo päättyy 13 päivänä huhtikuuta 2006. Lisäksi asetuksella (EY) N:o 992/2004 (7) muutettiin asetusta (ETY) N:o 3068/92 sitoumusten mukaisen tuonnin vapauttamiseksi asetuksella (ETY) N:o 3068/92 käyttöön otetuista polkumyyntitulleista. |
| --- | --- |

(4)

Tämän vuoksi komissio hyväksyi toukokuussa 2004 asetuksella (EY) N:o 1002/2004 (5) sitoumukset kahdelta Venäjällä toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta, JSC Silvinitiltä ja JSC Uralkalilta, yhden vuoden ajaksi. Kesäkuussa 2005 hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 858/2005 (6) näiltä kahdelta Venäjällä toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta uudet sitoumukset, joiden voimassaolo päättyy 13 päivänä huhtikuuta 2006. Lisäksi asetuksella (EY) N:o 992/2004 (7) muutettiin asetusta (ETY) N:o 3068/92 sitoumusten mukaisen tuonnin vapauttamiseksi asetuksella (ETY) N:o 3068/92 käyttöön otetuista polkumyyntitulleista.

| (5) | On myös huomattava, että tässä asetuksessa kaikki viittaukset ’yhteisöön’ tai ’15 jäsenvaltion yhteisöön’ tarkoittavat, ellei erikseen toisin mainita, yhteisöä sellaisena kuin se oli välittömästi ennen laajentumista. |
| --- | --- |

(5)

On myös huomattava, että tässä asetuksessa kaikki viittaukset ’yhteisöön’ tai ’15 jäsenvaltion yhteisöön’ tarkoittavat, ellei erikseen toisin mainita, yhteisöä sellaisena kuin se oli välittömästi ennen laajentumista.

2.   Tämänkertaisten tarkastelujen perusteet

| (6) | Tammikuussa 2004 JSC Silvinit ja JSC Uralkali, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, esittivät perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti erilliset pyynnöt voimassa olevien toimenpiteiden yksilöllisestä osittaisesta välivaiheen tarkastelusta. |
| --- | --- |

(6)

Tammikuussa 2004 JSC Silvinit ja JSC Uralkali, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, esittivät perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti erilliset pyynnöt voimassa olevien toimenpiteiden yksilöllisestä osittaisesta välivaiheen tarkastelusta.

| (7) | Pyynnön esittäjät väittivät ja toimittivat riittävän alustavan näytön, että niiden omiin kustannuksiin/kotimarkkinahintoihin perustuvan normaaliarvon ja niiden yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen vertailu johtaisi polkumyynnin poistumiseen. Polkumyynnin vaikutusten tasaaminen ei tästä syystä enää edellyttäisi nykyisen tasoisten, aiemmin määritettyyn polkumyynnin tasoon perustuvien, voimassa olevien toimenpiteiden soveltamista. |
| --- | --- |

(7)

Pyynnön esittäjät väittivät ja toimittivat riittävän alustavan näytön, että niiden omiin kustannuksiin/kotimarkkinahintoihin perustuvan normaaliarvon ja niiden yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen vertailu johtaisi polkumyynnin poistumiseen. Polkumyynnin vaikutusten tasaaminen ei tästä syystä enää edellyttäisi nykyisen tasoisten, aiemmin määritettyyn polkumyynnin tasoon perustuvien, voimassa olevien toimenpiteiden soveltamista.

| (8) | Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että oli olemassa riittävä näyttö osittaisten välivaiheen tarkastelujen vireille panemiseksi, ja julkaisi tarkastelun vireillepanoa koskevat ilmoitukset ja pani vireille asiaa koskevan tutkimuksen (8). |
| --- | --- |

(8)

Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että oli olemassa riittävä näyttö osittaisten välivaiheen tarkastelujen vireille panemiseksi, ja julkaisi tarkastelun vireillepanoa koskevat ilmoitukset ja pani vireille asiaa koskevan tutkimuksen (8).

3.   Tutkimusajanjakso

| (9) | Tutkimus koski ainoastaan polkumyyntiä ja käsitti 1 päivän huhtikuuta 2003 ja 30 päivän maaliskuuta 2004 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. |
| --- | --- |

(9)

Tutkimus koski ainoastaan polkumyyntiä ja käsitti 1 päivän huhtikuuta 2003 ja 30 päivän maaliskuuta 2004 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’.

4.   Tutkimuksen osapuolet

| (10) | Komissio ilmoitti välivaiheen tarkastelujen vireillepanosta virallisesti viejämaan edustajille, pyynnön esittäjille ja yhteisön tuotannonalalle ja antoi kaikille osapuolille, joita asia suoraan koski, mahdollisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi komissio lähetti pyynnön esittäjille kyselylomakkeen. Kyselylomakkeeseen vastasivat pyynnön esittäjät ja toiseen niistä etuyhteydessä oleva vientiä harjoittava kaupan alan toimija. |
| --- | --- |

(10)

Komissio ilmoitti välivaiheen tarkastelujen vireillepanosta virallisesti viejämaan edustajille, pyynnön esittäjille ja yhteisön tuotannonalalle ja antoi kaikille osapuolille, joita asia suoraan koski, mahdollisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi komissio lähetti pyynnön esittäjille kyselylomakkeen. Kyselylomakkeeseen vastasivat pyynnön esittäjät ja toiseen niistä etuyhteydessä oleva vientiä harjoittava kaupan alan toimija.

| (11) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot ja tarkasti kyselylomakevastaukset tekemällä käynnit seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Venäjällä toimivat vientiä harjoittavat tuottajat: | JSC Silvinit, Solikamsk, Permin alue, Venäjä, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot ja tarkasti kyselylomakevastaukset tekemällä käynnit seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Venäjällä toimivat vientiä harjoittavat tuottajat:

JSC Silvinit, Solikamsk, Permin alue, Venäjä,

| | JSC Uralkali, Berezniki, Permin alue, Venäjä; |
| --- | --- |

JSC Uralkali, Berezniki, Permin alue, Venäjä;

| b) | JSC Silvinitiin etuyhteydessä oleva viejä: | International Potash Company, Moskova, Venäjä. |
| --- | --- | --- |

b)

JSC Silvinitiin etuyhteydessä oleva viejä:

International Potash Company, Moskova, Venäjä.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (12) | Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin aiemmassa tutkimuksessa eli kaliumkloridi (potaska, KC1), jota yleensä käytetään maatalouslannoitteena joko suoraan – sellaisenaan tai sekoitettuna muiden lannoitteiden kanssa – tai osana niin sanottua NPK-lannoitetta (typpi, fosfori, kalium). Kaliumpitoisuus vaihtelee, ja se määritetään prosentuaalisena osuutena kaliumoksidia (K2O) vedettömän kuivan tuotteen painosta. Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään myös tiettyjen teollisten ja farmaseuttisen tuotteiden raaka-aineena. |
| --- | --- |

(12)

Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin aiemmassa tutkimuksessa eli kaliumkloridi (potaska, KC1), jota yleensä käytetään maatalouslannoitteena joko suoraan – sellaisenaan tai sekoitettuna muiden lannoitteiden kanssa – tai osana niin sanottua NPK-lannoitetta (typpi, fosfori, kalium). Kaliumpitoisuus vaihtelee, ja se määritetään prosentuaalisena osuutena kaliumoksidia (K2O) vedettömän kuivan tuotteen painosta. Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään myös tiettyjen teollisten ja farmaseuttisen tuotteiden raaka-aineena.

| (13) | Potaskaa pidetään yleensä kaupan kahta eri laatua: vakio- eli jauhelaatuista, jäljempänä ’vakiolaatuinen potaska’, tai muuta kuin vakiolaatuista potaskaa, joka käsittää raelaatuisen potaskan, mutta ei rajoitu siihen, jäljempänä ’raelaatuinen potaska’. Tuote luokitellaan yleensä kolmeen perusluokkaan K2O-pitoisuuden perusteella:






  — | kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna enintään 40 painoprosenttia – kuuluu yhdistetyn nimikkeistön koodiin, jäljempänä ’CN-koodiin’, 3104 20 10, |
| --- | --- | --- |

(13)

Potaskaa pidetään yleensä kaupan kahta eri laatua: vakio- eli jauhelaatuista, jäljempänä ’vakiolaatuinen potaska’, tai muuta kuin vakiolaatuista potaskaa, joka käsittää raelaatuisen potaskan, mutta ei rajoitu siihen, jäljempänä ’raelaatuinen potaska’. Tuote luokitellaan yleensä kolmeen perusluokkaan K2O-pitoisuuden perusteella:

—

kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna enintään 40 painoprosenttia – kuuluu yhdistetyn nimikkeistön koodiin, jäljempänä ’CN-koodiin’, 3104 20 10,

| — | kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna suurempi kuin 40, mutta enintään 62 painoprosenttia – kuuluu CN-koodiin 3104 20 50, |
| --- | --- |

—

kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna suurempi kuin 40, mutta enintään 62 painoprosenttia – kuuluu CN-koodiin 3104 20 50,

| — | kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna suurempi kuin 62 painoprosenttia – kuuluu CN-koodiin 3104 20 90. |
| --- | --- |

—

kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna suurempi kuin 62 painoprosenttia – kuuluu CN-koodiin 3104 20 90.

| (14) | Tässä yhteydessä olisi muistettava, että edellisessä tutkimuksessa havaittiin, että tiettyjä tuotuja tavanomaista korkeamman kaliumpitoisuuden omaavia erityisseoksia ja sekoituksia, jotka eivät kuulu edellä mainittuihin potaskan CN-koodeihin, olisi myös pidettävä tarkasteltavana olevana tuotteena. Perusteena tälle on kyseisten seosten ja sekoitusten samanlaiset fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja samanlainen käyttö kuin edellä mainituilla perusluokilla. Näin ollen kyseiset seokset ja sekoitukset, jotka kuuluvat CN-koodeihin ex 3105 20 10, ex 3105 20 90, ex 3105 60 90, ex 3105 90 91 ja ex 3105 90 99, otettiin myös mukaan tähän tutkimukseen ja ne kuuluvat tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. |
| --- | --- |

(14)

Tässä yhteydessä olisi muistettava, että edellisessä tutkimuksessa havaittiin, että tiettyjä tuotuja tavanomaista korkeamman kaliumpitoisuuden omaavia erityisseoksia ja sekoituksia, jotka eivät kuulu edellä mainittuihin potaskan CN-koodeihin, olisi myös pidettävä tarkasteltavana olevana tuotteena. Perusteena tälle on kyseisten seosten ja sekoitusten samanlaiset fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja samanlainen käyttö kuin edellä mainituilla perusluokilla. Näin ollen kyseiset seokset ja sekoitukset, jotka kuuluvat CN-koodeihin ex 3105 20 10, ex 3105 20 90, ex 3105 60 90, ex 3105 90 91 ja ex 3105 90 99, otettiin myös mukaan tähän tutkimukseen ja ne kuuluvat tarkasteltavana olevaan tuotteeseen.

2.   Samankaltainen tuote

| (15) | Vahvistettiin, että Venäjältä yhteisöön tuodun tuotteen ja Venäjällä tuotetun ja Venäjän kotimarkkinoilla myydyn tuotteen fyysisissä tai kemiallisissa ominaisuuksissa ei ollut eroja, joten niitä pidettiin tässä tutkimuksessa samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(15)

Vahvistettiin, että Venäjältä yhteisöön tuodun tuotteen ja Venäjällä tuotetun ja Venäjän kotimarkkinoilla myydyn tuotteen fyysisissä tai kemiallisissa ominaisuuksissa ei ollut eroja, joten niitä pidettiin tässä tutkimuksessa samankaltaisina tuotteina.

C.   POLKUMYYNTI PYYNNÖN ESITTÄJIEN OSALTA

1.   Normaaliarvo

| (16) | Normaaliarvon määrittämistä varten komissio tutki ensin kummankin pyynnön esittäjän osalta, oliko niiden samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla niiden koko yhteisöön vietäväksi suuntautuneeseen myyntiin verrattuna edustavaa. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan edustavaa, kun kummankin pyynnön esittäjän samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin määrä oli vähintään 5 prosenttia niiden yhteisöön suuntautuneen viennin kokonaismäärästä tutkimusajanjaksolla. Tämän perusteella kummankin pyynnön esittäjän tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärän todettiin tutkimusajanjaksolla olleen edustavaa. |
| --- | --- |

(16)

Normaaliarvon määrittämistä varten komissio tutki ensin kummankin pyynnön esittäjän osalta, oliko niiden samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla niiden koko yhteisöön vietäväksi suuntautuneeseen myyntiin verrattuna edustavaa. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan edustavaa, kun kummankin pyynnön esittäjän samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin määrä oli vähintään 5 prosenttia niiden yhteisöön suuntautuneen viennin kokonaismäärästä tutkimusajanjaksolla. Tämän perusteella kummankin pyynnön esittäjän tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärän todettiin tutkimusajanjaksolla olleen edustavaa.

| (17) | Tämän jälkeen tuotelajit määriteltiin niiden Taric-koodien mukaisesti, joihin asianomainen tuote luokitellaan (esimerkiksi vakiolaatuinen tai muu kuin vakiolaatuinen, raelaatuinen mukaan luettuna), ja pakkauksen tai kuljetusmuodon (esimerkiksi irtotavarana, säkeissä tai astioissa) sen selvittämiseksi, oliko kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynti edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan riittävän edustavaa, jos kyseisen lajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjaksolla oli vähintään 5 prosenttia verrattavissa olevan yhteisöön viedyn tuotelajin kokonaismyynnistä. |
| --- | --- |

(17)

Tämän jälkeen tuotelajit määriteltiin niiden Taric-koodien mukaisesti, joihin asianomainen tuote luokitellaan (esimerkiksi vakiolaatuinen tai muu kuin vakiolaatuinen, raelaatuinen mukaan luettuna), ja pakkauksen tai kuljetusmuodon (esimerkiksi irtotavarana, säkeissä tai astioissa) sen selvittämiseksi, oliko kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynti edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan riittävän edustavaa, jos kyseisen lajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjaksolla oli vähintään 5 prosenttia verrattavissa olevan yhteisöön viedyn tuotelajin kokonaismyynnistä.

| (18) | Tässä selvityksessä todettiin, että toinen vientiä harjoittava tuottaja, JSC Silvinit, oli myynyt vain yhtä vientituotelajia edustavassa määrin kotimarkkinoilla. Toisen vientiä harjoittavan tuottajan, JSC Uralkalin, todettiin myyneen kaikkia vientituotelajeja edustavassa määrin kotimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(18)

Tässä selvityksessä todettiin, että toinen vientiä harjoittava tuottaja, JSC Silvinit, oli myynyt vain yhtä vientituotelajia edustavassa määrin kotimarkkinoilla. Toisen vientiä harjoittavan tuottajan, JSC Uralkalin, todettiin myyneen kaikkia vientituotelajeja edustavassa määrin kotimarkkinoilla.

| (19) | Samaten selvitettiin, voitiinko kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä; tämä tehtiin määrittämällä, kuinka suuri osuus kyseisen lajin riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. |
| --- | --- |

(19)

Samaten selvitettiin, voitiinko kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä; tämä tehtiin määrittämällä, kuinka suuri osuus kyseisen lajin riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa.

| (20) | Tässä yhteydessä todettiin, että JSC Uralkalin yhteisöön viemän eniten myydyn tuotelajin, jäljempänä ’eniten myyty vientilaji’, jonka osuus oli 99 prosenttia kyseisestä viennistä, kotimarkkinahinnat olivat kehittyneet poikkeavasti tutkimusajanjaksolla. Vahvistettiin, että tutkimusajanjaksolla 77 prosenttia eniten myydyn vientilajin kotimarkkinamyynnistä oli tapahtunut yhdelle Venäjällä toimivalle asiakkaalle ja että kyseiseltä asiakkaalta veloitetut myyntihinnat olivat enemmän kuin kaksinkertaistuneet keskelle tutkimusajanjaksoa sijoittuvan kuukauden aikana. Muille kotimaisille asiakkaille myydyn saman tuotelajin hinnat nousivat samalla jaksolla mutta ainoastaan noin 40 prosentilla. Kotimarkkinoilla myytyjen muiden potaskalajien hinnannousujen tarkastelu osoitti samanlaista noin 40 prosentin hinnannousua tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(20)

Tässä yhteydessä todettiin, että JSC Uralkalin yhteisöön viemän eniten myydyn tuotelajin, jäljempänä ’eniten myyty vientilaji’, jonka osuus oli 99 prosenttia kyseisestä viennistä, kotimarkkinahinnat olivat kehittyneet poikkeavasti tutkimusajanjaksolla. Vahvistettiin, että tutkimusajanjaksolla 77 prosenttia eniten myydyn vientilajin kotimarkkinamyynnistä oli tapahtunut yhdelle Venäjällä toimivalle asiakkaalle ja että kyseiseltä asiakkaalta veloitetut myyntihinnat olivat enemmän kuin kaksinkertaistuneet keskelle tutkimusajanjaksoa sijoittuvan kuukauden aikana. Muille kotimaisille asiakkaille myydyn saman tuotelajin hinnat nousivat samalla jaksolla mutta ainoastaan noin 40 prosentilla. Kotimarkkinoilla myytyjen muiden potaskalajien hinnannousujen tarkastelu osoitti samanlaista noin 40 prosentin hinnannousua tutkimusajanjaksolla.

| (21) | Kun otetaan huomioon tämä erityinen markkinatilanne ja polkumyyntimarginaalin laskemisessa käytetyn keskeisen tuotelajin hinnoittelu, katsotaan perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti, että tällaisen myynnin perusteella ei voida tehdä asianmukaista vertailua. Kun otetaan huomioon kyseisen tuotelajin tällaisen myynnin merkitys kotimarkkinamyynnin määrässä ja kyseisen lajin merkitys kyseisen yrityksen yhteisöön suuntautuneen potaskanviennin kokonaismäärässä, pidetään kohtuullisena olla ottamatta huomioon tätä erityismyyntiä kyseiselle asiakkaalle. Tämän tuotelajin kotimarkkinamyynnin muille asiakkaille todettiin olleen alle viisi prosenttia, mikä on vähimmäismäärä sille, että kyseistä myyntiä pidettäisiin edustavana. Tämän vuoksi kyseisen tuotelajin normaaliarvon muodostamisen perustana käytettiin kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan tuotantokustannuksia, joihin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia sekä voittoa. Myynti-, hallinto ja muiden kustannusten sekä voiton määrä perustui perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti tosiasiallisiin tietoihin tutkimuksen kohteena olevan vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneesta myynnistä. |
| --- | --- |

(21)

Kun otetaan huomioon tämä erityinen markkinatilanne ja polkumyyntimarginaalin laskemisessa käytetyn keskeisen tuotelajin hinnoittelu, katsotaan perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti, että tällaisen myynnin perusteella ei voida tehdä asianmukaista vertailua. Kun otetaan huomioon kyseisen tuotelajin tällaisen myynnin merkitys kotimarkkinamyynnin määrässä ja kyseisen lajin merkitys kyseisen yrityksen yhteisöön suuntautuneen potaskanviennin kokonaismäärässä, pidetään kohtuullisena olla ottamatta huomioon tätä erityismyyntiä kyseiselle asiakkaalle. Tämän tuotelajin kotimarkkinamyynnin muille asiakkaille todettiin olleen alle viisi prosenttia, mikä on vähimmäismäärä sille, että kyseistä myyntiä pidettäisiin edustavana. Tämän vuoksi kyseisen tuotelajin normaaliarvon muodostamisen perustana käytettiin kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan tuotantokustannuksia, joihin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia sekä voittoa. Myynti-, hallinto ja muiden kustannusten sekä voiton määrä perustui perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti tosiasiallisiin tietoihin tutkimuksen kohteena olevan vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneesta myynnistä.

| (22) | Uralkali ilmoitti, että perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua ”erityistä markkinatilannetta” ei voida soveltaa tarkasteltavana tuotteen myyntiin kyseiselle asiakkaalle, minkä vuoksi kyseisen tuotelajin kotimarkkinahintoja olisi käytettävä normaaliarvon määrittämisen perustana. Tässä väitettiin i) että perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan säädöksiä ei sovellettaisi keinotekoisen korkeisiin hintoihin; ja ii) että vain yhteen erityisasiakkaaseen sovelletut erityisehdot eivät muodostaisi ”erityistä markkinatilannetta” Venäjän koko kotimarkkinoille. Lisäksi väitettiin, että kyseiset hinnat johtuivat ”markkinavoimista” ja heijastivat ”markkinoiden todellista tilannetta”. |
| --- | --- |

(22)

Uralkali ilmoitti, että perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua ”erityistä markkinatilannetta” ei voida soveltaa tarkasteltavana tuotteen myyntiin kyseiselle asiakkaalle, minkä vuoksi kyseisen tuotelajin kotimarkkinahintoja olisi käytettävä normaaliarvon määrittämisen perustana. Tässä väitettiin i) että perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan säädöksiä ei sovellettaisi keinotekoisen korkeisiin hintoihin; ja ii) että vain yhteen erityisasiakkaaseen sovelletut erityisehdot eivät muodostaisi ”erityistä markkinatilannetta” Venäjän koko kotimarkkinoille. Lisäksi väitettiin, että kyseiset hinnat johtuivat ”markkinavoimista” ja heijastivat ”markkinoiden todellista tilannetta”.

| (23) | Edellä esitetyn suhteen olisi huomattava, että perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdassa ei tyhjentävästi mainita erityisiä markkinatilanteita ja että markkinoiden erityisyyttä olisi arvioitava muun muassa hintavaihteluiden ja kehityssuuntien perusteella eikä pelkästään absoluuttisen hintatason perusteella. Tässä tapauksessa sekä alhaisiksi että korkeiksi hinnoitellut myyntitapahtumat jätettiin pois laskuista, koska ne eivät olleet pysyvän hintatason mukaisia eivätkä näyttäneet heijastavan markkinavoimien kehitystä, koska vastaavia kehityssuuntia ei ollut havaittavissa minkään muun tuotelajin tai Uralkalin minkään muun asiakkaan kohdalla. Toiseksi on todettava, että perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetään, että normaaliarvo voidaan laskea tilanteissa, joissa ”erityisestä markkinatilanteesta johtuen [tällaisen] myynnin perusteella ei voida tehdä asianmukaista vertailua...”. Tämä osoittaa selvästi, että tässä tilanteessa tietylle asiakkaalle tapahtuva myynti, jonka perusteella ei katsota voitavan tehdä asianmukaista vertailua, voidaan jättää ottamatta huomioon normaaliarvoa määritettäessä. Tämä päätelmä ei koske Venäjän markkinoita kokonaisuudessaan vaan pikemminkin vain Uralkalin kyseistä myyntiä. |
| --- | --- |

(23)

Edellä esitetyn suhteen olisi huomattava, että perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdassa ei tyhjentävästi mainita erityisiä markkinatilanteita ja että markkinoiden erityisyyttä olisi arvioitava muun muassa hintavaihteluiden ja kehityssuuntien perusteella eikä pelkästään absoluuttisen hintatason perusteella. Tässä tapauksessa sekä alhaisiksi että korkeiksi hinnoitellut myyntitapahtumat jätettiin pois laskuista, koska ne eivät olleet pysyvän hintatason mukaisia eivätkä näyttäneet heijastavan markkinavoimien kehitystä, koska vastaavia kehityssuuntia ei ollut havaittavissa minkään muun tuotelajin tai Uralkalin minkään muun asiakkaan kohdalla. Toiseksi on todettava, että perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetään, että normaaliarvo voidaan laskea tilanteissa, joissa ”erityisestä markkinatilanteesta johtuen [tällaisen] myynnin perusteella ei voida tehdä asianmukaista vertailua...”. Tämä osoittaa selvästi, että tässä tilanteessa tietylle asiakkaalle tapahtuva myynti, jonka perusteella ei katsota voitavan tehdä asianmukaista vertailua, voidaan jättää ottamatta huomioon normaaliarvoa määritettäessä. Tämä päätelmä ei koske Venäjän markkinoita kokonaisuudessaan vaan pikemminkin vain Uralkalin kyseistä myyntiä.

| (24) | JSC Silvinitin kohdalla yhden tuotelajin vähintään yksikkökustannusten tasoisilla nettomyyntihinnoilla myyty määrä oli yli 80 prosenttia kyseisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen lajin painotettu keskihinta oli vähintään oikaistujen yksikkökustannusten tasoinen, normaaliarvon perusteena käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä tuotelajin tutkimusajanjakson aikaisen kotimarkkinoiden kokonaismyynnin hintojen painotettu keskiarvo riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. |
| --- | --- |

(24)

JSC Silvinitin kohdalla yhden tuotelajin vähintään yksikkökustannusten tasoisilla nettomyyntihinnoilla myyty määrä oli yli 80 prosenttia kyseisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen lajin painotettu keskihinta oli vähintään oikaistujen yksikkökustannusten tasoinen, normaaliarvon perusteena käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä tuotelajin tutkimusajanjakson aikaisen kotimarkkinoiden kokonaismyynnin hintojen painotettu keskiarvo riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa.

| (25) | JSC Silvinitin toisen tuotelajin, jonka kotimarkkinahinnoin tapahtuneen myynnin määrä oli riittämätön normaaliarvon määrittämiseksi asianmukaisesti, kohdalla oli normaaliarvon määrittämiseen käytettävä eri menetelmää. Tässä tapauksessa käytettiin laskennallista normaaliarvoa perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Normaaliarvo laskettiin lisäämällä viedyn tuotelajin oikaistuihin yksikkökustannuksiin kohtuullinen prosenttimäärä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali, joiden määrittämisessä käytettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti tosiasiallisia tietoja tutkimuksen kohteena olevan vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneesta myynnistä. |
| --- | --- |

(25)

JSC Silvinitin toisen tuotelajin, jonka kotimarkkinahinnoin tapahtuneen myynnin määrä oli riittämätön normaaliarvon määrittämiseksi asianmukaisesti, kohdalla oli normaaliarvon määrittämiseen käytettävä eri menetelmää. Tässä tapauksessa käytettiin laskennallista normaaliarvoa perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Normaaliarvo laskettiin lisäämällä viedyn tuotelajin oikaistuihin yksikkökustannuksiin kohtuullinen prosenttimäärä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali, joiden määrittämisessä käytettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti tosiasiallisia tietoja tutkimuksen kohteena olevan vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneesta myynnistä.

| (26) | Uralkali väitti, että normaaliarvon määrittämisessä käytetyssä voittomarginaalissa ei otettu asianmukaisesti huomioon kaasun hinnan oikaisuja, koska normaaliarvon määrittämisessä käytetty voitto johdettiin yrityksen kirjanpidosta ennen oikaisuja. Tätä väitettä ei kuitenkaan olisi syytä hyväksyä, sillä perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan johdantolauseen mukaisesti normaaliarvon määrittämisessä olisi käytettävä yrityksen kotimarkkinoilla saamaa tosiasiallista voittoa. |
| --- | --- |

(26)

Uralkali väitti, että normaaliarvon määrittämisessä käytetyssä voittomarginaalissa ei otettu asianmukaisesti huomioon kaasun hinnan oikaisuja, koska normaaliarvon määrittämisessä käytetty voitto johdettiin yrityksen kirjanpidosta ennen oikaisuja. Tätä väitettä ei kuitenkaan olisi syytä hyväksyä, sillä perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan johdantolauseen mukaisesti normaaliarvon määrittämisessä olisi käytettävä yrityksen kotimarkkinoilla saamaa tosiasiallista voittoa.

| (27) | Mitä tulee energiakustannuksiin kuten tarkasteltavana olevan tuotteen louhimis- ja tuotantoprosesseissa käytettyyn sähköön ja kaasuun, tutkimuksessa todettiin, että kyseiset kustannukset muodostavat huomattavan osan potaskanvalmistuksen kokonaiskustannuksista tuottajille Venäjän lisäksi myös muissa potaskaa tuottavissa maissa. Tässä yhteydessä yhteisön tuotannonala ilmoitti, että venäläisten yritysten sähkö- ja kaasuyksikköä kohti maksamat kustannukset eivät antaneet kohtuullisen hyvää käsitystä energiantoimittajilta ostetun sähkön ja kaasun tuotantohinnoista. |
| --- | --- |

(27)

Mitä tulee energiakustannuksiin kuten tarkasteltavana olevan tuotteen louhimis- ja tuotantoprosesseissa käytettyyn sähköön ja kaasuun, tutkimuksessa todettiin, että kyseiset kustannukset muodostavat huomattavan osan potaskanvalmistuksen kokonaiskustannuksista tuottajille Venäjän lisäksi myös muissa potaskaa tuottavissa maissa. Tässä yhteydessä yhteisön tuotannonala ilmoitti, että venäläisten yritysten sähkö- ja kaasuyksikköä kohti maksamat kustannukset eivät antaneet kohtuullisen hyvää käsitystä energiantoimittajilta ostetun sähkön ja kaasun tuotantohinnoista.

| (28) | Näiden väitteiden vuoksi pidettiin tässä tapauksessa aiheellisena myös verrata pyynnön esittäjien yksikkökohtaisia energianhankintakustannuksia jonkun muun sellaisen suuren potaskantuottajan vastaaviin kustannuksiin, jonka tuotantomenetelmät ja tuotantotasot ovat vastaavia ja joka hyötyy vastaavista luonnonoloista. Koska Venäjällä ei ole muita potaskantuottajia, tieto pyydettiin ja saatiin Kanadassa toimivalta suurelta potaskantuottajalta. |
| --- | --- |

(28)

Näiden väitteiden vuoksi pidettiin tässä tapauksessa aiheellisena myös verrata pyynnön esittäjien yksikkökohtaisia energianhankintakustannuksia jonkun muun sellaisen suuren potaskantuottajan vastaaviin kustannuksiin, jonka tuotantomenetelmät ja tuotantotasot ovat vastaavia ja joka hyötyy vastaavista luonnonoloista. Koska Venäjällä ei ole muita potaskantuottajia, tieto pyydettiin ja saatiin Kanadassa toimivalta suurelta potaskantuottajalta.

| (29) | Saadut tiedot osoittivat, että kanadalaisen tuottajan energiatarpeet vastasivat pyynnön esittäneiden venäläisten tuottajien tarpeita ja että kanadalaisen tuottajan ostama sähkö ja kaasu saatiin kotimaisesta vesivoimalasta ja merkittäviltä kaasukentiltä aivan samoin kuin venäläisten yritysten käyttämä sähkö ja kaasu. Vertailu osoitti, että kanadalaisen tuottajan sähköstä maksama yksikköhinta oli samankaltainen venäläisten tuottajien maksamien hintojen kanssa. |
| --- | --- |

(29)

Saadut tiedot osoittivat, että kanadalaisen tuottajan energiatarpeet vastasivat pyynnön esittäneiden venäläisten tuottajien tarpeita ja että kanadalaisen tuottajan ostama sähkö ja kaasu saatiin kotimaisesta vesivoimalasta ja merkittäviltä kaasukentiltä aivan samoin kuin venäläisten yritysten käyttämä sähkö ja kaasu. Vertailu osoitti, että kanadalaisen tuottajan sähköstä maksama yksikköhinta oli samankaltainen venäläisten tuottajien maksamien hintojen kanssa.

| (30) | Kaasun kohdalla venäläisen kaasuntoimittajan OAO Gazpromin (jonka alueellinen kaasulaitos toimitti myös kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien kaasun) vuoden 2003 vuosikertomuksessa julkaistun tiedon perusteella vahvistettiin, että molempien venäläisten tuottajien maksaman kaasun kotimarkkinahinta oli noin viidenneksen Venäjältä suuntautuvassa viennissä maksettavista hinnoista. Samassa kertomuksessa selkeästi todettiin, että OAO Gazprom ei tee voittoa kotimarkkinoilla. Vaikka virallisesti ei olekaan saatavilla tietoja kaasun hinnoista Venäjän kotimarkkinoilla, Venäjän hallituslähteitä lainaavat lehtitiedot ja markkinatuntemukseen erikoistuneet lähteet sekä hallituksen Internet-sivut antavat vahvasti ymmärtää, että kotimaisilta asiakkailta laskutetut kaasun hinnat olivat huomattavasti alle omakustannustason. Lisäksi molemmat venäläiset tuottajat maksoivat kaasusta huomattavasti vähemmän kuin kanadalainen tuottaja. |
| --- | --- |

(30)

Kaasun kohdalla venäläisen kaasuntoimittajan OAO Gazpromin (jonka alueellinen kaasulaitos toimitti myös kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien kaasun) vuoden 2003 vuosikertomuksessa julkaistun tiedon perusteella vahvistettiin, että molempien venäläisten tuottajien maksaman kaasun kotimarkkinahinta oli noin viidenneksen Venäjältä suuntautuvassa viennissä maksettavista hinnoista. Samassa kertomuksessa selkeästi todettiin, että OAO Gazprom ei tee voittoa kotimarkkinoilla. Vaikka virallisesti ei olekaan saatavilla tietoja kaasun hinnoista Venäjän kotimarkkinoilla, Venäjän hallituslähteitä lainaavat lehtitiedot ja markkinatuntemukseen erikoistuneet lähteet sekä hallituksen Internet-sivut antavat vahvasti ymmärtää, että kotimaisilta asiakkailta laskutetut kaasun hinnat olivat huomattavasti alle omakustannustason. Lisäksi molemmat venäläiset tuottajat maksoivat kaasusta huomattavasti vähemmän kuin kanadalainen tuottaja.

| (31) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että alueellisen venäläisen kaasuntuottajan venäläisiltä potaskantuottajilta tutkimusajanjaksolla laskuttamat hinnat eivät kohtuudella olleet kaasuntuotannon kustannusten mukaisia, kun hintoja verrattiin Venäjältä viedyn kaasun hintaan ja kanadalaisen kaasuntuottajan merkittävälle Kanadassa toimivalle teollisuuslaitokselle toimittaman kaasun hintaan. Perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehtiin näin ollen oikaisu tuotantokustannuksiin. Koska muuta kohtuullista perustetta ei ollut, oikaisu tehtiin käyttämällä kaasun vientihintoja, joista vähennettiin kuljetuksen nettohinnat, vientivero, arvonlisävero ja valmistevero. |
| --- | --- |

(31)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että alueellisen venäläisen kaasuntuottajan venäläisiltä potaskantuottajilta tutkimusajanjaksolla laskuttamat hinnat eivät kohtuudella olleet kaasuntuotannon kustannusten mukaisia, kun hintoja verrattiin Venäjältä viedyn kaasun hintaan ja kanadalaisen kaasuntuottajan merkittävälle Kanadassa toimivalle teollisuuslaitokselle toimittaman kaasun hintaan. Perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehtiin näin ollen oikaisu tuotantokustannuksiin. Koska muuta kohtuullista perustetta ei ollut, oikaisu tehtiin käyttämällä kaasun vientihintoja, joista vähennettiin kuljetuksen nettohinnat, vientivero, arvonlisävero ja valmistevero.

| (32) | Tässä yhteydessä toinen pyynnön esittäjistä ilmoitti, että kaasukustannukset olivat asianmukaisesti mukana sen kirjanpidossa, joten perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukainen oikaisu ei ollut aiheellinen. Tähän väitteeseen vastattiin toteamalla, ettei yrityksen kirjanpidon oikeellisuutta laskutettujen hintojen osalta mitenkään kiistetä, vaan oikaisu on perusteltu sillä, että ostetun kaasun hinta ei anna kohtuullisen hyvää käsitystä kaasun tuotantoon ja jakeluun liittyvistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(32)

Tässä yhteydessä toinen pyynnön esittäjistä ilmoitti, että kaasukustannukset olivat asianmukaisesti mukana sen kirjanpidossa, joten perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukainen oikaisu ei ollut aiheellinen. Tähän väitteeseen vastattiin toteamalla, ettei yrityksen kirjanpidon oikeellisuutta laskutettujen hintojen osalta mitenkään kiistetä, vaan oikaisu on perusteltu sillä, että ostetun kaasun hinta ei anna kohtuullisen hyvää käsitystä kaasun tuotantoon ja jakeluun liittyvistä kustannuksista.

| (33) | Kaasunhintoja koskevien oikaisujen yhteydessä Venäjän viranomaiset ilmoittivat myös, että komissio ei ollut ottanut huomioon teolliseen käyttöön kotimarkkinoilla myydyn kaasun ja vientikaasun erilaisia kuljetuskustannuksia. Olisi muistettava (katso 31 kappale), että oikaisun perustana oleva vertailu tehtiin yhtäältä yritysten tosiasiallisesti maksamien kaasunhintojen ja toisaalta venäläisen kaasuntoimittajan OAO Gazpromin kaasusta laskuttamien vientihintojen, joista vähennettiin kuljetuksen nettohinnat ja vientivero, arvonlisävero ja valmistevero, välillä. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(33)

Kaasunhintoja koskevien oikaisujen yhteydessä Venäjän viranomaiset ilmoittivat myös, että komissio ei ollut ottanut huomioon teolliseen käyttöön kotimarkkinoilla myydyn kaasun ja vientikaasun erilaisia kuljetuskustannuksia. Olisi muistettava (katso 31 kappale), että oikaisun perustana oleva vertailu tehtiin yhtäältä yritysten tosiasiallisesti maksamien kaasunhintojen ja toisaalta venäläisen kaasuntoimittajan OAO Gazpromin kaasusta laskuttamien vientihintojen, joista vähennettiin kuljetuksen nettohinnat ja vientivero, arvonlisävero ja valmistevero, välillä. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (34) | Toinen pyynnön esittäjistä ilmoitti, että vuoden 2004 ensimmäisen neljänneksen aikana (eli tutkimusajanjakson viimeisen neljänneksen aikana) sen yksikkökohtaiset tuotantokustannukset olivat huomattavasti alemmat, koska tehokkuus oli lisääntynyt ja huoltokustannukset pienentyneet, ja että tätä alhaisempaa yksikkökustannusta olisi pidettävä tuotantokustannusten perustana koko tutkimusajanjakson osalta. Pyyntöön ei suostuttu, koska kyseisten kustannusten määrittämisessä on asianmukainen perusta koko tutkimusajanjakso eivätkä poikkeuksellisen, lyhyemmän ajanjakson aikana aiheutuneet kustannukset. |
| --- | --- |

(34)

Toinen pyynnön esittäjistä ilmoitti, että vuoden 2004 ensimmäisen neljänneksen aikana (eli tutkimusajanjakson viimeisen neljänneksen aikana) sen yksikkökohtaiset tuotantokustannukset olivat huomattavasti alemmat, koska tehokkuus oli lisääntynyt ja huoltokustannukset pienentyneet, ja että tätä alhaisempaa yksikkökustannusta olisi pidettävä tuotantokustannusten perustana koko tutkimusajanjakson osalta. Pyyntöön ei suostuttu, koska kyseisten kustannusten määrittämisessä on asianmukainen perusta koko tutkimusajanjakso eivätkä poikkeuksellisen, lyhyemmän ajanjakson aikana aiheutuneet kustannukset.

| (35) | Yhteisön tuotannonala esitti tuotantokustannusten suhteen, että käyttöomaisuuden kirjanpidollisen poistoajan olisi pyynnön esittäjien tuotantokustannusten osalta perustuttava tällaisen omaisuuden jälleenhankintakustannuksiin (esimerkiksi uudet kaivoskuilut ja koneet). Tässä yhteydessä väitettiin, että kirjanpidollinen poisto, joka perustui perinteisesti käyttöomaisuuden (historialliseen) hankinta-arvoon ei antaisi kohtuullisen hyvää käsitystä kyseisen tuotteen valmistukseen ja myyntiin liittyvistä kustannuksista kuten perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdassa edellytetään. Esitettiin, että näin ollen venäläisten tuottajien kustannuksia olisi oikaistava ylöspäin. |
| --- | --- |

(35)

Yhteisön tuotannonala esitti tuotantokustannusten suhteen, että käyttöomaisuuden kirjanpidollisen poistoajan olisi pyynnön esittäjien tuotantokustannusten osalta perustuttava tällaisen omaisuuden jälleenhankintakustannuksiin (esimerkiksi uudet kaivoskuilut ja koneet). Tässä yhteydessä väitettiin, että kirjanpidollinen poisto, joka perustui perinteisesti käyttöomaisuuden (historialliseen) hankinta-arvoon ei antaisi kohtuullisen hyvää käsitystä kyseisen tuotteen valmistukseen ja myyntiin liittyvistä kustannuksista kuten perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdassa edellytetään. Esitettiin, että näin ollen venäläisten tuottajien kustannuksia olisi oikaistava ylöspäin.

| (36) | Tässä esityksessä huomautettiin, että kirjanpidollinen poisto, joka perustuu käyttöomaisuuden hankinta-arvoon ja jäljellä olevaan taloudelliseen käyttöaikaan, näyttää olevan kaivosteollisuuden kirjanpitokäytäntöjen mukaista. Näin ollen sen määrittämiseksi, antaako tuotantokustannustietoihin sisältyvä kirjanpidollinen poisto kohtuullisen hyvän käsityksen kyseisen tuotteen tuottamiseen liittyvistä kustannuksista, tutkimuksessa keskityttiin siihen, miten käyttöomaisuuden historiallinen arvo oli määritetty. |
| --- | --- |

(36)

Tässä esityksessä huomautettiin, että kirjanpidollinen poisto, joka perustuu käyttöomaisuuden hankinta-arvoon ja jäljellä olevaan taloudelliseen käyttöaikaan, näyttää olevan kaivosteollisuuden kirjanpitokäytäntöjen mukaista. Näin ollen sen määrittämiseksi, antaako tuotantokustannustietoihin sisältyvä kirjanpidollinen poisto kohtuullisen hyvän käsityksen kyseisen tuotteen tuottamiseen liittyvistä kustannuksista, tutkimuksessa keskityttiin siihen, miten käyttöomaisuuden historiallinen arvo oli määritetty.

| (37) | Venäläisten tuottajien toimitiloihin suoritetut tarkistuskäynnit osoittivat, että niiden käyttöomaisuuden alkuperäinen arvo oli määritetty vuonna 1993 tapahtuneen yksityistämisprosessin yhteydessä suoritettujen arvonmääritysten perusteella. Käyttöomaisuutta oli sen jälkeen tarkistettu vuosien 1993 ja 1997 välillä, kun sovellettiin uudelleenarvostuskertoimia, jotka Venäjän hallitus otti käyttöön hyperinflaation vuoksi. Vuoden 1997 lopussa Venäjän hallituksen asetuksen johdosta puolueettomat arvioijat arvioivat käyttöomaisuuden arvon puolueettomasti. Arvon määrittämisessä käytettiin kolmea peruskriteeriä, joista yksi oli kyseisen käyttöomaisuuden jälleenhankinta-arvo. Näiden puolueettomien arviointien tulokset näkyvät pyynnön esittäjien aloitustaseessa vuonna 1998. |
| --- | --- |

(37)

Venäläisten tuottajien toimitiloihin suoritetut tarkistuskäynnit osoittivat, että niiden käyttöomaisuuden alkuperäinen arvo oli määritetty vuonna 1993 tapahtuneen yksityistämisprosessin yhteydessä suoritettujen arvonmääritysten perusteella. Käyttöomaisuutta oli sen jälkeen tarkistettu vuosien 1993 ja 1997 välillä, kun sovellettiin uudelleenarvostuskertoimia, jotka Venäjän hallitus otti käyttöön hyperinflaation vuoksi. Vuoden 1997 lopussa Venäjän hallituksen asetuksen johdosta puolueettomat arvioijat arvioivat käyttöomaisuuden arvon puolueettomasti. Arvon määrittämisessä käytettiin kolmea peruskriteeriä, joista yksi oli kyseisen käyttöomaisuuden jälleenhankinta-arvo. Näiden puolueettomien arviointien tulokset näkyvät pyynnön esittäjien aloitustaseessa vuonna 1998.

| (38) | Tästä alkuperäisen arvon korottamisesta huolimatta huomattiin, että pyynnön esittäjien varallisuuden arvo ilmaistuna tuotannon suhteessa varallisuuden arvoon näytti edelleen olevan huomattavasti alhaisempi kuin yhteisön tuotannonalan muodostavien yritysten sekä Kanadassa samanlaisen talteenotto- ja tuotantokapasiteetin omaavan merkittävän tuottajan käyttöomaisuuden arvo. Tällaisessa arviossa ei kuitenkaan oteta huomioon vanhentumista eikä venäläisten tuottajien käyttöomaisuuden alempaa teknistä tasoa ennen vuonna 1993 tapahtunutta yksityistämistä hankitun käyttöomaisuuden osalta. |
| --- | --- |

(38)

Tästä alkuperäisen arvon korottamisesta huolimatta huomattiin, että pyynnön esittäjien varallisuuden arvo ilmaistuna tuotannon suhteessa varallisuuden arvoon näytti edelleen olevan huomattavasti alhaisempi kuin yhteisön tuotannonalan muodostavien yritysten sekä Kanadassa samanlaisen talteenotto- ja tuotantokapasiteetin omaavan merkittävän tuottajan käyttöomaisuuden arvo. Tällaisessa arviossa ei kuitenkaan oteta huomioon vanhentumista eikä venäläisten tuottajien käyttöomaisuuden alempaa teknistä tasoa ennen vuonna 1993 tapahtunutta yksityistämistä hankitun käyttöomaisuuden osalta.

| (39) | Tämän vuoksi koska ei ole mitään olennaista näyttöä siitä, että kirjanpidollista poistoa ei olisi otettu oikein huomioon vientiä harjoittavien tuottajien kirjanpidossa, ei pidetä mahdollisena nyt oikaista kirjanpidollisen poiston kustannuksia tuotantokustannuksia koskevassa tiedossa, jota on käytetty pyynnön esittäjien normaaliarvon määrittämisessä. |
| --- | --- |

(39)

Tämän vuoksi koska ei ole mitään olennaista näyttöä siitä, että kirjanpidollista poistoa ei olisi otettu oikein huomioon vientiä harjoittavien tuottajien kirjanpidossa, ei pidetä mahdollisena nyt oikaista kirjanpidollisen poiston kustannuksia tuotantokustannuksia koskevassa tiedossa, jota on käytetty pyynnön esittäjien normaaliarvon määrittämisessä.

| (40) | Yhteisön tuotannonala ilmoitti myös, että ympäristönsuojelukustannukset, jotka ovat verrattavissa yhteisön tuottajilla oleviin ympäristönsuojelukustannuksiin, olisi myös otettava huomioon tuotantokustannuslaskelmissa. Todettiin kuitenkin, että pyynnön esittäjät olivat ottaneet kyseiset kustannukset huomioon ja liittäneet ne mukaan tuotantokustannuslaskelmiinsa. Tarkasteltaessa sitä, pitäisikö kyseisten kustannusten olla samassa suhteessa tai suuruudeltaan samat kuin yhteisön tuottajien vastaavat kustannukset, pääteltiin, että mikäli pyynnön esittäjät ovat noudattaneet Venäjän viranomaisten säätämää ympäristönsuojelun tasoa ja tason edellyttämät kustannukset näkyvät asianmukaisesti asiakirjoissa, ei oikaisua tarvita. Koska näin todettiin olevan kummankin pyynnön esittäjän tapauksessa, ei ympäristökustannuksia koskevaa oikaisua tehty. |
| --- | --- |

(40)

Yhteisön tuotannonala ilmoitti myös, että ympäristönsuojelukustannukset, jotka ovat verrattavissa yhteisön tuottajilla oleviin ympäristönsuojelukustannuksiin, olisi myös otettava huomioon tuotantokustannuslaskelmissa. Todettiin kuitenkin, että pyynnön esittäjät olivat ottaneet kyseiset kustannukset huomioon ja liittäneet ne mukaan tuotantokustannuslaskelmiinsa. Tarkasteltaessa sitä, pitäisikö kyseisten kustannusten olla samassa suhteessa tai suuruudeltaan samat kuin yhteisön tuottajien vastaavat kustannukset, pääteltiin, että mikäli pyynnön esittäjät ovat noudattaneet Venäjän viranomaisten säätämää ympäristönsuojelun tasoa ja tason edellyttämät kustannukset näkyvät asianmukaisesti asiakirjoissa, ei oikaisua tarvita. Koska näin todettiin olevan kummankin pyynnön esittäjän tapauksessa, ei ympäristökustannuksia koskevaa oikaisua tehty.

2.   Vientihinta

| (41) | Silvinitin yhteisöön tutkimusajanjaksolla suuntautuneesta potaskanmyynnistä suurimman osan todettiin tapahtuneen etuyhteydettömälle sveitsiläiselle yritykselle. Tässä tutkimuksessa ja perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti vientihintojen määrittämisen perustaksi otettiin kyseisen yrityksen Silvinitille tosiasiallisesti maksamat tai maksettaviksi tulevat hinnat. |
| --- | --- |

(41)

Silvinitin yhteisöön tutkimusajanjaksolla suuntautuneesta potaskanmyynnistä suurimman osan todettiin tapahtuneen etuyhteydettömälle sveitsiläiselle yritykselle. Tässä tutkimuksessa ja perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti vientihintojen määrittämisen perustaksi otettiin kyseisen yrityksen Silvinitille tosiasiallisesti maksamat tai maksettaviksi tulevat hinnat.

| (42) | Todettiin kuitenkin, että Silvinitiin etuyhteydessä olevalla venäläisellä International Potash Company -kauppayhtiöllä, jäljempänä ’IPC’, oli ollut kaksi myyntitapahtumaa Belgiassa toimivalle etuyhteydessä olevalle Ferchimex AS -yritykselle, jäljempänä ’Ferchimex’. Ferchimex jalosti tuotua potaskaa tuotteeksi, jota ei tarkastella tässä tutkimuksessa. Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti IPC:n Ferchimexiltä laskuttamat hinnat voidaan jättää ottamatta huomioon, jos niitä pidetään epäluotettavina. Todettiin, että molemmissa myyntitapahtumissa myyntihinta Ferchimexille oli suunnilleen sama kuin samanlaisten tuotelajien hinta yhteisössä oleville riippumattomille asiakkaille myytäessä. Lisäksi molemmissa myyntitapahtumissa oli kyse vain pienistä määristä. Näin ollen ne molemmat otettiin mukaan vientihinnan määritykseen. |
| --- | --- |

(42)

Todettiin kuitenkin, että Silvinitiin etuyhteydessä olevalla venäläisellä International Potash Company -kauppayhtiöllä, jäljempänä ’IPC’, oli ollut kaksi myyntitapahtumaa Belgiassa toimivalle etuyhteydessä olevalle Ferchimex AS -yritykselle, jäljempänä ’Ferchimex’. Ferchimex jalosti tuotua potaskaa tuotteeksi, jota ei tarkastella tässä tutkimuksessa. Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti IPC:n Ferchimexiltä laskuttamat hinnat voidaan jättää ottamatta huomioon, jos niitä pidetään epäluotettavina. Todettiin, että molemmissa myyntitapahtumissa myyntihinta Ferchimexille oli suunnilleen sama kuin samanlaisten tuotelajien hinta yhteisössä oleville riippumattomille asiakkaille myytäessä. Lisäksi molemmissa myyntitapahtumissa oli kyse vain pienistä määristä. Näin ollen ne molemmat otettiin mukaan vientihinnan määritykseen.

| (43) | Uralkalin kaikki potaskanmyynti yhteisöön tutkimusajanjaksolla tapahtui suoraan Kyproksella toimivalle Fertexim Ltd -nimiselle yritykselle, joka toimi yksinoikeudella Uralkalin jakelijana. Tällaisen myynnin vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti Ferteximin tosiasiallisesti maksamien tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(43)

Uralkalin kaikki potaskanmyynti yhteisöön tutkimusajanjaksolla tapahtui suoraan Kyproksella toimivalle Fertexim Ltd -nimiselle yritykselle, joka toimi yksinoikeudella Uralkalin jakelijana. Tällaisen myynnin vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti Ferteximin tosiasiallisesti maksamien tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella.

3.   Vertailu

| (44) | Molempien pyynnön esittäjien osalta normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(44)

Molempien pyynnön esittäjien osalta normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

| (45) | Niinpä oikaisuja tehtiin tarvittaessa ja todennetun näytön perusteella alennusten, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten sekä pakkaus- ja luottokustannusten osalta. |
| --- | --- |

(45)

Niinpä oikaisuja tehtiin tarvittaessa ja todennetun näytön perusteella alennusten, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten sekä pakkaus- ja luottokustannusten osalta.

4.   Polkumyyntimarginaali

| (46) | Oikaistua tuotelajikohtaista painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin kummankin vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti kunkin tarkasteltavana olevaa tuotetta vastaavan yhteisöön myydyn tuotelajin oikaistuun painotettuun keskimääräiseen vientihintaan. |
| --- | --- |

(46)

Oikaistua tuotelajikohtaista painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin kummankin vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti kunkin tarkasteltavana olevaa tuotetta vastaavan yhteisöön myydyn tuotelajin oikaistuun painotettuun keskimääräiseen vientihintaan.

| (47) | Vertailu osoitti, että molempien kyseisten yritysten osalta esiintyi polkumyyntiä, tosin huomattavasti pienemmässä määrin kuin aikaisemmin on vahvistettu. Kaikkien yhteisöön tuotujen tuotelajien painotettua keskiarvoa vastaavat polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF-kokonaistuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomina ovat seuraavat:






  Vientiä harjoittava tuottaja | Polkumyyntimarginaaliprosentti |
| --- | --- | --- |
| JSC Silvinit | 23,0 % |
| JSC Uralkali | 12,3 % |

(47)

Vertailu osoitti, että molempien kyseisten yritysten osalta esiintyi polkumyyntiä, tosin huomattavasti pienemmässä määrin kuin aikaisemmin on vahvistettu. Kaikkien yhteisöön tuotujen tuotelajien painotettua keskiarvoa vastaavat polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF-kokonaistuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomina ovat seuraavat:

Vientiä harjoittava tuottaja

Polkumyyntimarginaaliprosentti

JSC Silvinit

23,0 %

JSC Uralkali

12,3 %

D.   MUUTTUNEIDEN OLOSUHTEIDEN PYSYVYYS

| (48) | Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti selvitettiin, olivatko olosuhteet polkumyynnin osalta muuttuneet merkittävästi ja voitaisiinko muutosta pitää pysyvänä. Todettiin, että polkumyyntimarginaalien muuttuminen johtui pyynnön esittäjien normaaliarvojen laskusta. |
| --- | --- |

(48)

Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti selvitettiin, olivatko olosuhteet polkumyynnin osalta muuttuneet merkittävästi ja voitaisiinko muutosta pitää pysyvänä. Todettiin, että polkumyyntimarginaalien muuttuminen johtui pyynnön esittäjien normaaliarvojen laskusta.

| (49) | Olisi huomattava, että tässä tutkimuksessa normaaliarvo määritettiin pyynnön esittäjien kustannusten ja hintojen perusteella. Lisäksi aiemman tutkimuksen päätelmien vastaisesti on potaskan kulutus kotimarkkinoilla lisääntynyt jatkuvasti muutaman viime vuoden aikana ja yleisesti ottaen molempien venäläisten tuottajien kotimarkkinahinnat ovat kannattavalla tasolla. |
| --- | --- |

(49)

Olisi huomattava, että tässä tutkimuksessa normaaliarvo määritettiin pyynnön esittäjien kustannusten ja hintojen perusteella. Lisäksi aiemman tutkimuksen päätelmien vastaisesti on potaskan kulutus kotimarkkinoilla lisääntynyt jatkuvasti muutaman viime vuoden aikana ja yleisesti ottaen molempien venäläisten tuottajien kotimarkkinahinnat ovat kannattavalla tasolla.

| (50) | Vientimyyntihintojen pysyvyyttä muilla kuin yhteisön markkinoilla tarkasteltaessa ei kumpikaan pyynnön esittäjistä kyennyt antamaan yksityiskohtaisia, myyntitapahtumakohtaisia tietoja tuottajatasolla. Määränpään ja tuotelajin mukaisia yhdistettyjä tietoja oli kuitenkin saatavilla. Niitä pidettiin riittävinä tämän osittaisen välivaiheen tarkastelun tarpeisiin, koska kyseisillä markkinoilla vallitsevien myyntihintojen tarkka määrittäminen ei ole ehdoton edellytys. Koska yksityiskohtaisia tietoja ei ole ja koska i) tällaisessa myynnissä on useita jakeluehtoja (esimerkiksi CIF, FOB ja FCA), ii) on erilaisia logistisia järjestelyjä ja yhdistelmiä (esimerkiksi rautatie + meritie, pelkkä rautatie), ja iii) välimatkat ja kuljetus- ja käsittelykustannukset eri määränpäihin Aasiassa ja Etelä-Amerikassa ovat erilaisia, komissio ei voinut tarkasti määrittää kuhunkin maahan suuntautuneen myynnin hintoja. Oli kuitenkin merkkejä siitä, että myyntihinnat yhteisön ulkopuolisilla markkinoilla olivat samaa suuruusluokkaa kuin yhteisössä tapahtuneen myynnin hinnat, kuljetuskulut huomioon ottaen. |
| --- | --- |

(50)

Vientimyyntihintojen pysyvyyttä muilla kuin yhteisön markkinoilla tarkasteltaessa ei kumpikaan pyynnön esittäjistä kyennyt antamaan yksityiskohtaisia, myyntitapahtumakohtaisia tietoja tuottajatasolla. Määränpään ja tuotelajin mukaisia yhdistettyjä tietoja oli kuitenkin saatavilla. Niitä pidettiin riittävinä tämän osittaisen välivaiheen tarkastelun tarpeisiin, koska kyseisillä markkinoilla vallitsevien myyntihintojen tarkka määrittäminen ei ole ehdoton edellytys. Koska yksityiskohtaisia tietoja ei ole ja koska i) tällaisessa myynnissä on useita jakeluehtoja (esimerkiksi CIF, FOB ja FCA), ii) on erilaisia logistisia järjestelyjä ja yhdistelmiä (esimerkiksi rautatie + meritie, pelkkä rautatie), ja iii) välimatkat ja kuljetus- ja käsittelykustannukset eri määränpäihin Aasiassa ja Etelä-Amerikassa ovat erilaisia, komissio ei voinut tarkasti määrittää kuhunkin maahan suuntautuneen myynnin hintoja. Oli kuitenkin merkkejä siitä, että myyntihinnat yhteisön ulkopuolisilla markkinoilla olivat samaa suuruusluokkaa kuin yhteisössä tapahtuneen myynnin hinnat, kuljetuskulut huomioon ottaen.

| (51) | Näiden tekijöiden perusteella katsotaan aiheelliseksi muuttaa voimassa olevia toimenpiteitä siltä osin kuin ne koskevat pyynnön esittäjiä alentamalla polkumyyntimarginaaleja tässä tutkimuksessa vahvistetulle tasolle. |
| --- | --- |

(51)

Näiden tekijöiden perusteella katsotaan aiheelliseksi muuttaa voimassa olevia toimenpiteitä siltä osin kuin ne koskevat pyynnön esittäjiä alentamalla polkumyyntimarginaaleja tässä tutkimuksessa vahvistetulle tasolle.

| (52) | Perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaan polkumyyntitullit eivät saisi ylittää vahvistettua polkumyyntimarginaaleja vaan niiden olisi oltava näitä marginaaleja alhaisempia, jos alhaisempi tulli riittää poistamaan yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon. Koska pyynnön esittäjiä koskevat voimassa olevat tullit on laskettu polkumyyntimarginaalien perusteella ja koska uudet polkumyyntimarginaalit ovat alhaisemmat kuin aiemmin määritetyt, tullit olisi oikaistava tässä tutkimuksessa vahvistettujen alempien polkumyyntimarginaalien mukaisiksi, eli 23,0 prosenttia JSC Silvnitille ja 12,3 prosenttia JSC Uralkalille. |
| --- | --- |

(52)

Perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaan polkumyyntitullit eivät saisi ylittää vahvistettua polkumyyntimarginaaleja vaan niiden olisi oltava näitä marginaaleja alhaisempia, jos alhaisempi tulli riittää poistamaan yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon. Koska pyynnön esittäjiä koskevat voimassa olevat tullit on laskettu polkumyyntimarginaalien perusteella ja koska uudet polkumyyntimarginaalit ovat alhaisemmat kuin aiemmin määritetyt, tullit olisi oikaistava tässä tutkimuksessa vahvistettujen alempien polkumyyntimarginaalien mukaisiksi, eli 23,0 prosenttia JSC Silvnitille ja 12,3 prosenttia JSC Uralkalille.

| (53) | Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin keskeiset tosiasiat ja huomiot, joiden perusteella asetuksella (ETY) N:o 3068/92 käyttöön otettuja polkumyyntitulleja aiottiin suositella muutettaviksi. Niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Kaikki saadut huomautukset otettiin tarpeen mukaan huomioon. |
| --- | --- |

(53)

Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin keskeiset tosiasiat ja huomiot, joiden perusteella asetuksella (ETY) N:o 3068/92 käyttöön otettuja polkumyyntitulleja aiottiin suositella muutettaviksi. Niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Kaikki saadut huomautukset otettiin tarpeen mukaan huomioon.

E.   SITOUMUKSET

| (54) | Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden, joiden perusteella aiottiin ehdottaa asetuksella (ETY) N:o 3068/92 alun perin käyttöön otettujen polkumyyntitullien muuttamista, julkistamisen jälkeen molemmat pyynnön esittäjät tarjosivat perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisen hintasitoumuksen. |
| --- | --- |

(54)

Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden, joiden perusteella aiottiin ehdottaa asetuksella (ETY) N:o 3068/92 alun perin käyttöön otettujen polkumyyntitullien muuttamista, julkistamisen jälkeen molemmat pyynnön esittäjät tarjosivat perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisen hintasitoumuksen.

| (55) | Komissio hyväksyi pyynnön esittäjien tarjoamat sitoumukset päätöksellä 2005/802/EY (9). Sitoumusten hyväksymisen syyt esitetään kyseisessä päätöksessä. |
| --- | --- |

(55)

Komissio hyväksyi pyynnön esittäjien tarjoamat sitoumukset päätöksellä 2005/802/EY (9). Sitoumusten hyväksymisen syyt esitetään kyseisessä päätöksessä.

F.   PYYNNÖN ESITTÄJIÄ KOSKEVIEN TOIMENPITEIDEN MUOTO

| (56) | Voimassa olevia toimenpiteitä sovelletaan kahdeksaan CN-koodiin ja ne ovat kiinteämääräisiä suuruuden vaihdellessa 19,61 eurosta tonnilta 40,63 euroon tonnilta tuotelajista riippuen. Tämän tutkimusajanjakson aikana todettiin kuitenkin, että pyynnön esittäjien vienti yhteisöön rajoittui lähes yksinomaan yhteen CN-koodiin kuuluvaan tuotelajiin. |
| --- | --- |

(56)

Voimassa olevia toimenpiteitä sovelletaan kahdeksaan CN-koodiin ja ne ovat kiinteämääräisiä suuruuden vaihdellessa 19,61 eurosta tonnilta 40,63 euroon tonnilta tuotelajista riippuen. Tämän tutkimusajanjakson aikana todettiin kuitenkin, että pyynnön esittäjien vienti yhteisöön rajoittui lähes yksinomaan yhteen CN-koodiin kuuluvaan tuotelajiin.

| (57) | Näin ollen kun otetaan huomioon, ettei muista tuotelajeista ollut tietoja ja että kyseinen potaskalaji näyttää olevan eniten markkinoitu, tarkoituksenmukaisimpana tapana panna muutetut tullit täytäntöön pidetään kaikkien kiinteiden määrien korvaamista yhdellä arvotullilla pyynnön esittäjien valmistamien kaikkien potaskalajien osalta, |
| --- | --- |

(57)

Näin ollen kun otetaan huomioon, ettei muista tuotelajeista ollut tietoja ja että kyseinen potaskalaji näyttää olevan eniten markkinoitu, tarkoituksenmukaisimpana tapana panna muutetut tullit täytäntöön pidetään kaikkien kiinteiden määrien korvaamista yhdellä arvotullilla pyynnön esittäjien valmistamien kaikkien potaskalajien osalta,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (ETY) N:o 3068/92 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 1 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Valko-Venäjältä tai Venäjältä peräisin olevan kaliumkloridin, joka luokitellaan CN-koodeihin 3104 20 10, 3104 20 50 ja 3104 20 90, ja erityisseoksiin, jotka luokitellaan CN-koodeihin ex 3105 20 10 (Taric-koodit 3105201010 ja 3105201020), ex 3105 20 90 (Taric-koodit 3105209010 ja 3105209020), ex 3105 60 90 (Taric-koodit 3105609010 ja 3105609020), ex 3105 90 91 (Taric-koodit 3105909110 ja 3105909120), ex 3105 90 99 (Taric-koodit 3105909910 ja 3105909920).” |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 1 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Valko-Venäjältä tai Venäjältä peräisin olevan kaliumkloridin, joka luokitellaan CN-koodeihin 3104 20 10, 3104 20 50 ja 3104 20 90, ja erityisseoksiin, jotka luokitellaan CN-koodeihin ex 3105 20 10 (Taric-koodit 3105201010 ja 3105201020), ex 3105 20 90 (Taric-koodit 3105209010 ja 3105209020), ex 3105 60 90 (Taric-koodit 3105609010 ja 3105609020), ex 3105 90 91 (Taric-koodit 3105909110 ja 3105909120), ex 3105 90 99 (Taric-koodit 3105909910 ja 3105909920).”

| b) | Korvataan 3 kohdassa Venäjää koskevan taulukon otsikko seuraavasti:
  ”Venäjä (kaikki yritykset lukuun ottamatta yrityksiä JSC Silvinit ja JSC Uralkali – Taric-lisäkoodi A999)”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohdassa Venäjää koskevan taulukon otsikko seuraavasti:

”Venäjä (kaikki yritykset lukuun ottamatta yrityksiä JSC Silvinit ja JSC Uralkali – Taric-lisäkoodi A999)”.

| c) | Lisätään kohta seuraavasti:
  ”3a.   Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava polkumyyntitulli on jäljempänä mainittujen vientiä harjoittavien tuottajien valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:







  Yritys | Tulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| JSC Silvinit, Solikamsk, Venäjä | 23,0 % | A665 |
| JSC Uralkali, Berezniki, Venäjä | 12,3 % | A666” |

c)

Lisätään kohta seuraavasti:

”3a.   Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava polkumyyntitulli on jäljempänä mainittujen vientiä harjoittavien tuottajien valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:

Yritys

Tulli

Taric-lisäkoodi

JSC Silvinit, Solikamsk, Venäjä

23,0 %

A665

JSC Uralkali, Berezniki, Venäjä

12,3 %

A666”

| 2) | Korvataan 1 a artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Tuonti, joka on ilmoitettu luovutettavaksi vapaaseen liikkeeseen, vapautetaan 1 artiklassa käyttöön otetuista polkumyyntitulleista edellyttäen, että tuotteiden valmistajat ovat yrityksiä, joiden esittämät sitoumukset komissio on hyväksynyt ja joiden nimet on lueteltu komission asetuksessa (EY) N:o 858/2005 tai sen muutosasetuksessa ja komission päätöksessä 2005/802/EY tai sen muutospäätöksessä ja että tuotteet on tuotu kyseisten komission säädösten säännösten mukaisesti.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 1 a artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Tuonti, joka on ilmoitettu luovutettavaksi vapaaseen liikkeeseen, vapautetaan 1 artiklassa käyttöön otetuista polkumyyntitulleista edellyttäen, että tuotteiden valmistajat ovat yrityksiä, joiden esittämät sitoumukset komissio on hyväksynyt ja joiden nimet on lueteltu komission asetuksessa (EY) N:o 858/2005 tai sen muutosasetuksessa ja komission päätöksessä 2005/802/EY tai sen muutospäätöksessä ja että tuotteet on tuotu kyseisten komission säädösten säännösten mukaisesti.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä marraskuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

T. JOWELL

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EYVL L 112, 11.5.2000, s. 4.

2

(3)  EYVL L 308, 24.10.1992, s. 41.

3

(4)  EUVL C 70, 20.3.2004, s. 15.

4

(5)  EUVL L 183, 20.5.2004, s. 16. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 588/2005 (EUVL L 98, 16.4.2005, s. 11).

5

(6)  EUVL L 143, 7.6.2005, s. 11.

6

(7)  EUVL L 182, 19.5.2004, s. 23.

7

(8)  EUVL C 93, 17.4.2004, s. 2 ja 3.

8

(9)  Ks. tämän virallisen lehden sivu 79.

9

---

| 19.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 302/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 302/22

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1892/2005,

annettu 14 päivänä marraskuuta 2005,

Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden välivaiheen osittaisen tarkastelun päättämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti 9 päivänä syyskuuta 1993 annetulla asetuksella (ETY) N:o 2474/93 (2) käyttöön 30,6 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien polkupyörien tuonnissa. Toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen perusteella kyseinen tulli laajennettiin 18 päivänä tammikuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 71/97 koskemaan myös tiettyjen Kiinasta peräisin olevien polkupyöränosien tuontia. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti 9 päivänä syyskuuta 1993 annetulla asetuksella (ETY) N:o 2474/93 (2) käyttöön 30,6 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien polkupyörien tuonnissa. Toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen perusteella kyseinen tulli laajennettiin 18 päivänä tammikuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 71/97 koskemaan myös tiettyjen Kiinasta peräisin olevien polkupyöränosien tuontia.

| (2) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehdyn toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella neuvosto päätti 14 päivänä heinäkuuta 2000 annetulla asetuksella (EY) N:o 1524/2000 (3) pitää voimassa edellä mainitut toimenpiteet. |
| --- | --- |

(2)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehdyn toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella neuvosto päätti 14 päivänä heinäkuuta 2000 annetulla asetuksella (EY) N:o 1524/2000 (3) pitää voimassa edellä mainitut toimenpiteet.

| (3) | Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tehdyn väliaikaisen tarkastelun, jäljempänä ’edellinen tutkimus’, perusteella neuvosto muutti 14 päivänä heinäkuuta 2005 annetulla asetuksella (EY) N:o 1095/2005 Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa kannettavaa lopullista polkumyyntitullia. Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa kannettava uusi tulli on 48,5 prosenttia vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnasta. |
| --- | --- |

(3)

Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tehdyn väliaikaisen tarkastelun, jäljempänä ’edellinen tutkimus’, perusteella neuvosto muutti 14 päivänä heinäkuuta 2005 annetulla asetuksella (EY) N:o 1095/2005 Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa kannettavaa lopullista polkumyyntitullia. Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa kannettava uusi tulli on 48,5 prosenttia vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnasta.

2.   Tämä tutkimus

| (4) | Komissio vastaanotti China Co. Ltd:ltä, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, pyynnön, jossa tämä ehdotti perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanoa. |
| --- | --- |

(4)

Komissio vastaanotti China Co. Ltd:ltä, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, pyynnön, jossa tämä ehdotti perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanoa.

| (5) | Pyyntö perustui pyynnön esittäjän toimittamaan alustavaan näyttöön siitä, että olosuhteet, joiden perusteella toimenpiteet toteutettiin, ovat muuttuneet pysyvästi. Pyynnön esittäjä väitti muun muassa, että markkinatalousasemaa koskevat olosuhteet olivat muuttuneet merkittävästi. Erityisesti pyynnön esittäjä väitti nyt täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaiset vaatimukset markkinatalousaseman myöntämiselle. Lisäksi pyynnön esittäjä toimitti näytön siitä, että sen omiin kustannuksiin/kotimarkkinahintoihin perustuvan normaaliarvon ja sen laajentuneeseen Euroopan unioniin suuntautuvan viennin hintojen vertailun tuloksena saataisiin polkumyyntimarginaali, joka olisi huomattavasti alhaisempi kuin voimassa olevan toimenpiteen taso. Pyynnön esittäjä väittikin, ettei toimenpiteen soveltamisen jatkaminen nykyisen suuruisena ollut enää tarpeen polkumyynnin poistamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Pyyntö perustui pyynnön esittäjän toimittamaan alustavaan näyttöön siitä, että olosuhteet, joiden perusteella toimenpiteet toteutettiin, ovat muuttuneet pysyvästi. Pyynnön esittäjä väitti muun muassa, että markkinatalousasemaa koskevat olosuhteet olivat muuttuneet merkittävästi. Erityisesti pyynnön esittäjä väitti nyt täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaiset vaatimukset markkinatalousaseman myöntämiselle. Lisäksi pyynnön esittäjä toimitti näytön siitä, että sen omiin kustannuksiin/kotimarkkinahintoihin perustuvan normaaliarvon ja sen laajentuneeseen Euroopan unioniin suuntautuvan viennin hintojen vertailun tuloksena saataisiin polkumyyntimarginaali, joka olisi huomattavasti alhaisempi kuin voimassa olevan toimenpiteen taso. Pyynnön esittäjä väittikin, ettei toimenpiteen soveltamisen jatkaminen nykyisen suuruisena ollut enää tarpeen polkumyynnin poistamiseksi.

| (6) | Komissio pani vireille neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan 19 päivänä helmikuuta 2005 ilmoituksella (4) osittaisen välivaiheen tarkastelun, jossa tutkittiin ainoastaan, oliko pyynnön esittäjä toiminut perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisissa markkinatalousolosuhteissa vai täyttikö pyynnön esittäjä vaatimukset perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisen yksilöllisen tullin myöntämiselle. |
| --- | --- |

(6)

Komissio pani vireille neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan 19 päivänä helmikuuta 2005 ilmoituksella (4) osittaisen välivaiheen tarkastelun, jossa tutkittiin ainoastaan, oliko pyynnön esittäjä toiminut perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisissa markkinatalousolosuhteissa vai täyttikö pyynnön esittäjä vaatimukset perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisen yksilöllisen tullin myöntämiselle.

| (7) | Komissio lähetti pyynnön esittäjälle kyselylomakkeen ja lomakkeen markkinatalousaseman pyytämistä varten perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(7)

Komissio lähetti pyynnön esittäjälle kyselylomakkeen ja lomakkeen markkinatalousaseman pyytämistä varten perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla.

| (8) | Tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. |
| --- | --- |

(8)

Tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’.

3.   Tutkimuksen osapuolet

| (9) | Komissio ilmoitti vientiä harjoittavalle tuottajalle, viejämaan edustajille ja yhteisön tuottajille virallisesti tarkastelun vireillepanosta. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti, toimittaa tietoja ja asiaa tukeva näyttö sekä pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa annetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa syitä. |
| --- | --- |

(9)

Komissio ilmoitti vientiä harjoittavalle tuottajalle, viejämaan edustajille ja yhteisön tuottajille virallisesti tarkastelun vireillepanosta. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti, toimittaa tietoja ja asiaa tukeva näyttö sekä pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa annetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa syitä.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE

| (10) | Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä ja edellisessä tutkimuksessa eli CN-koodeihin 8712 00 10, 8712 00 30 ja 8712 00 80 luokiteltavat moottorittomat polkupyörät (myös kolmipyöräiset tavarankuljetuspolkupyörät). Näyttöä ei saatu siitä, että olosuhteet olisivat toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen muuttuneet merkittävästi tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. |
| --- | --- |

(10)

Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä ja edellisessä tutkimuksessa eli CN-koodeihin 8712 00 10, 8712 00 30 ja 8712 00 80 luokiteltavat moottorittomat polkupyörät (myös kolmipyöräiset tavarankuljetuspolkupyörät). Näyttöä ei saatu siitä, että olosuhteet olisivat toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen muuttuneet merkittävästi tarkasteltavana olevan tuotteen osalta.

C.   TUTKIMUKSEN TULOKSET

1.   Markkinatalousasema

| (11) | Asetuksen (EY) N:o 1095/2005 nojalla tehdyssä tutkimuksessa todettiin, ettei yksikään markkinatalousasemaa hakenut kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjä vaatimuksia mainitun asetuksen johdanto-osan 31–33 kappaleessa esitetyistä syistä. Pyynnön esittäjälle ei myöskään myönnetty markkinatalousasemaa kyseisessä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(11)

Asetuksen (EY) N:o 1095/2005 nojalla tehdyssä tutkimuksessa todettiin, ettei yksikään markkinatalousasemaa hakenut kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjä vaatimuksia mainitun asetuksen johdanto-osan 31–33 kappaleessa esitetyistä syistä. Pyynnön esittäjälle ei myöskään myönnetty markkinatalousasemaa kyseisessä tutkimuksessa.

| (12) | Koska edellisessä tutkimuksessa markkinatalousasemahakemuksista tehdyt päätelmät ovat voimassa myös vuonna 2004 eli tänä tutkimusajanjaksona, komissio päätti neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan olla myöntämättä markkinatalousasemaa pyynnön esittäjälle, koska se ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjä vaatimuksia. |
| --- | --- |

(12)

Koska edellisessä tutkimuksessa markkinatalousasemahakemuksista tehdyt päätelmät ovat voimassa myös vuonna 2004 eli tänä tutkimusajanjaksona, komissio päätti neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan olla myöntämättä markkinatalousasemaa pyynnön esittäjälle, koska se ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjä vaatimuksia.

2.   Yksilöllinen kohtelu

| (13) | Edellisessä tutkimuksessa todettiin myös, että yksilöllistä kohtelua pyytäneet kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät täyttäneet perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa yksilölliselle kohtelulle säädettyjä vaatimuksia asetuksen (EY) N:o 1095/2005 johdanto-osan 45–47 kappaleessa esitetyistä syistä. |
| --- | --- |

(13)

Edellisessä tutkimuksessa todettiin myös, että yksilöllistä kohtelua pyytäneet kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät täyttäneet perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa yksilölliselle kohtelulle säädettyjä vaatimuksia asetuksen (EY) N:o 1095/2005 johdanto-osan 45–47 kappaleessa esitetyistä syistä.

| (14) | Pyynnön esittäjä ei myöskään täyttänyt edellisessä tutkimuksessa yksilölliselle kohtelulle säädettyjä vaatimuksia, ja kyseisen tutkimuksen päätelmät ovat voimassa myös tänä tutkimusajanjaksona. Tältä osin todettiin, että valtio pystyi 13 kappaleessa esitetyn mukaisesti vaikuttamaan merkittävästi siihen, miten kyseessä olevat kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat määrittivät tarkasteltavana olevan tuotteen vientihinnat ja -määrät. Sen vuoksi päätettiin, ettei pyynnön esittäjä täytä tässä tutkimuksessa yksilölliselle kohtelulle säädettyjä vaatimuksia. |
| --- | --- |

(14)

Pyynnön esittäjä ei myöskään täyttänyt edellisessä tutkimuksessa yksilölliselle kohtelulle säädettyjä vaatimuksia, ja kyseisen tutkimuksen päätelmät ovat voimassa myös tänä tutkimusajanjaksona. Tältä osin todettiin, että valtio pystyi 13 kappaleessa esitetyn mukaisesti vaikuttamaan merkittävästi siihen, miten kyseessä olevat kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat määrittivät tarkasteltavana olevan tuotteen vientihinnat ja -määrät. Sen vuoksi päätettiin, ettei pyynnön esittäjä täytä tässä tutkimuksessa yksilölliselle kohtelulle säädettyjä vaatimuksia.

3.   Päätelmä

| (15) | Pyynnön esittäjälle ei edellä esitetyn perusteella voitu myöntää markkinatalousasemaa eikä yksilöllistä kohtelua. Tämän perusteella katsotaan, että pyynnön esittäjän olosuhteet eivät ole polkumyynnin osalta muuttuneet merkittävästi verrattuna tutkimusajanjaksolla vallinneeseen tilanteeseen, jota käytettiin alkuperäisten toimenpiteiden muuttamiseen johtaneessa tutkimuksessa. Sen vuoksi päätellään, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien yhteisöön suuntautuvassa tuonnissa sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden osittainen välivaiheen tarkastelu pitäisi päättää voimassa olevia toimenpiteitä muuttamatta, |
| --- | --- |

(15)

Pyynnön esittäjälle ei edellä esitetyn perusteella voitu myöntää markkinatalousasemaa eikä yksilöllistä kohtelua. Tämän perusteella katsotaan, että pyynnön esittäjän olosuhteet eivät ole polkumyynnin osalta muuttuneet merkittävästi verrattuna tutkimusajanjaksolla vallinneeseen tilanteeseen, jota käytettiin alkuperäisten toimenpiteiden muuttamiseen johtaneessa tutkimuksessa. Sen vuoksi päätellään, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien yhteisöön suuntautuvassa tuonnissa sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden osittainen välivaiheen tarkastelu pitäisi päättää voimassa olevia toimenpiteitä muuttamatta,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Päätetään Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa kannettavaa polkumyyntitullia koskeva osittainen välivaiheen tarkastelu.

2.   Asetuksella (EY) N:o 1524/2000 käyttöön otettu lopullinen polkumyyntitulli pidetään voimassa.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä marraskuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

T. JOWELL

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EYVL L 228, 9.9.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 71/1997 (EYVL L 16, 18.1.1997, s. 55).

2

(3)  EYVL L 175, 14.7.2000, s. 39. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1095/2005 (EUVL L 183, 14.7.2005, s. 1).

3

(4)  EUVL C 44, 19.2.2005, s. 24.

4

---

| 19.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 302/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 302/24

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1893/2005,

annettu 18 päivänä marraskuuta 2005,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 19 päivänä marraskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 386/2005 (EUVL L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 18 päivänä marraskuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 56,5 |
| 204 | 39,1 |
| 999 | 47,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 124,0 |
| 204 | 30,3 |
| 999 | 77,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 108,7 |
| 204 | 76,2 |
| 999 | 92,5 |
| 0805 20 10 | 204 | 74,4 |
| 388 | 85,5 |
| 999 | 80,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 67,6 |
| 624 | 113,6 |
| 999 | 90,6 |
| 0805 50 10 | 052 | 67,2 |
| 388 | 74,2 |
| 999 | 70,7 |
| 0806 10 10 | 052 | 110,8 |
| 400 | 241,9 |
| 508 | 275,3 |
| 720 | 86,9 |
| 999 | 178,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 69,3 |
| 400 | 102,0 |
| 404 | 101,3 |
| 512 | 132,0 |
| 720 | 42,6 |
| 800 | 141,8 |
| 999 | 98,2 |
| 0808 20 50 | 052 | 95,1 |
| 720 | 67,8 |
| 999 | 81,5 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

56,5

204

39,1

999

47,8

0707 00 05

052

124,0

204

30,3

999

77,2

0709 90 70

052

108,7

204

76,2

999

92,5

0805 20 10

204

74,4

388

85,5

999

80,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

67,6

624

113,6

999

90,6

0805 50 10

052

67,2

388

74,2

999

70,7

0806 10 10

052

110,8

400

241,9

508

275,3

720

86,9

999

178,7

0808 10 80

388

69,3

400

102,0

404

101,3

512

132,0

720

42,6

800

141,8

999

98,2

0808 20 50

052

95,1

720

67,8

999

81,5

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 750/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 12) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 19.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 302/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 302/26

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1894/2005,

annettu 17 päivänä marraskuuta 2005,

Espanjan lipun alla purjehtivien alusten kummeliturskan kalastuksen kieltämisestä ICES-alueilla Vb (EY:n vedet), VI, VII, XII ja XIV

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) ja erityisesti sen 26 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (2) ja erityisesti sen 21 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2005 22 päivänä joulukuuta 2004 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 27/2005 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2005. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2005 22 päivänä joulukuuta 2004 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 27/2005 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2005.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä mainitun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen aluksien pyytämät, mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2005 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä mainitun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen aluksien pyytämät, mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2005 kiintiön.

| (3) | Tämän vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaus ja purku, |
| --- | --- |

(3)

Tämän vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaus ja purku,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä mainitun jäsenvaltion kalastuskiintiö vuodeksi 2005 siinä mainitulle kannalle katsotaan kokonaan käytetyksi liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun kannan kalastus kielletään siinä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta tai kyseisessä maassa rekisteröidyiltä aluksilta liitteessä säädetystä päivämäärästä alkaen. Kielletään aluksilta kyseisen päivämäärän jälkeen pyydetyn kannan hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaus ja purku.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

Jörgen HOLMQUIST

Kalastus- ja meriasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 768/2005 (EUVL L 128, 21.5.2005, s. 1).

2

(3)  EUVL L 12, 14.1.2005, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1300/2005 (EUVL L 207, 10.8.2005, s. 1).

3

---

LIITE

| Jäsenvaltio | Espanja |
| --- | --- |
| Kanta | HKE/571214 |
| Laji | Kummeliturska (Merluccius merluccius) |
| Alue | Vb (EY:n vedet), VI, VII, XII ja XIV |
| Päivämäärä | 4. marraskuuta 2005 |

Jäsenvaltio

Espanja

Kanta

HKE/571214

Laji

Kummeliturska (Merluccius merluccius)

Alue

Vb (EY:n vedet), VI, VII, XII ja XIV

Päivämäärä

4. marraskuuta 2005

---

| 19.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 302/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 302/28

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1895/2005,

annettu 18 päivänä marraskuuta 2005,

tiettyjen epoksijohdannaisten käytön rajoittamisesta elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa ja tarvikkeissa

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvista materiaaleista ja tarvikkeista ja direktiivien 80/590/ETY ja 89/109/ETY kumoamisesta 27 päivänä lokakuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1935/2004 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 1 kohdan,

on kuullut Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jotta vältettäisiin ihmisten terveyttä uhkaavat riskit ja tavaroiden vapaan liikkuvuuden esteet, tiettyjen epoksijohdannaisten käytöstä elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa ja tarvikkeissa 20 päivänä helmikuuta 2002 annetussa komission direktiivissä 2002/16/EY (2) säädetään ominaissiirtymärajoista, jotka koskevat 2,2-bis(4-hydroksifenyyli)propaani-bis(2,3-epoksipropyyli)eetteriä (”BADGE” eli bisfenoli-A-diglysidyylieetteri), bis(-hydroksifenyyli)metaani-bis(2,3-epoksipropyyli)eettereitä (”BFDGE” eli bisfenoli-F-diglysidyylieetteri) ja novolakkaglysidyylieettereitä (”NOGE”) sekä eräitä niiden johdannaisia. |
| --- | --- |

(1)

Jotta vältettäisiin ihmisten terveyttä uhkaavat riskit ja tavaroiden vapaan liikkuvuuden esteet, tiettyjen epoksijohdannaisten käytöstä elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa ja tarvikkeissa 20 päivänä helmikuuta 2002 annetussa komission direktiivissä 2002/16/EY (2) säädetään ominaissiirtymärajoista, jotka koskevat 2,2-bis(4-hydroksifenyyli)propaani-bis(2,3-epoksipropyyli)eetteriä (”BADGE” eli bisfenoli-A-diglysidyylieetteri), bis(-hydroksifenyyli)metaani-bis(2,3-epoksipropyyli)eettereitä (”BFDGE” eli bisfenoli-F-diglysidyylieetteri) ja novolakkaglysidyylieettereitä (”NOGE”) sekä eräitä niiden johdannaisia.

| (2) | Direktiivissä 2002/16/EY säädetään, että BFDGE:n ja NOGE:n käyttöä ja/tai esiintymistä voidaan jatkaa enintään 31 päivään joulukuuta 2004. BADGE:a koskevaa siirtymäaikaa jatkettiin 31 päivään joulukuuta 2005 asti, kunnes saadaan uusia toksikologisia tietoja ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (jäljempänä ’viranomainen’) on arvioinut ne. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivissä 2002/16/EY säädetään, että BFDGE:n ja NOGE:n käyttöä ja/tai esiintymistä voidaan jatkaa enintään 31 päivään joulukuuta 2004. BADGE:a koskevaa siirtymäaikaa jatkettiin 31 päivään joulukuuta 2005 asti, kunnes saadaan uusia toksikologisia tietoja ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (jäljempänä ’viranomainen’) on arvioinut ne.

| (3) | BADGE:a koskevat pyydetyt toksikologiset tiedot on toimitettu. Viranomainen katsoo, että BADGE, BADGE.H2O ja BADGE.2H2O eivät aiheuta syövän tai genotoksisuuden vaaraa elävässä elimistössä ja että kyseisten aineiden siedettäväksi vuorokausiannokseksi voidaan vahvistaa 0,15 mg kehon painokiloa kohti. Sen vuoksi aineryhmälle BADGE, BADGE.H2O ja BADGE.2H2O voidaan vahvistaa korkeampi ominaissiirtymän raja-arvo. BADGE:n kloorihydriinejä koskevien genotoksisuutta elävässä elimistössä osoittavien tietojen puuttuessa viranomainen katsoo aineryhmän ominaissiirtymän nykyisen raja-arvon 1 mg/kg elintarvikkeissa tai elintarvikesimulanteissa olevan riittävä. |
| --- | --- |

(3)

BADGE:a koskevat pyydetyt toksikologiset tiedot on toimitettu. Viranomainen katsoo, että BADGE, BADGE.H2O ja BADGE.2H2O eivät aiheuta syövän tai genotoksisuuden vaaraa elävässä elimistössä ja että kyseisten aineiden siedettäväksi vuorokausiannokseksi voidaan vahvistaa 0,15 mg kehon painokiloa kohti. Sen vuoksi aineryhmälle BADGE, BADGE.H2O ja BADGE.2H2O voidaan vahvistaa korkeampi ominaissiirtymän raja-arvo. BADGE:n kloorihydriinejä koskevien genotoksisuutta elävässä elimistössä osoittavien tietojen puuttuessa viranomainen katsoo aineryhmän ominaissiirtymän nykyisen raja-arvon 1 mg/kg elintarvikkeissa tai elintarvikesimulanteissa olevan riittävä.

| (4) | Tämän asetuksen mukaisesti BADGE:a sisältävien materiaalien ja tarvikkeiden kauppa ja käyttö sallitaan sen vuoksi yhteisön alueella 1 päivästä tammikuuta 2006. |
| --- | --- |

(4)

Tämän asetuksen mukaisesti BADGE:a sisältävien materiaalien ja tarvikkeiden kauppa ja käyttö sallitaan sen vuoksi yhteisön alueella 1 päivästä tammikuuta 2006.

| (5) | NOGE:a ja BFDGE:ä koskevia pyydettyjä toksikologisia tietoja ei ole toimitettu ajoissa, jotta viranomainen olisi voinut arvioida ne ja niiden käyttöä voitaisiin jatkaa. Näin ollen BFDGE:n ja NOGE:n käyttö ja/tai esiintyminen kielletään 1 päivästä tammikuuta 2005 direktiivin 2002/16/EY mukaisesti. Nykyisten varastojen loppuunmyynti olisi kuitenkin sallittava. |
| --- | --- |

(5)

NOGE:a ja BFDGE:ä koskevia pyydettyjä toksikologisia tietoja ei ole toimitettu ajoissa, jotta viranomainen olisi voinut arvioida ne ja niiden käyttöä voitaisiin jatkaa. Näin ollen BFDGE:n ja NOGE:n käyttö ja/tai esiintyminen kielletään 1 päivästä tammikuuta 2005 direktiivin 2002/16/EY mukaisesti. Nykyisten varastojen loppuunmyynti olisi kuitenkin sallittava.

| (6) | BADGE:n, NOGE:n ja BFDGE:n käyttö ja/tai esiintyminen isoissa säiliöissä sallitaan. Pinnoitteiden määrän suhde pinta-alayksikköön on säiliöissä suuri, niitä käytetään toistuvasti niiden pitkän eliniän aikana, mikä vähentää siirtymää, ja tavallisesti ne joutuvat kosketuksiin elintarvikkeiden kanssa ympäristön lämpötilassa; kaikki nämä seikat viittaavat siihen, ettei edellä tarkoitettujen säiliöiden osalta tarvitse asettaa BADGE:n, NOGE:n ja BFDGE:n ominaissiirtymärajaa. |
| --- | --- |

(6)

BADGE:n, NOGE:n ja BFDGE:n käyttö ja/tai esiintyminen isoissa säiliöissä sallitaan. Pinnoitteiden määrän suhde pinta-alayksikköön on säiliöissä suuri, niitä käytetään toistuvasti niiden pitkän eliniän aikana, mikä vähentää siirtymää, ja tavallisesti ne joutuvat kosketuksiin elintarvikkeiden kanssa ympäristön lämpötilassa; kaikki nämä seikat viittaavat siihen, ettei edellä tarkoitettujen säiliöiden osalta tarvitse asettaa BADGE:n, NOGE:n ja BFDGE:n ominaissiirtymärajaa.

| (7) | Asetuksen (EY) N:o 1935/2004 16 artiklan mukaisesti erityistoimenpiteiden soveltamisalaan kuuluviin materiaaleihin ja tarvikkeisiin on liitettävä kirjallinen ilmoitus, jossa todetaan, että ne ovat niihin sovellettavien sääntöjen mukaisia. Kyseinen vaatimus ei vielä sisälly direktiiviin 2002/16/EY. Siksi on tarpeen säätää tästä velvoitteesta ja määrätä siirtymäaika. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EY) N:o 1935/2004 16 artiklan mukaisesti erityistoimenpiteiden soveltamisalaan kuuluviin materiaaleihin ja tarvikkeisiin on liitettävä kirjallinen ilmoitus, jossa todetaan, että ne ovat niihin sovellettavien sääntöjen mukaisia. Kyseinen vaatimus ei vielä sisälly direktiiviin 2002/16/EY. Siksi on tarpeen säätää tästä velvoitteesta ja määrätä siirtymäaika.

| (8) | Tarvittavien muutosten ja selkeyden vuoksi direktiivi 2002/16/EY olisi korvattava uudella asetuksella. |
| --- | --- |

(8)

Tarvittavien muutosten ja selkeyden vuoksi direktiivi 2002/16/EY olisi korvattava uudella asetuksella.

| (9) | Direktiivissä 2002/16/EY säädetään, että BADGE:a, BFDGE:ä ja NOGE:a koskevia direktiivin vaatimuksia ei sovelleta materiaaleihin ja tarvikkeisiin, jotka on saatettu kosketuksiin elintarvikkeiden kanssa ennen 1 päivää maaliskuuta 2003. Näiden materiaalien ja tarvikkeiden saattaminen markkinoille on sallittua sillä edellytyksellä, että niihin on merkitty täyttöpäivä. Tämä päivämäärä voidaan korvata ”parasta ennen” -päivämäärällä, kuten myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä maaliskuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/13/EY (3) säädetään, tai muulla merkinnällä, kuten elintarvike-erän tunnistamismerkinnöistä 14 päivänä kesäkuuta 1989 annetussa neuvoston direktiivissä 89/396/ETY (4) vaaditulla erän numerolla, tällaisiin materiaaleihin tai tarvikkeisiin pakattujen elintarvikkeiden osalta. On kuitenkin tarpeen, että tällaisen merkinnän ja täyttöpäivän välillä on yhteys, jotta täyttöpäivä on aina tunnistettavissa. |
| --- | --- |

(9)

Direktiivissä 2002/16/EY säädetään, että BADGE:a, BFDGE:ä ja NOGE:a koskevia direktiivin vaatimuksia ei sovelleta materiaaleihin ja tarvikkeisiin, jotka on saatettu kosketuksiin elintarvikkeiden kanssa ennen 1 päivää maaliskuuta 2003. Näiden materiaalien ja tarvikkeiden saattaminen markkinoille on sallittua sillä edellytyksellä, että niihin on merkitty täyttöpäivä. Tämä päivämäärä voidaan korvata ”parasta ennen” -päivämäärällä, kuten myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä maaliskuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/13/EY (3) säädetään, tai muulla merkinnällä, kuten elintarvike-erän tunnistamismerkinnöistä 14 päivänä kesäkuuta 1989 annetussa neuvoston direktiivissä 89/396/ETY (4) vaaditulla erän numerolla, tällaisiin materiaaleihin tai tarvikkeisiin pakattujen elintarvikkeiden osalta. On kuitenkin tarpeen, että tällaisen merkinnän ja täyttöpäivän välillä on yhteys, jotta täyttöpäivä on aina tunnistettavissa.

| (10) | Näin ollen direktiivi 2002/16/EY olisi kumottava. |
| --- | --- |

(10)

Näin ollen direktiivi 2002/16/EY olisi kumottava.

| (11) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä asetusta sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1935/2004 1 artiklan 2 kohdan mukaisiin materiaaleihin ja tarvikkeisiin, mukaan luettuina aktiiviset ja älykkäät elintarvikepakkausmateriaalit ja -tarvikkeet, joiden valmistuksessa on käytetty tai jotka sisältävät yhtä tai useampaa seuraavista aineista:

| a) | 2,2-bis(4-hydroksifenyyli)propaani-bis(2,3-epoksipropyyli)eetteri, jäljempänä ’BADGE’ (CAS-nro: 001675-54-3), ja eräät sen johdannaiset; |
| --- | --- |

a)

2,2-bis(4-hydroksifenyyli)propaani-bis(2,3-epoksipropyyli)eetteri, jäljempänä ’BADGE’ (CAS-nro: 001675-54-3), ja eräät sen johdannaiset;

| b) | bis(-hydroksifenyyli)metaani-bis(2,3-epoksipropyyli)eetterit, jäljempänä ’BFDGE’ (CAS-nro: 039817-09-9); |
| --- | --- |

b)

bis(-hydroksifenyyli)metaani-bis(2,3-epoksipropyyli)eetterit, jäljempänä ’BFDGE’ (CAS-nro: 039817-09-9);

| c) | muut novolakkaglysidyylieetterit, jäljempänä ’NOGE’. |
| --- | --- |

c)

muut novolakkaglysidyylieetterit, jäljempänä ’NOGE’.

2.   Tässä asetuksessa ’materiaaleilla ja tarvikkeilla’ tarkoitetaan

| a) | kaikentyyppisistä muoveista valmistettuja materiaaleja ja tarvikkeita; |
| --- | --- |

a)

kaikentyyppisistä muoveista valmistettuja materiaaleja ja tarvikkeita;

| b) | pinnoitteilla päällystettyjä materiaaleja ja tarvikkeita; ja |
| --- | --- |

b)

pinnoitteilla päällystettyjä materiaaleja ja tarvikkeita; ja

| c) | sideaineita. |
| --- | --- |

c)

sideaineita.

3.   Asetusta ei sovelleta tilavuudeltaan yli 10 000-litraisiin säiliöihin tai tankkeihin eikä niihin kuuluviin tai liitettyihin putkiin, jotka on päällystetty erityispinnoitteilla, ”kestopinnoitteilla”.

2 artikla

BADGE

Materiaaleista ja tarvikkeista ei saa vapautua liitteessä I lueteltuja aineita sellaisia määriä, jotka ylittävät kyseisessä liitteessä aineille vahvistetut enimmäisrajat.

3 artikla

BFDGE

BFDGE:n käyttö ja/tai esiintyminen materiaalien ja tarvikkeiden valmistuksessa kielletään.

4 artikla

NOGE

NOGE:n käyttö ja/tai esiintyminen materiaalien ja tarvikkeiden valmistuksessa kielletään.

5 artikla

Kirjallinen ilmoitus

Muissa kaupan vaiheissa kuin vähittäismyynnissä BADGE:a ja sen johdannaisia sisältäviin materiaaleihin ja tarvikkeisiin on liitettävä asetuksen (EY) N:o 1935/2004 16 artiklassa tarkoitettu kirjallinen vaatimustenmukaisuusilmoitus.

Vaatimustenmukaisuuden osoittamiseksi saatavilla on oltava asianmukaiset asiakirjat. Asiakirjat on esitettävä pyynnöstä toimivaltaisille viranomaisille.

6 artikla

Siirtymäsäännökset

1.   Asetuksen 2, 3 ja 4 artiklaa ei sovelleta sellaisiin 1 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettuihin materiaaleihin ja tarvikkeisiin, jotka on saatettu kosketuksiin elintarvikkeiden kanssa ennen 1 päivää maaliskuuta 2003.

2.   Asetuksen 3 ja 4 artiklaa ei sovelleta sellaisiin materiaaleihin ja tarvikkeisiin, jotka täyttävät direktiivissä 2002/16/EY säädetyt vaatimukset ja jotka on saatettu kosketuksiin elintarvikkeiden kanssa ennen 1 päivää tammikuuta 2005.

3.   Asetuksen 5 artiklaa ei sovelleta sellaisiin 1 artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettuihin materiaaleihin ja tarvikkeisiin, jotka on saatettu kosketuksiin elintarvikkeiden kanssa ennen 1 päivää tammikuuta 2007.

4.   Edellä olevissa 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen materiaalien ja tarvikkeiden saattaminen markkinoille on sallittua sillä edellytyksellä, että niihin on merkitty täyttöpäivä. Täyttöpäivä voidaan korvata muulla merkinnällä, mikäli merkinnästä voidaan tunnistaa täyttöpäivä. Täyttöpäivä on ilmoitettava pyynnöstä toimivaltaisille viranomaisille ja henkilöille, jotka panevat täytäntöön tämän asetuksen vaatimuksia.

5.   Edellä olevia 1–4 kohtaa sovelletaan rajoittamatta kuitenkaan direktiivin 2000/13/EY säännösten soveltamista.

7 artikla

Kumoaminen

Kumotaan direktiivi 2002/16/EY.

Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä II olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

8 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Asetusta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 338, 13.11.2004, s. 4.

1

(2)  EYVL L 51, 22.2.2002, s. 27. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/13/EY (EUVL L 27, 30.1.2004, s. 46).

2

(3)  EYVL L 109, 6.5.2000, s. 29. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2003/89/EY (EUVL L 308, 25.11.2003, s. 15).

3

(4)  EYVL L 186, 30.6.1989, s. 21. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 92/11/ETY (EYVL L 65, 11.3.1992, s. 32).

4

---

LIITE I

BADGE:n ja sen tiettyjen johdannaisten ominaissiirtymän raja-arvot

1.   Seuraavien aineiden

| a) | BADGE eli 2,2-bis(4-hydroksifenyyli)propaani-bis(2,3-epoksipropyyli)eetteri (CAS-nro: 001675-54-3) |
| --- | --- |

a)

BADGE eli 2,2-bis(4-hydroksifenyyli)propaani-bis(2,3-epoksipropyyli)eetteri (CAS-nro: 001675-54-3)

| b) | BADGE.H2O (CAS-nro: 076002-91-0) |
| --- | --- |

b)

BADGE.H2O (CAS-nro: 076002-91-0)

| c) | BADGE.2H2O (CAS-nro: 005581-32-8) |
| --- | --- |

c)

BADGE.2H2O (CAS-nro: 005581-32-8)

yhteenlaskettu siirtymä ei saa ylittää seuraavia rajoja:

| — | –9 mg/kg elintarvikkeissa tai elintarvikesimulanteissa tai |
| --- | --- |

—

–9 mg/kg elintarvikkeissa tai elintarvikesimulanteissa tai

| — | 9 mg/6 dm2 komission direktiivin 2002/72/EY (1) 7 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa. |
| --- | --- |

—

9 mg/6 dm2 komission direktiivin 2002/72/EY (1) 7 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa.

2.   Seuraavien aineiden

| a) | BADGE.HCl (CAS-nro: 013836-48-1) |
| --- | --- |

a)

BADGE.HCl (CAS-nro: 013836-48-1)

| b) | BADGE.2HCl (CAS-nro: 004809-35-2) |
| --- | --- |

b)

BADGE.2HCl (CAS-nro: 004809-35-2)

| c) | BADGE.H2O.HCl (CAS-nro: 227947-06-0) |
| --- | --- |

c)

BADGE.H2O.HCl (CAS-nro: 227947-06-0)

yhteenlaskettu siirtymä ei saa ylittää seuraavia rajoja:

| — | 1 mg/kg elintarvikkeissa tai elintarvikesimulanteissa tai |
| --- | --- |

—

1 mg/kg elintarvikkeissa tai elintarvikesimulanteissa tai

| — | 1 mg/6 dm2 direktiivin 2002/72/EY 7 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa. |
| --- | --- |

—

1 mg/6 dm2 direktiivin 2002/72/EY 7 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa.

3.   Siirtymätesti on suoritettava neuvoston direktiivissä 82/711/ETY (2) ja direktiivissä 2002/72/EY vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

---

(1)  EUVL L 39, 13.2.2003, s. 1.

(2)  EYVL L 297, 23.10.1982, s. 26.

---

LIITE II

Vastaavuustaulukko

| Direktiivi 2002/16/EY sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/13/EY | Tämä asetus |
| --- | --- |
| 1 artikla | 1 artikla |
| 2 artikla | 2 artikla |
| 3 artikla | 3 artikla |
| 4 artikla | 4 artikla |
| — | 5 artikla |
| 5 artikla | 6 artikla |
| 6 artikla | 7 artikla |
| 7 artikla | 8 artikla |
| 8 artikla | 8 artikla |
| 9 artikla | — |
| Liite I | Liite I |
| Liite II | — |
| Liite III | Liite II |

Direktiivi 2002/16/EY sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/13/EY

Tämä asetus

1 artikla

1 artikla

2 artikla

2 artikla

3 artikla

3 artikla

4 artikla

4 artikla

—

5 artikla

5 artikla

6 artikla

6 artikla

7 artikla

7 artikla

8 artikla

8 artikla

8 artikla

9 artikla

—

Liite I

Liite I

Liite II

—

Liite III

Liite II

---

| 19.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 302/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 302/33

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1896/2005,

annettu 18 päivänä marraskuuta 2005,

neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 30 artiklassa tarkoitetun erityisen tislaustoimenpiteen aloittamisesta Kreikassa tiettyjen viinien osalta annetun asetuksen (EY) N:o 887/2005 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon viinin yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 (1) ja erityisesti sen 33 artiklan 1 kohdan f alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EY) N:o 887/2005 (2) aloitettiin asetuksen (EY) N:o 1493/1999 30 artiklassa tarkoitettu erityinen tislaustoimenpide Kreikassa tiettyjen viinien osalta. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EY) N:o 887/2005 (2) aloitettiin asetuksen (EY) N:o 1493/1999 30 artiklassa tarkoitettu erityinen tislaustoimenpide Kreikassa tiettyjen viinien osalta.

| (2) | Koska kyse on erityisen tislaustoimenpiteen soveltamisesta ensimmäistä kertaa Kreikassa, järjestelmän käynnistämisessä on ollut eräitä käytännön ongelmia. Vaarana on, että eräät tuottajat eivät ehdi toimittamaan viinejään tislaustoimenpiteeseen säädetyssä määräajassa. Toimenpiteen tehokkuuden varmistamiseksi on sen vuoksi tarpeen jatkaa asetuksessa (EY) N:o 887/2005 säädettyä viinien tislattaviksi toimittamisen määräaikaa 31 päivään tammikuuta 2006. |
| --- | --- |

(2)

Koska kyse on erityisen tislaustoimenpiteen soveltamisesta ensimmäistä kertaa Kreikassa, järjestelmän käynnistämisessä on ollut eräitä käytännön ongelmia. Vaarana on, että eräät tuottajat eivät ehdi toimittamaan viinejään tislaustoimenpiteeseen säädetyssä määräajassa. Toimenpiteen tehokkuuden varmistamiseksi on sen vuoksi tarpeen jatkaa asetuksessa (EY) N:o 887/2005 säädettyä viinien tislattaviksi toimittamisen määräaikaa 31 päivään tammikuuta 2006.

| (3) | Asetus (EY) N:o 887/2005 olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Asetus (EY) N:o 887/2005 olisi sen vuoksi muutettava.

| (4) | Toimenpiteen jatkuvuuden varmistamiseksi tätä toimenpidettä olisi sovellettava 15 päivästä marraskuuta 2005. |
| --- | --- |

(4)

Toimenpiteen jatkuvuuden varmistamiseksi tätä toimenpidettä olisi sovellettava 15 päivästä marraskuuta 2005.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viinin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viinin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 887/2005 4 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti:

”1.   Hyväksyttyjen sopimusten mukaiset viinimäärät on toimitettava tislattaviksi viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2006. Tuotettu alkoholi on toimitettava interventioelimelle 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti viimeistään 15 päivänä maaliskuuta 2006.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 15 päivästä marraskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 179, 14.7.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

1

(2)  EUVL L 148, 11.6.2005, s. 34.

2

---

| 19.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 302/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 302/34

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1897/2005,

annettu 18 päivänä marraskuuta 2005,

puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinnan vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Kreikan liittymisasiakirjaan liitetyn puuvillaa koskevan pöytäkirjan nro 4, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1050/2001 (1),

ottaa huomioon puuvillan tuotantotuesta 22 päivänä toukokuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1051/2001 (2) ja erityisesti sen 4 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1051/2001 4 artiklan mukaisesti puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta määritellään säännöllisin väliajoin siemenistä puhdistetun puuvillan osalta todetun maailmanmarkkinahinnan perusteella ottamalla huomioon siemenistä puhdistetulle puuvillalle määritellyn hinnan ja puuvillalle, josta siemeniä ei ole poistettu, lasketun hinnan välinen suhde pitkällä aikavälillä. Tämä suhde vahvistetaan puuvillan tukijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 2 päivänä elokuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1591/2001 (3) 2 artiklan 2 kohdassa. Jos maailmanmarkkinahintaa ei voi määritellä tällä tavoin, hinta lasketaan viimeksi määritellyn hinnan perusteella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1051/2001 4 artiklan mukaisesti puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta määritellään säännöllisin väliajoin siemenistä puhdistetun puuvillan osalta todetun maailmanmarkkinahinnan perusteella ottamalla huomioon siemenistä puhdistetulle puuvillalle määritellyn hinnan ja puuvillalle, josta siemeniä ei ole poistettu, lasketun hinnan välinen suhde pitkällä aikavälillä. Tämä suhde vahvistetaan puuvillan tukijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 2 päivänä elokuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1591/2001 (3) 2 artiklan 2 kohdassa. Jos maailmanmarkkinahintaa ei voi määritellä tällä tavoin, hinta lasketaan viimeksi määritellyn hinnan perusteella.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1051/2001 5 artiklan mukaisesti puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta määritellään tuotteelle, joka vastaa tiettyjä ominaisuuksia ja ottaen huomioon markkinoiden todellista suuntausta edustavina pidetyt edullisimmat tarjoukset ja hinnat. Määrittelyä varten otetaan huomioon tarjousten ja yhden tai useamman edustavan eurooppalaisen pörssin noteeraamien hintojen keskiarvo yhteisön satamaan cif-toimituksena kuljetetuista tuotteista, jotka tulevat kansainvälisen kaupan kannalta edustavimpina pidetyistä eri toimittajamaista. Puuvillan, josta siemenet on poistettu, maailmanmarkkinahinnan määrittelyä koskeviin perusteisiin tehdään kuitenkin mukautuksia, joiden tavoitteena on ottaa huomioon toimitetun tuotteen laadun tai tarjousten ja hintojen luonteen vuoksi perustellut erot. Nämä mukautukset vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1591/2001 3 artiklan 2 kohdassa. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1051/2001 5 artiklan mukaisesti puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta määritellään tuotteelle, joka vastaa tiettyjä ominaisuuksia ja ottaen huomioon markkinoiden todellista suuntausta edustavina pidetyt edullisimmat tarjoukset ja hinnat. Määrittelyä varten otetaan huomioon tarjousten ja yhden tai useamman edustavan eurooppalaisen pörssin noteeraamien hintojen keskiarvo yhteisön satamaan cif-toimituksena kuljetetuista tuotteista, jotka tulevat kansainvälisen kaupan kannalta edustavimpina pidetyistä eri toimittajamaista. Puuvillan, josta siemenet on poistettu, maailmanmarkkinahinnan määrittelyä koskeviin perusteisiin tehdään kuitenkin mukautuksia, joiden tavoitteena on ottaa huomioon toimitetun tuotteen laadun tai tarjousten ja hintojen luonteen vuoksi perustellut erot. Nämä mukautukset vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1591/2001 3 artiklan 2 kohdassa.

| (3) | Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisen johdosta puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta vahvistetaan jäljempänä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(3)

Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisen johdosta puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta vahvistetaan jäljempänä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1051/2001 4 artiklassa tarkoitetuksi puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinnaksi vahvistetaan 22,102 EUR/100 kg.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 19 päivänä marraskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 148, 1.6.2001, s. 1.

1

(2)  EYVL L 148, 1.6.2001, s. 3.

2

(3)  EYVL L 210, 3.8.2001, s. 10. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1486/2002 (EYVL L 223, 20.8.2002, s. 3).

3

---

| 19.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 302/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 302/35

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2005/79/EY,

annettu 18 päivänä marraskuuta 2005,

elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvista muovisista tarvikkeista annetun direktiivin 2002/72/EY muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvista materiaaleista ja tarvikkeista ja direktiivien 80/509/ETY ja 89/109/ETY kumoamisesta 27 päivänä lokakuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1935/2004 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

on kuullut Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission direktiivissä 2002/72/EY (2) vahvistetaan luettelo monomeereistä ja muista lähtöaineista, joita voidaan käyttää muovimateriaalien ja muovisten tarvikkeiden valmistuksessa. Tällaisten aineiden riskinarviointiin liittyvien uusien tietojen perusteella olisi tietyt jäsenvaltioissa väliaikaisesti hyväksytyt ja eräät uudet monomeerit sisällytettävä mainitussa direktiivissä vahvistettuun sallituista aineista laadittuun yhteisön luetteloon. |
| --- | --- |

(1)

Komission direktiivissä 2002/72/EY (2) vahvistetaan luettelo monomeereistä ja muista lähtöaineista, joita voidaan käyttää muovimateriaalien ja muovisten tarvikkeiden valmistuksessa. Tällaisten aineiden riskinarviointiin liittyvien uusien tietojen perusteella olisi tietyt jäsenvaltioissa väliaikaisesti hyväksytyt ja eräät uudet monomeerit sisällytettävä mainitussa direktiivissä vahvistettuun sallituista aineista laadittuun yhteisön luetteloon.

| (2) | Direktiivissä 2002/72/EY vahvistetaan myös epätäydellinen luettelo lisäaineista, joita voidaan käyttää muovisten materiaalien ja tarvikkeiden valmistuksessa. Luetteloa olisi muutettava sisällyttämällä siihen muita Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (jäljempänä ’viranomainen’) arvioimia lisäaineita. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivissä 2002/72/EY vahvistetaan myös epätäydellinen luettelo lisäaineista, joita voidaan käyttää muovisten materiaalien ja tarvikkeiden valmistuksessa. Luetteloa olisi muutettava sisällyttämällä siihen muita Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (jäljempänä ’viranomainen’) arvioimia lisäaineita.

| (3) | Tiettyjen aineiden yhteisön tasolla vahvistettuja rajoituksia olisi muutettava uusien saatavilla olevien tietojen perusteella. Elintarviketurvallisuusviranomainen on suositellut erityisesti epoksoidun soijaöljyn (ESBO:n) siirtymän raja-arvon alentamista sellaisille PVC-tiivisteille, jotka sisältävät kyseistä ainetta ja joilla tiivistetään äidinmaidonkorvikkeita ja vieroitusvalmisteita tai imeväisille ja pikkulapsille tarkoitettuja viljapohjaisia valmisruokia ja muita lastenruokia sisältävien lasipurkkien kannet. Elintarviketurvallisuusviranomainen on todennut, että tällaisia elintarvikkeita säännöllisesti syövien imeväisten altistuminen saattaa ylittää siedettävän päivittäisen saannin (TDI). ESBO:n ominaissiirtymän (SML) raja-arvoa on siksi alennettu kyseisissä käyttötarkoituksissa 60 milligrammasta 30 milligrammaan kilogrammassa elintarviketta tai elintarvikesimulanttia. Muissa käyttötarkoituksissa siirtymän raja-arvo säilyy muuttumattomana. |
| --- | --- |

(3)

Tiettyjen aineiden yhteisön tasolla vahvistettuja rajoituksia olisi muutettava uusien saatavilla olevien tietojen perusteella. Elintarviketurvallisuusviranomainen on suositellut erityisesti epoksoidun soijaöljyn (ESBO:n) siirtymän raja-arvon alentamista sellaisille PVC-tiivisteille, jotka sisältävät kyseistä ainetta ja joilla tiivistetään äidinmaidonkorvikkeita ja vieroitusvalmisteita tai imeväisille ja pikkulapsille tarkoitettuja viljapohjaisia valmisruokia ja muita lastenruokia sisältävien lasipurkkien kannet. Elintarviketurvallisuusviranomainen on todennut, että tällaisia elintarvikkeita säännöllisesti syövien imeväisten altistuminen saattaa ylittää siedettävän päivittäisen saannin (TDI). ESBO:n ominaissiirtymän (SML) raja-arvoa on siksi alennettu kyseisissä käyttötarkoituksissa 60 milligrammasta 30 milligrammaan kilogrammassa elintarviketta tai elintarvikesimulanttia. Muissa käyttötarkoituksissa siirtymän raja-arvo säilyy muuttumattomana.

| (4) | Lasipurkkien kansien tiivistämiseen käytettäville epoksoitua soijaöljyä sisältäville PVC-tiivisteille, jotka on saatettu kosketuksiin elintarvikkeiden kanssa ennen 19 päivää marraskuuta 2006, olisi säädettävä siirtymäaika. |
| --- | --- |

(4)

Lasipurkkien kansien tiivistämiseen käytettäville epoksoitua soijaöljyä sisältäville PVC-tiivisteille, jotka on saatettu kosketuksiin elintarvikkeiden kanssa ennen 19 päivää marraskuuta 2006, olisi säädettävä siirtymäaika.

| (5) | Edellisen johdosta direktiiviä 2002/72/EY olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(5)

Edellisen johdosta direktiiviä 2002/72/EY olisi muutettava vastaavasti.

| (6) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivin 2002/72/EY liitteet II, III, V ja VI tämän direktiivin liitteiden I–IV mukaisesti.

2 artikla

Direktiivin 2002/72/EY liitteessä III olevassa A jaksossa viitenumerolla 88640 merkittyä epoksoitua soijaöljyä sisältäviä PVC-tiivisteitä, joilla tiivistetään komission direktiivissä 91/321/ETY (3) määriteltyjä äidinmaidonkorvikkeita ja vieroitusvalmisteita tai komission direktiivissä 96/5/EY (4), määriteltyjä imeväisille ja pikkulapsille tarkoitettuja viljapohjaisia valmisruokia ja muita lastenruokia sisältävien ennen 19 päivää marraskuuta 2006 täytettyjen lasipurkkien kannet ja jotka ovat direktiivin 2002/72/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/19/EY, liitteessä III olevassa A jaksossa annettujen rajoitusten ja/tai eritelmien mukaisia, voidaan edelleen saattaa markkinoille sillä edellytyksellä, että kyseisissä tarvikkeissa ilmoitetaan täyttöpäivä.

Täyttöpäivä voidaan korvata muulla merkinnällä, mikäli merkinnästä voidaan tunnistaa täyttöpäivä. Täyttöpäivä on ilmoitettava pyynnöstä toimivaltaisille viranomaisille ja henkilöille, jotka panevat täytäntöön tämän direktiivin vaatimuksia.

Ensimmäistä ja toista alakohtaa sovelletaan rajoittamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/13/EY (5) vaatimusten soveltamista.

3 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on viimeistään 19 päivänä marraskuuta 2006 annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset. Niiden on toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko viipymättä.

Niiden on sovellettava kyseisiä säännöksiä siten, että

| a) | sallitaan tämän direktiivin mukaisten, elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin tarkoitettujen muovisten tarvikkeiden kauppa ja käyttö 19 päivästä marraskuuta 2006 alkaen; |
| --- | --- |

a)

sallitaan tämän direktiivin mukaisten, elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin tarkoitettujen muovisten tarvikkeiden kauppa ja käyttö 19 päivästä marraskuuta 2006 alkaen;

| b) | kielletään elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin tarkoitettujen sellaisten muovisten materiaalien ja tarvikkeiden valmistaminen ja tuonti yhteisöön, jotka eivät ole tämän direktiivin mukaisia, 19 päivästä marraskuuta 2007 alkaen. |
| --- | --- |

b)

kielletään elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin tarkoitettujen sellaisten muovisten materiaalien ja tarvikkeiden valmistaminen ja tuonti yhteisöön, jotka eivät ole tämän direktiivin mukaisia, 19 päivästä marraskuuta 2007 alkaen.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

4 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

5 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 18 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 338, 13.11.2004, s. 4.

1

(2)  EYVL L 220, 15.8.2002, s. 18. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/19/EY (EUVL L 71, 10.3.2004, s. 8).

2

(3)  EYVL L 175, 4.7.1991, s. 35. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2003/14/EY (EUVL L 41, 14.2.2003, s. 37).

3

(4)  EYVL L 49, 28.2.1996, s. 17. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2003/13/EY (EUVL L 41, 14.2.2003, s. 33).

4

(5)  EYVL L 109, 6.5.2000, s. 29. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2003/89/EY (EUVL L 308, 25.11.2003, s. 15).

5

---

LIITE I

Muutetaan direktiivin 2002/72/EY liite II seuraavasti:

| 1) | Korvataan yleisjohdannon 2 kohta seuraavasti:






  ”2. | Luettelo ei sisällä seuraavia aineita, vaikka niitä käytetään tarkoituksellisesti ja ne on sallittu:






  a) | hyväksyttyjen happojen, fenolien tai alkoholien alumiini-, ammonium-, kalsium-, rauta-, magnesium-, kalium-, natriumsuolat (mukaan lukien kaksoissuolat ja happamat suolat); luettelossa esiintyy kuitenkin nimiä, jotka sisältävät sanan happo, hapot, suola, suolat, jos vastaavaa vapaata happoa (happoja) ei ole mainittu; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Korvataan yleisjohdannon 2 kohta seuraavasti:

”2.

Luettelo ei sisällä seuraavia aineita, vaikka niitä käytetään tarkoituksellisesti ja ne on sallittu:

a)

hyväksyttyjen happojen, fenolien tai alkoholien alumiini-, ammonium-, kalsium-, rauta-, magnesium-, kalium-, natriumsuolat (mukaan lukien kaksoissuolat ja happamat suolat); luettelossa esiintyy kuitenkin nimiä, jotka sisältävät sanan happo, hapot, suola, suolat, jos vastaavaa vapaata happoa (happoja) ei ole mainittu;

| b) | hyväksyttyjen happojen, fenolien tai alkoholien sinkkisuolat (mukaan lukien kaksoissuolat ja happamat suolat); näihin suoloihin sovelletaan ryhmäkohtaista siirtymän raja-arvoa = 25 mg/kg (sinkkinä); sinkkiä koskevaa rajoitusta sovelletaan myös






  i) | luettelossa esiintyviin aineisiin, joiden nimet sisältävät sanan happo, hapot, suola, suolat, jos vastaavaa vapaata happoa (happoja) ei ole mainittu, |
| --- | --- | --- |

b)

hyväksyttyjen happojen, fenolien tai alkoholien sinkkisuolat (mukaan lukien kaksoissuolat ja happamat suolat); näihin suoloihin sovelletaan ryhmäkohtaista siirtymän raja-arvoa = 25 mg/kg (sinkkinä); sinkkiä koskevaa rajoitusta sovelletaan myös

i)

luettelossa esiintyviin aineisiin, joiden nimet sisältävät sanan happo, hapot, suola, suolat, jos vastaavaa vapaata happoa (happoja) ei ole mainittu,

| ii) | aineisiin, joihin viitataan liitteen VI huomautuksessa 38.” |
| --- | --- |

ii)

aineisiin, joihin viitataan liitteen VI huomautuksessa 38.”

| 2) | Muutetaan A jakso seuraavasti:






  a) | Sisällytetään taulukkoon seuraavat rivit numerojärjestyksessä:








  Viitenro | CAS-nro | Nimi | Rajoitukset ja/tai eritelmät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| ”11005 | 012542-30-2 | Akryylihapon disyklopentadienyyliesteri | QMA = 0,05 mg/6 dm2 |
| 11500 | 000103-11-7 | Akryylihapon 2-etyyliheksyyliesteri | SML = 0,05 mg/kg |
| 12786 | 000919-30-2 | 3-Aminopropyylitrietoksisilaani | 3-Aminopropyylitrietoksisilaanin uutettavan jäämäpitoisuuden on oltava alle 3 mg/kg täyteainetta. Käytetään ainoastaan epäorgaanisten täyteaineiden reaktiivisen pinnan käsittelyssä |
| 13317 | 132459-54-2 | N,N′Bis[4-(Etoksikarbonyyli)fenyyli]-1,4,5,8-naftaleenitetrakarboksidi-imidi | SML = 0,05 mg/kg. Puhtaus > 98,1 % (w/w). Käytetään ainoastaan komonomeerinä (enintään 4 %) polyestereissä (PET, PBT) |
| 14260 | 000502-44-3 | Kaprolaktoni | SML = 0,05 mg/kg (kaprolaktoni ja 6-hydroksiheksaanihappo yhteensä) |
| 16955 | 000096-49-1 | Etyleenikarbonaatti | Jäämäpitoisuus = 5 mg/kg hydrogeeliä, kun suhde on 1 kg elintarviketta / enintään 10 g hydrogeeliä. Hydrolysaatti sisältää etyleeniglykolia, jonka SML = 30 mg/kg |
| 21370 | 010595-80-9 | Metakryylihapon 2-sulfoetyyliesteri | QMA = ND (DL = 0,02 mg/6 dm2) |
| 22210 | 000098-83-9 | Alfa-metyylistyreeni | SML = 0,05 mg/kg |
| 22932 | 001187-93-5 | Perfluorimetyyliperfluorivinyylieetteri | SML = 0,05 mg/kg. Käytetään ainoastaan tarttumista estäviin pinnoitteisiin |
| 24903 | 068425-17-2 | Siirapit, hydrolysoitu tärkkelys, hydrattu | Liitteessä V mainittujen eritelmien mukaisesti |
| 25540 | 000528-44-9 | Trimellitiinihappo | SML(T) = 5 mg/kg (35) |
| 25550 | 000552-30-7 | Trimellitiinihappoanhydridi | SML(T) = 5 mg/kg (35) (laskettuna trimellitiinihapoksi)” |

2)

Muutetaan A jakso seuraavasti:

a)

Sisällytetään taulukkoon seuraavat rivit numerojärjestyksessä:

Viitenro

CAS-nro

Nimi

Rajoitukset ja/tai eritelmät

(1)

(2)

(3)

(4)

”11005

012542-30-2

Akryylihapon disyklopentadienyyliesteri

QMA = 0,05 mg/6 dm2

11500

000103-11-7

Akryylihapon 2-etyyliheksyyliesteri

SML = 0,05 mg/kg

12786

000919-30-2

3-Aminopropyylitrietoksisilaani

3-Aminopropyylitrietoksisilaanin uutettavan jäämäpitoisuuden on oltava alle 3 mg/kg täyteainetta. Käytetään ainoastaan epäorgaanisten täyteaineiden reaktiivisen pinnan käsittelyssä

13317

132459-54-2

N,N′Bis[4-(Etoksikarbonyyli)fenyyli]-1,4,5,8-naftaleenitetrakarboksidi-imidi

SML = 0,05 mg/kg. Puhtaus > 98,1 % (w/w). Käytetään ainoastaan komonomeerinä (enintään 4 %) polyestereissä (PET, PBT)

14260

000502-44-3

Kaprolaktoni

SML = 0,05 mg/kg (kaprolaktoni ja 6-hydroksiheksaanihappo yhteensä)

16955

000096-49-1

Etyleenikarbonaatti

Jäämäpitoisuus = 5 mg/kg hydrogeeliä, kun suhde on 1 kg elintarviketta / enintään 10 g hydrogeeliä. Hydrolysaatti sisältää etyleeniglykolia, jonka SML = 30 mg/kg

21370

010595-80-9

Metakryylihapon 2-sulfoetyyliesteri

QMA = ND (DL = 0,02 mg/6 dm2)

22210

000098-83-9

Alfa-metyylistyreeni

SML = 0,05 mg/kg

22932

001187-93-5

Perfluorimetyyliperfluorivinyylieetteri

SML = 0,05 mg/kg. Käytetään ainoastaan tarttumista estäviin pinnoitteisiin

24903

068425-17-2

Siirapit, hydrolysoitu tärkkelys, hydrattu

Liitteessä V mainittujen eritelmien mukaisesti

25540

000528-44-9

Trimellitiinihappo

SML(T) = 5 mg/kg (35)

25550

000552-30-7

Trimellitiinihappoanhydridi

SML(T) = 5 mg/kg (35) (laskettuna trimellitiinihapoksi)”

| b) | Korvataan seuraavilta riveiltä sarakkeiden ”CAS-nro” ja ”Rajoitukset ja/tai eritelmät” sisällöt seuraavasti:








  Viitenro | CAS-nro | Nimi | Rajoitukset ja/tai eritelmät |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| ”10690 | 000079-10-7 | Akryylihappo | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 10750 | 002495-35-4 | Akryylihapon bentsyyliesteri | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 10780 | 000141-32-2 | Akryylihapon n-butyyliesteri | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 10810 | 002998-08-5 | Akryylihapon sec-butyyliesteri | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 10840 | 001663-39-4 | Akryylihapon tert-butyyliesteri | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11470 | 000140-88-5 | Akryylihapon etyyliesteri | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11590 | 000106-63-8 | Akryylihapon isobutyyliesteri | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11680 | 000689-12-3 | Akryylihapon isopropyyliesteri | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11710 | 000096-33-3 | Akryylihapon metyyliesteri | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11830 | 000818-61-1 | Akryylihapon etyleeniglykolin monoesteri | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11890 | 002499-59-4 | Akryylihapon n-oktyyliesteri | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11980 | 000925-60-0 | Akryylihapon propyyliesteri | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 13720 | 000110-63-4 | 1,4-Butaanidioli | SML(T) = 5 mg/kg (24) |
| 20020 | 000079-41-4 | Metakryylihappo | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20080 | 002495-37-6 | Metakryylihapon bentsyyliesteri | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20110 | 000097-88-1 | Metakryylihapon butyyliesteri | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20140 | 002998-18-7 | Metakryylihapon sec-butyyliesteri | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20170 | 000585-07-9 | Metakryylihapon tert-butyyliesteri | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20890 | 000097-63-2 | Metakryylihapon etyyliesteri | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21010 | 000097-86-9 | Metakryylihapon isobutyyliesteri | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21100 | 004655-34-9 | Metakryylihapon isopropyyliesteri | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21130 | 000080-62-6 | Metakryylihapon metyyliesteri | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21190 | 000868-77-9 | Metakryylihapon etyleeniglykolimonoesteri | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21280 | 002177-70-0 | Metakryylihapon fenyyliesteri | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21340 | 002210-28-8 | Metakryylihapon propyyliesteri | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21460 | 000760-93-0 | Metakryylihappoanhydridi | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 24190 | 008050-09-7 | Rosiinipuu | Ks. rosiini (viitenro 24100)” |

b)

Korvataan seuraavilta riveiltä sarakkeiden ”CAS-nro” ja ”Rajoitukset ja/tai eritelmät” sisällöt seuraavasti:

Viitenro

CAS-nro

Nimi

Rajoitukset ja/tai eritelmät

(1)

(2)

(3)

(4)

”10690

000079-10-7

Akryylihappo

SML(T) = 6 mg/kg (36)

10750

002495-35-4

Akryylihapon bentsyyliesteri

SML(T) = 6 mg/kg (36)

10780

000141-32-2

Akryylihapon n-butyyliesteri

SML(T) = 6 mg/kg (36)

10810

002998-08-5

Akryylihapon sec-butyyliesteri

SML(T) = 6 mg/kg (36)

10840

001663-39-4

Akryylihapon tert-butyyliesteri

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11470

000140-88-5

Akryylihapon etyyliesteri

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11590

000106-63-8

Akryylihapon isobutyyliesteri

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11680

000689-12-3

Akryylihapon isopropyyliesteri

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11710

000096-33-3

Akryylihapon metyyliesteri

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11830

000818-61-1

Akryylihapon etyleeniglykolin monoesteri

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11890

002499-59-4

Akryylihapon n-oktyyliesteri

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11980

000925-60-0

Akryylihapon propyyliesteri

SML(T) = 6 mg/kg (36)

13720

000110-63-4

1,4-Butaanidioli

SML(T) = 5 mg/kg (24)

20020

000079-41-4

Metakryylihappo

SML(T) = 6 mg/kg (37)

20080

002495-37-6

Metakryylihapon bentsyyliesteri

SML(T) = 6 mg/kg (37)

20110

000097-88-1

Metakryylihapon butyyliesteri

SML(T) = 6 mg/kg (37)

20140

002998-18-7

Metakryylihapon sec-butyyliesteri

SML(T) = 6 mg/kg (37)

20170

000585-07-9

Metakryylihapon tert-butyyliesteri

SML(T) = 6 mg/kg (37)

20890

000097-63-2

Metakryylihapon etyyliesteri

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21010

000097-86-9

Metakryylihapon isobutyyliesteri

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21100

004655-34-9

Metakryylihapon isopropyyliesteri

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21130

000080-62-6

Metakryylihapon metyyliesteri

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21190

000868-77-9

Metakryylihapon etyleeniglykolimonoesteri

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21280

002177-70-0

Metakryylihapon fenyyliesteri

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21340

002210-28-8

Metakryylihapon propyyliesteri

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21460

000760-93-0

Metakryylihappoanhydridi

SML(T) = 6 mg/kg (37)

24190

008050-09-7

Rosiinipuu

Ks. rosiini (viitenro 24100)”

| c) | Poistetaan seuraava rivi:








  Viitenro | CAS-nro | Nimi | Rajoitukset ja/tai eritelmät |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| ”11000 | 050976-02-8 | Akryylihappo, disyklopentadienyyliesteri | QMA = 0,05 mg/6 dm2” |

c)

Poistetaan seuraava rivi:

Viitenro

CAS-nro

Nimi

Rajoitukset ja/tai eritelmät

(1)

(2)

(3)

(4)

”11000

050976-02-8

Akryylihappo, disyklopentadienyyliesteri

QMA = 0,05 mg/6 dm2”

| 3) | Poistetaan B jaksosta seuraavat rivit:








  Viitenro | CAS-nro | Nimi | Rajoitukset ja/tai eritelmät |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| ”11500 | 000103-11-7 | Akryylihappo, 2-etyyliheksyyliesteri | |
| 14260 | 000502-44-3 | Kaprolaktoni | |
| 21370 | 010595-80-9 | Metakryylihappo, 2-sulfoetyyliesteri | |
| 22210 | 000098-83-9 | Alfa-metyylistyreeni | |
| 25540 | 000528-44-9 | Trimellitiinihappo | QM(T) = 5 mg/kg valmiissa tuotteessa |
| 25550 | 000552-30-7 | Trimellitiinihappoanhydridi | QM(T) = 5 mg/kg valmiissa tuotteessa (laskettuna trimellitiinihapoksi)” |

3)

Poistetaan B jaksosta seuraavat rivit:

Viitenro

CAS-nro

Nimi

Rajoitukset ja/tai eritelmät

(1)

(2)

(3)

(4)

”11500

000103-11-7

Akryylihappo, 2-etyyliheksyyliesteri

14260

000502-44-3

Kaprolaktoni

21370

010595-80-9

Metakryylihappo, 2-sulfoetyyliesteri

22210

000098-83-9

Alfa-metyylistyreeni

25540

000528-44-9

Trimellitiinihappo

QM(T) = 5 mg/kg valmiissa tuotteessa

25550

000552-30-7

Trimellitiinihappoanhydridi

QM(T) = 5 mg/kg valmiissa tuotteessa (laskettuna trimellitiinihapoksi)”

---

LIITE II

Muutetaan direktiivin 2002/72/EY liite III seuraavasti:

| 1) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:






  ”2. | Luettelo ei sisällä seuraavia aineita, vaikka niitä käytetään tarkoituksellisesti ja ne on sallittu:






  a) | hyväksyttyjen happojen, fenolien tai alkoholien alumiini-, ammonium-, kalsium-, rauta-, magnesium-, kalium-, natriumsuolat (mukaan lukien kaksoissuolat ja happamat suolat); luettelossa esiintyy kuitenkin nimiä, jotka sisältävät sanan happo, hapot, suola, suolat, jos vastaavaa vapaata happoa (happoja) ei ole mainittu; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.

Luettelo ei sisällä seuraavia aineita, vaikka niitä käytetään tarkoituksellisesti ja ne on sallittu:

a)

hyväksyttyjen happojen, fenolien tai alkoholien alumiini-, ammonium-, kalsium-, rauta-, magnesium-, kalium-, natriumsuolat (mukaan lukien kaksoissuolat ja happamat suolat); luettelossa esiintyy kuitenkin nimiä, jotka sisältävät sanan happo, hapot, suola, suolat, jos vastaavaa vapaata happoa (happoja) ei ole mainittu;

| b) | hyväksyttyjen happojen, fenolien tai alkoholien sinkkisuolat (mukaan lukien kaksoissuolat ja happamat suolat); näihin suoloihin sovelletaan ryhmäkohtaista siirtymän raja-arvoa = 25 mg/kg (sinkkinä); sinkkiä koskevaa rajoitusta sovelletaan myös






  i) | luettelossa esiintyviin aineisiin, joiden nimet sisältävät sanan happo, hapot, suola, suolat, jos vastaavaa vapaata happoa (happoja) ei ole mainittu, |
| --- | --- | --- |

b)

hyväksyttyjen happojen, fenolien tai alkoholien sinkkisuolat (mukaan lukien kaksoissuolat ja happamat suolat); näihin suoloihin sovelletaan ryhmäkohtaista siirtymän raja-arvoa = 25 mg/kg (sinkkinä); sinkkiä koskevaa rajoitusta sovelletaan myös

i)

luettelossa esiintyviin aineisiin, joiden nimet sisältävät sanan happo, hapot, suola, suolat, jos vastaavaa vapaata happoa (happoja) ei ole mainittu,

| ii) | aineisiin, joihin viitataan liitteen VI huomautuksessa 38.” |
| --- | --- |

ii)

aineisiin, joihin viitataan liitteen VI huomautuksessa 38.”

| 2) | Muutetaan A jakso seuraavasti:






  a) | Sisällytetään taulukkoon seuraavat rivit numerojärjestyksessä:








  Viitenro | CAS-nro | Nimi | Rajoitukset ja/tai eritelmät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| ”30340 | 330198-91-9 | 12-(Asetoksi)steariinihapon 2,3-bis(asetoksi)propyyliesteri | |
| 30401 | — | Rasvahappojen asetyloidut mono- ja diglyseridit | |
| 31542 | 174254-23-0 | Akryylihapon metyyliesteri, telomeeri 1-dodekaanitiolin kanssa, C16–C18-alkyyliesterit | QM = 0,5 % (w/w) valmiissa tuotteessa |
| 43480 | 064365-11-3 | Puuhiili, aktivoitu | Liitteessä V olevassa B jaksossa mainittujen eritelmien mukaisesti |
| 62245 | 012751-22-3 | Rautafosfidi | Ainoastaan PET-muovien polymeerejä ja kopolymeerejä varten |
| 64990 | 025736-61-2 | Maleiinihappoanhydridistyreeni, kopolymeeri, natriumsuola | Liitteessä V mainittujen eritelmien mukaisesti |
| 66905 | 000872-50-4 | N-Metyylipyrrolidoni | |
| 66930 | 068554-70-1 | Metyylisilseskvioksaani | Jäämämonomeeri metyylisilseskvioksaanissa: < 1 mg metyylitrimetoksisilaania/1 kg metyylisilseskvioktaania |
| 67155 | — | 4-(2-Bentsoksatsolyyli)-4′-(5-metyyli-2-bentsoksatsolyyli)stilbeenin, 4,4′-bis(2-bentsoksatsolyyli)stilbeenin ja 4,4′-bis(5-metyyli-2-bentsoksatsolyyli)stilbeenin seos | Enintään 0,05 % w/w (käytetyn aineen määrä/valmisteen määrä). Liitteessä V mainittujen eritelmien mukaisesti |
| 76415 | 019455-79-9 | Pimeliinihappo, kalsiumsuola | |
| 76815 | — | Adipiinihapon polyesteri glyserolin tai pentaerytritolin kanssa, esterit parillisten suoraketjuisten C12–C22-rasvahappojen kanssa | Liitteessä V mainittujen eritelmien mukaisesti |
| 76845 | 031831-53-5 | 1,4-Butaanidiolin polyesteri kaprolaktonin kanssa | Liitteessä V mainittujen eritelmien mukaisesti |
| 77370 | 070142-34-6 | Polyetyleeniglykoli-30-dipolyhydroksistearaatti | |
| 79600 | 009046-01-9 | Polyetyleeniglykolitridekyylieetterifosfaatti | SML = 5 mg/kg. Ainoastaan niitä tarvikkeita varten, joiden on tarkoitettu olevan kosketuksissa vesipitoisten elintarvikkeiden kanssa. Liitteessä V mainittujen eritelmien mukaisesti |
| 80000 | 009002-88-4 | Polyetyleenivaha | |
| 81060 | 009003-07-0 | Polypropyleenivaha” | |

2)

Muutetaan A jakso seuraavasti:

a)

Sisällytetään taulukkoon seuraavat rivit numerojärjestyksessä:

Viitenro

CAS-nro

Nimi

Rajoitukset ja/tai eritelmät

(1)

(2)

(3)

(4)

”30340

330198-91-9

12-(Asetoksi)steariinihapon 2,3-bis(asetoksi)propyyliesteri

30401

—

Rasvahappojen asetyloidut mono- ja diglyseridit

31542

174254-23-0

Akryylihapon metyyliesteri, telomeeri 1-dodekaanitiolin kanssa, C16–C18-alkyyliesterit

QM = 0,5 % (w/w) valmiissa tuotteessa

43480

064365-11-3

Puuhiili, aktivoitu

Liitteessä V olevassa B jaksossa mainittujen eritelmien mukaisesti

62245

012751-22-3

Rautafosfidi

Ainoastaan PET-muovien polymeerejä ja kopolymeerejä varten

64990

025736-61-2

Maleiinihappoanhydridistyreeni, kopolymeeri, natriumsuola

Liitteessä V mainittujen eritelmien mukaisesti

66905

000872-50-4

N-Metyylipyrrolidoni

66930

068554-70-1

Metyylisilseskvioksaani

Jäämämonomeeri metyylisilseskvioksaanissa: < 1 mg metyylitrimetoksisilaania/1 kg metyylisilseskvioktaania

67155

—

4-(2-Bentsoksatsolyyli)-4′-(5-metyyli-2-bentsoksatsolyyli)stilbeenin, 4,4′-bis(2-bentsoksatsolyyli)stilbeenin ja 4,4′-bis(5-metyyli-2-bentsoksatsolyyli)stilbeenin seos

Enintään 0,05 % w/w (käytetyn aineen määrä/valmisteen määrä). Liitteessä V mainittujen eritelmien mukaisesti

76415

019455-79-9

Pimeliinihappo, kalsiumsuola

76815

—

Adipiinihapon polyesteri glyserolin tai pentaerytritolin kanssa, esterit parillisten suoraketjuisten C12–C22-rasvahappojen kanssa

Liitteessä V mainittujen eritelmien mukaisesti

76845

031831-53-5

1,4-Butaanidiolin polyesteri kaprolaktonin kanssa

Liitteessä V mainittujen eritelmien mukaisesti

77370

070142-34-6

Polyetyleeniglykoli-30-dipolyhydroksistearaatti

79600

009046-01-9

Polyetyleeniglykolitridekyylieetterifosfaatti

SML = 5 mg/kg. Ainoastaan niitä tarvikkeita varten, joiden on tarkoitettu olevan kosketuksissa vesipitoisten elintarvikkeiden kanssa. Liitteessä V mainittujen eritelmien mukaisesti

80000

009002-88-4

Polyetyleenivaha

81060

009003-07-0

Polypropyleenivaha”

| b) | Korvataan seuraavilta riveiltä sarakkeiden ”Nimi” ja ”Rajoitukset ja/tai eritelmät” sisällöt seuraavasti:








  Viitenro | CAS-nro | Nimi | Rajoitukset ja/tai eritelmät |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| ”30080 | 004180-12-5 | Etikkahappo, kuparisuola | SML(T) = 5 mg/kg kg (7) (laskettuna kupariksi) |
| 35760 | 001309-64-4 | Antimonitrioksidi | SML = 0,04 mg/kg (39) (laskettuna antimoniksi) |
| 40580 | 000110-63-4 | 1,4-Butaanidioli | SML(T) = 5 mg/kg (24) |
| 42320 | 007492-68-4 | Hiilihappo, kuparisuola | SML(T) = 5 mg/kg (7) (laskettuna kupariksi) |
| 45195 | 007787-70-4 | Kuparibromidi | SML(T) = 5 mg/kg (7) (laskettuna kupariksi) |
| 45200 | 001335-23-5 | Kuparijodidi | SML(T) = 5 mg/kg (7) (laskettuna kupariksi) |
| 53610 | 054453-03-1 | Etyleenidiamiinitetraetikkahappo, kuparisuola | SML(T) = 5 mg/kg (7) (laskettuna kupariksi) |
| 81515 | 087189-25-1 | Poly(sinkkiglyserolaatti) | SML(T) = 25 mg/kg (38) (sinkkinä) |
| 81760 | — | Messingistä, pronssista, kuparista, ruostumattomasta teräksestä, tinasta ja kupari-, tina- ja rautaseoksista saadut jauheet, lastut tai kuidut | SML(T) = 5 mg/kg (7) (laskettuna kupariksi) |
| 88640 | 008013-07-08 | Soijaöljy, epoksoitu | SML = 60 mg/kg. Sellaisten PVC-tiivisteiden osalta, joilla tiivistetään komission direktiivissä 91/321/ETY määriteltyjä äidinmaidonkorvikkeita ja vieroitusvalmisteita tai direktiivissä 96/5/EY määriteltyjä imeväisille ja pikkulapsille tarkoitettuja viljapohjaisia valmisruokia ja muita lastenruokia sisältävien lasipurkkien kannet, SML alennetaan 30 mg:aan/kg |
| 89200 | 007617-31-4 | Steariinihappo, kuparisuola | SML(T) = 5 mg/kg (7) (laskettuna kupariksi) |
| 92030 | 010124-44-4 | Rikkihappo, kuparisuola | SML(T) = 5 mg/kg (7) (laskettuna kupariksi) |
| 96190 | 020427-58-1 | Sinkkihydroksidi | SML(T) = 25 mg/kg (38) (sinkkinä) |
| 96240 | 001314-13-2 | Sinkkioksidi | SML(T) = 25 mg/kg (38) (sinkkinä) |
| 96320 | 001314-98-3 | Sinkkisulfidi | SML(T) = 25 mg/kg (38) (sinkkinä)” |

b)

Korvataan seuraavilta riveiltä sarakkeiden ”Nimi” ja ”Rajoitukset ja/tai eritelmät” sisällöt seuraavasti:

Viitenro

CAS-nro

Nimi

Rajoitukset ja/tai eritelmät

(1)

(2)

(3)

(4)

”30080

004180-12-5

Etikkahappo, kuparisuola

SML(T) = 5 mg/kg kg (7) (laskettuna kupariksi)

35760

001309-64-4

Antimonitrioksidi

SML = 0,04 mg/kg (39) (laskettuna antimoniksi)

40580

000110-63-4

1,4-Butaanidioli

SML(T) = 5 mg/kg (24)

42320

007492-68-4

Hiilihappo, kuparisuola

SML(T) = 5 mg/kg (7) (laskettuna kupariksi)

45195

007787-70-4

Kuparibromidi

SML(T) = 5 mg/kg (7) (laskettuna kupariksi)

45200

001335-23-5

Kuparijodidi

SML(T) = 5 mg/kg (7) (laskettuna kupariksi)

53610

054453-03-1

Etyleenidiamiinitetraetikkahappo, kuparisuola

SML(T) = 5 mg/kg (7) (laskettuna kupariksi)

81515

087189-25-1

Poly(sinkkiglyserolaatti)

SML(T) = 25 mg/kg (38) (sinkkinä)

81760

—

Messingistä, pronssista, kuparista, ruostumattomasta teräksestä, tinasta ja kupari-, tina- ja rautaseoksista saadut jauheet, lastut tai kuidut

SML(T) = 5 mg/kg (7) (laskettuna kupariksi)

88640

008013-07-08

Soijaöljy, epoksoitu

SML = 60 mg/kg. Sellaisten PVC-tiivisteiden osalta, joilla tiivistetään komission direktiivissä 91/321/ETY määriteltyjä äidinmaidonkorvikkeita ja vieroitusvalmisteita tai direktiivissä 96/5/EY määriteltyjä imeväisille ja pikkulapsille tarkoitettuja viljapohjaisia valmisruokia ja muita lastenruokia sisältävien lasipurkkien kannet, SML alennetaan 30 mg:aan/kg

89200

007617-31-4

Steariinihappo, kuparisuola

SML(T) = 5 mg/kg (7) (laskettuna kupariksi)

92030

010124-44-4

Rikkihappo, kuparisuola

SML(T) = 5 mg/kg (7) (laskettuna kupariksi)

96190

020427-58-1

Sinkkihydroksidi

SML(T) = 25 mg/kg (38) (sinkkinä)

96240

001314-13-2

Sinkkioksidi

SML(T) = 25 mg/kg (38) (sinkkinä)

96320

001314-98-3

Sinkkisulfidi

SML(T) = 25 mg/kg (38) (sinkkinä)”

| c) | Poistetaan seuraavat rivit:








  Viitenro | CAS-nro | Nimi | Rajoitukset ja/tai eritelmät |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| ”30400 | — | Asetyloidut glyseridit | |
| 38320 | 005242-49-9 | 4-(2-bentsoksatsolyyli)-4′-(5-metyyli-2-bentsoksatsolyyli)stilbeeni | Liitteessä V mainittujen eritelmien mukaisesti” |

c)

Poistetaan seuraavat rivit:

Viitenro

CAS-nro

Nimi

Rajoitukset ja/tai eritelmät

(1)

(2)

(3)

(4)

”30400

—

Asetyloidut glyseridit

38320

005242-49-9

4-(2-bentsoksatsolyyli)-4′-(5-metyyli-2-bentsoksatsolyyli)stilbeeni

Liitteessä V mainittujen eritelmien mukaisesti”

| 3) | Muutetaan B jakso seuraavasti:






  a) | Lisätään taulukkoon seuraavat rivit numerojärjestyksessä:








  Viitenro | CAS-nro | Nimi | Rajoitukset ja/tai eritelmät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| ”31500 | 025134-51-4 | Akryylihapon ja akryylihappo-2-etyyliheksyyliesterin kopolymeeri | SML(T) = 6 mg/kg (36) (laskettuna akryylihapoksi) ja SML = 0,05 mg/kg (laskettuna akryylihappo-2-etyyliheksyyliesteriksi) |
| 38505 | 351870-33-2 | Cis-Endo-bisyklo[2.2.1]heptaani-2,3-dikarboksyylihappo, dinatriumsuola | SML = 5 mg/kg. Ei saa käyttää happamien elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvan polyetyleenin kanssa. Puhtaus ≥ 96 % |
| 38940 | 110675-26-8 | 2,4-bis(Dodekyylitiometyyli)-6-metyylifenoli | SML(T) = 5 mg/kg (40) |
| 49595 | 057583-35-4 | Dimetyylitina- bis(etyyliheksyylimerkaptoasetaatti | SML(T) = 0,18 mg/kg (16) (laskettuna tinaksi) |
| 63940 | 008062-15-5 | Lignosulfonihappo | SML = 0,24 mg/kg ja käytetään ainoastaan dispergointiaineena muovidispersioissa |
| 66350 | 085209-93-4 | 2,2′-Metyleenibis(4,6-di-tert-butyylifenyyli)litiumfosfaatti | SML = 5 mg/kg ja SML(T) = 0,6 (8) (litiumiksi laskettuna) |
| 67515 | 057583-34-3 | Monometyylitina-tris(etyyliheksyyli merkaptoasetaatti) | SML(T) = 0,18 mg/kg (16) (laskettuna tinaksi) |
| 69160 | 014666-94-5 | Öljyhappo, kobolttisuola | SML(T) = 0,05 mg/kg (14) (koboltiksi laskettuna) |
| 76681 | — | Polysyklopentadieeni, hydrattu | SML = 5 mg/kg (1) |
| 85950 | 037296-97-2 | Piihappo, magnesiumnatriumfluoridisuola | SML = 0,15 mg/kg (laskettuna fluoridiksi). Käytetään ainoastaan sellaisten monikerrosmateriaalien kerroksissa, jotka eivät joudu suoraan kosketuksiin elintarvikkeiden kanssa |
| 95265 | 227099-60-7 | 1,3,5-tris(4-Bentsoyylifenyyli) bentseeni | SML = 0,05 mg/kg” |

3)

Muutetaan B jakso seuraavasti:

a)

Lisätään taulukkoon seuraavat rivit numerojärjestyksessä:

Viitenro

CAS-nro

Nimi

Rajoitukset ja/tai eritelmät

(1)

(2)

(3)

(4)

”31500

025134-51-4

Akryylihapon ja akryylihappo-2-etyyliheksyyliesterin kopolymeeri

SML(T) = 6 mg/kg (36) (laskettuna akryylihapoksi) ja SML = 0,05 mg/kg (laskettuna akryylihappo-2-etyyliheksyyliesteriksi)

38505

351870-33-2

Cis-Endo-bisyklo[2.2.1]heptaani-2,3-dikarboksyylihappo, dinatriumsuola

SML = 5 mg/kg. Ei saa käyttää happamien elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvan polyetyleenin kanssa. Puhtaus ≥ 96 %

38940

110675-26-8

2,4-bis(Dodekyylitiometyyli)-6-metyylifenoli

SML(T) = 5 mg/kg (40)

49595

057583-35-4

Dimetyylitina- bis(etyyliheksyylimerkaptoasetaatti

SML(T) = 0,18 mg/kg (16) (laskettuna tinaksi)

63940

008062-15-5

Lignosulfonihappo

SML = 0,24 mg/kg ja käytetään ainoastaan dispergointiaineena muovidispersioissa

66350

085209-93-4

2,2′-Metyleenibis(4,6-di-tert-butyylifenyyli)litiumfosfaatti

SML = 5 mg/kg ja SML(T) = 0,6 (8) (litiumiksi laskettuna)

67515

057583-34-3

Monometyylitina-tris(etyyliheksyyli merkaptoasetaatti)

SML(T) = 0,18 mg/kg (16) (laskettuna tinaksi)

69160

014666-94-5

Öljyhappo, kobolttisuola

SML(T) = 0,05 mg/kg (14) (koboltiksi laskettuna)

76681

—

Polysyklopentadieeni, hydrattu

SML = 5 mg/kg (1)

85950

037296-97-2

Piihappo, magnesiumnatriumfluoridisuola

SML = 0,15 mg/kg (laskettuna fluoridiksi). Käytetään ainoastaan sellaisten monikerrosmateriaalien kerroksissa, jotka eivät joudu suoraan kosketuksiin elintarvikkeiden kanssa

95265

227099-60-7

1,3,5-tris(4-Bentsoyylifenyyli) bentseeni

SML = 0,05 mg/kg”

| b) | Korvataan seuraavilta riveiltä sarakkeiden ”Nimi” ja ”Rajoitukset ja/tai eritelmät” sisällöt seuraavasti:








  Viitenro | CAS-nro | Nimi | Rajoitukset ja/tai eritelmät |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| ”40020 | 110553-27-0 | 2,4-bis(Oktyylitiometyyli)-6-metyylifenoli | SML(T) = 5 mg/kg (40) |
| 50160 | — | Di-n-Oktyylitina-bis(n-alkyyli(C10–C16)merkaptoasetaatti) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi) |
| 50240 | 010039-33-5 | Di-n-Oktyylitina-bis(2-etyyliheksyylimaleaatti) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi) |
| 50320 | 015571-58-1 | Di-n-Oktyylitina-bis(2-etyyliheksyylimerkaptoasetaatti) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi) |
| 50360 | — | Di-n-Oktyylitina-bis(etyylimaleaatti) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi) |
| 50400 | 033568-99-9 | Di-n-Oktyylitina-bis(iso-oktyylimaleaatti) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi) |
| 50480 | 026401-97-8 | Di-n-Oktyylitina-bis(iso-oktyylimerkaptoasetaatti) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi) |
| 50560 | — | Di-n-Oktyylitina-1,4-butaanidioli-bis(merkaptoasetaatti) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi) |
| 50640 | 003648-18-8 | Di-n-Oktyylitinadilauraatti | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi) |
| 50720 | 015571-60-5 | Di-n-Oktyylitinadimaleaatti | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi) |
| 50800 | — | Di-n-Oktyylitinadimaleaatti, esteröity | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi) |
| 50880 | — | Di-n-Oktyylitinadimaleaatti, polymeerit (n = 2–4) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi) |
| 50960 | 069226-44-4 | Di-n-Oktyylitina-etyleeniglykoli-bis(merkaptoasetaatti) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi) |
| 51040 | 015535-79-2 | Di-n-Oktyylitinamerkaptoasetaatti | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi) |
| 51120 | — | Di-n-Oktyylitina-tiobentsoaatti-2-etyyliheksyylimerkaptoasetaatti | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi) |
| 67180 | — | Ftaalihappo-n-dekyyli-n-oktyyliesterin (50 paino-%), ftaalihappo-di-n-dekyyliesterin (25 paino-%) ja ftaalihappo-di-n-oktyyliesterin (25 paino-%) seos | SML = 5 mg/kg (1)” |

b)

Korvataan seuraavilta riveiltä sarakkeiden ”Nimi” ja ”Rajoitukset ja/tai eritelmät” sisällöt seuraavasti:

Viitenro

CAS-nro

Nimi

Rajoitukset ja/tai eritelmät

(1)

(2)

(3)

(4)

”40020

110553-27-0

2,4-bis(Oktyylitiometyyli)-6-metyylifenoli

SML(T) = 5 mg/kg (40)

50160

—

Di-n-Oktyylitina-bis(n-alkyyli(C10–C16)merkaptoasetaatti)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi)

50240

010039-33-5

Di-n-Oktyylitina-bis(2-etyyliheksyylimaleaatti)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi)

50320

015571-58-1

Di-n-Oktyylitina-bis(2-etyyliheksyylimerkaptoasetaatti)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi)

50360

—

Di-n-Oktyylitina-bis(etyylimaleaatti)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi)

50400

033568-99-9

Di-n-Oktyylitina-bis(iso-oktyylimaleaatti)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi)

50480

026401-97-8

Di-n-Oktyylitina-bis(iso-oktyylimerkaptoasetaatti)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi)

50560

—

Di-n-Oktyylitina-1,4-butaanidioli-bis(merkaptoasetaatti)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi)

50640

003648-18-8

Di-n-Oktyylitinadilauraatti

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi)

50720

015571-60-5

Di-n-Oktyylitinadimaleaatti

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi)

50800

—

Di-n-Oktyylitinadimaleaatti, esteröity

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi)

50880

—

Di-n-Oktyylitinadimaleaatti, polymeerit (n = 2–4)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi)

50960

069226-44-4

Di-n-Oktyylitina-etyleeniglykoli-bis(merkaptoasetaatti)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi)

51040

015535-79-2

Di-n-Oktyylitinamerkaptoasetaatti

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi)

51120

—

Di-n-Oktyylitina-tiobentsoaatti-2-etyyliheksyylimerkaptoasetaatti

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (laskettuna tinaksi)

67180

—

Ftaalihappo-n-dekyyli-n-oktyyliesterin (50 paino-%), ftaalihappo-di-n-dekyyliesterin (25 paino-%) ja ftaalihappo-di-n-oktyyliesterin (25 paino-%) seos

SML = 5 mg/kg (1)”

| c) | Poistetaan seuraava rivi:








  Viitenro | CAS-nro | Nimi | Rajoitukset ja/tai eritelmät |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| ”76680 | 068132-00-3 | Polysyklopentadieeni, hydrattu | SML = 5 mg/kg (1)” |

c)

Poistetaan seuraava rivi:

Viitenro

CAS-nro

Nimi

Rajoitukset ja/tai eritelmät

(1)

(2)

(3)

(4)

”76680

068132-00-3

Polysyklopentadieeni, hydrattu

SML = 5 mg/kg (1)”

---

LIITE III

Lisätään liitteessä V olevaan B jaksoon numerojärjestyksessä seuraavat rivit:

| Viitenro | MUUT ERITELMÄT |
| --- | --- |
| ”24903 | Tärkkelyssiirapit, hydrolysoitu, hydrattu
  Maltitolisiirappia E 965 (ii) koskevien puhtausvaatimusten mukaisesti (komission direktiivi 95/31/EY (EYVL L 178, 28.7.1995, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/46/EY (EYVL L 114, 21.4.2004, s. 15)) |
| 43480 | Puuhiili, aktivoitu
  Käytetään ainoastaan PET-muovissa, enintään 10 mg/kg polymeeriä. Samat puhtausvaatimukset kuin kasviperäisellä lääkehiilellä (E 153), jonka puhtausvaatimuksista säädetään komission direktiivissä 95/45/EY ((EYVL L 226, 22.9.1995, s. 1). Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/47/EY (EUVL L 113, 20.4.2004, s. 24)), lukuun ottamatta tuhkapitoisuutta, joka voi olla 10 % (w/w) |
| 64990 | Maleiinihappoanhydridi-styreeni, kopolymeeri, natriumsuola
  MW-jae < 1 000 alle 0,05 % (w/w) |
| 67155 | 4-(2-Bentsoksatsolyyli)-4'-(5-metyyli-2-bentsoksatsolyyli)stilbeenin, 4,4'-bis(2-bentsoksatsolyyli)stilbeenin ja 4,4'-bis(5-metyyli-2-bentsoksatsolyyli)stilbeenin seos
  Valmistusprosessista saatu seos, jossa komponenttien suhde on tyypillinen eli (58–62 %): (23–27 %):(13–17 %) |
| 76845 | 1,4-Butaanidiolin polyesteri kaprolaktonin kanssa
  MW-jae < 1 000 alle 0,05 % (w/w) |
| 76815 | Adipiinihapon polyesteri glyserolin tai pentaerytritolin kanssa, esterit parillisten suoraketjuisten C12–C22-rasvahappojen kanssa
  MW-jae < 1 000 alle 5 % (w/w) |
| 79600 | Polyetyleeniglykolitridekyylieetterifosfaatti
  Polyetyleeniglykoli(EO ≤ 11)tridekyylieetterifosfaatti (mono- ja dialkyyliesteri), jonka polyetyleeniglykoli(EO ≤ 11)tridekyylieetteripitoisuus on enintään 10 %” |

Viitenro

MUUT ERITELMÄT

”24903

Tärkkelyssiirapit, hydrolysoitu, hydrattu

Maltitolisiirappia E 965 (ii) koskevien puhtausvaatimusten mukaisesti (komission direktiivi 95/31/EY (EYVL L 178, 28.7.1995, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/46/EY (EYVL L 114, 21.4.2004, s. 15))

43480

Puuhiili, aktivoitu

Käytetään ainoastaan PET-muovissa, enintään 10 mg/kg polymeeriä. Samat puhtausvaatimukset kuin kasviperäisellä lääkehiilellä (E 153), jonka puhtausvaatimuksista säädetään komission direktiivissä 95/45/EY ((EYVL L 226, 22.9.1995, s. 1). Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/47/EY (EUVL L 113, 20.4.2004, s. 24)), lukuun ottamatta tuhkapitoisuutta, joka voi olla 10 % (w/w)

64990

Maleiinihappoanhydridi-styreeni, kopolymeeri, natriumsuola

MW-jae < 1 000 alle 0,05 % (w/w)

67155

4-(2-Bentsoksatsolyyli)-4'-(5-metyyli-2-bentsoksatsolyyli)stilbeenin, 4,4'-bis(2-bentsoksatsolyyli)stilbeenin ja 4,4'-bis(5-metyyli-2-bentsoksatsolyyli)stilbeenin seos

Valmistusprosessista saatu seos, jossa komponenttien suhde on tyypillinen eli (58–62 %): (23–27 %):(13–17 %)

76845

1,4-Butaanidiolin polyesteri kaprolaktonin kanssa

MW-jae < 1 000 alle 0,05 % (w/w)

76815

Adipiinihapon polyesteri glyserolin tai pentaerytritolin kanssa, esterit parillisten suoraketjuisten C12–C22-rasvahappojen kanssa

MW-jae < 1 000 alle 5 % (w/w)

79600

Polyetyleeniglykolitridekyylieetterifosfaatti

Polyetyleeniglykoli(EO ≤ 11)tridekyylieetterifosfaatti (mono- ja dialkyyliesteri), jonka polyetyleeniglykoli(EO ≤ 11)tridekyylieetteripitoisuus on enintään 10 %”

---

LIITE IV

Muutetaan liite VI seuraavasti:

| 1) | Korvataan huomautukset (8), (14) ja (16) seuraavasti:






  ”(8) | Tässä yhteydessä SML(T) tarkoittaa, että viitenumeromaininnoilla 38000, 42400, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 ja 95725 merkittyjen aineiden yhteenlaskettu siirtymä ei saa ylittää rajoituksessa mainittua pitoisuutta. |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan huomautukset (8), (14) ja (16) seuraavasti:

”(8)

Tässä yhteydessä SML(T) tarkoittaa, että viitenumeromaininnoilla 38000, 42400, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 ja 95725 merkittyjen aineiden yhteenlaskettu siirtymä ei saa ylittää rajoituksessa mainittua pitoisuutta.

| (14) | Tässä yhteydessä SML(T) tarkoittaa, että viitenumeromaininnoilla 44960, 68078, 69160, 82020 ja 89170 merkittyjen aineiden yhteenlaskettu siirtymä ei saa ylittää rajoituksessa mainittua pitoisuutta. |
| --- | --- |

(14)

Tässä yhteydessä SML(T) tarkoittaa, että viitenumeromaininnoilla 44960, 68078, 69160, 82020 ja 89170 merkittyjen aineiden yhteenlaskettu siirtymä ei saa ylittää rajoituksessa mainittua pitoisuutta.

| (16) | Tässä yhteydessä SML(T) tarkoittaa, että viitenumeromaininnoilla 49595, 49600, 67520, 67515 ja 83599 merkittyjen aineiden yhteenlaskettu siirtymä ei saa ylittää rajoituksessa mainittua pitoisuutta.” |
| --- | --- |

(16)

Tässä yhteydessä SML(T) tarkoittaa, että viitenumeromaininnoilla 49595, 49600, 67520, 67515 ja 83599 merkittyjen aineiden yhteenlaskettu siirtymä ei saa ylittää rajoituksessa mainittua pitoisuutta.”

| 2) | Lisätään seuraavat huomautukset:






  ”(35) | Tässä yhteydessä SML(T) tarkoittaa, että viitenumeromaininnoilla 25540 ja 25550 merkittyjen aineiden yhteenlaskettu siirtymä ei saa ylittää rajoituksessa mainittua pitoisuutta. |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään seuraavat huomautukset:

”(35)

Tässä yhteydessä SML(T) tarkoittaa, että viitenumeromaininnoilla 25540 ja 25550 merkittyjen aineiden yhteenlaskettu siirtymä ei saa ylittää rajoituksessa mainittua pitoisuutta.

| (36) | Tässä yhteydessä SML(T) tarkoittaa, että viitenumeromaininnoilla 10690, 10750, 10780, 10810, 10840, 11470, 11590, 11680, 11710, 11830, 11890, 11980 ja 31500 merkittyjen aineiden yhteenlaskettu siirtymä ei saa ylittää rajoituksessa mainittua pitoisuutta. |
| --- | --- |

(36)

Tässä yhteydessä SML(T) tarkoittaa, että viitenumeromaininnoilla 10690, 10750, 10780, 10810, 10840, 11470, 11590, 11680, 11710, 11830, 11890, 11980 ja 31500 merkittyjen aineiden yhteenlaskettu siirtymä ei saa ylittää rajoituksessa mainittua pitoisuutta.

| (37) | Tässä yhteydessä SML(T) tarkoittaa, että viitenumeromaininnoilla 20020, 20080, 20110, 20140, 20170, 20890, 21010, 21100, 21130, 21190, 21280, 21340 ja 21460 merkittyjen aineiden yhteenlaskettu siirtymä ei saa ylittää rajoituksessa mainittua pitoisuutta. |
| --- | --- |

(37)

Tässä yhteydessä SML(T) tarkoittaa, että viitenumeromaininnoilla 20020, 20080, 20110, 20140, 20170, 20890, 21010, 21100, 21130, 21190, 21280, 21340 ja 21460 merkittyjen aineiden yhteenlaskettu siirtymä ei saa ylittää rajoituksessa mainittua pitoisuutta.

| (38) | Tässä yhteydessä SML(T) tarkoittaa, ettei viitenumeromaininnoilla 81515, 96190, 96240 ja 96320 merkittyjen aineiden eikä hyväksyttyjen happojen, fenolien ja alkoholien suolojen (mukaan luettuina kaksoissuolat ja happamat suolat) yhteenlaskettu siirtymä saa ylittää rajoituksessa mainittua pitoisuutta. Sinkkiä koskevaa rajoitusta sovelletaan myös luettelossa esiintyviin nimiin, jotka sisältävät sanan happo, hapot, suola, suolat, jos vastaavaa vapaata happoa (happoja) ei ole mainittu. |
| --- | --- |

(38)

Tässä yhteydessä SML(T) tarkoittaa, ettei viitenumeromaininnoilla 81515, 96190, 96240 ja 96320 merkittyjen aineiden eikä hyväksyttyjen happojen, fenolien ja alkoholien suolojen (mukaan luettuina kaksoissuolat ja happamat suolat) yhteenlaskettu siirtymä saa ylittää rajoituksessa mainittua pitoisuutta. Sinkkiä koskevaa rajoitusta sovelletaan myös luettelossa esiintyviin nimiin, jotka sisältävät sanan happo, hapot, suola, suolat, jos vastaavaa vapaata happoa (happoja) ei ole mainittu.

| (39) | Siirtymän raja-arvo saattaa ylittyä hyvin korkeissa lämpötiloissa. |
| --- | --- |

(39)

Siirtymän raja-arvo saattaa ylittyä hyvin korkeissa lämpötiloissa.

| (40) | Tässä yhteydessä SML(T) tarkoittaa, että viitenumeromaininnoilla 38940 ja 40020 merkittyjen aineiden yhteenlaskettu siirtymä ei saa ylittää rajoituksessa mainittua pitoisuutta.” |
| --- | --- |

(40)

Tässä yhteydessä SML(T) tarkoittaa, että viitenumeromaininnoilla 38940 ja 40020 merkittyjen aineiden yhteenlaskettu siirtymä ei saa ylittää rajoituksessa mainittua pitoisuutta.”

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

| 19.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 302/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 302/46

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 14 päivänä marraskuuta 2005,

oliiviöljyä ja syötäväksi tarkoitettuja oliiveja koskevan, vuoden 2005 kansainvälisen sopimuksen tekemisestä

(2005/800/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan yhdessä sen 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto valtuutti komission 25 päivänä marraskuuta 2003 neuvottelemaan yhteisön puolesta vuonna 1986 tehdyn oliiviöljyä ja syötäviksi tarkoitettuja oliiveja koskevan kansainvälisen sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna ja jatkettuna vuonna 1993 ja viimeksi jatkettuna vuonna 2004, tarkistuksesta. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto valtuutti komission 25 päivänä marraskuuta 2003 neuvottelemaan yhteisön puolesta vuonna 1986 tehdyn oliiviöljyä ja syötäviksi tarkoitettuja oliiveja koskevan kansainvälisen sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna ja jatkettuna vuonna 1993 ja viimeksi jatkettuna vuonna 2004, tarkistuksesta.

| (2) | Vuonna 1986 tehdyn oliiviöljyä ja syötäviksi tarkoitettuja oliiveja koskevan kansainvälisen sopimuksen jatkosopimuksesta neuvotteleva YK:n konferenssi hyväksyi uuden oliiviöljyä ja syötäväksi tarkoitettuja oliiveja koskevan kansainvälisen sopimuksen 29 päivänä huhtikuuta 2005. |
| --- | --- |

(2)

Vuonna 1986 tehdyn oliiviöljyä ja syötäviksi tarkoitettuja oliiveja koskevan kansainvälisen sopimuksen jatkosopimuksesta neuvotteleva YK:n konferenssi hyväksyi uuden oliiviöljyä ja syötäväksi tarkoitettuja oliiveja koskevan kansainvälisen sopimuksen 29 päivänä huhtikuuta 2005.

| (3) | Oliiviöljyä ja syötäväksi tarkoitettuja oliiveja koskevalla vuoden 2005 kansainvälisellä sopimuksella edistetään kansainvälistä yhteistyötä, myötävaikutetaan näiden tuotteiden markkinoiden kehitykseen ja vakauteen sekä osallistutaan yhteisön kauppa- ja maatalouspolitiikan toteuttamiseen. |
| --- | --- |

(3)

Oliiviöljyä ja syötäväksi tarkoitettuja oliiveja koskevalla vuoden 2005 kansainvälisellä sopimuksella edistetään kansainvälistä yhteistyötä, myötävaikutetaan näiden tuotteiden markkinoiden kehitykseen ja vakauteen sekä osallistutaan yhteisön kauppa- ja maatalouspolitiikan toteuttamiseen.

| (4) | Sen vuoksi on yhteisön edun mukaista hyväksyä vuoden 2005 sopimus, |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi on yhteisön edun mukaista hyväksyä vuoden 2005 sopimus,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Hyväksytään Euroopan yhteisön puolesta oliiviöljyä ja syötäväksi tarkoitettuja oliiveja koskeva vuoden 2005 kansainvälinen sopimus.

Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa sopimus osoitukseksi siitä, että yhteisö katsoo sopimuksen sitovan sitä sopimuksen 39 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti (1).

Tehty Brysselissä 14 päivänä marraskuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

T. JOWELL

---

(1)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

1

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

---

YK:N KAUPPA- JA KEHITYSKONFERENSSI (UNCTAD)

OLIIVIÖLJYÄ JA SYÖTÄVÄKSI TARKOITETTUJA OLIIVEJA KOSKEVA VUODEN 2005 KANSAINVÄLINEN SOPIMUS

Image

YHDISTYNEET KANSAKUNNAT

Geneve, 2005

N.B.

YK:n asiakirjojen tunnukset on muodostettu suuraakkosin ja numeroin. Kun tällainen tunnus esiintyy, se tarkoittaa viittausta YK:n asiakirjaan.

TD/OLIVE OIL.10/6

TÄMÄN SOPIMUKSEN SOPIMUSPUOLET, jotka

KOROSTAVAT, että oliivinviljely on olennaisen tärkeää miljoonille sellaisille perheille ja niiden elintasolle, jotka ovat riippuvaisia toimenpiteistä, joita toteutetaan oliivituotteiden kulutuksen ylläpitämiseksi ja lisäämiseksi sekä maailmantalouden edistämiseksi näiden tuotteiden osalta,

OTTAVAT HUOMIOON, että oliivipuu on maaperän jatkuvan hoitamisen ja säilyttämisen kannalta välttämätön monivuotinen kasvi, jonka avulla voidaan hyödyntää maa-aloja, joilla muut viljelykasvit eivät menesty; lisäksi oliivipuu reagoi laajaperäisestikin viljelynä hyvin kaikkiin kasvunparannustoimiin,

PALAUTTAVAT MIELEEN, että oliiviöljy ja syötäväksi tarkoitetut oliivit ovat olennaisia perushyödykkeitä niillä alueilla, joilla oliivia viljellään; ne ovat myös yksi Välimeren ruokavalion ja viime aikoina muidenkin ruokavalioiden kulmakivistä,

OTTAVAT HUOMIOON, että oliivintuotanto on epäsäännöllistä, mistä seuraa erityisiä vaikeuksia, jotka voivat haitata vakavasti tuottajien ja kuluttajien etuja sekä vaarantaa yleisen talouskehityspolitiikan oliivinviljelyalueella sijaitsevissa maissa,

KOROSTAVAT tässä suhteessa oliivintuotannon erittäin suurta merkitystä useiden maiden taloudelle,

PALAUTTAVAT MIELEEN, että toimenpiteet, joita toteutetaan oliivien viljelyyn ja oliivituotemarkkinoihin liittyvät tunnusomaiset seikat huomioon ottaen, ylittävät kansallisen vaikutusalan, ja että kansainvälinen toiminta on välttämätöntä,

KATSOVAT, että on välttämätöntä jatkaa niiden aiempien sopimusten, joita on tehty vuoden 1956 sopimuksesta alkaen vuoden 1986 sopimukseen, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 1993, mukaisesti aloitettua toimintaa ja kehittää sitä, ja että alalla tapahtuneiden muutosten vuoksi on tarpeen tehdä uusi ajantasaistettu sopimus,

OTTAVAT HUOMIOON Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin yhdennessätoista kokouksessa hyväksytyn São Paulon konsensuksen,

OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:

I LUKU

Yleiset tavoitteet

1 artikla

Yleiset tavoitteet

Tämän sopimuksen yleiset tavoitteet ovat seuraavat:

| 1) | Kansainvälisen teknisen yhteistyön alalla:






  — | kansainvälisen yhteistyön suosiminen maailman oliivinviljelyn integroidun ja kestävän kehityksen edistämiseksi koko maailmassa, |
| --- | --- | --- |

1)

Kansainvälisen teknisen yhteistyön alalla:

—

kansainvälisen yhteistyön suosiminen maailman oliivinviljelyn integroidun ja kestävän kehityksen edistämiseksi koko maailmassa,

| — | oliiviöljyjen, oliivin puristemassaöljyjen ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien tuotantoa, teollistamista, varastointia ja markkinointia koskevien politiikkojen yhteensovittamisen edistäminen, |
| --- | --- |

—

oliiviöljyjen, oliivin puristemassaöljyjen ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien tuotantoa, teollistamista, varastointia ja markkinointia koskevien politiikkojen yhteensovittamisen edistäminen,

| — | tutkimuksen ja kehittämisen sekä teknologian siirron ja koulutustoiminnan edistäminen oliivituotealoilla pyrkimyksenä muun muassa oliivinviljelyn ja oliivituotealan uudenaikaistaminen ja tuotannon laadun parantaminen, |
| --- | --- |

—

tutkimuksen ja kehittämisen sekä teknologian siirron ja koulutustoiminnan edistäminen oliivituotealoilla pyrkimyksenä muun muassa oliivinviljelyn ja oliivituotealan uudenaikaistaminen ja tuotannon laadun parantaminen,

| — | perustan luominen oliiviöljyjen, oliivin puristemassaöljyjen ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien kansainvälisessä kaupassa toteutettavalle kansainväliselle yhteistyölle pyrkimyksenä synnyttää oliivituotealan eri sidosryhmien edustajien välille yhteyksiä yhteistyötä varten vastaavien kansainvälisten sopimusten mukaisesti, |
| --- | --- |

—

perustan luominen oliiviöljyjen, oliivin puristemassaöljyjen ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien kansainvälisessä kaupassa toteutettavalle kansainväliselle yhteistyölle pyrkimyksenä synnyttää oliivituotealan eri sidosryhmien edustajien välille yhteyksiä yhteistyötä varten vastaavien kansainvälisten sopimusten mukaisesti,

| — | tuotteiden laadun parantamiseksi ja esilletuomiseksi toteutettujen pyrkimysten edistäminen, |
| --- | --- |

—

tuotteiden laadun parantamiseksi ja esilletuomiseksi toteutettujen pyrkimysten edistäminen,

| — | oliivinviljelyn ja ympäristön välisen vuorovaikutuksen parantamiseksi toteutettujen pyrkimysten edistäminen erityisesti ympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi, |
| --- | --- |

—

oliivinviljelyn ja ympäristön välisen vuorovaikutuksen parantamiseksi toteutettujen pyrkimysten edistäminen erityisesti ympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi,

| — | oliivipuusta saatujen tuotteiden kokonaisvaltaisen hyödyntämisen tutkiminen ja edistäminen, |
| --- | --- |

—

oliivipuusta saatujen tuotteiden kokonaisvaltaisen hyödyntämisen tutkiminen ja edistäminen,

| — | toimenpiteiden toteuttaminen oliivipuiden geenilähteiden säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

—

toimenpiteiden toteuttaminen oliivipuiden geenilähteiden säilyttämiseksi.

| 2) | Oliivituotteiden kansainvälisen kaupan säätelyn alalla:






  — | yhteistyön toteuttaminen fysikaalis-kemiallisten ja aistinvaraisten testien alalla oliivituotteiden koostumusta ja laatuominaisuuksia koskevan tiedon kartuttamiseksi pyrkimyksenä sellaisten kansainvälisten standardien laatiminen, jotka mahdollistavat:






  — | tuotteiden laadunvalvonnan, |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Oliivituotteiden kansainvälisen kaupan säätelyn alalla:

—

yhteistyön toteuttaminen fysikaalis-kemiallisten ja aistinvaraisten testien alalla oliivituotteiden koostumusta ja laatuominaisuuksia koskevan tiedon kartuttamiseksi pyrkimyksenä sellaisten kansainvälisten standardien laatiminen, jotka mahdollistavat:

—

tuotteiden laadunvalvonnan,

| — | oikeudenmukaisen kaupan, |
| --- | --- |

—

oikeudenmukaisen kaupan,

| — | kuluttajan oikeuksien suojaamisen, |
| --- | --- |

—

kuluttajan oikeuksien suojaamisen,

| — | vilpillisten menettelyjen ehkäisemisen; |
| --- | --- |

—

vilpillisten menettelyjen ehkäisemisen;

| — | sellaisten toimien tutkimisen ja soveltamisen helpottaminen, joiden tarkoituksena on kansallisten ja kansainvälisten lainsäädäntöjen yhdenmukaistaminen erityisesti oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien kaupan pitämisen osalta, |
| --- | --- |

—

sellaisten toimien tutkimisen ja soveltamisen helpottaminen, joiden tarkoituksena on kansallisten ja kansainvälisten lainsäädäntöjen yhdenmukaistaminen erityisesti oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien kaupan pitämisen osalta,

| — | jäsenten hyväksymien maantieteellisten merkintöjen määritelmää koskevien kriteerien yhdenmukaistamisen edistäminen tällaisten merkintöjen suojaamiseksi kansainvälisesti, |
| --- | --- |

—

jäsenten hyväksymien maantieteellisten merkintöjen määritelmää koskevien kriteerien yhdenmukaistamisen edistäminen tällaisten merkintöjen suojaamiseksi kansainvälisesti,

| — | perustan luominen kansainväliselle yhteistyölle vilpillisten menettelyjen ehkäisemiseksi syötäväksi tarkoitettujen oliivituotteiden kansainvälisessä kaupassa luomalla oliivituotealan eri sidosryhmien edustajien välille läheiset yhteistyösuhteet. |
| --- | --- |

—

perustan luominen kansainväliselle yhteistyölle vilpillisten menettelyjen ehkäisemiseksi syötäväksi tarkoitettujen oliivituotteiden kansainvälisessä kaupassa luomalla oliivituotealan eri sidosryhmien edustajien välille läheiset yhteistyösuhteet.

| 3) | Oliivista saatujen tuotteiden kansainvälisen kaupan laajentamisen ja kyseisten tuotteiden menekinedistämisen alalla:






  — | sellaisten toimien edistäminen, joilla pyritään kaikin kansainvälisen oliivineuvoston käytettävissä olevin keinoin laajentamaan sopusointuisesti ja kestävällä tavalla maailmantaloutta oliivituotteiden osalta tuotannon, kulutuksen ja kansainvälisen kaupan aloilla ottaen huomioon näiden väliset suhteet, |
| --- | --- | --- |

3)

Oliivista saatujen tuotteiden kansainvälisen kaupan laajentamisen ja kyseisten tuotteiden menekinedistämisen alalla:

—

sellaisten toimien edistäminen, joilla pyritään kaikin kansainvälisen oliivineuvoston käytettävissä olevin keinoin laajentamaan sopusointuisesti ja kestävällä tavalla maailmantaloutta oliivituotteiden osalta tuotannon, kulutuksen ja kansainvälisen kaupan aloilla ottaen huomioon näiden väliset suhteet,

| — | tuotannon ja kulutuksen tasapainottamiseksi toteutettavien toimenpiteiden tutkimisen ja soveltamisen edistäminen sekä markkinoiden avoimuuden lisäämiseksi tarkoitettujen tiedotus- ja konsultointimenettelyjen käyttöönoton helpottaminen, |
| --- | --- |

—

tuotannon ja kulutuksen tasapainottamiseksi toteutettavien toimenpiteiden tutkimisen ja soveltamisen edistäminen sekä markkinoiden avoimuuden lisäämiseksi tarkoitettujen tiedotus- ja konsultointimenettelyjen käyttöönoton helpottaminen,

| — | oliivituotteiden kansainvälisen kaupan laajentamiseksi tarkoitettujen toimenpiteiden sekä oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien kulutuksen kehittämiseen soveltuvien toimenpiteiden toteuttaminen, |
| --- | --- |

—

oliivituotteiden kansainvälisen kaupan laajentamiseksi tarkoitettujen toimenpiteiden sekä oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien kulutuksen kehittämiseen soveltuvien toimenpiteiden toteuttaminen,

| — | oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien ravitsemuksellisia, terapeuttisia ja muita ominaisuuksia koskevaa tietämystä edistävien toimien toteuttaminen, |
| --- | --- |

—

oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien ravitsemuksellisia, terapeuttisia ja muita ominaisuuksia koskevaa tietämystä edistävien toimien toteuttaminen,

| — | kansainvälisen oliivineuvoston roolin säilyttäminen ja vahvistaminen kaikkien alan toimijoiden kohtauspaikkana sekä dokumentaatio- ja tietokeskuksena oliivipuiden ja niistä saatavien tuotteiden alalla. |
| --- | --- |

—

kansainvälisen oliivineuvoston roolin säilyttäminen ja vahvistaminen kaikkien alan toimijoiden kohtauspaikkana sekä dokumentaatio- ja tietokeskuksena oliivipuiden ja niistä saatavien tuotteiden alalla.

II LUKU

Määritelmät

2 artikla

Määritelmät

Tätä sopimusta sovellettaessa:

| 1) | ’kansainvälisellä oliivineuvostolla’ tarkoitetaan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kansainvälistä organisaatiota, joka on perustettu tämän sopimuksen määräysten soveltamista varten; |
| --- | --- |

1)

’kansainvälisellä oliivineuvostolla’ tarkoitetaan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kansainvälistä organisaatiota, joka on perustettu tämän sopimuksen määräysten soveltamista varten;

| 2) | ’jäsenneuvostolla’ tarkoitetaan kansainvälisen oliivineuvoston päätöksentekoelintä; |
| --- | --- |

2)

’jäsenneuvostolla’ tarkoitetaan kansainvälisen oliivineuvoston päätöksentekoelintä;

| 3) | ’sopimuspuolella’ tarkoitetaan tämän sopimuksen sopimuspuolta; |
| --- | --- |

3)

’sopimuspuolella’ tarkoitetaan tämän sopimuksen sopimuspuolta;

| 4) | ’oliiviöljyllä’ tarkoitetaan yksinomaan oliivipuun hedelmistä saatavia öljyjä, lukuun ottamatta liuottimilla uuttamalla tai uudelleen esteröimällä valmistettavia öljyjä sekä kaikkia oliiviöljyn ja muiden öljyjen keskinäisiä seoksia; |
| --- | --- |

4)

’oliiviöljyllä’ tarkoitetaan yksinomaan oliivipuun hedelmistä saatavia öljyjä, lukuun ottamatta liuottimilla uuttamalla tai uudelleen esteröimällä valmistettavia öljyjä sekä kaikkia oliiviöljyn ja muiden öljyjen keskinäisiä seoksia;

| 5) | ’syötäväksi tarkoitetuilla oliiveilla’ tarkoitetaan viljellyn oliivipuun sellaisten lajikkeiden, jotka on valittu sen vuoksi, että ne tuottavat erityisen hyvin säilöttäväksi soveltuvia oliiveja, terveitä hedelmiä, jotka on käsitelty tai jalostettu asianmukaisella tavalla ja tarjottu kaupankäyntiin ja loppukulutukseen; |
| --- | --- |

5)

’syötäväksi tarkoitetuilla oliiveilla’ tarkoitetaan viljellyn oliivipuun sellaisten lajikkeiden, jotka on valittu sen vuoksi, että ne tuottavat erityisen hyvin säilöttäväksi soveltuvia oliiveja, terveitä hedelmiä, jotka on käsitelty tai jalostettu asianmukaisella tavalla ja tarjottu kaupankäyntiin ja loppukulutukseen;

| 6) | ’oliivituotteilla’ tarkoitetaan kaikkia syötäväksi soveltuvia oliivituotteita ja erityisesti oliiviöljyjä, oliivin puristemassaöljyjä ja syötäväksi tarkoitettuja oliiveja; |
| --- | --- |

6)

’oliivituotteilla’ tarkoitetaan kaikkia syötäväksi soveltuvia oliivituotteita ja erityisesti oliiviöljyjä, oliivin puristemassaöljyjä ja syötäväksi tarkoitettuja oliiveja;

| 7) | ’oliivinviljelyn sivutuotteilla’ tarkoitetaan erityisesti oliivipuiden leikkauksesta ja oliivituotteita tuottavasta teollisuudesta peräisin olevia tuotteita sekä alan tuotteiden vaihtoehtoisista käyttötavoista peräisin olevia tuotteita; |
| --- | --- |

7)

’oliivinviljelyn sivutuotteilla’ tarkoitetaan erityisesti oliivipuiden leikkauksesta ja oliivituotteita tuottavasta teollisuudesta peräisin olevia tuotteita sekä alan tuotteiden vaihtoehtoisista käyttötavoista peräisin olevia tuotteita;

| 8) | ’oliivin markkinointivuodella’ tarkoitetaan kunkin vuoden 1 päivän lokakuuta ja seuraavan vuoden 30 päivän syyskuuta välistä kautta. |
| --- | --- |

8)

’oliivin markkinointivuodella’ tarkoitetaan kunkin vuoden 1 päivän lokakuuta ja seuraavan vuoden 30 päivän syyskuuta välistä kautta.

ENSIMMÄINEN OSA

INSTITUTIONAALISET MÄÄRÄYKSET

III LUKU

Kansainvälinen oliivineuvosto

I jakso

Perustaminen, elimet, tehtävät, erioikeudet ja vapaudet

3 artikla

Kansainvälisen oliivineuvoston perustaminen, kotipaikka ja rakenne

1.   Kansainvälinen oliivineuvosto toimii seuraavien elinten kautta:

| — | puheenjohtaja, |
| --- | --- |

—

puheenjohtaja,

| — | jäsenneuvosto ja tapauksen mukaan komiteat ja alakomiteat, |
| --- | --- |

—

jäsenneuvosto ja tapauksen mukaan komiteat ja alakomiteat,

| — | toimeenpaneva sihteeristö, |
| --- | --- |

—

toimeenpaneva sihteeristö,

II–V jaksossa vahvistettujen määräysten mukaisesti.

2.   Kansainvälisen oliivineuvoston kotipaikka on Madrid, Espanja, jollei jäsenneuvosto toisin päätä.

4 artikla

Jäsenten edustus kansainvälisessä oliivineuvostossa

1.   Kukin jäsen nimittää edustajansa kansainväliseen oliivineuvostoon.

2.   Kaikkien tässä sopimuksessa olevien viittausten ”hallitukseen” tai ”hallituksiin” katsotaan koskevan Euroopan yhteisöä ja kaikkia muita valtioidenvälisiä organisaatioita, joilla on toimivalta neuvotella, tehdä ja soveltaa kansainvälisiä, erityisesti perushyödykkeitä koskevia sopimuksia. Sen vuoksi kaikkien tässä sopimuksessa olevien viittausten allekirjoitukseen, ratifiointiin, tunnustamiseen, hyväksymiseen, väliaikaista soveltamista koskevaan ilmoitukseen tai liittymiseen katsotaan Euroopan yhteisön tai tällaisten valtioidenvälisten organisaatioiden osalta koskevan myös Euroopan yhteisön tai tällaisten valtioidenvälisten organisaatioiden suorittamaa allekirjoittamista, ratifioimista, tunnustamista, hyväksymistä, väliaikaista soveltamista koskevaa ilmoitusta tai liittymistä.

5 artikla

Erioikeudet ja vapaudet

1.   Kansainvälinen oliivineuvosto on kansainvälinen oikeushenkilö. Se voi erityisesti tehdä sopimuksia, hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteätä omaisuutta ja esiintyä kantajana tai vastaajana oikeudenkäynneissä. Sillä ei ole valtuuksia ottaa lainaa.

2.   Kansainvälisellä oliivineuvostolla on tässä sopimuksessa sille uskottujen tehtävien hoitamiseen tarvittava oikeuskelpoisuus kunkin jäsenen alueella ja siltä osin kuin jäsenen lainsäädäntö sallii.

3.   Kansainvälisen oliivineuvoston moitteettoman toiminnan varmistamiseksi kansainvälisen oliivineuvoston kuten myös sen toimeenpanevan johtajan, johtavien virkamiesten, muun henkilöstön, toimeenpanevan sihteeristön ja asiantuntijoiden sekä jäsenten valtuuskuntien asemaan, erioikeuksiin ja vapauksiin Espanjan alueella sovelletaan kotipaikkasopimusta.

4.   Sen valtion hallitus, jonka alueella kansainvälisen oliivineuvoston kotipaikka on, vapauttaa kansainvälisen oliivineuvoston henkilöstölleen maksamat tulot sekä kansainvälisen oliivineuvoston omaisuuden, tulot ja muun varallisuuden veroista siinä määrin kuin kyseisen valtion lainsäädäntö sen sallii.

5.   Kansainvälinen oliivineuvosto voi tehdä yhden tai useamman jäsenen kanssa sopimuksia erioikeuksista ja vapauksista, jotka voivat olla tarpeen tämän sopimuksen moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi.

II jakso

Jäsenneuvosto

6 artikla

Kokoonpano ja tehtävät

1.   Jäsenneuvostoon kuuluu yksi edustaja kustakin jäsenestä. Lisäksi jäsen voi nimittää edustajalleen yhden tai useamman varaedustajan ja yhden tai useamman neuvonantajan.

2.   Jäsenneuvosto on kansainvälisen oliivineuvoston pääasiallinen päätöksentekoelin. Sillä on täysi toimivalta kaikkiin tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittaviin tehtäviin sekä velvollisuus toteuttaa ne tai valvoa niiden toteuttamista. Jäsenneuvoston tehtävänä on kaikkien tässä sopimuksessa määrättyjen tai tarkoitettujen päätösten tai ehdotusten tekeminen sekä suositusten antaminen, jollei toimivaltaa tai tehtäviä ole nimenomaisesti uskottu toimeenpanevalle sihteeristölle tai toimeenpanevalle johtajalle.

Tätä sopimusta edeltäneen kansainvälisen sopimuksen (1) mukaisesti tehtyjä päätöksiä tai ehdotuksia ja annettuja suosituksia, jotka ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantullessa, sovelletaan edelleen, jolleivät ne ole ristiriidassa tämän sopimuksen kanssa tai jollei jäsenneuvosto kumoa niitä.

3.   Jäsenneuvosto vahvistaa tämän sopimuksen määräyksiä noudattaen:

| a) | työjärjestyksen; |
| --- | --- |

a)

työjärjestyksen;

| b) | henkilöstösäännöt, joissa otetaan huomioon samanlaisten valtioidenvälisten organisaatioiden virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt; |
| --- | --- |

b)

henkilöstösäännöt, joissa otetaan huomioon samanlaisten valtioidenvälisten organisaatioiden virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt;

| c) | organisaatiokaavion. |
| --- | --- |

c)

organisaatiokaavion.

4.   Voidakseen antaa ja tehdä asianmukaisiksi katsomiaan suosituksia ja ehdotuksia 1 artiklassa vahvistettujen yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi jäsenneuvosto tekee tai teettää tutkimuksia ja muita töitä, jotka voivat liittyä muun muassa yksityiskohtaisten tietojen keräämiseen erilaisista oliivinviljelyä ja oliivituotteita koskevista toimista. Kaikkien näiden tutkimusten ja töiden on katettava mahdollisimman monta maata tai maaryhmää, ja niissä on otettava huomioon kyseisten maiden yleiset, sosiaaliset ja taloudelliset olot.

Jäsenten on ilmoitettava jäsenneuvostolle sen vahvistamaa menettelyä noudattaen päätelmistään, jotka ne ovat tehneet tämän sopimuksen soveltamisesta johtuvia suosituksia ja ehdotuksia tutkittuaan.

5.   Jäsenneuvosto julkaisee toiminnastaan ja tämän sopimuksen soveltamisesta vuosikertomuksen.

6.   Jäsenneuvosto laatii, viimeistelee ja julkaisee hyödyllisiksi ja tarpeellisiksi katsomansa kertomukset, tutkimukset ja muut asiakirjat kansainvälisen oliivineuvoston virallisilla kielillä ja pitää ajan tasalla asiakirjat, joita se tarvitsee täyttääkseen sille tässä sopimuksessa määrätyt tehtävät.

7 artikla

Jäsenneuvoston kokoukset

1.   Jäsenneuvosto kokoontuu kansainvälisen oliivineuvoston kotipaikassa, jollei jäsenneuvosto toisin päätä. Jos jäsenneuvosto päättää jonkin jäsenensä pyynnöstä kokoontua muualla kuin kotipaikassaan, pyynnön esittänyt jäsen maksaa tästä kansainvälisen oliivineuvoston talousarviolle aiheutuvat ylimääräiset kustannukset suhteessa kustannuksiin, jotka aiheutuisivat kokouksen pitämisestä kotipaikassa.

2.   Jäsenneuvosto kokoontuu sääntömääräiseen kokoukseen vähintään kerran vuodessa syksyllä.

Jäsen voi antaa toisen jäsenen edustajalle valtuuden edustaa sen etuja ja oikeuden osallistua jäsenneuvoston päätöksiin yhdessä tai useammassa kokouksessa. Tätä koskeva valtakirja on toimitettava jäsenneuvostolle hyväksyntää varten.

Jäsenen edustaja voi edustaa ainoastaan yhden toisen jäsenen etuja ja käyttää vain yhden toisen jäsenen oikeutta osallistua neuvoston päätöksiin.

3.   Jäsenneuvoston puheenjohtajalla on vapaa harkintavalta kutsua jäsenneuvosto koolle milloin tahansa. Puheenjohtaja voi kutsua jäsenneuvoston koolle myös useiden jäsenten pyynnöstä tai yhden jäsenen pyynnöstä, jos tällä on vähintään kahden muun jäsenen tuki.

4.   Jäsenneuvoston valtuuskuntien kuluista vastaavat ne jäsenet, joita asia koskee.

5.   Kutsut tämän artiklan 2 kohdassa määrättyihin kokouksiin lähetetään vähintään kuusikymmentä päivää ennen kunkin kokouksen ensimmäisen istunnon päivämäärää. Kutsut tämän artiklan 3 kohdassa määrättyihin kokouksiin lähetetään vähintään kaksikymmentäyksi päivää ennen kunkin kokouksen ensimmäisen istunnon päivämäärää.

6.   Jäsenneuvoston kokouksen päätösvaltaisuus edellyttää niiden jäsenten enemmistön edustajien läsnäoloa, joilla on vähintään 90 prosenttia jäsenille myönnetyistä osallistumiskiintiöistä.

Jos päätösvaltaisuutta ei saavuteta, kokousta siirretään kahdellakymmenelläneljällä tunnilla, jolloin tarvittava päätösvaltaisuus edellyttää niiden jäsenten edustajien läsnäoloa, joilla on vähintään 85 prosenttia jäsenille myönnetyistä osallistumiskiintiöistä.

7.   Jäsenneuvoston kaikkiin kokouksiin tai osaan niistä voivat osallistua jäsenneuvoston etukäteissuostumuksella tarkkailijoina:

| a) | tämän sopimuksen 14 artiklassa tarkoitetut kansainväliset organisaatiot ja instituutiot; |
| --- | --- |

a)

tämän sopimuksen 14 artiklassa tarkoitetut kansainväliset organisaatiot ja instituutiot;

| b) | minkä tahansa jäsenen, Yhdistyneiden Kansakuntien tarkkailijajäsenen tai minkä tahansa tämän sopimuksen 14 artiklassa tarkoitetun organisaation, joka suunnittelee tämän sopimuksen sopimuspuoleksi ryhtymistä, hallitus, kokouskutsun lähettämispäivän ja kokouksen pitopäivän välisenä aikana pidetyn kirjallisen lausuntokierroksen jälkeen. |
| --- | --- |

b)

minkä tahansa jäsenen, Yhdistyneiden Kansakuntien tarkkailijajäsenen tai minkä tahansa tämän sopimuksen 14 artiklassa tarkoitetun organisaation, joka suunnittelee tämän sopimuksen sopimuspuoleksi ryhtymistä, hallitus, kokouskutsun lähettämispäivän ja kokouksen pitopäivän välisenä aikana pidetyn kirjallisen lausuntokierroksen jälkeen.

Tarkkailijat eivät saa käyttää puheenvuoroa jäsenneuvoston kokouksissa, jollei puheenjohtaja anna siihen lupaa.

8 artikla

Osallistumiskiintiöt

1.   Jäsenillä on yhteensä 1 000 osallistumiskiintiötä.

Osallistumiskiintiöt jaetaan jäsenten kesken suhteessa kunkin jäsenen lähdetietoihin seuraavaa kaavaa käyttäen:

q = p1 + e1 + p2 + e2

Kaavan muuttujat ovat tuhansina tonneina ilmaistuja keskiarvoja, eikä tämän kokonaisluvun ylittäviä 1 000 tonnin määriä oteta huomioon. Osallistumiskiintiöissä ei ole murto-osia.

| q | : | lähdetieto, jota käytetään osallistumiskiintiöiden laskemiseksi suhteellisesti; |
| --- | --- | --- |
| p1 | : | oliiviöljyn keskimääräinen tuotanto kuuden viimeksi kuluneen markkinointivuoden aikana; |
| e1 | : | oliiviöljyn keskimääräinen vienti niiden kuuden viimeksi kuluneen kalenterivuoden aikana, jotka vastaavat p1-arvon laskemiseksi huomioon otettujen oliivin markkinointivuosien päättymisvuosia; |
| p2 | : | syötäväksi tarkoitettujen oliivien keskimääräinen tuotanto kuuden viimeksi kuluneen markkinointivuoden aikana muunnettuna oliiviöljyekvivalentiksi soveltamalla 16 prosentin muuntokerrointa; |
| e2 | : | syötäväksi tarkoitettujen oliivien keskimääräinen vienti niiden kuuden viimeksi kuluneen kalenterivuoden aikana, jotka vastaavat p2-arvon laskemiseksi huomioon otettujen oliivin markkinointivuosien päättymisvuosia, muunnettuna oliiviöljyekvivalentiksi soveltamalla 16 prosentin muuntokerrointa. |

q

:

lähdetieto, jota käytetään osallistumiskiintiöiden laskemiseksi suhteellisesti;

p1

:

oliiviöljyn keskimääräinen tuotanto kuuden viimeksi kuluneen markkinointivuoden aikana;

e1

:

oliiviöljyn keskimääräinen vienti niiden kuuden viimeksi kuluneen kalenterivuoden aikana, jotka vastaavat p1-arvon laskemiseksi huomioon otettujen oliivin markkinointivuosien päättymisvuosia;

p2

:

syötäväksi tarkoitettujen oliivien keskimääräinen tuotanto kuuden viimeksi kuluneen markkinointivuoden aikana muunnettuna oliiviöljyekvivalentiksi soveltamalla 16 prosentin muuntokerrointa;

e2

:

syötäväksi tarkoitettujen oliivien keskimääräinen vienti niiden kuuden viimeksi kuluneen kalenterivuoden aikana, jotka vastaavat p2-arvon laskemiseksi huomioon otettujen oliivin markkinointivuosien päättymisvuosia, muunnettuna oliiviöljyekvivalentiksi soveltamalla 16 prosentin muuntokerrointa.

2.   Yhdelläkään jäsenellä ei kuitenkaan voi olla vähempää kuin viisi osallistumiskiintiötä. Jos 1 kohdassa tarkoitettu laskutoimitus antaa tulokseksi jollekin jäsenelle vähemmän kuin viisi osallistumiskiintiötä, kyseisen jäsenen osallistumiskiintiö korotetaan viideksi ja muiden jäsenten kiintiöitä vähennetään suhteellisesti.

3.   Jäsenneuvosto vahvistaa vuosikokouksessaan tämän artiklan mukaisesti lasketut osallistumiskiintiöt. Osallistumiskiintiöt ovat voimassa seuraavan vuoden ajan.

4.   Alkuperäiset osallistumiskiintiöt sisällytetään tämän sopimuksen liitteeseen A. Ne määritetään tämän artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti niiltä kuudelta viimeksi kuluneelta markkinointivuodelta ja niiltä kalenterivuosilta, joista on saatavilla lopulliset tiedot, olevien keskimääräisten tietojen perusteella. Jäsenneuvosto muuttaa tarvittaessa osallistumiskiintiöitä vuosittain tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti.

9 artikla

Jäsenneuvoston päätökset

1.   Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, jäsenneuvoston päätökset tehdään jäsenten yksimielisellä päätöksellä puheenjohtajan asettamassa määräajassa. Kyseinen määräaika ei voi ylittää sen kokouksen kestoa, jossa päätösluonnos toimitetaan jäsenneuvostolle.

Jos yksimieliseen päätökseen ei päästä kyseisessä määräajassa, jäsenet äänestävät.

2.   Päätös katsotaan tehdyksi, jos sitä puoltaa vähintään 50 prosenttia jäsenistä, jotka edustavat vähintään 82:ta prosenttia osallistumiskiintiöistä.

3.   Jäsenneuvosto voi tehdä päätöksiä kokousta pitämättä puheenjohtajan ja jäsenten välisellä kirjeenvaihdolla edellyttäen, että yksikään jäsen ei vastusta tätä menettelyä.

Jäsenneuvosto vahvistaa kyseisen konsultointimenettelyn soveltamista koskevat säännöt työjärjestyksessään.

Toimeenpaneva sihteeristö antaa näin tehdyt päätökset mahdollisimman pian tiedoksi kaikille jäsenille, ja ne merkitään seuraavan jäsenneuvoston kokouksen loppukertomukseen.

III jakso

Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja

10 artikla

Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja

1.   Jäsenneuvosto valitsee jäsenten valtuuskuntien keskuudesta puheenjohtajan. Jos puheenjohtajana on valtuuskunnan johtaja, hänen oikeuttaan osallistua jäsenneuvoston päätöksiin käyttää toinen hänen valtuuskuntansa jäsen.

Puheenjohtaja käyttää sitä toimivaltaa ja hoitaa niitä tehtäviä, joista määrätään tässä sopimuksessa ja jotka täsmennetään työjärjestyksessä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimeenpanevalle sihteeristölle tässä sopimuksessa tai tämän sopimuksen mukaisesti uskotun toimivallan tai tehtävien soveltamista. Puheenjohtaja on kansainvälisen oliivineuvoston laillinen edustaja; hän myös toimii jäsenneuvoston kokousten puheenjohtajana.

2.   Jäsenneuvosto valitsee jäsenten valtuuskuntien keskuudesta myös varapuheenjohtajan. Jos varapuheenjohtajana on valtuuskunnan johtaja, hän käyttää oikeuttaan osallistua neuvoston päätöksiin silloin kun ei hoida puheenjohtajan tehtäviä; puheenjohtajan tehtäviä hoitaessaan hän siirtää tämän oikeuden toiselle valtuuskuntansa jäsenelle.

Varapuheenjohtaja korvaa puheenjohtajan tämän poissa ollessa.

3.   Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja eivät saa palkkaa.

4.   Jos puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja ovat samanaikaisesti väliaikaisesti poissa tai jos jompikumpi tai kumpikin heistä on pysyvästi poissa, jäsenneuvosto voi valita jäsenten valtuuskuntien keskuudesta uudet henkilöt hoitamaan näitä tehtäviä väliaikaisesti tai pysyvästi.

IV jakso

Komiteat ja alakomiteat

11 artikla

Varainhoitokomitea

1.   Jäsenneuvosto perustaa varainhoitokomitean, johon kuuluu yksi edustaja kustakin jäsenestä.

2.   Varainhoitokomitea vastaa kansainvälisen oliivineuvoston varainhoidosta ja tämän sopimuksen IV jakson soveltamisen valvonnasta.

Se analysoi ja tutkii toimeenpanevan sihteeristön ehdottamat kansainvälisen oliivineuvoston vuotuiset talousarvioesitykset. Ainoastaan sellaiset talousarvioesitykset, joita on käsitelty varainhoitokomiteassa, toimitetaan jäsenneuvoston hyväksyttäviksi.

Varainhoitokomitea vastaa myös kansainvälisen oliivineuvoston tilien tarkastamisesta 18 artiklan määräysten mukaisesti.

Varainhoitokomitea toimittaa vuosittain vuosikokouksessa edellisen varainhoitovuoden tilit jäsenneuvoston hyväksyttäviksi yhdessä muiden varainhoitoa koskeviin kysymyksiin liittyvien asiakirjojen kanssa.

3.   Jäsenneuvosto vahvistaa näiden määräysten soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt työjärjestyksessään.

12 artikla

Muut komiteat ja alakomiteat

1.   Jäsenneuvosto voi perustaa hyödyllisiksi katsomiaan komiteoita ja alakomiteoita avustamaan sitä tästä sopimuksesta sille johtuvien tehtävien hoitamisessa.

2.   Jäsenneuvosto vahvistaa tämän määräyksen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt työjärjestyksessään. Säännöissä on:

| a) | varmistettava komitean jäsenyyksien oikeudenmukainen jakaminen eri jäsenten kesken; |
| --- | --- |

a)

varmistettava komitean jäsenyyksien oikeudenmukainen jakaminen eri jäsenten kesken;

| b) | vahvistettava määräykset, jotka koskevat tarkkailijoiden osallistumista komiteoiden ja alakomiteoiden kokouksiin. |
| --- | --- |

b)

vahvistettava määräykset, jotka koskevat tarkkailijoiden osallistumista komiteoiden ja alakomiteoiden kokouksiin.

V jakso

Toimeenpaneva sihteeristö

13 artikla

Toimeenpaneva sihteeristö

1.   Kansainvälisellä neuvostolla on toimeenpaneva sihteeristö, joka muodostuu toimeenpanevasta johtajasta, johtavista virkamiehistä sekä tästä sopimuksesta johtuvien tehtävien suorittamisessa tarvittavasta henkilöstöstä. Toimeenpanevan johtajan ja johtavien virkamiesten toimenkuvat määritellään jäsenneuvoston vahvistamassa työjärjestyksessä.

2.   Jäsenneuvosto nimittää toimeenpanevan johtajan ja johtavat virkamiehet jäsenten välisen oikeasuhteisen vaihtelun ja maantieteellisen tasapainon periaatteiden mukaisesti.

Jäsenneuvosto vahvistaa nimittämistä koskevat edellytykset ottaen huomioon vastaavien valtioidenvälisten organisaatioiden virkamiehiin sovellettavat nimittämistä koskevat edellytykset. Toimenkuvat määritellään työjärjestyksessä.

3.   Toimeenpaneva johtaja on kansainvälisen oliivineuvoston johtava hallintovirkamies. Toimeenpaneva johtaja toteuttaa tehtävänsä ja tekee hallinnolliset päätökset kollegiaalisesti johtavien virkamiesten kanssa.

4.   Toimeenpaneva johtaja nimittää henkilöstön henkilöstösääntöjen mukaisesti.

5.   Toimeenpanevalla johtajalla, johtavilla virkamiehillä ja muulla henkilöstöllä ei saa olla voittoa tuottavaa toimintaa millään oliivinviljelyn ja oliivituotealan sektoreilla.

6.   Hoitaessaan tehtäviään tämän sopimuksen ehtojen mukaisesti toimeenpaneva johtaja, johtavat virkamiehet ja henkilöstö eivät saa pyytää eivätkä ottaa vastaan ohjeita jäseniltä tai kansainvälisen oliivineuvoston ulkopuolisilta auktoriteeteilta. Heidän on pitäydyttävä kaikista sellaisista toimista, jotka saattaisivat vaikuttaa heidän asemaansa yksinomaan jäsenneuvostolle vastuussa olevina kansainvälisinä virkamiehinä. Kukin jäsen sitoutuu kunnioittamaan toimeenpanevan johtajan, johtavien virkamiesten ja henkilöstön velvollisuuksien puhtaasti kansainvälistä luonnetta pyrkimättä vaikuttamaan heihin heidän täyttäessään velvollisuuksiaan.

VI jakso

Yhteistyö ja suhteet muiden organisaatioiden kanssa

14 artikla

Yhteistyö muiden organisaatioiden kanssa

1.   Kansainvälinen oliivineuvosto toteuttaa tarvittavat toimenpiteet kuullakseen seuraavia elimiä tai tehdäkseen yhteistyötä niiden kanssa: Yhdistyneet Kansakunnat ja sen elimet, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssi (UNCTAD), Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelma (UNDP), maailman terveysjärjestö (WHO), Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO), FAO:n ja WHO:n yhteinen ohjelma eli Codex Alimentarius -komissio, kansainvälinen työjärjestö (ILO), Yhdistyneiden Kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestö (Unesco) ja muut Yhdistyneiden Kansakuntien erityisjärjestöt sekä sellaiset valtioidenväliset ja julkiset organisaatiot ja valtiosta riippumattomat järjestöt, jotka voivat olla hyödyllisiä oliivialan kannalta ja mahdollisesti antaa varoja kansainvälisen oliivineuvoston toimien tukemiseen kaikkien jäsenten hyväksi.

2.   Kansainvälinen oliivineuvosto luo suhteita kansainvälisten tai alueellisten rahoitusalan organisaatioiden tai instituutioiden kanssa ja erityisesti perushyödykerahaston kanssa sekä tekee tapauksen mukaan niiden kanssa yhteistyösopimuksia.

Jäsenneuvoston on hyväksyttävä etukäteen kansainvälisen oliivineuvoston ja edellä mainittujen kansainvälisten tai alueellisten rahoitusalan organisaatioiden tai instituutioiden kanssa tehtävät yhteistyösopimukset.

Kansainväliselle oliivineuvostolle ei kansainvälisenä perushyödyke-elimenä aiheudu rahoitusvelvoitteita tämän artiklan mukaisten hankkeiden täytäntöönpanoon liittyvistä, yksittäisten jäsenten tai muiden tahojen antamista takuista. Yksikään kansainvälisen oliivineuvoston jäsen ei jäsenyytensä perusteella ole vastuussa mistään toisen jäsenmaan tai tahon tällaisiin hankkeisiin liittyvän otto- tai antolainauksen yhteydessä syntyvästä sitoumuksesta.

3.   Koska UNCTADilla on tärkeä tehtävä kansainvälisessä perushyödykekaupassa, kansainvälinen oliivineuvosto tiedottaa sille tarpeen mukaan toiminnastaan ja työohjelmistaan.

TOINEN OSA

VARAINHOITOA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

IV LUKU

Kansainvälisen oliivineuvoston talousarviot

15 artikla

Kansainvälisen oliivineuvoston talousarviot

1.   Tämän sopimuksen I luvussa määrättyjen yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi jäsenneuvosto vahvistaa seuraavat vuotuiset talousarviot:

| — | hallinnollinen talousarvio, |
| --- | --- |

—

hallinnollinen talousarvio,

| — | teknisen yhteistyön talousarvio, |
| --- | --- |

—

teknisen yhteistyön talousarvio,

| — | menekinedistämisen talousarvio. |
| --- | --- |

—

menekinedistämisen talousarvio.

2.   Hallinnollinen talousarvio rahoitetaan jäsenten rahoitusosuuksilla ja muilla näihin liittyvillä tuloilla. Kunkin jäsenen rahoitusosuuden määrä vahvistetaan suhteessa sen tämän sopimuksen 8 artiklan mukaisesti määritettyyn osallistumiskiintiöön.

3.   Teknisen yhteistyön talousarvio rahoitetaan:

| a) | kunkin jäsenen rahoitusosuudella, joka vahvistetaan suhteessa sen tämän sopimuksen 8 artiklan mukaisesti määritettyyn osallistumiskiintiöön; |
| --- | --- |

a)

kunkin jäsenen rahoitusosuudella, joka vahvistetaan suhteessa sen tämän sopimuksen 8 artiklan mukaisesti määritettyyn osallistumiskiintiöön;

| b) | jäsenten avustuksilla ja vapaaehtoisilla maksuilla, joihin sovelletaan kansainvälisen oliivineuvoston ja lahjoittavan jäsenen välillä tehtävän sopimuksen määräyksiä, sekä lahjoituksilla; ja |
| --- | --- |

b)

jäsenten avustuksilla ja vapaaehtoisilla maksuilla, joihin sovelletaan kansainvälisen oliivineuvoston ja lahjoittavan jäsenen välillä tehtävän sopimuksen määräyksiä, sekä lahjoituksilla; ja

| c) | muilla näihin liittyvillä tuloilla. |
| --- | --- |

c)

muilla näihin liittyvillä tuloilla.

4.   Menekinedistämisen talousarvio rahoitetaan:

| a) | kunkin jäsenen rahoitusosuudella, joka vahvistetaan suhteessa sen tämän sopimuksen 8 artiklan mukaisesti määritettyyn osallistumiskiintiöön; |
| --- | --- |

a)

kunkin jäsenen rahoitusosuudella, joka vahvistetaan suhteessa sen tämän sopimuksen 8 artiklan mukaisesti määritettyyn osallistumiskiintiöön;

| b) | jäsenten avustuksilla ja vapaaehtoisilla maksuilla, joihin sovelletaan kansainvälisen oliivineuvoston ja lahjoittavan jäsenen välillä tehtävän sopimuksen määräyksiä; |
| --- | --- |

b)

jäsenten avustuksilla ja vapaaehtoisilla maksuilla, joihin sovelletaan kansainvälisen oliivineuvoston ja lahjoittavan jäsenen välillä tehtävän sopimuksen määräyksiä;

| c) | hallitusten ja/tai muiden tahojen lahjoituksilla; ja |
| --- | --- |

c)

hallitusten ja/tai muiden tahojen lahjoituksilla; ja

| d) | muilla näihin liittyvillä tuloilla. |
| --- | --- |

d)

muilla näihin liittyvillä tuloilla.

5.   Kansainvälinen oliivineuvosto voi myös vastaanottaa lisämaksuja muissa muodoissa, myös palveluina tai tieteellisenä taikka teknisenä henkilöstönä ja/tai laitteina, joista voi olla hyötyä hyväksyttyjen ohjelmien toteuttamisessa.

Kansainvälinen oliivineuvosto pyrkii myös hankkimaan kansainvälisen yhteistyön kehittämiseksi taloudellista ja/tai teknistä apua, jota voidaan saada toimivaltaisilta rahoitusalan tai muiden alojen kansainvälisiltä, alueellisilta tai kansallisilta organisaatioilta.

Jäsenneuvosto jakaa edellä mainitut saadut maksut joko teknisen yhteistyön tai menekinedistämisen talousarvioon taikka molempiin.

6.   Hallinnollisen, teknisen yhteistyön ja menekinedistämisen talousarvioiden määrät, joita ei ole sidottu jonkin kalenterivuoden aikana, voidaan siirtää seuraavalle kalenterivuodelle vastaavien talousarvioiden ennakkorahoituksena osoittamalla ne kyseisiin talousarvioihin kunkin jäsenen asianomaisen kalenterivuoden osallistumiskiintiön mukaisesti.

Tällaisia määriä ei saa missään tapauksessa siirtää muihin talousarvioihin, jollei jäsenneuvosto toisin päätä.

16 artikla

Hallinnolliset määrärahat

Kansainvälinen oliivineuvosto voi 15 artiklassa tarkoitettujen talousarvioiden lisäksi saada määrärahoja hallinnollisia tarkoituksia varten, joista määrätään sen työjärjestyksessä.

17 artikla

Maksuosuuksien suorittaminen

1.   Jäsenneuvosto määrittää vuosittain vuosikokouksessaan määrän, joka kunkin jäsenen on maksettava seuraavan kalenterivuoden osalta ja joka lasketaan kullekin jäsenelle 8 artiklan mukaisesti vahvistetun osallistumiskiintiön perusteella.

2.   Jäsenneuvosto päättää sellaisten jäsenten jäsenyyden alkua koskevista edellytyksistä, jotka tulevat sopimuspuoliksi tämän sopimuksen tultua voimaan. Uuden jäsenen maksuosuus lasketaan sille myönnettävän kiintiön ja asianomaisesta vuodesta liittymisajankohtana jäljellä olevan ajan mukaan. Muiden jäsenten maksuosuuksia ei kuitenkaan muuteta kyseisen kalenterivuoden osalta.

3.   Edellä olevassa 15 artiklassa määrätyt maksuosuudet on maksettava sen kalenterivuoden ensimmäisenä päivänä, joksi ne on määrätty. Ne vahvistetaan euroina ja maksetaan kyseisenä valuuttana tai jonkin toisen vapaasti vaihdettavan valuutan vastaavana määränä.

4.   Jäsenneuvosto pyytää kalenterivuoden alussa jäseniä suorittamaan maksuosuutensa mahdollisimman pian, jotta kansainvälinen oliivineuvosto voi toimia normaalisti ja jotta sen asianomaiselle kalenterivuodelle suunnittelemat toimet voidaan panna täytäntöön.

Jos jäsen ei maksa osuuttaan kuuden kuukauden kuluessa kalenterivuoden alkamisesta, jäsenneuvosto pyytää jäsentä suorittamaan maksun seuraavien kolmen kuukauden kuluessa. Jos kumpaakaan määräaikaa ei noudateta, tämä annetaan jäsenneuvostolle tiedoksi sääntömääräisessä kokouksessa. Maksuosuutensa suorittamatta jättäneen jäsenen oikeus osallistua jäsenneuvoston päätöksiin ja hoitaa jäsenneuvoston ja sen komiteoiden ja alakomiteoiden tehtäviä evätään, kunnes koko maksuosuus on suoritettu. Jäsenneuvosto tekee maksuosuutensa suorittamatta jättänyttä jäsentä kuultuaan aiheelliset päätökset, jotka pannaan täytäntöön.

5.   Jäsenneuvosto ei voi vapauttaa jäsentä tämän sopimuksen mukaisista taloudellisista velvollisuuksista.

18 artikla

Varainhoidon valvonta

1.   Kansainvälisen oliivineuvoston varainhoidon valvonnasta vastaa 11 artiklan mukaisesti varainhoitokomitea.

2.   Varainhoitokomitealle toimitetaan edelliseltä kalenterivuodelta kansainvälisen oliivineuvoston tilinpäätökset, jotka ovat riippumattoman tilintarkastajan vahvistamat. Tarkastettuaan tilinpäätökset varainhoitokomitea toimittaa ne jäsenneuvostolle tämän vuosikokouksessa hyväksymistä ja julkaisemista varten.

Jäsenneuvosto valitsee riippumattoman tilintarkastajan tarjouskilpailulla, johon ainakin kolmen asianmukaisesti erikoistuneen yrityksen on osallistuttava.

Riippumaton tilintarkastaja voidaan nimittää enintään kolmeksi vuodeksi.

Kansainvälisen oliivineuvoston tilintarkastajaksi valitsemaa yritystä ei saa sopimuksen voimassaoloaikana valita tilintarkastajaksi uudelleen yhdeksään vuoteen.

3.   Lisäksi jäsenneuvosto tarkastaa ja hyväksyy vuosikokouksessaan kertomukset, jotka koskevat:

| — | kansainvälisen oliivineuvoston määrärahojen, omaisuuden ja kassavarojen hallinnoinnin tarkastamista, |
| --- | --- |

—

kansainvälisen oliivineuvoston määrärahojen, omaisuuden ja kassavarojen hallinnoinnin tarkastamista,

| — | varainhoitotoimien sääntöjenmukaisuutta ja yhdenmukaisuutta voimassa olevien sääntöjen, asetusten ja varainhoitoa koskevien määräysten kanssa. |
| --- | --- |

—

varainhoitotoimien sääntöjenmukaisuutta ja yhdenmukaisuutta voimassa olevien sääntöjen, asetusten ja varainhoitoa koskevien määräysten kanssa.

19 artikla

Lakkauttaminen

1.   Jos jäsenneuvosto hajoaa, se toteuttaa ensin 47 artiklan 5 kohdassa määrätyt toimenpiteet.

2.   Kun tämän sopimuksen voimassaolo päättyy eikä sitä ei uusita, jatketa tai uudisteta, kansainvälisen oliivineuvoston omaisuus, 16 artiklassa tarkoitettujen rahastojen käyttämättä jääneet rahasummat sekä määrät, joita ei ole sidottu 15 artiklassa tarkoitettuihin talousarvioihin, palautetaan jäsenille suhteessa heidän osallistumiskiintiöihinsä kyseisenä ajankohtana. Edellä olevan 15 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitetut vapaaehtoiset maksuosuudet ja 15 artiklan 5 kohdan c alakohdassa tarkoitetut lahjoitukset maksetaan takaisin asianomaiselle jäsenelle tai lahjoittajalle.

KOLMAS OSA

TALOUDELLISET MÄÄRÄYKSET JA MARKKINOIDEN SÄÄTELYÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

V LUKU

Oliiviöljyjen, oliivin puristemassaöljyjen ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien nimitykset ja määritelmät – maantieteelliset merkinnät

20 artikla

Nimityksen ”oliiviöljy” käyttäminen

1.   Nimitys ”oliiviöljy” on varattu yksinomaan oliivipuun hedelmistä saatavalle öljylle, lukuun ottamatta liuottimilla uuttamalla tai uudelleen esteröimällä valmistettavia öljyjä sekä kaikkia oliiviöljyn ja muiden öljyjen keskinäisiä seoksia.

2.   Oliivin puristemassaöljystä ei saa missään tapauksessa käyttää pelkästään nimitystä ”oliiviöljy”.

3.   Jäsenet sitoutuvat sekä sisäisessä kaupassa että kansainvälisessä kaupassa poistamaan nimityksen ”oliiviöljy”, jos se esiintyy yksin tai yhdessä muiden sanojen kanssa yhteyksissä, jotka eivät ole tämän artiklan mukaisia.

21 artikla

Oliiviöljyjen, oliivin puristemassaöljyjen ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien nimitykset ja määritelmät

1.   Seuraavien oliiviöljyjen ja oliivin puristemassaöljyjen eri luokkien määritelmät esitetään liitteessä B:

| I | Oliiviöljy:






  A. | neitsytoliiviöljyt:






  a) | sellaisenaan kulutukseen sopiva neitsytoliiviöljy:






  i) | ekstra-neitsytoliiviöljy, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

I

Oliiviöljy:

A.

neitsytoliiviöljyt:

a)

sellaisenaan kulutukseen sopiva neitsytoliiviöljy:

i)

ekstra-neitsytoliiviöljy,

| ii) | neitsytoliiviöljy, |
| --- | --- |

ii)

neitsytoliiviöljy,

| iii) | yleisen kauppalaadun neitsytoliiviöljy; |
| --- | --- |

iii)

yleisen kauppalaadun neitsytoliiviöljy;

| b) | sellaisenaan kulutukseen sopimaton neitsytoliiviöljy:
  neitsytoliivilamppuöljy; |
| --- | --- |

b)

sellaisenaan kulutukseen sopimaton neitsytoliiviöljy:

neitsytoliivilamppuöljy;

| B. | jalostettu oliiviöljy; |
| --- | --- |

B.

jalostettu oliiviöljy;

| C. | oliiviöljy. |
| --- | --- |

C.

oliiviöljy.

| II | Oliivin puristemassaöljy:






  A. | raaka oliivin puristemassaöljy; |
| --- | --- | --- |

II

Oliivin puristemassaöljy:

A.

raaka oliivin puristemassaöljy;

| B. | jalostettu oliivin puristemassaöljy; |
| --- | --- |

B.

jalostettu oliivin puristemassaöljy;

| C. | oliivin puristemassaöljy. |
| --- | --- |

C.

oliivin puristemassaöljy.

2.   Seuraavien syötäväksi tarkoitettujen oliivien eri tyyppien määritelmät esitetään liitteessä C:

| i) | vihreät oliivit, |
| --- | --- |

i)

vihreät oliivit,

| ii) | väriään muuttamassa olevat oliivit, |
| --- | --- |

ii)

väriään muuttamassa olevat oliivit,

| iii) | mustat oliivit. |
| --- | --- |

iii)

mustat oliivit.

3.   Jäsenneuvosto voi tehdä tarpeellisiksi tai aiheellisiksi katsomiaan muutoksia tässä artiklassa määrättyihin öljyluokkiin ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien tyyppeihin sekä liitteissä B ja C vahvistettuihin määritelmiin.

22 artikla

Jäsenmaiden sitoumukset

1.   Kansainvälisen oliivineuvoston jäsenet sitoutuvat soveltamaan liitteissä B ja C kuvattuja nimityksiä kansainvälisessä kaupassaan ja edistävät niiden soveltamista sisäisessä kaupassaan.

2.   Jäsenneuvosto vahvistaa jäsenten kansainvälisessä kaupassa sovellettavat laatuvaatimukset 25 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

3.   Jäsenet sitoutuvat analysoimaan yksityiskohtaisesti nimitykset ja maantieteelliset merkinnät, joista voi olla jäsenille taloudellista etua, sekä kansalliset vähimmäissäännökset, jotka tarvitaan tällaisten merkintöjen suojan varmistamiseksi tai joilla kyseinen suoja varmistetaan. Kansainvälinen oliivineuvosto antaa välineet tällaisten merkintöjen vastavuoroisen tunnustamisen järjestelmän käyttöönottoa varten.

4.   Maantieteellisiä merkintöjä saa käyttää ainoastaan ekstraluokkaan kuuluvissa neitsytoliiviöljyissä ja syötäväksi tarkoitetuissa oliiveissa, jotka on tuotettu kyseisiä tuotteita koskevien edellytysten mukaisesti.

5.   Maantieteellisiä merkintöjä saa käyttää ainoastaan alkuperämaan lainsäädännössä määrättyjen edellytysten mukaisesti.

6.   Jäsenet sitoutuvat laatimaan maantieteellisten merkintöjen vastavuoroista tunnustamista koskevan järjestelmän jäsenten kansallisen lainsäädännön nojalla suojattujen maantieteellisten merkintöjen virallisen suojan varmistamiseksi ja oliiviöljyjen, oliivin puristemassaöljyjen ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien tällaisten, näiden periaatteiden vastaisten maantieteellisten merkintöjen ja nimitysten käytön kieltämiseksi ja estämiseksi kansainvälisessä kaupassa alueellaan.

Sitoumus koskee kaikkia pakkauksiin, laskuihin, kuljetusasiakirjoihin tai kaupallisiin asiakirjoihin tehtyjä merkintöjä, samoin kuin mainonnassa, tavaramerkeissä, rekisteröidyissä nimissä tai kuvissa olevia merkintöjä, joita käytetään oliiviöljyjen, oliivin puristemassaöljyjen ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien kansainvälisessä kaupassa, jos nämä merkinnät voivat olla virheellisiä väitteitä tai aiheuttaa sekaannusta oliiviöljyn, oliivin puristemassaöljyjen ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alkuperän, lähtöisyyden tai laadun osalta.

23 artikla

Riidat ja sovittelu

1.   Jäsenneuvosto käsittelee tämän luvun määräysten tulkinnasta tai soveltamisen vaikeuksista syntyneet maantieteellisiä merkintöjä koskevat riidat, joita ei ole saatu selvitettyä suorilla neuvotteluilla.

2.   Jäsenneuvosto pyrkii saamaan aikaan sovitteluratkaisun sen jälkeen, kun tämän sopimuksen 37 artiklan 1 kohdassa määrätty neuvoa-antava komitea on antanut lausuntonsa ja maailman teollisuusoikeuksien järjestöä, toimivaltaista ammattiliittoa sekä tarvittaessa kansainvälistä kauppakamaria ja analyyttiseen kemiaan erikoistuneita kansainvälisiä laitoksia on kuultu; jos sovitteluratkaisuun ei päästä ja jäsenneuvosto toteaa, että kaikki keinot sopimukseen pääsemiseksi on käytetty, kyseisillä jäsenillä on oikeus nostaa kanne viimeisenä oikeusasteena kansainvälisessä tuomioistuimessa.

VI LUKU

Oliivituotemarkkinoiden säätely

24 artikla

Oliiviöljyn, oliivin puristemassaöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien markkinatilanteen ja markkinoiden kehityksen tarkastelu

1.   Jäsenet sitoutuvat antamaan kansainvälisen oliivineuvoston saataville ja toimittamaan sille kaikki oliiviöljyä, oliivin puristemassaöljyä ja syötäväksi tarkoitettuja oliiveja koskevat tilastot, tiedot ja asiakirjat ottaen huomioon 1 artiklassa vahvistetut yleiset tavoitteet ja oliiviöljyn, oliivin puristemassaöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien markkinoiden säätelemiseksi sekä satojen epätasaisuudesta tai muista tekijöistä johtuvan kansainvälisen tarjonnan ja kysynnän epätasapainon korjaamiseksi.

2.   Jäsenneuvosto tarkastaa vuosikokouksessaan perusteellisesti oliivituotteiden taseet sekä oliiviöljyn, oliivin puristemassaöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien tarjonnan ja kysynnän kokonaisarviot seuraavien seikkojen perusteella: kunkin jäsenen 36 artiklan mukaisesti toimittamat tiedot, tämän sopimuksen sopimuspuoliin kuulumattomien valtioiden hallitusten kansainväliselle oliivineuvostolle toimittamat tiedot sekä muut asiaankuuluvat tilastotiedot, joita kansainvälisellä oliivineuvostolla on käytettävissään. Jäsenneuvosto tarkastelee kaikki käytettävissään olevat tiedot huomioon ottaen markkinatilannetta ja tekee yleisarvion kaikkien oliivituotteiden tarjonnasta ja kysynnästä ja voi ehdottaa jäsenille tarpeellisina pitämiään toimenpiteitä.

25 artikla

Oliivituotemarkkinoiden säätely

1.   Kansainvälinen oliivineuvosto tekee tutkimuksia voidakseen antaa jäsenille suosituksia, joiden tarkoituksena on varmistaa tuotannon ja kulutuksen välinen tasapaino ja yleisemmin säädellä oliiviöljymarkkinoita pitkällä aikavälillä panemalla täytäntöön asiaankuuluvia toimenpiteitä.

2.   Kansainvälinen oliivineuvosto tekee säätelytarkoituksia varten tutkimuksia voidakseen myös suositella jäsenille asianmukaisin järjestelyin ratkaisuja ongelmiin, joita oliiviöljyn, oliivin puristemassaöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien kansainvälisen kaupan kehityksestä voi aiheutua ottaen huomioon tuotannon vaihteluista tai muista syistä johtuva markkinoiden epätasapaino.

3.   Kansainvälinen oliivineuvosto tarkastelee keinoja oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien kansainvälisen kaupan kehittämisen sekä oliiviöljyn kulutuksen lisäämisen varmistamiseksi. Erityisesti se antaa jäsenille asianmukaisia suosituksia, jotka koskevat:

| a) | oliiviöljyyn, oliivin puristemassaöljyyn ja syötäväksi tarkoitettuihin oliiveihin liittyviä liiketoimia koskevan kansainvälisen vakiosopimuksen laatimista ja täytäntöönpanemista; |
| --- | --- |

a)

oliiviöljyyn, oliivin puristemassaöljyyn ja syötäväksi tarkoitettuihin oliiveihin liittyviä liiketoimia koskevan kansainvälisen vakiosopimuksen laatimista ja täytäntöönpanemista;

| b) | kansainvälisen sovittelu- ja välimiestoimiston perustamista ja toimintaa mahdollisten oliiviöljyä, oliivin puristemassaöljyä ja syötäväksi tarkoitettuja oliiveja koskevien riitojen käsittelyä varten; |
| --- | --- |

b)

kansainvälisen sovittelu- ja välimiestoimiston perustamista ja toimintaa mahdollisten oliiviöljyä, oliivin puristemassaöljyä ja syötäväksi tarkoitettuja oliiveja koskevien riitojen käsittelyä varten;

| c) | oliiviöljyn, oliivin puristemassaöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien fysikaalisia, kemiallisia ja aistinvaraisia ominaisuuksia koskevien standardien soveltamista; |
| --- | --- |

c)

oliiviöljyn, oliivin puristemassaöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien fysikaalisia, kemiallisia ja aistinvaraisia ominaisuuksia koskevien standardien soveltamista;

| d) | yhdenmukaisten määritysmenetelmien käyttöönottoa. |
| --- | --- |

d)

yhdenmukaisten määritysmenetelmien käyttöönottoa.

4.   Kansainvälinen oliivineuvosto toteuttaa kaikki tarpeellisiksi katsomansa toimenpiteet estääkseen vilpillisen kilpailun kansainvälisellä tasolla myös niiden valtioiden taholta, jotka eivät ole tämän sopimuksen sopimuspuolia, taikka näiden valtioiden kansalaisten taholta.

NELJÄS OSA

TEKNISET MÄÄRÄYKSET

VII LUKU

Tekninen yhteistyö oliivialalla

26 artikla

Ohjelmat ja toiminta

1.   Kansainvälinen oliivineuvosto laatii, edistää ja valmistelee tekniseen yhteistyöhön liittyviä toimintaohjelmia jäsenneuvostonsa kautta toimien tämän sopimuksen 1 artiklassa tarkoitettujen oliivialan teknisen yhteistyön yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

2.   Tekninen yhteistyö liittyy oliivinviljelyyn, oliiviöljyn valmistukseen ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alaan.

3.   Kansainvälinen oliivineuvosto voi toteuttaa suoria toimia tällaisen teknisen yhteistyön edistämiseksi.

4.   Kansainvälinen oliivineuvosto voi päättää pyytää julkisten tai yksityisten, kansallisten tai kansainvälisten elinten ja/tai yhteisöjen yhteistyötä toteuttaakseen tämän luvun määräykset osittain tai kokonaan. Se voi myös osallistua edellä mainittujen elinten ja/tai yhteisöjen kuluihin talousarviomäärärahojen rajoissa.

27 artikla

Tutkimus ja kehitys

1.   Kansainvälinen oliivineuvosto tutkii jäsenneuvostonsa kautta toimien tutkimus- ja kehityshankkeita koskevat ehdotukset, jotka ovat jäseniä yleisesti kiinnostavia, ja toteuttaa tällä alalla aiheelliset toimenpiteet.

2.   Kansainvälinen oliivineuvosto voi pyytää erikoistuneiden tutkimuslaitosten, -laboratorioiden ja -keskusten yhteistyötä tutkimus- ja kehitysohjelmien tulosten toteuttamisessa, seuraamisessa, käyttämisessä ja levittämisessä jäsenten hyödyksi.

3.   Kansainvälinen oliivineuvosto toteuttaa tarvittavat tutkimukset, jotka koskevat tutkimus- ja kehitysohjelmien tulosten soveltamisesta syntyvää, odotettavissa olevaa taloudellista tuottoa.

28 artikla

Koulutus ja erityistoimet

1.   Kansainvälinen oliivineuvosto toteuttaa jäsenneuvostonsa kautta toimien tarvittavat toimenpiteet erityisesti kehitysmaajäsenten oliivialan teknisille asiantuntijoille tarkoitettujen uudelleenkoulutusjaksojen ja ammatillisen koulutuksen järjestämiseksi eri tasoilla.

2.   Kansainvälinen oliivineuvosto edistää teknologian siirtoa oliivinviljelyksen, oliiviöljyn valmistuksen ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alan osalta edistyneimmiltä jäseniltä kehitysmaajäsenille.

3.   Kansainvälinen oliivineuvosto edistää teknistä yhteistyötä, jonka ansiosta tällaisia palveluja tarvitsevat jäsenet saavat käyttöönsä konsultteja ja asiantuntijoita.

4.   Kansainvälinen oliivineuvosto parantaa jäsenten valtuuskuntien ja asiantuntijoiden osallistumismahdollisuuksia neuvoston yleisiin tai tieteellis-teknisiin kokouksiin.

5.   Jäsenneuvoston tehtävänä on erityisesti:

| a) | toteuttaa erityistutkimuksia ja -toimia; |
| --- | --- |

a)

toteuttaa erityistutkimuksia ja -toimia;

| b) | järjestää tai edistää kansainvälisiä seminaareja ja tapaamisia; |
| --- | --- |

b)

järjestää tai edistää kansainvälisiä seminaareja ja tapaamisia;

| c) | kerätä teknisiä tietoja ja välittää niitä kaikille jäsenilleen; |
| --- | --- |

c)

kerätä teknisiä tietoja ja välittää niitä kaikille jäsenilleen;

| d) | edistää oliivinviljelyksen, oliiviöljyn valmistuksen ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alan osalta toteutettavaan tekniseen yhteistyöhön liittyvien toimien yhteensovittamista jäsenten välillä, mukaan luettuina aluesuunnittelun tai alueiden välisen suunnittelun yhteydessä toteutettavat toimet; |
| --- | --- |

d)

edistää oliivinviljelyksen, oliiviöljyn valmistuksen ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alan osalta toteutettavaan tekniseen yhteistyöhön liittyvien toimien yhteensovittamista jäsenten välillä, mukaan luettuina aluesuunnittelun tai alueiden välisen suunnittelun yhteydessä toteutettavat toimet;

| e) | edistää kahden- tai monenvälistä yhteistyötä, joka voi auttaa kansainvälistä oliivineuvostoa tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

e)

edistää kahden- tai monenvälistä yhteistyötä, joka voi auttaa kansainvälistä oliivineuvostoa tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamisessa.

VIII LUKU

Muut toimenpiteet

29 artikla

Muut toimenpiteet

Kansainvälisen oliivineuvoston tehtävänä on:

| a) | edistää ja yhteensovittaa oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien biologista arvoa koskevaa aiheellista tutkimus- ja kehitystyötä korostaen näiden tuotteiden ravinnollista arvoa ja muita olennaisia ominaisuuksia; |
| --- | --- |

a)

edistää ja yhteensovittaa oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien biologista arvoa koskevaa aiheellista tutkimus- ja kehitystyötä korostaen näiden tuotteiden ravinnollista arvoa ja muita olennaisia ominaisuuksia;

| b) | laatia yhteistyössä erikoistuneiden laitosten kanssa oliivialan terminologia, oliivituotteita koskevat vaatimukset ja niihin liittyvät analyysimenetelmät sekä muut oliivialaan liittyvät vaatimukset; |
| --- | --- |

b)

laatia yhteistyössä erikoistuneiden laitosten kanssa oliivialan terminologia, oliivituotteita koskevat vaatimukset ja niihin liittyvät analyysimenetelmät sekä muut oliivialaan liittyvät vaatimukset;

| c) | toteuttaa kaikki aiheelliset toimenpiteet koosteen laatimiseksi oliiviöljyn, oliivin puristemassaöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien kansainvälisen kaupan hyvistä ja vakiintuneista kauppatavoista. |
| --- | --- |

c)

toteuttaa kaikki aiheelliset toimenpiteet koosteen laatimiseksi oliiviöljyn, oliivin puristemassaöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien kansainvälisen kaupan hyvistä ja vakiintuneista kauppatavoista.

VIIDES OSA

MENEKINEDISTÄMISTÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

IX LUKU

Oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien menekinedistäminen

30 artikla

Ohjelmat oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien menekin edistämiseksi

1.   Jäsenet toteuttavat yhdessä yleisluontoisia menekinedistämistoimia oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien kulutuksen lisäämiseksi maailmanlaajuisesti liitteissä B ja C määriteltyjen syötäväksi tarkoitettujen oliiviöljyjen ja oliivien nimitysten käytön perusteella.

2.   Edellä tarkoitetut toimet toteutetaan koulutus- ja tiedotuskampanjoina, ja ne koskevat oliiviöljyjen ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien aistinvaraisia ja kemiallisia ominaisuuksia sekä ravitsemuksellisia, lääkinnällisiä ja muita ominaisuuksia.

3.   Menekinedistämiskampanjoiden tarkoituksena on antaa kuluttajille tietoa oliiviöljyjen ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien nimityksistä, alkuperästä ja lähtöisyydestä, ja samalla valvotaan, ettei niissä suosita tai korosteta jotakin laatua, alkuperää tai lähtöisyyttä enemmän kuin muita.

4.   Tämän artiklan nojalla toteutettavista menekinedistämisohjelmista päättää jäsenneuvosto niiden varojen mukaisesti, jotka sille on tätä varten annettu käyttöön. Etusija annetaan toiminnalle, joka toteutetaan pääasiallisissa kuluttajamaissa sekä maissa, joissa oliiviöljyjen ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien kulutuksen kasvu on todennäköistä.

5.   Menekinedistämisen talousarvion määrärahat käytetään ottaen huomioon seuraavat perusteet:

| a) | nykyisten markkinoiden kehitysmahdollisuuksien ja kulutuksen laajuus; |
| --- | --- |

a)

nykyisten markkinoiden kehitysmahdollisuuksien ja kulutuksen laajuus;

| b) | uusien markkinoiden luominen oliiviöljyille ja syötäväksi tarkoitetuille oliiveille; |
| --- | --- |

b)

uusien markkinoiden luominen oliiviöljyille ja syötäväksi tarkoitetuille oliiveille;

| c) | menekinedistämiseen käytetyistä menoista saatava tuotto. |
| --- | --- |

c)

menekinedistämiseen käytetyistä menoista saatava tuotto.

6.   Jäsenneuvosto vastaa yhteisiin menekinedistämistarkoituksiin osoitettujen varojen hallinnoinnista. Se laatii vuosittain oman talousarvionsa liitteenä ennakkoarvion menekinedistämiseen liittyvistä tuloista ja menoista.

7.   Jos jokin jäsen tai organisaatio tai joku henkilö suorittaa menekinedistämistoimien toteuttamista varten vapaaehtoisen maksun, jäsenneuvosto vahvistaa tällaisten varojen käyttöä koskevat menettelyt kansainvälisen oliivineuvoston ja maksunsuorittajan välisellä erityissopimuksella.

8.   Kansainvälinen oliivineuvosto vastaa menekinedistämistoimien teknisestä toteuttamisesta, joka voidaan myös antaa työjärjestyksen mukaisesti valittujen erikoistuneiden elinten tehtäväksi.

31 artikla

Kansainvälisen oliivineuvoston kansainvälinen takuumerkki

Jäsenneuvosto antaa määräykset sellaisen kansainvälisen laatutakuumerkin soveltamisesta, joka antaa takeet kansainvälisen oliivineuvoston kansainvälisten vaatimusten noudattamisesta.

KUUDES OSA

MUUT MÄÄRÄYKSET

X LUKU

Sekalaisia velvollisuuksia

32 artikla

Yleiset velvollisuudet

Jäsenet sitoutuvat olemaan toteuttamatta toimenpiteitä, jotka ovat vastoin tämän sopimuksen velvoitteita tai 1 artiklassa määrättyjä yleisiä tavoitteita.

33 artikla

Jäsenten taloudelliset velvoitteet

Yleisten oikeudellisten periaatteiden mukaisesti jokaisen jäsenen taloudelliset velvoitteet kansainvälistä oliivineuvostoa ja muita jäseniä kohtaan rajoittuvat 15 artiklasta johtuviin velvollisuuksiin, jotka koskevat samassa artiklassa tarkoitettuun talousarvioon suoritettavia maksuja, ja tapauksen mukaan 16 artiklasta johtuviin velvollisuuksiin, jotka koskevat hallinnollisia määrärahoja.

34 artikla

Ympäristölliset ja ekologiset näkökohdat

Jäsenet ottavat ympäristölliset ja ekologiset näkökohdat asianmukaisesti huomioon kaikissa oliivien ja oliiviöljyn tuotannon vaiheissa ja sitoutuvat toteuttamaan toimet, jotka jäsenneuvosto katsoo tarpeellisiksi tältä osin ilmaantuvien tilanteiden korjaamiseksi tai ongelmien ratkaisemiseksi.

35 artikla

Kansainvälisen kaupan ja kulutuksen edistäminen

Jäsenet sitoutuvat toteuttamaan kaikki asianmukaiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on helpottaa kauppaa, edistää oliiviöljyjen ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien kulutusta ja varmistaa näiden tuotteiden kansainvälisen kaupan tavanomainen kehitys. Ne sitoutuvat tätä varten noudattamaan niitä periaatteita, sääntöjä ja suuntaviivoja, joista ne ovat sopineet toimivaltaisissa kansainvälisissä yhteyksissä.

36 artikla

Tiedoksiannot

Jäsenet sitoutuvat toimittamaan kansainväliselle oliivineuvostolle ja sen saataville kaikki tilastot, tiedot ja asiakirjat, joita neuvosto tarvitsee pystyäkseen suorittamaan tässä sopimuksessa sille annetut tehtävät, ja erityisesti kaikki tiedot, joita se tarvitsee laatiakseen taseen oliiviöljyistä, oliivin puristemassaöljyistä ja syötäväksi tarkoitetuista oliiveista sekä tutustuakseen jäsenten kansalliseen oliivipolitiikkaan.

XI LUKU

Riidat ja valitukset

37 artikla

Riidat ja valitukset

1.   Lukuun ottamatta 23 artiklassa tarkoitettuja riitoja kaikki tämän sopimuksen tulkintaa ja soveltamista koskevat erimielisyydet, joita ei ole saatu selvitettyä neuvotteluteitse, siirretään riidan osapuolena olevan jäsenen pyynnöstä käsiteltäväksi jäsenneuvostossa, joka tekee päätöksen saatuaan tarvittaessa lausunnon neuvoa-antavalta komitealta, jonka kokoonpano ja toimintasäännöt vahvistetaan työjärjestyksessä.

2.   Neuvoa-antavan komitean perusteltu lausunto toimitetaan jäsenneuvostolle, joka ratkaisee erimielisyyden kaikissa tapauksissa harkittuaan huolellisesti kaikkia käytettävissä olevia tietoja.

3.   Valitukset siitä, että jäsen on jättänyt täyttämättä tässä sopimuksessa sille määrätyn velvoitteen, siirretään valituksen tehneen jäsenen pyynnöstä jäsenneuvoston käsiteltäväksi, joka tekee asiassa päätöksen asian osapuolia kuultuaan ja saatuaan tarvittaessa lausunnon tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetulta neuvoa-antavalta komitealta.

4.   Jos jäsenneuvosto toteaa jäsenen rikkoneen tätä sopimusta, se voi määrätä jäsenelle seuraamuksia, jotka vaihtelevat varoituksesta jäsenneuvoston päätöksiin osallistumisen epäämiseen, kunnes kyseinen jäsen on täyttänyt velvoitteensa, tai se voi sulkea jäsenen pois sopimuksesta 45 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. Asianomaisella jäsenellä on oikeus nostaa kanne viimeisenä oikeusasteena kansainvälisessä tuomioistuimessa.

XII LUKU

Loppumääräykset

38 artikla

Tallettaja

Tämän sopimuksen tallettajaksi nimetään Espanjan hallitus.

39 artikla

Allekirjoittaminen, ratifioiminen, tunnustaminen ja hyväksyminen

1.   Tämä sopimus on avoinna allekirjoittamista varten Madridissa Espanjan hallituksen tiloissa 15 päivän kesäkuuta ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana ainoastaan niille hallituksille, jotka kutsuttiin vuonna 1986 tehdyn oliiviöljyä ja syötäviksi tarkoitettuja oliiveja koskevan kansainvälisen sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna ja jatkettuna vuonna 1993, jatkosopimuksesta neuvottelevaan YK:n konferenssiin.

2.   Kaikki tämän sopimuksen 1 artiklassa tarkoitetut hallitukset voivat:

| a) | tämän sopimuksen allekirjoittaessaan ilmoittaa, että allekirjoituksellaan ne ilmaisevat suostumuksensa siihen, että tämä sopimus sitoo niitä (lopullinen allekirjoitus); tai |
| --- | --- |

a)

tämän sopimuksen allekirjoittaessaan ilmoittaa, että allekirjoituksellaan ne ilmaisevat suostumuksensa siihen, että tämä sopimus sitoo niitä (lopullinen allekirjoitus); tai

| b) | allekirjoitettuaan tämän sopimuksen ratifioida, tunnustaa tai hyväksyä sen tallettamalla tätä tarkoittavan asiakirjan sopimuksen tallettajan huostaan. |
| --- | --- |

b)

allekirjoitettuaan tämän sopimuksen ratifioida, tunnustaa tai hyväksyä sen tallettamalla tätä tarkoittavan asiakirjan sopimuksen tallettajan huostaan.

Tämä sopimus on avoinna Euroopan yhteisön suorittamaa allekirjoittamista, ratifioimista, tunnustamista tai hyväksymistä varten.

3.   Ratifioimis-, tunnustamis- tai hyväksymiskirjat talletetaan tallettajan huostaan.

40 artikla

Liittyminen

1.   Kaikki valtiot voivat liittyä tähän sopimukseen kansainvälisen oliivineuvoston jäsenneuvostonsa kautta vahvistamin ehdoin, joihin sisältyy osallistumiskiintiöiden lukumäärä ja määräaika liittymiskirjojen tallettamiselle. Jäsenneuvosto voi kuitenkin antaa määräaikaan pidennyksen niille hallituksille, jotka eivät voi liittyä määräajan kuluessa. Kun valtio liittyy tähän sopimukseen, sen katsotaan sisältyvän liitteessä A olevaan luetteloon yhdessä liittymisehdoissa vahvistettujen osallistumiskiintiöiden kanssa.

Tämä sopimus on avoinna Euroopan yhteisön liittymiselle.

2.   Liittyminen tapahtuu tallettamalla liittymiskirja tallettajan huostaan. Liittymisasiakirjoista tulee ilmetä, että hallitus hyväksyy kaikki kansainvälisen oliivineuvoston asettamat ehdot.

41 artikla

Ilmoitus väliaikaisesta soveltamisesta

1.   Allekirjoittajahallitus, joka aikoo ratifioida, tunnustaa tai hyväksyä tämän sopimuksen, tai hallitus, jolle jäsenneuvosto on vahvistanut liittymisehdot, mutta joka ei ole vielä voinut tallettaa asiakirjaansa, voi milloin hyvänsä ilmoittaa sopimuksen tallettajalle soveltavansa tätä sopimusta väliaikaisesti siitä päivästä alkaen, jona se tulee voimaan 42 artiklan mukaisesti tai, jos se on jo voimassa, tietystä päivästä alkaen.

2.   Hallitus, joka on ilmoittanut tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti soveltavansa tätä sopimusta sen tultua voimaan tai, jos se jo on voimassa, tietystä päivästä alkaen, on siitä hetkestä alkaen väliaikainen jäsen, kunnes se tallettaa ratifiointi-, tunnustamis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa ja tulee siten jäseneksi.

42 artikla

Voimaantulo

1.   Tämä sopimus tulee lopullisesti voimaan päivänä, jona vähintään viisi tämän sopimuksen liitteessä A mainituista hallituksista, jotka edustavat vähintään 90:tä prosenttia osallistumiskiintiöistä, ovat allekirjoittaneet lopullisesti tämän sopimuksen tai ovat ratifioineet, tunnustaneet tai hyväksyneet sen tai liittyneet siihen.

2.   Jos tämä sopimus ei ole tullut voimaan 1 päivänä tammikuuta 2006 tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti, se tulee voimaan väliaikaisesti, jos kyseisenä päivänä viisi hallitusta, jotka täyttävät tämän artiklan 1 kohdassa mainitut prosenttiehdot, ovat allekirjoittaneet lopullisesti tämän sopimuksen tai ovat ratifioineet, tunnustaneet tai hyväksyneet sen tai liittyneet siihen taikka ilmoittaneet sopimuksen tallettajalle soveltavansa tätä sopimusta väliaikaisesti.

3.   Jos tämän artiklan 1 kohdassa tai 2 kohdassa määrätyt voimaantuloedellytykset eivät täyty 1 päivänä tammikuuta 2006, tallettaja pyytää niitä hallituksia, jotka ovat allekirjoittaneet lopullisesti tämän sopimuksen tai ovat ratifioineet, tunnustaneet tai hyväksyneet sen taikka liittyneet siihen tai jotka ovat ilmoittaneet sopimuksen tallettajalle soveltavansa tätä sopimusta väliaikaisesti, päättämään, tuleeko tämä sopimus voimaan näiden hallitusten välillä niiden päättämänä päivänä väliaikaisesti vai lopullisesti ja kokonaisuudessaan vai osittain.

4.   Sellaisen hallituksen osalta, joka ei ole ilmoittanut sopimuksen tallettajalle 41 artiklan mukaisesti soveltavansa tätä sopimusta väliaikaisesti ja joka tallettaa sopimuksen tultua voimaan ratifioimis-, tunnustamis-, hyväksymis- tai liittymiskirjan, sopimus tulee voimaan kyseisestä talletuspäivästä alkaen.

43 artikla

Muuttaminen

1.   Jäsenneuvostonsa kautta toimiva kansainvälinen oliivineuvosto voi suosittaa jäsenille muutoksia tähän sopimukseen.

2.   Jäsenneuvosto hyväksyy ehdotetun muutoksen tämän sopimuksen 9 artiklan mukaisesti, ja muutos tulee voimaan kaikkia jäseniä koskevaksi 90 päivän kuluttua siitä, kun tallettaja on saanut jäsenneuvoston päätöstä koskevan tiedoksiannon.

44 artikla

Irtisanominen

1.   Jäsen voi irtisanoutua sopimuksesta milloin tahansa sen tultua voimaan ilmoittamalla siitä kirjallisesti sopimuksen tallettajalle. Jäsenen on ilmoitettava tekemästään päätöksestä kansainväliselle oliivineuvostolle samanaikaisesti.

2.   Tämän artiklan nojalla tehty irtisanoutuminen tulee voimaan 90 päivän kuluttua siitä, kun tallettaja on saanut sitä koskevan ilmoituksen.

45 artikla

Sopimuksen ulkopuolelle jättäminen

Jos jäsenneuvosto päättää, että jäsen on lyönyt laimin tässä sopimuksessa sille annetut velvoitteet, ja jos se lisäksi päättää, että tämä laiminlyönti haittaa vakavasti tämän sopimuksen toimintaa, se voi muiden jäsenten yksimielisellä päätöksellä jättää kyseisen jäsenen tämän sopimuksen ulkopuolelle. Kansainvälinen oliivineuvosto ilmoittaa päätöksestä viipymättä tallettajalle. Jäsen lakkaa olemasta tämän sopimuksen osapuoli 30 päivän kuluttua jäsenneuvoston päätöksestä.

46 artikla

Loppuselvitys

1.   Jäsenneuvosto tekee kohtuudenmukaisena pitämänsä loppuselvityksen ottaen huomioon sitoumukset, joista aiheutuu kansainväliselle oliivineuvostolle lainmukaisia seuraamuksia ja joilla olisi vaikutuksia sellaisen jäsenen maksuosuuteen, joka on irtisanoutunut tästä sopimuksesta tai joka on erotettu kansainvälisestä oliivineuvostosta tai joka on millä muulla tavalla tahansa lakannut olemasta tämän sopimuksen osapuoli; lisäksi jäsenneuvosto vahvistaa määräajan, joka on tarpeen asianmukaisen siirtymävaiheen varmistamiseksi erityisesti silloin kun kyseisiä sitoumuksia on lopetettava.

Sen estämättä, mitä edellisessä alakohdassa määrätään, tällainen jäsen on edelleenkin velvollinen suorittamaan kansainväliselle oliivineuvostolle kaikki asiaankuuluvat maksut jäsenyysajaltaan.

2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu jäsen ei ole sopimuksen voimassaolon päättyessä oikeutettu saamaan mitään osuutta kansainvälisen oliivineuvoston lakkauttamisesta johtuvista tai muista varoista, eikä se myöskään ole velvollinen kattamaan mitään osaa kansainvälisen oliivineuvoston mahdollisista veloista.

47 artikla

Voimassaolo, pidentäminen, uusiminen ja päättyminen

1.   Tämä sopimus on voimassa 31 päivään joulukuuta 2014, ellei kansainvälinen oliivineuvosto päätä jäsenneuvostonsa kautta pidentää, uusia, jatkaa tai päättää sen voimassaoloa aikaisemmin tämän artiklan määräysten mukaisesti.

2.   Jäsenneuvostonsa kautta toimiva kansainvälinen oliivineuvosto voi pidentää tämän sopimuksen voimassaoloa kahden vuoden jaksoissa enintään kaksi kertaa. Jäsen, joka ei hyväksy edellä tarkoitettua tämän sopimuksen voimassaolon pidentämistä, ilmoittaa siitä kansainväliselle oliivineuvostolle ja lakkaa olemasta tämän sopimuksen osapuoli pidennetyn kauden alusta alkaen.

3.   Jos uusi sopimus tai tämän sopimuksen uudistamiseksi tehty uusi pöytäkirja neuvotellaan ennen 31 päivää joulukuuta 2014 tai ennen tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun pidennetyn kauden päättymistä, mutta se ei ole vielä tullut voimaan väliaikaisesti eikä lopullisesti, tämä sopimus pysyy voimassa sen voimassaolon päättymispäivän jälkeen, kunnes uusi sopimus tai pöytäkirja tulee voimaan, ellei tämä pidentäminen kestä yli kahtatoista kuukautta.

4.   Jäsenneuvostonsa kautta toimiva kansainvälinen oliivineuvosto voi milloin tahansa päättää lakkauttaa tämän sopimuksen valitsemastaan päivämäärästä alkaen.

5.   Tämän sopimuksen voimassaolon päättymisestä tai päättämisestä huolimatta kansainvälinen oliivineuvosto on olemassa niin kauan, että kansainvälisen oliivineuvoston purkaminen loppuselvitys mukaan luettuna saadaan suoritetuksi, ja sillä on mainittuna aikana tätä varten tarvittavat valtuudet ja tehtävät.

6.   Kansainvälinen oliivineuvosto ilmoittaa sopimuksen tallettajalle kaikki tämän artiklan nojalla tehdyt päätökset.

48 artikla

Varaumat

Tämän sopimuksen määräyksiin ei saa tehdä varaumia.

TÄMÄN VAKUUDEKSI allekirjoittaneet, siihen asianmukaisesti valtuutettuina, ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen mainittuina päivämäärinä.

TEHTY Genevessä 29 päivänä huhtikuuta 2005 siten, että tämän sopimuksen arabian-, englannin-, espanjan-, italian- ja ranskankieliset tekstit ovat yhtä todistusvoimaiset.

---

(1)  Vuonna 1986 tehty oliiviöljyä ja syötäviksi tarkoitettuja oliiveja koskeva kansainvälinen sopimus, sellaisena kuin se on muutettuna ja jatkettuna vuonna 1993 ja viimeksi jatkettuna vuonna 2004.

LIITE A

Organisaation talousarvioihin osallistumista koskevat 8 artiklan mukaisesti vahvistetut kiintiöt (1)

| Algeria | 11 |
| --- | --- |
| Egypti | 8 |
| Euroopan yhteisö | 801 |
| Iran(in islamilainen tasavalta) | 5 |
| Israel | 5 |
| Jordania | 7 |
| Kroatia | 5 |
| Libanon | 5 |
| Libyan arabijamahiriya | 5 |
| Marokko | 25 |
| Serbia ja Montenegro | 5 |
| Syyrian arabitasavalta | 45 |
| Tunisia | 73 |
| Yhteensä | 1 000 |

Algeria

11

Egypti

8

Euroopan yhteisö

801

Iran(in islamilainen tasavalta)

5

Israel

5

Jordania

7

Kroatia

5

Libanon

5

Libyan arabijamahiriya

5

Marokko

25

Serbia ja Montenegro

5

Syyrian arabitasavalta

45

Tunisia

73

Yhteensä

1 000

---

(1)  Laskelmat perustuvat ajanjakson 1997/1998–2002/2003 keskimääräiseen tuotantoon ja vuosien 1998–2003 keskimääräiseen vientiin.

LIITE B

Oliiviöljyjen ja oliivin puristemassaöljyjen nimitykset ja määritelmät

Erilaatuisten oliiviöljyjen ja oliivin puristemassaöljyjen nimitykset ja kutakin nimitystä vastaavat määritelmät annetaan seuraavassa:

| I | Oliiviöljy on yksinomaan oliivipuun hedelmistä saatavaa öljyä, lukuun ottamatta liuottimilla uuttamalla tai uudelleen esteröimällä valmistettavia öljyjä sekä kaikkia oliiviöljyn ja muiden öljyjen keskinäisiä seoksia. Sen nimitykset ovat seuraavat:
  A.   neitsytoliiviöljy: öljyt, jotka on saatu oliivipuun hedelmistä ainoastaan mekaanisia tai muita fysikaalisia valmistusmenetelmiä käyttäen sellaisissa olosuhteissa, erityisesti lämpöolosuhteissa, jotka eivät johda öljyn laadun heikkenemiseen, ja joita ei ole käsitelty muuten kuin pesemällä, dekantoimalla, sentrifugoimalla tai suodattamalla. Neitsytoliiviöljyjen luokat ja nimitykset ovat seuraavat:
  a)   sellaisenaan kulutukseen sopiva neitsytoliiviöljy:
  i)   ekstra-neitsytoliiviöljy: neitsytoliiviöljy, jonka vapaiden rasvahappojen pitoisuus öljyhappona ilmaistuna on enintään 0,8 g/100 g ja jonka muut ominaisuudet ovat tälle luokalle säädettyjen ominaisuuksien mukaiset;
  ii)   neitsytoliiviöljy: neitsytoliiviöljy, jonka vapaiden rasvahappojen pitoisuus öljyhappona ilmaistuna on enintään 2,0 g/100 g ja jonka muut ominaisuudet ovat tälle luokalle säädettyjen ominaisuuksien mukaiset;
  iii)   yleisen kauppalaadun neitsytoliiviöljy: neitsytoliiviöljy, jonka vapaiden rasvahappojen pitoisuus öljyhappona ilmaistuna on enintään 3,3 g/100 g ja jonka muut ominaisuudet ovat tälle luokalle säädettyjen ominaisuuksien mukaiset (1);
  b)   sellaisenaan kulutukseen sopimaton neitsytoliiviöljy:
  oliivilamppuöljy: neitsytoliiviöljy, jonka vapaiden rasvahappojen pitoisuus öljyhappona ilmaistuna on suurempi kuin 3,3 g/100 g ja/tai jonka aistinvaraiset tai muut ominaisuudet ovat tälle luokalle säädettyjen ominaisuuksien mukaiset. Se on tarkoitettu edelleen jalostettavaksi ravintokäyttöön tai tekniseen käyttöön;
  B.   jalostettu oliiviöljy: neitsytoliiviöljyistä jalostamalla saatu oliiviöljy. Sen vapaiden rasvahappojen pitoisuus öljyhappona ilmaistuna on enintään 0,3 g/100 g ja muut ominaisuudet ovat tälle luokalle säädettyjen ominaisuuksien mukaiset (2);
  C.   oliiviöljy: öljy, joka on saatu sekoittamalla jalostettua oliiviöljyä ja sellaisenaan kulutukseen sopivaa neitsytoliiviöljyä. Sen vapaiden rasvahappojen pitoisuus öljyhappona ilmaistuna on enintään 1 g/100 g ja muut ominaisuudet tälle luokalle säädettyjen ominaisuuksien mukaiset (3). |
| --- | --- |

I

Oliiviöljy on yksinomaan oliivipuun hedelmistä saatavaa öljyä, lukuun ottamatta liuottimilla uuttamalla tai uudelleen esteröimällä valmistettavia öljyjä sekä kaikkia oliiviöljyn ja muiden öljyjen keskinäisiä seoksia. Sen nimitykset ovat seuraavat:

A.   neitsytoliiviöljy: öljyt, jotka on saatu oliivipuun hedelmistä ainoastaan mekaanisia tai muita fysikaalisia valmistusmenetelmiä käyttäen sellaisissa olosuhteissa, erityisesti lämpöolosuhteissa, jotka eivät johda öljyn laadun heikkenemiseen, ja joita ei ole käsitelty muuten kuin pesemällä, dekantoimalla, sentrifugoimalla tai suodattamalla. Neitsytoliiviöljyjen luokat ja nimitykset ovat seuraavat:

a)   sellaisenaan kulutukseen sopiva neitsytoliiviöljy:

i)   ekstra-neitsytoliiviöljy: neitsytoliiviöljy, jonka vapaiden rasvahappojen pitoisuus öljyhappona ilmaistuna on enintään 0,8 g/100 g ja jonka muut ominaisuudet ovat tälle luokalle säädettyjen ominaisuuksien mukaiset;

ii)   neitsytoliiviöljy: neitsytoliiviöljy, jonka vapaiden rasvahappojen pitoisuus öljyhappona ilmaistuna on enintään 2,0 g/100 g ja jonka muut ominaisuudet ovat tälle luokalle säädettyjen ominaisuuksien mukaiset;

iii)   yleisen kauppalaadun neitsytoliiviöljy: neitsytoliiviöljy, jonka vapaiden rasvahappojen pitoisuus öljyhappona ilmaistuna on enintään 3,3 g/100 g ja jonka muut ominaisuudet ovat tälle luokalle säädettyjen ominaisuuksien mukaiset (1);

b)   sellaisenaan kulutukseen sopimaton neitsytoliiviöljy:

oliivilamppuöljy: neitsytoliiviöljy, jonka vapaiden rasvahappojen pitoisuus öljyhappona ilmaistuna on suurempi kuin 3,3 g/100 g ja/tai jonka aistinvaraiset tai muut ominaisuudet ovat tälle luokalle säädettyjen ominaisuuksien mukaiset. Se on tarkoitettu edelleen jalostettavaksi ravintokäyttöön tai tekniseen käyttöön;

B.   jalostettu oliiviöljy: neitsytoliiviöljyistä jalostamalla saatu oliiviöljy. Sen vapaiden rasvahappojen pitoisuus öljyhappona ilmaistuna on enintään 0,3 g/100 g ja muut ominaisuudet ovat tälle luokalle säädettyjen ominaisuuksien mukaiset (2);

C.   oliiviöljy: öljy, joka on saatu sekoittamalla jalostettua oliiviöljyä ja sellaisenaan kulutukseen sopivaa neitsytoliiviöljyä. Sen vapaiden rasvahappojen pitoisuus öljyhappona ilmaistuna on enintään 1 g/100 g ja muut ominaisuudet tälle luokalle säädettyjen ominaisuuksien mukaiset (3).

| II | Oliivin puristemassaöljy on valmistettu oliivin puristemassasta liuottimia tai fysikaalisia valmistusmenetelmiä käyttäen, lukuun ottamatta öljyjä, jotka on valmistettu uudelleen esteröimällä tai sekoittamalla muita öljyjä. Se luokitellaan seuraavasti:
  A.   raaka oliivin puristemassaöljy: oliivin puristemassaöljy, jonka ominaisuudet ovat tälle luokalle säädettyjen ominaisuuksien mukaiset. Se on tarkoitettu edelleen jalostettavaksi ravintokäyttöön tai tekniseen käyttöön;
  B.   jalostettu oliivin puristemassaöljy: oliivin puristemassaöljystä jalostamalla saatu oliiviöljy. Sen vapaiden rasvahappojen pitoisuus öljyhappona ilmaistuna on enintään 0,3 g/100 g ja muut ominaisuudet tälle luokalle säädettyjen ominaisuuksien mukaiset (4);
  C.   oliivin puristemassaöljy: öljy, joka on saatu sekoittamalla jalostettua oliivin puristemassaöljyä ja sellaisenaan kulutukseen sopivaa neitsytoliiviöljyä. Sen vapaiden rasvahappojen pitoisuus öljyhappona ilmaistuna on enintään 1 g/100 g ja muut ominaisuudet tälle luokalle säädettyjen ominaisuuksien mukaiset. Tätä sekoitusta ei saa missään tapauksessa nimittää ”oliiviöljyksi” (5). |
| --- | --- |

II

Oliivin puristemassaöljy on valmistettu oliivin puristemassasta liuottimia tai fysikaalisia valmistusmenetelmiä käyttäen, lukuun ottamatta öljyjä, jotka on valmistettu uudelleen esteröimällä tai sekoittamalla muita öljyjä. Se luokitellaan seuraavasti:

A.   raaka oliivin puristemassaöljy: oliivin puristemassaöljy, jonka ominaisuudet ovat tälle luokalle säädettyjen ominaisuuksien mukaiset. Se on tarkoitettu edelleen jalostettavaksi ravintokäyttöön tai tekniseen käyttöön;

B.   jalostettu oliivin puristemassaöljy: oliivin puristemassaöljystä jalostamalla saatu oliiviöljy. Sen vapaiden rasvahappojen pitoisuus öljyhappona ilmaistuna on enintään 0,3 g/100 g ja muut ominaisuudet tälle luokalle säädettyjen ominaisuuksien mukaiset (4);

C.   oliivin puristemassaöljy: öljy, joka on saatu sekoittamalla jalostettua oliivin puristemassaöljyä ja sellaisenaan kulutukseen sopivaa neitsytoliiviöljyä. Sen vapaiden rasvahappojen pitoisuus öljyhappona ilmaistuna on enintään 1 g/100 g ja muut ominaisuudet tälle luokalle säädettyjen ominaisuuksien mukaiset. Tätä sekoitusta ei saa missään tapauksessa nimittää ”oliiviöljyksi” (5).

---

(1)  Tätä tuotetta voidaan myydä ainoastaan suoraan kuluttajalle, jos se on sallittua maassa, jossa vähittäismyynti tapahtuu. Jos myynti ei ole sallittua, tämän tuotteen nimityksen on oltava asianomaisen maan lainsäädännön mukainen.

(2)  Tätä tuotetta voidaan myydä ainoastaan suoraan kuluttajalle, jos se on sallittua maassa, jossa vähittäismyynti tapahtuu.

(3)  Maa, jossa vähittäismyynti tapahtuu, voi vaatia täsmällisempää nimitystä.

(4)  Tätä tuotetta voidaan myydä ainoastaan suoraan kuluttajalle, jos se on sallittua maassa, jossa vähittäismyynti tapahtuu.

(5)  Maa, jossa vähittäismyynti tapahtuu, voi vaatia täsmällisempää nimitystä.

LIITE C

Syötäväksi tarkoitettujen oliivien tyypit ja määritelmät

Syötäväksi tarkoitetut oliivit jaetaan seuraaviin tyyppeihin:

i)   vihreät oliivit: kypsymisvaiheen aikana ennen kypsän värin saamista poimitut hedelmät, jotka ovat kasvaneet tavanomaisen kokoisiksi. Hedelmän väri voi vaihdella vihreästä oljenkeltaiseen;

ii)   väriään muuttamassa olevat oliivit: ennen täyden kypsyyden saavuttamista poimitut hedelmät, joiden väri on muuttumassa. Hedelmän väri voi vaihdella ruusunpunaisesta viininpunaiseen tai ruskeaan;

iii)   mustat oliivit: täysin kypsinä tai vähän ennen täydellistä kypsyysastetta poimitut hedelmät. Niiden väri voi vaihdella punertavanmustasta violetinmustaan, tummanviolettiin, vihertävänmustaan tai tummanruskeaan.

---

| 19.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 302/68 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 302/68

---

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyyn sopimukseen Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta liitettävän lisäpöytäkirjan voimaantulosta

Molemmat osapuolet olivat 28. lokakuuta 2005 mennessä saattaneet päätökseen tarvittavat menettelyt Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyyn sopimukseen Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta liitettävän lisäpöytäkirjan allekirjoittamiseksi. Tämä lisäpöytäkirja tulee näin ollen 13 artiklansa 2 kohdan mukaisesti (EUVL L 38, 10.2.2005, s. 3) voimaan 1. marraskuuta 2005.

---

Komissio

| 19.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 302/69 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 302/69

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 9 päivänä joulukuuta 2004,

keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille soveltumattomaksi neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (”sulautuma-asetus”) 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti

(Asia COMP/M.3440 – EDP/GDP/ENI)

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 4715)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/801/EY)

Komissio teki 9. päivänä joulukuuta 2004 päätöksen sulautuma-asiassa yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan nojalla. Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavilla todistusvoimaisella kielellä ja komission työkielillä kilpailun pääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

I   OSAPUOLET

| (1) | Energias de Portugal, SA (jäljempänä ’EDP’) on Portugalin vakiintunut sähköyhtiö. Sen tärkeimpiin toimintoihin kuuluvat sähkön tuotanto, jakelu ja toimitus Portugalissa. EDP käyttää määräysvaltaa myös espanjalaisessa Hidrocantábrico-yrityksessä, joka toimii Espanjassa sähkö- ja kaasualalla. EDP on noteerattu Euronext Lisbon -arvopaperipörssissä, ja Portugalin valtiolla on suoraan tai välillisesti noin 30 prosenttia sen osakkeista. |
| --- | --- |

(1)

Energias de Portugal, SA (jäljempänä ’EDP’) on Portugalin vakiintunut sähköyhtiö. Sen tärkeimpiin toimintoihin kuuluvat sähkön tuotanto, jakelu ja toimitus Portugalissa. EDP käyttää määräysvaltaa myös espanjalaisessa Hidrocantábrico-yrityksessä, joka toimii Espanjassa sähkö- ja kaasualalla. EDP on noteerattu Euronext Lisbon -arvopaperipörssissä, ja Portugalin valtiolla on suoraan tai välillisesti noin 30 prosenttia sen osakkeista.

| (2) | ENI SpA (jäljempänä ’ENI’) harjoittaa öljyn ja maakaasun etsintää ja tuotantoa eri puolilla maailmaa. ENI toimii myös maakaasun toimitusten, siirron, varastoinnin, jakelun ja kaupan alalla. Lisäksi ENIllä on osakkeita yrityksissä, joilla on siirtokapasiteettia ja jotka toimivat maakaasun siirrossa käytettävien kansainvälisten putkistojen alalla. |
| --- | --- |

(2)

ENI SpA (jäljempänä ’ENI’) harjoittaa öljyn ja maakaasun etsintää ja tuotantoa eri puolilla maailmaa. ENI toimii myös maakaasun toimitusten, siirron, varastoinnin, jakelun ja kaupan alalla. Lisäksi ENIllä on osakkeita yrityksissä, joilla on siirtokapasiteettia ja jotka toimivat maakaasun siirrossa käytettävien kansainvälisten putkistojen alalla.

| (3) | Gás de Portugal, SGPS SA (jäljempänä ’GDP’) on Portugalin vakiintunut kaasuyhtiö. GDP on portugalilaisen yrityksen Galp Energia, SGPS, SA (jäljempänä ’GALP’) kokonaan omistama tytäryhtiö. GALP on Portugalin valtion ja ENIn yhteisessä määräysvallassa, ja se toimii sekä öljy- että kaasualalla. GDP ja sen tytäryhtiöt toimivat Portugalissa kaasuketjun kaikilla tasoilla. GDP tuo tytäryhtiönsä Transgásin välityksellä maakaasua Portugaliin Maghreb–Espanja–Portugali-putkiston ja Sinesin LNG-terminaalin kautta, ja se vastaa maakaasun kuljetuksesta, varastoinnista ja toimituksesta Portugalin korkeapaineisen kaasuputkiverkon (jäljempänä ’verkko’) kautta. Lisäksi GDP toimittaa maakaasua suurille teollisuusasiakkaille ja osallistuu Portugalin ensimmäisten maanalaisten maakaasun varastointiluolien kehittämiseen ja tulevaan toimintaan. GDP käyttää määräysvaltaa GDP Distribuiçãon (jäljempänä ’GDPD’) kautta viidessä Portugalin kuudesta paikallisesta kaasunjakeluyrityksestä. |
| --- | --- |

(3)

Gás de Portugal, SGPS SA (jäljempänä ’GDP’) on Portugalin vakiintunut kaasuyhtiö. GDP on portugalilaisen yrityksen Galp Energia, SGPS, SA (jäljempänä ’GALP’) kokonaan omistama tytäryhtiö. GALP on Portugalin valtion ja ENIn yhteisessä määräysvallassa, ja se toimii sekä öljy- että kaasualalla. GDP ja sen tytäryhtiöt toimivat Portugalissa kaasuketjun kaikilla tasoilla. GDP tuo tytäryhtiönsä Transgásin välityksellä maakaasua Portugaliin Maghreb–Espanja–Portugali-putkiston ja Sinesin LNG-terminaalin kautta, ja se vastaa maakaasun kuljetuksesta, varastoinnista ja toimituksesta Portugalin korkeapaineisen kaasuputkiverkon (jäljempänä ’verkko’) kautta. Lisäksi GDP toimittaa maakaasua suurille teollisuusasiakkaille ja osallistuu Portugalin ensimmäisten maanalaisten maakaasun varastointiluolien kehittämiseen ja tulevaan toimintaan. GDP käyttää määräysvaltaa GDP Distribuiçãon (jäljempänä ’GDPD’) kautta viidessä Portugalin kuudesta paikallisesta kaasunjakeluyrityksestä.

| (4) | Rede Eléctrica Nacional SA (jäljempänä ’REN’) ei ole nyt käsiteltävää keskittymää koskevan ilmoituksen tekijä, mutta se osallistuu toimenpiteeseen, johon keskittymä kuuluu. REN on portugalilainen yritys, joka perustettiin, kun Portugalin sähköverkko irrotettiin vuonna 1994 EDP:stä. REN hallinnoi tällä hetkellä Portugalin sähköverkkoa ja toimii yhtenä ostajana hankkien sähköä tuottajilta ja myyden sitä jakelijoille tai toimittajille, jotka toimittavat sähkön edelleen vaatimukset täyttämättömille asiakkaille. Portugalin valtio omistaa RENistä suoraan tai välillisesti 70 prosenttia ja EDP loput. |
| --- | --- |

(4)

Rede Eléctrica Nacional SA (jäljempänä ’REN’) ei ole nyt käsiteltävää keskittymää koskevan ilmoituksen tekijä, mutta se osallistuu toimenpiteeseen, johon keskittymä kuuluu. REN on portugalilainen yritys, joka perustettiin, kun Portugalin sähköverkko irrotettiin vuonna 1994 EDP:stä. REN hallinnoi tällä hetkellä Portugalin sähköverkkoa ja toimii yhtenä ostajana hankkien sähköä tuottajilta ja myyden sitä jakelijoille tai toimittajille, jotka toimittavat sähkön edelleen vaatimukset täyttämättömille asiakkaille. Portugalin valtio omistaa RENistä suoraan tai välillisesti 70 prosenttia ja EDP loput.

II   TOIMENPIDE

| (5) | Nyt käsiteltävä asia koskee keskittymää, jolla EDP ja ENI (jäljempänä ’osapuolet’) aikovat hankkia yhteisen määräysvallan GDP:ssä. Toimenpiteessä Portugalin sähköverkon haltijalle RENille siirretään tietyn ajan kuluessa kaasunsiirtoverkko (pois luettuina Sinesin LNG-terminaali, tuontiputkisto ja Carriçon maanalainen varastointitila). Siirtymäkauden aikana EDP käyttää yhdessä ENIn ja RENin kanssa määräysvaltaa kaasuverkossa. |
| --- | --- |

(5)

Nyt käsiteltävä asia koskee keskittymää, jolla EDP ja ENI (jäljempänä ’osapuolet’) aikovat hankkia yhteisen määräysvallan GDP:ssä. Toimenpiteessä Portugalin sähköverkon haltijalle RENille siirretään tietyn ajan kuluessa kaasunsiirtoverkko (pois luettuina Sinesin LNG-terminaali, tuontiputkisto ja Carriçon maanalainen varastointitila). Siirtymäkauden aikana EDP käyttää yhdessä ENIn ja RENin kanssa määräysvaltaa kaasuverkossa.

| (6) | Toisen kaasudirektiivin (2) ja Portugalille myönnetyn poikkeuksen mukaan Portugalin kaasumarkkinoista vapautetaan 33 prosenttia viimeistään vuoteen 2007 mennessä, muita kuin kotitalousasiakkaita koskevat markkinat viimeistään vuoteen 2009 mennessä ja kaikkia asiakkaita koskevat markkinat (kotitalousasiakkaat mukaan luettuina) vuoteen 2010 mennessä. Portugalin hallitus voi päättää vapauttaa markkinat aikaisemminkin. |
| --- | --- |

(6)

Toisen kaasudirektiivin (2) ja Portugalille myönnetyn poikkeuksen mukaan Portugalin kaasumarkkinoista vapautetaan 33 prosenttia viimeistään vuoteen 2007 mennessä, muita kuin kotitalousasiakkaita koskevat markkinat viimeistään vuoteen 2009 mennessä ja kaikkia asiakkaita koskevat markkinat (kotitalousasiakkaat mukaan luettuina) vuoteen 2010 mennessä. Portugalin hallitus voi päättää vapauttaa markkinat aikaisemminkin.

III   MERKITYKSELLISET MARKKINAT

A.   MERKITYKSELLISET SÄHKÖMARKKINAT

1.   MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT

| (7) | Ottaen huomioon Portugalin markkinoiden erityispiirteet sekä kilpailua ja sääntelyä koskevat puitteet komissio päätteli, että asiassa olisi erotettava seuraavat markkinat:






  i) | sähkön tukkutoimitukset |
| --- | --- | --- |

(7)

Ottaen huomioon Portugalin markkinoiden erityispiirteet sekä kilpailua ja sääntelyä koskevat puitteet komissio päätteli, että asiassa olisi erotettava seuraavat markkinat:

i)

sähkön tukkutoimitukset

| ii) | sääntelevien/tasapainottavien energiapalvelujen tarjonta (3) |
| --- | --- |

ii)

sääntelevien/tasapainottavien energiapalvelujen tarjonta (3)

| iii) | siirtoverkko |
| --- | --- |

iii)

siirtoverkko

| iv) | jakeluverkko |
| --- | --- |

iv)

jakeluverkko

| v) | sähkön vähittäistoimitus (suuret ja pienet asiakkaat). |
| --- | --- |

v)

sähkön vähittäistoimitus (suuret ja pienet asiakkaat).

| (8) | Kansallinen sähköjärjestelmä muodostuu kahdesta rinnakkaisesta järjestelmästä: julkisesta eli ”sidotusta” järjestelmästä (Sistema Eléctrico de Serviço Público, jäljempänä ’SEP’) ja riippumattomasta järjestelmästä (Sistema Eléctrico Independente, ’SEI’). Molemmat järjestelmät käyttävät kansallista siirtoverkkoa, jota REN hyödyntää toimilupajärjestelmän perusteella. |
| --- | --- |

(8)

Kansallinen sähköjärjestelmä muodostuu kahdesta rinnakkaisesta järjestelmästä: julkisesta eli ”sidotusta” järjestelmästä (Sistema Eléctrico de Serviço Público, jäljempänä ’SEP’) ja riippumattomasta järjestelmästä (Sistema Eléctrico Independente, ’SEI’). Molemmat järjestelmät käyttävät kansallista siirtoverkkoa, jota REN hyödyntää toimilupajärjestelmän perusteella.

| (9) | SEP on säännelty järjestelmä, joka kattaa sähkön tuotannon ja jakelun. Se koostuu ”sidotuista” tuottajista ja ”sidotuista” jakeluverkoista. REN on tässä järjestelmässä ainoa sähkön ostaja tukkutasolla. Se hankkii sähkön pääasiassa joukolta voimalaitoksia (”sidotut” tuottajat) energianostosopimusten perusteella. |
| --- | --- |

(9)

SEP on säännelty järjestelmä, joka kattaa sähkön tuotannon ja jakelun. Se koostuu ”sidotuista” tuottajista ja ”sidotuista” jakeluverkoista. REN on tässä järjestelmässä ainoa sähkön ostaja tukkutasolla. Se hankkii sähkön pääasiassa joukolta voimalaitoksia (”sidotut” tuottajat) energianostosopimusten perusteella.

| (10) | Näissä sopimuksissa sidotut tuottajat sitoutuvat toimittamaan SEPille sähköä yksinoikeudella yli 20 vuoden ajan kiinteän hinnan kaavaa (4) soveltaen. Näiden sidottujen tuotantolaitosten rakentamista ei ole vapautettu vaan valtio sääntelee sitä. Sovellettavan lainsäädännön mukaan seuraavat yritykset on integroitu SEPiin: EDP (yritysten EDP Produção ja Companhia Portuguesa de Produção de Electricidade kautta), Tejo Energia (5) ja Turbogás (6). Suurin osa Portugalin sähköstä (83 prosenttia vuonna 2003) (7) toimitetaan RENin ja energiantuottajien välisten yksinoikeudellisten energianostosopimusten perusteella. |
| --- | --- |

(10)

Näissä sopimuksissa sidotut tuottajat sitoutuvat toimittamaan SEPille sähköä yksinoikeudella yli 20 vuoden ajan kiinteän hinnan kaavaa (4) soveltaen. Näiden sidottujen tuotantolaitosten rakentamista ei ole vapautettu vaan valtio sääntelee sitä. Sovellettavan lainsäädännön mukaan seuraavat yritykset on integroitu SEPiin: EDP (yritysten EDP Produção ja Companhia Portuguesa de Produção de Electricidade kautta), Tejo Energia (5) ja Turbogás (6). Suurin osa Portugalin sähköstä (83 prosenttia vuonna 2003) (7) toimitetaan RENin ja energiantuottajien välisten yksinoikeudellisten energianostosopimusten perusteella.

| (11) | REN myy hankkimansa sähkön EDP:n määräysvallassa olevalle säännellylle jakelijalle säännellyn tariffijärjestelmän perusteella. Säännellyt tariffit asettaa Portugalin energia-alan sääntelyviranomainen ERSE. |
| --- | --- |

(11)

REN myy hankkimansa sähkön EDP:n määräysvallassa olevalle säännellylle jakelijalle säännellyn tariffijärjestelmän perusteella. Säännellyt tariffit asettaa Portugalin energia-alan sääntelyviranomainen ERSE.

| (12) | Riippumaton järjestelmä (SEI) muodostuu sitomattomasta järjestelmästä (Sistema Eléctrico Não Vinculado, SENV), joka toimii vapailla markkinoilla (ts. suurin osa energiasta myydään asiakkaille, jotka poistuvat säännellystä järjestelmästä), ja erikoisjärjestelmästä (Produtores em regime especial, PRE), jossa lämmitysvoimaloiden, pienten vesivoimaloiden ja muita uusiutuvia energiamuotoja kuten tuulivoimaa tuottavien voimaloiden tuotanto toimitetaan RENille säänneltyjä tariffeja soveltaen. |
| --- | --- |

(12)

Riippumaton järjestelmä (SEI) muodostuu sitomattomasta järjestelmästä (Sistema Eléctrico Não Vinculado, SENV), joka toimii vapailla markkinoilla (ts. suurin osa energiasta myydään asiakkaille, jotka poistuvat säännellystä järjestelmästä), ja erikoisjärjestelmästä (Produtores em regime especial, PRE), jossa lämmitysvoimaloiden, pienten vesivoimaloiden ja muita uusiutuvia energiamuotoja kuten tuulivoimaa tuottavien voimaloiden tuotanto toimitetaan RENille säänneltyjä tariffeja soveltaen.

| (13) | Vaatimukset täyttävät asiakkaat voivat valita vapaasti sähköntoimittajansa ja ostaa sähköä joko SEPiltä säännellyillä tariffeilla tai SENViltä (jolloin sähkön toimittaa vähittäisjakelija vapain markkinaehdoin). Portugalissa 17 päivänä elokuuta 2004 annetussa asetuksessa säädettiin vihdoin, että kaikki asiakkaat täyttävät vaatimukset (8). |
| --- | --- |

(13)

Vaatimukset täyttävät asiakkaat voivat valita vapaasti sähköntoimittajansa ja ostaa sähköä joko SEPiltä säännellyillä tariffeilla tai SENViltä (jolloin sähkön toimittaa vähittäisjakelija vapain markkinaehdoin). Portugalissa 17 päivänä elokuuta 2004 annetussa asetuksessa säädettiin vihdoin, että kaikki asiakkaat täyttävät vaatimukset (8).

| (14) | Nykyistä sääntelykehystä muutetaan parhaillaan. |
| --- | --- |

(14)

Nykyistä sääntelykehystä muutetaan parhaillaan.

Tukkusähkö

| (15) | Tukkusähköön sisältyy energiavoimaloiden tuottama sähkö sekä siirtoyhteyksien kautta vähittäisjakelijoille myytäväksi tuotu sähkö. Kuten muissa jäsenvaltioissa, eräät hyvin suuret sähkönkuluttajat voivat myös ostaa sähköä suoraan tukkumarkkinoilta (Espanjassa näiden kuluttajien osuus on vähemmän kuin 5 prosenttia tukkumarkkinoiden ostoista). |
| --- | --- |

(15)

Tukkusähköön sisältyy energiavoimaloiden tuottama sähkö sekä siirtoyhteyksien kautta vähittäisjakelijoille myytäväksi tuotu sähkö. Kuten muissa jäsenvaltioissa, eräät hyvin suuret sähkönkuluttajat voivat myös ostaa sähköä suoraan tukkumarkkinoilta (Espanjassa näiden kuluttajien osuus on vähemmän kuin 5 prosenttia tukkumarkkinoiden ostoista).

| (16) | Komissio katsoo, että energianostosopimusten voimassaolon päättymisestä alkaen sähkön tukkumarkkinat koostuvat Portugalissa aikaisemmin sidotun tuotannon, sitomattoman tuotannon ja tuonnin tarjonnasta. Arvioinnissa keskitytään näihin tukkumarkkinoihin riippumatta siitä, ovatko ne vapautettuja vai säänneltyjä järjestelmiä. |
| --- | --- |

(16)

Komissio katsoo, että energianostosopimusten voimassaolon päättymisestä alkaen sähkön tukkumarkkinat koostuvat Portugalissa aikaisemmin sidotun tuotannon, sitomattoman tuotannon ja tuonnin tarjonnasta. Arvioinnissa keskitytään näihin tukkumarkkinoihin riippumatta siitä, ovatko ne vapautettuja vai säänneltyjä järjestelmiä.

Tasapainottavat energia- ja liitännäispalvelut

| (17) | Tämä palvelu on teknisesti välttämätön, sillä siirtojärjestelmän haltija vastaa verkkojännitteen ylläpitämisestä hyvin kapealla kaistanleveydellä. Jos sähkönkulutus on liiallinen, verkkojännite alenee ja tämä voi johtaa jossain kohdin verkon vakausongelmiin. Ongelmia syntyy myös alikulutuksesta, koska silloin verkkojännite ylittää hyväksytyn toleranssirajan, ja siirtojärjestelmän haltijan on varmistettava, että joko osa tuotantokapasiteetista kytketään pois päältä tai kulutusta lisätään. |
| --- | --- |

(17)

Tämä palvelu on teknisesti välttämätön, sillä siirtojärjestelmän haltija vastaa verkkojännitteen ylläpitämisestä hyvin kapealla kaistanleveydellä. Jos sähkönkulutus on liiallinen, verkkojännite alenee ja tämä voi johtaa jossain kohdin verkon vakausongelmiin. Ongelmia syntyy myös alikulutuksesta, koska silloin verkkojännite ylittää hyväksytyn toleranssirajan, ja siirtojärjestelmän haltijan on varmistettava, että joko osa tuotantokapasiteetista kytketään pois päältä tai kulutusta lisätään.

| (18) | Tästä palvelusta on maksettava, ja yleensä peritään ”sakkomaksu” poikkeamista, jos asiakkaan kysyntä ylittää tai alittaa odotetun tason, joka vastaa määrää, jonka kukin toimittaja ostaa tukkutasolla tai aikoo tuottaa itse ja joka sen on ilmoitettava etukäteen siirtojärjestelmän haltijalle. |
| --- | --- |

(18)

Tästä palvelusta on maksettava, ja yleensä peritään ”sakkomaksu” poikkeamista, jos asiakkaan kysyntä ylittää tai alittaa odotetun tason, joka vastaa määrää, jonka kukin toimittaja ostaa tukkutasolla tai aikoo tuottaa itse ja joka sen on ilmoitettava etukäteen siirtojärjestelmän haltijalle.

| (19) | Tällä hetkellä REN tarjoaa näitä palveluja samoin kuin muita samantapaisia liitännäispalveluja (ruuhkanhallintapalvelut) kaikille järjestelmän toimijoille. Näille palveluille ei ole vielä vakiintuneita markkinoita Portugalissa. On kuitenkin todennäköistä, että tällaiset markkinat kehittyvät energianostosopimusten voimassaolon päättymisen jälkeen. Näiden kehittyvien markkinoiden tarkka määritelmä voidaan jättää tässä päätöksessä avoimeksi. |
| --- | --- |

(19)

Tällä hetkellä REN tarjoaa näitä palveluja samoin kuin muita samantapaisia liitännäispalveluja (ruuhkanhallintapalvelut) kaikille järjestelmän toimijoille. Näille palveluille ei ole vielä vakiintuneita markkinoita Portugalissa. On kuitenkin todennäköistä, että tällaiset markkinat kehittyvät energianostosopimusten voimassaolon päättymisen jälkeen. Näiden kehittyvien markkinoiden tarkka määritelmä voidaan jättää tässä päätöksessä avoimeksi.

Siirto ja jakelu

| (20) | Ehdotettu toimenpide ei vaikuta näihin markkinoihin. Portugalin siirtoverkko on jo eriytetty ja sen toimintaa harjoittaa REN, joka on Portugalin siirtoverkonhaltija. EDP ja kunnat omistavat jakeluverkot ja niitä hallinnoi EDP:n tytäryhtiö EDP Distribuição Energia SA (jäljempänä ’EDPD’). Portugalin sääntelyviranomainen ERSE sääntelee pääsyä siirto- ja jakeluverkkoihin. |
| --- | --- |

(20)

Ehdotettu toimenpide ei vaikuta näihin markkinoihin. Portugalin siirtoverkko on jo eriytetty ja sen toimintaa harjoittaa REN, joka on Portugalin siirtoverkonhaltija. EDP ja kunnat omistavat jakeluverkot ja niitä hallinnoi EDP:n tytäryhtiö EDP Distribuição Energia SA (jäljempänä ’EDPD’). Portugalin sääntelyviranomainen ERSE sääntelee pääsyä siirto- ja jakeluverkkoihin.

Sähkön vähittäistoimitukset

| (21) | Tässä lausunnossa käsitellään seuraavia sähkön vähittäismarkkinoita: i) sähkön toimitus suurille teollisuusasiakkaille, jotka on liitetty suur- ja keskijänniteverkkoon, ja ii) sähkön toimitus pienemmille teollisuusasiakkaille, yritysasiakkaille ja kotitalousasiakkaille, jotka on liitetty pienjänniteverkkoon. |
| --- | --- |

(21)

Tässä lausunnossa käsitellään seuraavia sähkön vähittäismarkkinoita: i) sähkön toimitus suurille teollisuusasiakkaille, jotka on liitetty suur- ja keskijänniteverkkoon, ja ii) sähkön toimitus pienemmille teollisuusasiakkaille, yritysasiakkaille ja kotitalousasiakkaille, jotka on liitetty pienjänniteverkkoon.

| (22) | Suur- ja keskijänniteasiakkaat sekä pienjänniteasiakkaat ovat hyvin erilaisia kulutuksensa ja sähkön ostoehtojensa suhteen. Myös liikesuhteet ovat hyvin erilaiset. Keski- ja suurjänniteasiakkaat ovat suurelta osin teollisuusasiakkaita, joiden kustannuksista sähkön osuus saattaa olla hyvinkin merkittävä. Useimmat pienjänniteasiakkaat taas ovat pieniä teollisuus-, yritys- tai kotitalousasiakkaita, joiden kuluttajakohtainen sähkönkulutus on melko vähäinen. |
| --- | --- |

(22)

Suur- ja keskijänniteasiakkaat sekä pienjänniteasiakkaat ovat hyvin erilaisia kulutuksensa ja sähkön ostoehtojensa suhteen. Myös liikesuhteet ovat hyvin erilaiset. Keski- ja suurjänniteasiakkaat ovat suurelta osin teollisuusasiakkaita, joiden kustannuksista sähkön osuus saattaa olla hyvinkin merkittävä. Useimmat pienjänniteasiakkaat taas ovat pieniä teollisuus-, yritys- tai kotitalousasiakkaita, joiden kuluttajakohtainen sähkönkulutus on melko vähäinen.

2.   SÄHKÖN MAANTIETEELLISET MARKKINAT

| (23) | Sähkön tukkutarjonnan merkitykselliset maantieteelliset markkinat on komission aikaisemmissa päätöksissä katsottu enintään kansallisiksi (9). Tässä asiassa tutkimus on osoittanut, että sähkön tukku- ja vähittäismarkkinat ovat selvästi Portugalin laajuiset ja että tilanne jatkuu muuttumattomana tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(23)

Sähkön tukkutarjonnan merkitykselliset maantieteelliset markkinat on komission aikaisemmissa päätöksissä katsottu enintään kansallisiksi (9). Tässä asiassa tutkimus on osoittanut, että sähkön tukku- ja vähittäismarkkinat ovat selvästi Portugalin laajuiset ja että tilanne jatkuu muuttumattomana tulevaisuudessa.

| (24) | Osapuolet väittivät, että Iberian niemimaalle perustettaisiin pian MIBEL-pörssi ja se johtaisi Iberian niemimaan laajuisiin markkinoihin. Komission perusteellinen tutkimus ei ole vahvistanut tätä näkemystä. Näyttää siltä, että 1) Espanjan ja Portugalin väliset siirtoyhteydet eivät riitä katsomaan, että Iberian niemimaalla on yhtenäismarkkinat, ja 2) on hyvin epätodennäköistä, että sähkön tukkumarkkinoista tulee lähitulevaisuudessa Iberian niemimaan laajuiset seuraavista syistä:






  i) | MIBELin perustamiseksi on vielä poistettava monia suuria sääntelyyn liittyviä esteitä; |
| --- | --- | --- |

(24)

Osapuolet väittivät, että Iberian niemimaalle perustettaisiin pian MIBEL-pörssi ja se johtaisi Iberian niemimaan laajuisiin markkinoihin. Komission perusteellinen tutkimus ei ole vahvistanut tätä näkemystä. Näyttää siltä, että 1) Espanjan ja Portugalin väliset siirtoyhteydet eivät riitä katsomaan, että Iberian niemimaalla on yhtenäismarkkinat, ja 2) on hyvin epätodennäköistä, että sähkön tukkumarkkinoista tulee lähitulevaisuudessa Iberian niemimaan laajuiset seuraavista syistä:

i)

MIBELin perustamiseksi on vielä poistettava monia suuria sääntelyyn liittyviä esteitä;

| ii) | Espanjan ja Portugalin väliset kilpailuedellytykset ovat todennäköisesti huomattavan erilaiset myös MIBELin perustamisen jälkeen; |
| --- | --- |

ii)

Espanjan ja Portugalin väliset kilpailuedellytykset ovat todennäköisesti huomattavan erilaiset myös MIBELin perustamisen jälkeen;

| iii) | hiilidioksidipäästöjen kansalliset jakosuunnitelmat ja hukkakustannusten kansallinen korvausjärjestelmä todennäköisesti säilyttävät tai jopa lisäävät näitä kilpailuedellytysten eroja; |
| --- | --- |

iii)

hiilidioksidipäästöjen kansalliset jakosuunnitelmat ja hukkakustannusten kansallinen korvausjärjestelmä todennäköisesti säilyttävät tai jopa lisäävät näitä kilpailuedellytysten eroja;

| iv) | Espanjan ja Portugalin ennustettu siirtoyhteyskapasiteetti ei todennäköisesti mahdollista molempien markkinoiden tehokasta yhdentymistä lähitulevaisuudessa. |
| --- | --- |

iv)

Espanjan ja Portugalin ennustettu siirtoyhteyskapasiteetti ei todennäköisesti mahdollista molempien markkinoiden tehokasta yhdentymistä lähitulevaisuudessa.

B.   MERKITYKSELLISET MAAKAASUMARKKINAT

1.   TUOTEMARKKINAT

| (25) | Komissio on määrittänyt neljät erilliset kaasutuotemarkkinat, joihin toimenpide vaikuttaa:






  i) | kaasun toimitus energiantuottajille (CCGT:t eli kaasukombivoimalaitokset) (10); |
| --- | --- | --- |

(25)

Komissio on määrittänyt neljät erilliset kaasutuotemarkkinat, joihin toimenpide vaikuttaa:

i)

kaasun toimitus energiantuottajille (CCGT:t eli kaasukombivoimalaitokset) (10);

| ii) | kaasun toimitus paikallisille jakeluyrityksille; |
| --- | --- |

ii)

kaasun toimitus paikallisille jakeluyrityksille;

| iii) | kaasun toimitus suurille teollisuusasiakkaille; |
| --- | --- |

iii)

kaasun toimitus suurille teollisuusasiakkaille;

| iv) | kaasun toimitus pienille teollisuus-, yritys- ja kotitalousasiakkaille. |
| --- | --- |

iv)

kaasun toimitus pienille teollisuus-, yritys- ja kotitalousasiakkaille.

| (26) | Kuusi paikallista jakeluyritystä toimittaa kaasua useimmille loppuasiakkaille keski- ja matalapaineverkkojen (11) kautta. Ne toimivat yksinoikeudella toimilupa-alueilla. |
| --- | --- |

(26)

Kuusi paikallista jakeluyritystä toimittaa kaasua useimmille loppuasiakkaille keski- ja matalapaineverkkojen (11) kautta. Ne toimivat yksinoikeudella toimilupa-alueilla.

| (27) | Kaasun toimitusta energiantuottajille koskevat markkinat ovat ensimmäiset markkinat, jotka Portugalissa avataan kilpailulle. Osapuolet väittävät, että kaasukombivoimalaitokset ja suuret teollisuusasiakkaat olisi katsottava osaksi yksiä, laajempia tukkumarkkinoita. Komissio ei yhdy osapuolten näkemykseen. Energiantuottajien kysyntätarpeet ovat ainutlaatuiset toimituksen määrän ja joustavuuden suhteen. Kaasukombivoimalaitosten on sen vuoksi yhdistettävä laitoshankkeen perustavanlaatuisen taloudellisen ja teknisen elinkelpoisuuden ja toimitusvarmuuden varmistamiseksi tarvittavat pitkän aikavälin sopimukset ja lyhyen aikavälin sopimukset. Niiden marginaalit, asiakassuhteet, jälleenmyyjien kaupalliset tarpeet ja kasvudynamiikat ovat myös erilaiset. |
| --- | --- |

(27)

Kaasun toimitusta energiantuottajille koskevat markkinat ovat ensimmäiset markkinat, jotka Portugalissa avataan kilpailulle. Osapuolet väittävät, että kaasukombivoimalaitokset ja suuret teollisuusasiakkaat olisi katsottava osaksi yksiä, laajempia tukkumarkkinoita. Komissio ei yhdy osapuolten näkemykseen. Energiantuottajien kysyntätarpeet ovat ainutlaatuiset toimituksen määrän ja joustavuuden suhteen. Kaasukombivoimalaitosten on sen vuoksi yhdistettävä laitoshankkeen perustavanlaatuisen taloudellisen ja teknisen elinkelpoisuuden ja toimitusvarmuuden varmistamiseksi tarvittavat pitkän aikavälin sopimukset ja lyhyen aikavälin sopimukset. Niiden marginaalit, asiakassuhteet, jälleenmyyjien kaupalliset tarpeet ja kasvudynamiikat ovat myös erilaiset.

2.   MAANTIETEELLISET MARKKINAT

| (28) | Komissio ja osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että maakaasun toimitukset ovat kaikilla merkityksellisillä kaasumarkkinoilla enintään kansallisia. |
| --- | --- |

(28)

Komissio ja osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että maakaasun toimitukset ovat kaikilla merkityksellisillä kaasumarkkinoilla enintään kansallisia.

IV   KILPAILUVAIKUTUSTEN ARVIOINTI

A.   SÄHKÖMARKKINAT

1.   TUKKUMARKKINAT

a)   EDP:llä on määräävä asema sähkön tukkumarkkinoilla Portugalissa

| (29) | Komission perusteellisessa tutkimuksessa ilmeni, että EDP:llä on määräävä asema Portugalin tukkumarkkinoilla riippumatta siitä, tarkastellaanko sitä sen nykyisen rakenteen pohjalta vai energianostosopimusten voimassaolon päättymisen jälkeen. |
| --- | --- |

(29)

Komission perusteellisessa tutkimuksessa ilmeni, että EDP:llä on määräävä asema Portugalin tukkumarkkinoilla riippumatta siitä, tarkastellaanko sitä sen nykyisen rakenteen pohjalta vai energianostosopimusten voimassaolon päättymisen jälkeen.

| (30) | Vuonna 2003 EDP:n osuus tukkumarkkinoiden tuotantokapasiteetista oli 70 prosenttia ja tuotannosta 70 prosenttia, ja se on suurin sähkön tuoja. EDP:n portugalilainen tuotantokanta on vertaansa vailla myös energianostosopimusten lakkauttamisen jälkeen. Energianostosopimusten päättymisen jälkeen otetaan käyttöön hukkakustannusjärjestelmä, jolla korvataan olemassa oleville energiantuottajille niiden mahdolliset tulevat markkinamenetykset. Tämä järjestelmä suosii vakiintuneita toiminnanharjoittajia. EDP saa väistämättä suurimman osan korvauksista, mikä auttaa suojelemaan EDP:tä tulevalta kilpailulta. |
| --- | --- |

(30)

Vuonna 2003 EDP:n osuus tukkumarkkinoiden tuotantokapasiteetista oli 70 prosenttia ja tuotannosta 70 prosenttia, ja se on suurin sähkön tuoja. EDP:n portugalilainen tuotantokanta on vertaansa vailla myös energianostosopimusten lakkauttamisen jälkeen. Energianostosopimusten päättymisen jälkeen otetaan käyttöön hukkakustannusjärjestelmä, jolla korvataan olemassa oleville energiantuottajille niiden mahdolliset tulevat markkinamenetykset. Tämä järjestelmä suosii vakiintuneita toiminnanharjoittajia. EDP saa väistämättä suurimman osan korvauksista, mikä auttaa suojelemaan EDP:tä tulevalta kilpailulta.

| (31) | Kysyntäpuolella EDP:n osuus on lähes 100 prosenttia sähkön jakelusta Portugalissa. EDP Distribuçãon tuleva rooli säänneltyyn järjestelmään kuuluvana vähittäisjakelijana antaa EDP:lle keskeisiä etuja. |
| --- | --- |

(31)

Kysyntäpuolella EDP:n osuus on lähes 100 prosenttia sähkön jakelusta Portugalissa. EDP Distribuçãon tuleva rooli säänneltyyn järjestelmään kuuluvana vähittäisjakelijana antaa EDP:lle keskeisiä etuja.

| (32) | Tarjontapuolella EDP:n uusi kaasuvoimalaitos (TER) on merkittävä lisä EDP:n tuotantokantaan. Komissio on päätellyt kolmansien osapuolten rakentaman uuden tuotantokapasiteetin osalta, että kilpailijoiden kaasukombivoimalaitoshankkeet ovat epävarmoja ja että EDP voi vaikuttaa niistä yhteen (Tejo Energia). |
| --- | --- |

(32)

Tarjontapuolella EDP:n uusi kaasuvoimalaitos (TER) on merkittävä lisä EDP:n tuotantokantaan. Komissio on päätellyt kolmansien osapuolten rakentaman uuden tuotantokapasiteetin osalta, että kilpailijoiden kaasukombivoimalaitoshankkeet ovat epävarmoja ja että EDP voi vaikuttaa niistä yhteen (Tejo Energia).

b)   Toimenpide vahvistaa EDP:n määräävää asemaa sekä horisontaalisten että vertikaalisten vaikutusten vuoksi

Horisontaaliset vaikutukset: merkittävän kilpailijan poistaminen markkinoilta

| (33) | Komissio päätteli horisontaalisten vaikutusten osalta, että ilman sulautumaa GDP:stä olisi hyvin todennäköisesti tullut tärkein kilpailija Portugalin sähkömarkkinoilla, koska i) mahdollisuus käyttää kilpailukykyisiä kaasuresursseja antaa merkittävän edun sähköntuotannossa, sillä kaasukombivoimalaitokset ovat nykyisin tavallisin tapa tuottaa uutta energiaa, ja ii) GDP voisi portugalilaisena yrityksenä tukeutua tuotemerkkiinsä ja kaasuasiakkaisiinsa, joille se voisi toimittaa sekä kaasua että sähköä. |
| --- | --- |

(33)

Komissio päätteli horisontaalisten vaikutusten osalta, että ilman sulautumaa GDP:stä olisi hyvin todennäköisesti tullut tärkein kilpailija Portugalin sähkömarkkinoilla, koska i) mahdollisuus käyttää kilpailukykyisiä kaasuresursseja antaa merkittävän edun sähköntuotannossa, sillä kaasukombivoimalaitokset ovat nykyisin tavallisin tapa tuottaa uutta energiaa, ja ii) GDP voisi portugalilaisena yrityksenä tukeutua tuotemerkkiinsä ja kaasuasiakkaisiinsa, joille se voisi toimittaa sekä kaasua että sähköä.

| (34) | Tämä merkittävä kilpailulähde häviäisi sulautuman jälkeen ja vahvistaisi EDP:n määräävää asemaa edelleen. |
| --- | --- |

(34)

Tämä merkittävä kilpailulähde häviäisi sulautuman jälkeen ja vahvistaisi EDP:n määräävää asemaa edelleen.

Muut kuin horisontaaliset vaikutukset: kilpailijoiden kustannusten kohoaminen

Etuoikeutettu pääsy Portugalin kaasuinfrastruktuuriin (Sinesin LNG-terminaali, tuontiputkisto ja Carriçon maanalaiset varastointitilat)

| (35) | Ehdotetun toimenpiteen ansiosta EDP voi säilyttää etuoikeutetun pääsyn maakaasuverkkoon muiden nykyisten tai mahdollisten sähköntuottajien haitaksi ja sillä on myös kannustin tehdä niin. |
| --- | --- |

(35)

Ehdotetun toimenpiteen ansiosta EDP voi säilyttää etuoikeutetun pääsyn maakaasuverkkoon muiden nykyisten tai mahdollisten sähköntuottajien haitaksi ja sillä on myös kannustin tehdä niin.

| (36) | Korkeapaineinen kaasuverkko: sulautuman johdosta EDP voi vaikuttaa korkeapaineisen kaasuverkon hallinnointiin: i) lyhyellä aikavälillä EDP käyttää yhteistä määräysvaltaa Transgásissa (kaasuverkko mukaan luettuna) väliaikaisesti (12) enintään 19,5 kuukauden ajan. Tämän kauden aikana EDP:llä voi olla merkittävä vaikutusvalta verkon strategiaan ja hallinnointiin. EDP voi tällöin myös saada sellaisia yksityiskohtaisia tietoja verkon toimintaominaisuuksista, joita se voi hyödyntää myöhemmin; ii) sulautuman johdosta REN harjoittaa pitkällä aikavälillä korkeapaineisen kaasuverkon toimintaa. |
| --- | --- |

(36)

Korkeapaineinen kaasuverkko: sulautuman johdosta EDP voi vaikuttaa korkeapaineisen kaasuverkon hallinnointiin: i) lyhyellä aikavälillä EDP käyttää yhteistä määräysvaltaa Transgásissa (kaasuverkko mukaan luettuna) väliaikaisesti (12) enintään 19,5 kuukauden ajan. Tämän kauden aikana EDP:llä voi olla merkittävä vaikutusvalta verkon strategiaan ja hallinnointiin. EDP voi tällöin myös saada sellaisia yksityiskohtaisia tietoja verkon toimintaominaisuuksista, joita se voi hyödyntää myöhemmin; ii) sulautuman johdosta REN harjoittaa pitkällä aikavälillä korkeapaineisen kaasuverkon toimintaa.

| (37) | GDP:n kansainvälinen putkisto: sulautuman tuloksena syntynyt yritys voisi käyttää Portugaliin johtavaa ensimmäistä kaasuputkistoa (putkisto kulkee Algeriasta Portugaliin Marokon ja Espanjan kautta ja ylittää Portugalin rajan Campo Maiorissa) täydellä kapasiteetilla ja estää sillä tavoin kilpailijoita käyttämästä mahdollista vapaata kapasiteettia. Vaikka kolmansille osapuolille annettaisiin oikeus päästä verkkoon, verkossa ei ole tällä hetkellä tarpeeksi vapaata kapasiteettia, jotta kolmannet osapuolet voisivat tuoda kaasua jatkuvasti, eikä niiden tuomaa kaasuvolyymia voida taata riittävästi. |
| --- | --- |

(37)

GDP:n kansainvälinen putkisto: sulautuman tuloksena syntynyt yritys voisi käyttää Portugaliin johtavaa ensimmäistä kaasuputkistoa (putkisto kulkee Algeriasta Portugaliin Marokon ja Espanjan kautta ja ylittää Portugalin rajan Campo Maiorissa) täydellä kapasiteetilla ja estää sillä tavoin kilpailijoita käyttämästä mahdollista vapaata kapasiteettia. Vaikka kolmansille osapuolille annettaisiin oikeus päästä verkkoon, verkossa ei ole tällä hetkellä tarpeeksi vapaata kapasiteettia, jotta kolmannet osapuolet voisivat tuoda kaasua jatkuvasti, eikä niiden tuomaa kaasuvolyymia voida taata riittävästi.

| (38) | GDP:n Sinesin terminaali: Portugalin ainoa LNG-terminaali sijaitsee Sinesissa. Sen toiminta alkoi vuoden 2004 alussa. GDP omistaa terminaalin ja harjoittaa sen toimintaa (kokonaan omistamansa tytäryhtiön Transgásin kautta). Sen enimmäistuontikapasiteetti on 5,3 miljardia kuutiometriä vuodessa. Koska kaasualan markkinoita ei ole vapautettu, terminaaliin ei ole sovellettu kolmansien osapuolten verkkoon pääsyä koskevaa sääntöä. Tämän vuoksi kolmansien osapuolten, jotka haluaisivat päästä terminaaliin, olisi otettava yhteyttä GDP:hen ja neuvoteltava ehdoista sen kanssa. |
| --- | --- |

(38)

GDP:n Sinesin terminaali: Portugalin ainoa LNG-terminaali sijaitsee Sinesissa. Sen toiminta alkoi vuoden 2004 alussa. GDP omistaa terminaalin ja harjoittaa sen toimintaa (kokonaan omistamansa tytäryhtiön Transgásin kautta). Sen enimmäistuontikapasiteetti on 5,3 miljardia kuutiometriä vuodessa. Koska kaasualan markkinoita ei ole vapautettu, terminaaliin ei ole sovellettu kolmansien osapuolten verkkoon pääsyä koskevaa sääntöä. Tämän vuoksi kolmansien osapuolten, jotka haluaisivat päästä terminaaliin, olisi otettava yhteyttä GDP:hen ja neuvoteltava ehdoista sen kanssa.

| (39) | Carriçon maanalainen varasto: sulautuman johdosta EDP voi harjoittaa GDP:n Carriçon maanalaisen varaston toimintaa. Tämä on Portugalin ainoa maakaasuvarasto (lukuun ottamatta Sinesissa sijaitsevaa LNG-varastoa, joka on huomattavasti pienempi). On ehdottoman tärkeää, että kaasukombivoimalaitosten toimintaa harjoittavat kilpailevat energiantuottajat voivat hyödyntää tämän varaston tarjoamia joustomahdollisuuksia syrjimättömällä tavalla. Markkinatutkimus vahvisti sen, että pääsyedellytykset eivät taanneet riittävästi kilpailijoiden mahdollisuutta hyödyntää varastoa täysimääräisesti, sillä EDP voi rajoittaa varaston käyttöoikeutta teknisiin syihin vedoten. |
| --- | --- |

(39)

Carriçon maanalainen varasto: sulautuman johdosta EDP voi harjoittaa GDP:n Carriçon maanalaisen varaston toimintaa. Tämä on Portugalin ainoa maakaasuvarasto (lukuun ottamatta Sinesissa sijaitsevaa LNG-varastoa, joka on huomattavasti pienempi). On ehdottoman tärkeää, että kaasukombivoimalaitosten toimintaa harjoittavat kilpailevat energiantuottajat voivat hyödyntää tämän varaston tarjoamia joustomahdollisuuksia syrjimättömällä tavalla. Markkinatutkimus vahvisti sen, että pääsyedellytykset eivät taanneet riittävästi kilpailijoiden mahdollisuutta hyödyntää varastoa täysimääräisesti, sillä EDP voi rajoittaa varaston käyttöoikeutta teknisiin syihin vedoten.

| (40) | Ilmoitetusta toimenpiteestä voidaan lisäksi todeta, että EDP saa sen johdosta merkittävän määräysvallan kaasun maahantuloputkistoista samoin kuin varastotiloista. Toimenpide voisi sen vuoksi antaa sille kaikki tarvittavat keinot ja kannustimet vaikeuttaa kilpailijoiden pääsyä kaasuverkkoon, vaikka Portugalin korkeapaineisen kaasuverkon omistajuus aiotaan eriyttää RENille. |
| --- | --- |

(40)

Ilmoitetusta toimenpiteestä voidaan lisäksi todeta, että EDP saa sen johdosta merkittävän määräysvallan kaasun maahantuloputkistoista samoin kuin varastotiloista. Toimenpide voisi sen vuoksi antaa sille kaikki tarvittavat keinot ja kannustimet vaikeuttaa kilpailijoiden pääsyä kaasuverkkoon, vaikka Portugalin korkeapaineisen kaasuverkon omistajuus aiotaan eriyttää RENille.

Kyky rajoittaa kaasutoimituksia kaasukombivoimalaitoksille kilpailevia kaasukombivoimalaitoksia haittaavalla tavalla

| (41) | RENille aiotaan siirtää infrastruktuurit ja kuljetusoikeudet. Koska tämän siirron toimivuus on erittäin epävarmaa, siirto ei takaa sitä, että nykyisten (esim. Turbogás) ja potentiaalisten kilpailevien kaasukombivoimalaitosten tarvitseman kaasun toimittaisi jokin muu kuin sulautuman tuloksena syntyvä yritys. Kun kaasutoimituksia joudutaan rajoittamaan Portugalissa, GDP:llä on kannustin suosia EDP:n laitoksia kilpailevien laitosten haitaksi. |
| --- | --- |

(41)

RENille aiotaan siirtää infrastruktuurit ja kuljetusoikeudet. Koska tämän siirron toimivuus on erittäin epävarmaa, siirto ei takaa sitä, että nykyisten (esim. Turbogás) ja potentiaalisten kilpailevien kaasukombivoimalaitosten tarvitseman kaasun toimittaisi jokin muu kuin sulautuman tuloksena syntyvä yritys. Kun kaasutoimituksia joudutaan rajoittamaan Portugalissa, GDP:llä on kannustin suosia EDP:n laitoksia kilpailevien laitosten haitaksi.

Kyky ja kannustin säädellä kaasun hintaa ja lisätä kilpailijoiden kustannuksia sekä sulkea näin todelliset ja potentiaaliset kilpailijat markkinoiden ulkopuolelle ja estää niiden pääsy markkinoille

| (42) | Sulautuman johdosta EDP voi ja sillä on kannustin korottaa todellisille kilpailijoille (Turbogás, lyhyen aikavälin tarpeet) toimitetun kaasun hintaa. Tämä pätee myös potentiaalisten kilpailijoiden kohdalla (niiden kaikkien toimitustarpeiden osalta), koska markkinoiden vapauttamisen aikataulun ja maahantuloputkistoon pääsyä koskevan epävarmuuden vuoksi on todennäköistä, että GDP toimittaa kaasua mahdollisille uusille kaasukombivoimalaitoksille. |
| --- | --- |

(42)

Sulautuman johdosta EDP voi ja sillä on kannustin korottaa todellisille kilpailijoille (Turbogás, lyhyen aikavälin tarpeet) toimitetun kaasun hintaa. Tämä pätee myös potentiaalisten kilpailijoiden kohdalla (niiden kaikkien toimitustarpeiden osalta), koska markkinoiden vapauttamisen aikataulun ja maahantuloputkistoon pääsyä koskevan epävarmuuden vuoksi on todennäköistä, että GDP toimittaa kaasua mahdollisille uusille kaasukombivoimalaitoksille.

Pääsy EDP:n kilpailijoiden kustannuksia koskeviin asiakastietoihin antaa huomattavan edun

| (43) | Koska sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä on tiedot todellisten kilpailijoidensa panoskustannuksista, se voi hinnoittelulla sulkea kilpailijansa markkinoilta. Tällainen rakenteellinen etu vahvistaa myös EDP:n määräävää asemaa, sillä se todennäköisesti estää tai viivyttää niiden potentiaalisten kilpailijoiden markkinoilletuloa, jotka haluavat harjoittaa kaasukombivoimalaitostoimintaa hankkimalla GDP:n toimittamaa kaasua. |
| --- | --- |

(43)

Koska sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä on tiedot todellisten kilpailijoidensa panoskustannuksista, se voi hinnoittelulla sulkea kilpailijansa markkinoilta. Tällainen rakenteellinen etu vahvistaa myös EDP:n määräävää asemaa, sillä se todennäköisesti estää tai viivyttää niiden potentiaalisten kilpailijoiden markkinoilletuloa, jotka haluavat harjoittaa kaasukombivoimalaitostoimintaa hankkimalla GDP:n toimittamaa kaasua.

Pääsy kilpailijoiden kustannuksia koskevissa asiakastiedoissa oleviin päivittäisiin kaasunkulutusilmoituksiin antaa EDP:lle huomattavan edun

| (44) | Sulautuman johdosta EDP:llä on pääsy myös Turbogásin päivittäisiin kaasunkulutusilmoituksiin (ja muiden sellaisten kaasukombivoimalaitosten ilmoituksiin, joille GDP tulevaisuudessa mahdollisesti toimittaa kaasua), toisin sanoen se saa päivää ennen tiedot laitoksen kaasuvolyymista, jonka tämä aikoo käyttää tunnissa. Tämän vuoksi EDP tietää etukäteen Turbogásin seuraavan päivän energiantuotantosuunnitelman. Kaasukombivoimalaitosten tuotannon vaihtelujen vuoksi tämä tieto on strateginen. Kun EDP tietää esimerkiksi sen, että Turbogás ei aio tuottaa energiaa tiettyyn aikaan seuraavana päivänä, EDP voi korottaa hintansa yli Turbogásin muuttuvien kustannusten tarvitsematta pelätä menettävänsä Turbogásille suuntautuvaa myyntiä. |
| --- | --- |

(44)

Sulautuman johdosta EDP:llä on pääsy myös Turbogásin päivittäisiin kaasunkulutusilmoituksiin (ja muiden sellaisten kaasukombivoimalaitosten ilmoituksiin, joille GDP tulevaisuudessa mahdollisesti toimittaa kaasua), toisin sanoen se saa päivää ennen tiedot laitoksen kaasuvolyymista, jonka tämä aikoo käyttää tunnissa. Tämän vuoksi EDP tietää etukäteen Turbogásin seuraavan päivän energiantuotantosuunnitelman. Kaasukombivoimalaitosten tuotannon vaihtelujen vuoksi tämä tieto on strateginen. Kun EDP tietää esimerkiksi sen, että Turbogás ei aio tuottaa energiaa tiettyyn aikaan seuraavana päivänä, EDP voi korottaa hintansa yli Turbogásin muuttuvien kustannusten tarvitsematta pelätä menettävänsä Turbogásille suuntautuvaa myyntiä.

| (45) | Edellä mainitut horisontaaliset ja vertikaaliset vaikutukset vahvistavat joko yhdessä tai erikseen tarkasteltuina EDP:n määräävää asemaa sähkön tukkumarkkinoilla. |
| --- | --- |

(45)

Edellä mainitut horisontaaliset ja vertikaaliset vaikutukset vahvistavat joko yhdessä tai erikseen tarkasteltuina EDP:n määräävää asemaa sähkön tukkumarkkinoilla.

2.   LIITÄNNÄISPALVELUT

| (46) | Tarkasteltavan toimenpiteen vuoksi on todennäköistä, että GDP ei tule sähkömarkkinoille eikä näin ollen ole liitännäispalvelujen potentiaalinen tarjoaja. Tukkumarkkinoita koskevassa arvioinnissa mainittujen syiden perusteella ja koska tällaisia palveluja tarjoavia laitoksia on vain muutama, GDP:n tulo tukkumarkkinoille olisi heikentänyt EDP:n asemaa liitännäispalvelujen tarjoamisessa. Keskittymä poistaa tämän potentiaalisen kilpailijan liitännäispalvelujen tarjonnan markkinoilta. |
| --- | --- |

(46)

Tarkasteltavan toimenpiteen vuoksi on todennäköistä, että GDP ei tule sähkömarkkinoille eikä näin ollen ole liitännäispalvelujen potentiaalinen tarjoaja. Tukkumarkkinoita koskevassa arvioinnissa mainittujen syiden perusteella ja koska tällaisia palveluja tarjoavia laitoksia on vain muutama, GDP:n tulo tukkumarkkinoille olisi heikentänyt EDP:n asemaa liitännäispalvelujen tarjoamisessa. Keskittymä poistaa tämän potentiaalisen kilpailijan liitännäispalvelujen tarjonnan markkinoilta.

3.   SÄHKÖN VÄHITTÄISMARKKINAT PORTUGALISSA

a)   EDP:llä on määräävä asema sähkön vähittäismarkkinoilla Portugalissa

| (47) | Suurille teollisuusasiakkaille toimitettavan sähkön markkinoilla (45 prosenttia kokonaiskulutuksesta) kaikki asiakkaat täyttävät vaatimukset. EDP:llä on näillä markkinoilla 92 prosentin osuus määrän perusteella (osuus on suurempi asiakkaiden lukumäärää tarkasteltaessa). |
| --- | --- |

(47)

Suurille teollisuusasiakkaille toimitettavan sähkön markkinoilla (45 prosenttia kokonaiskulutuksesta) kaikki asiakkaat täyttävät vaatimukset. EDP:llä on näillä markkinoilla 92 prosentin osuus määrän perusteella (osuus on suurempi asiakkaiden lukumäärää tarkasteltaessa).

| (48) | Pienasiakasmarkkinoiden avaaminen kilpailulle aloitettiin vasta vuonna 2004. EDP:llä on lähes 100 prosentin markkinaosuus. Muiden jäsenvaltioiden kokemukset osoittavat selvästi, että nämä asiakkaat vaihtavat palveluntarjoajaa huomattavasti harvemmin kuin teollisuusasiakkaat. Tämän vuoksi EDP:n valta-asemaa voidaan horjuttaa hitaammin. |
| --- | --- |

(48)

Pienasiakasmarkkinoiden avaaminen kilpailulle aloitettiin vasta vuonna 2004. EDP:llä on lähes 100 prosentin markkinaosuus. Muiden jäsenvaltioiden kokemukset osoittavat selvästi, että nämä asiakkaat vaihtavat palveluntarjoajaa huomattavasti harvemmin kuin teollisuusasiakkaat. Tämän vuoksi EDP:n valta-asemaa voidaan horjuttaa hitaammin.

b)   EDP:n määräävän aseman vahvistuminen sähkön vähittäismarkkinoilla Portugalissa

| (49) | Ehdotettu toimenpide vahvistaa EDP:n määräävää asemaa, koska se poistaa GDP:n merkittävänä potentiaalisena kilpailijana. Komission tutkimuksen aikana vastaajat vahvistivat, että GDP olisi todennäköisin ja tehokkain potentiaalinen tulija näille markkinoille erityisesti siksi, että sillä on laaja kaasuasiakaskunta, hyvin tunnettu kansallinen tuotemerkki ja se voi tehdä tarjouksia kahdesta polttoaineesta. |
| --- | --- |

(49)

Ehdotettu toimenpide vahvistaa EDP:n määräävää asemaa, koska se poistaa GDP:n merkittävänä potentiaalisena kilpailijana. Komission tutkimuksen aikana vastaajat vahvistivat, että GDP olisi todennäköisin ja tehokkain potentiaalinen tulija näille markkinoille erityisesti siksi, että sillä on laaja kaasuasiakaskunta, hyvin tunnettu kansallinen tuotemerkki ja se voi tehdä tarjouksia kahdesta polttoaineesta.

| (50) | Sulautuma lisää myös markkinoilletulon esteitä, sillä sulautuman tuloksena syntyvässä yrityksessä yhdistyvät vakiintuneiden toimijoiden edut kaasu- ja sähkömarkkinoilla, mikä pakottaa kilpailijat tulemaan samanaikaisesti sekä kaasu- että sähkömarkkinoille voidakseen tarjota molempia polttoaineita. |
| --- | --- |

(50)

Sulautuma lisää myös markkinoilletulon esteitä, sillä sulautuman tuloksena syntyvässä yrityksessä yhdistyvät vakiintuneiden toimijoiden edut kaasu- ja sähkömarkkinoilla, mikä pakottaa kilpailijat tulemaan samanaikaisesti sekä kaasu- että sähkömarkkinoille voidakseen tarjota molempia polttoaineita.

B.   KAASUMARKKINAT

1.   GDP:LLÄ ON MÄÄRÄÄVÄ ASEMA PORTUGALIN KAASUMARKKINOILLA

| (51) | Koska GDP:llä on lakisääteinen monopoli, sillä on määräävä asema kaikilla kaasumarkkinoilla lukuun ottamatta maakaasun jakelua Porton alueella, jolla Portgás toimii. EDP on jokin aika sitten hankkinut yhteisen määräysvallan tässä yrityksessä. |
| --- | --- |

(51)

Koska GDP:llä on lakisääteinen monopoli, sillä on määräävä asema kaikilla kaasumarkkinoilla lukuun ottamatta maakaasun jakelua Porton alueella, jolla Portgás toimii. EDP on jokin aika sitten hankkinut yhteisen määräysvallan tässä yrityksessä.

| (52) | GDP:llä on myös markkinoiden avaamisen jälkeen merkittäviä vakiintuneen toiminnanharjoittajan asemasta johtuvia etuja potentiaalisiin uusiin markkinoille tulijoihin verrattuna. Erityisesti i) sillä on vahva kokemus ja tietämys Portugalin kaasumarkkinoista joka tasolla, ii) sillä on laaja asiakaskunta ja sen myyntivolyymi on huomattava, iii) se on kehittänyt hyvin tunnettuja tuotemerkkejä sekä kansallisella että paikallisella tasolla, iv) se on hankkinut ainutlaatuisen tietämyksen asiakasprofiileista (kulutus-, vakavaraisuus- ja luottotietojen osalta) ja erityistarpeista (kuten lisäpalvelujen tai erityisen asiakaspalvelun tarve) ja v) se käyttää määräysvaltaa jakelujärjestelmien toimintaa harjoittavissa yrityksissä määräysvallassaan olevien paikallisten jakeluyritysten kautta. |
| --- | --- |

(52)

GDP:llä on myös markkinoiden avaamisen jälkeen merkittäviä vakiintuneen toiminnanharjoittajan asemasta johtuvia etuja potentiaalisiin uusiin markkinoille tulijoihin verrattuna. Erityisesti i) sillä on vahva kokemus ja tietämys Portugalin kaasumarkkinoista joka tasolla, ii) sillä on laaja asiakaskunta ja sen myyntivolyymi on huomattava, iii) se on kehittänyt hyvin tunnettuja tuotemerkkejä sekä kansallisella että paikallisella tasolla, iv) se on hankkinut ainutlaatuisen tietämyksen asiakasprofiileista (kulutus-, vakavaraisuus- ja luottotietojen osalta) ja erityistarpeista (kuten lisäpalvelujen tai erityisen asiakaspalvelun tarve) ja v) se käyttää määräysvaltaa jakelujärjestelmien toimintaa harjoittavissa yrityksissä määräysvallassaan olevien paikallisten jakeluyritysten kautta.

2.   GDP:N MÄÄRÄÄVÄN ASEMAN VAHVISTUMINEN PORTUGALIN KAASUMARKKINOILLA

a)   Kaasutoimitukset energiantuottajille (kaasukombivoimalaitokset)

| (53) | Kaasun toimituksista kaasukombivoimalaitoksille voidaan todeta, että ilmoitettu toimenpide sulkee näiden voimalaitosten kaasunkysynnän markkinat (nimittäin Turbogásin (13) ja TER/Carregadosin lyhyen aikavälin tarpeet), joille GDP:n kilpailijat olisivat muutoin voineet tulla, kun kyseisistä voimalaitoksista on tullut vaatimukset täyttäviä. Tämä vahvistaa GDP:n määräävää asemaa kaasukombivoimalaitoksille suuntautuvien kaasutoimitusten markkinoilla. |
| --- | --- |

(53)

Kaasun toimituksista kaasukombivoimalaitoksille voidaan todeta, että ilmoitettu toimenpide sulkee näiden voimalaitosten kaasunkysynnän markkinat (nimittäin Turbogásin (13) ja TER/Carregadosin lyhyen aikavälin tarpeet), joille GDP:n kilpailijat olisivat muutoin voineet tulla, kun kyseisistä voimalaitoksista on tullut vaatimukset täyttäviä. Tämä vahvistaa GDP:n määräävää asemaa kaasukombivoimalaitoksille suuntautuvien kaasutoimitusten markkinoilla.

b)   Kaasutoimitukset paikallisille jakeluyrityksille

| (54) | Ilmoitettu toimenpide sulkee ainoan GDP:n määräysvaltaan kuulumattoman paikallisen jakeluyrityksen eli Portgásin kaasunkysynnän markkinat. Toimenpiteen johdosta paikallisille jakeluyrityksille suuntautuvista kaasutoimituksista ei enää kilpailla sen jälkeen kun kyseisistä yrityksistä tulee vaatimukset täyttäviä. Tämä vahvistaa GDP:n määräävää asemaa paikallisille jakeluyrityksille suuntautuvien kaasutoimitusten markkinoilla. |
| --- | --- |

(54)

Ilmoitettu toimenpide sulkee ainoan GDP:n määräysvaltaan kuulumattoman paikallisen jakeluyrityksen eli Portgásin kaasunkysynnän markkinat. Toimenpiteen johdosta paikallisille jakeluyrityksille suuntautuvista kaasutoimituksista ei enää kilpailla sen jälkeen kun kyseisistä yrityksistä tulee vaatimukset täyttäviä. Tämä vahvistaa GDP:n määräävää asemaa paikallisille jakeluyrityksille suuntautuvien kaasutoimitusten markkinoilla.

c)   Kaasutoimitukset suurille teollisuusasiakkaille

| (55) | Tutkimuksen mukaan EDP olisi ollut todennäköisin tulokas suurten teollisuusasiakkaiden kaasutoimitusten markkinoilla niiden vapauttamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(55)

Tutkimuksen mukaan EDP olisi ollut todennäköisin tulokas suurten teollisuusasiakkaiden kaasutoimitusten markkinoilla niiden vapauttamisen jälkeen.

| (56) | EDP näyttää olevan todennäköisin mahdollinen tulokas näillä markkinoilla, kun otetaan huomioon, että i) sillä on sähköä tuottava kaasukombivoimalaitos (ja sen vuoksi sen saatavilla on suuret kaasumäärät), mikä antaa sille vahvan kannustimen tulla kaasutoimitusten markkinoille, ii) se voisi tukeutua sähköasiakkaisiinsa (EDP:n määräysvallassa on lähes 100 prosenttia Portugalin sähkönjakelusta), joille se voisi tarjota sekä kaasua että sähköä (kahden polttoaineen tarjonta), ja iii) se voisi tukeutua myös kaasunjakelija Portgásin kokemukseen, maineeseen ja asiakaskuntaan. Vakiintuneita sähköntuottajia on tullut kaasumarkkinoille monissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(56)

EDP näyttää olevan todennäköisin mahdollinen tulokas näillä markkinoilla, kun otetaan huomioon, että i) sillä on sähköä tuottava kaasukombivoimalaitos (ja sen vuoksi sen saatavilla on suuret kaasumäärät), mikä antaa sille vahvan kannustimen tulla kaasutoimitusten markkinoille, ii) se voisi tukeutua sähköasiakkaisiinsa (EDP:n määräysvallassa on lähes 100 prosenttia Portugalin sähkönjakelusta), joille se voisi tarjota sekä kaasua että sähköä (kahden polttoaineen tarjonta), ja iii) se voisi tukeutua myös kaasunjakelija Portgásin kokemukseen, maineeseen ja asiakaskuntaan. Vakiintuneita sähköntuottajia on tullut kaasumarkkinoille monissa jäsenvaltioissa.

| (57) | EDP:n mahdollisen kilpailuvaikutuksen häviäminen vahvistaa GDP:n määräävää asemaa paikallisille jakeluyrityksille suuntautuvien kaasutoimitusten markkinoilla. |
| --- | --- |

(57)

EDP:n mahdollisen kilpailuvaikutuksen häviäminen vahvistaa GDP:n määräävää asemaa paikallisille jakeluyrityksille suuntautuvien kaasutoimitusten markkinoilla.

d)   Kaasutoimitukset pienasiakkaille

| (58) | Komissio on päätellyt, että EDP olisi ollut ilman sulautumaa todennäköisin tulokas pienasiakkaiden kaasutoimitusten markkinoilla. |
| --- | --- |

(58)

Komissio on päätellyt, että EDP olisi ollut ilman sulautumaa todennäköisin tulokas pienasiakkaiden kaasutoimitusten markkinoilla.

| (59) | EDP:n edut voidaan luokitella kolmeen ryhmään: a) hankintaedut, joita EDP saa kaasua käyttävänä energiantuottajana Portugalissa; b) edut, joita EDP saa vakiintuneena sähkön vähittäismyyjänä ja jakelijana sekä c) edut, joita EDP saa kaasun vähittäismyyntimarkkinoiden asemansa ja näitä markkinoita koskevien tietojensa vuoksi Portugalissa (Portgás ja tietojen jakaminen Lisboagásista). |
| --- | --- |

(59)

EDP:n edut voidaan luokitella kolmeen ryhmään: a) hankintaedut, joita EDP saa kaasua käyttävänä energiantuottajana Portugalissa; b) edut, joita EDP saa vakiintuneena sähkön vähittäismyyjänä ja jakelijana sekä c) edut, joita EDP saa kaasun vähittäismyyntimarkkinoiden asemansa ja näitä markkinoita koskevien tietojensa vuoksi Portugalissa (Portgás ja tietojen jakaminen Lisboagásista).

| (60) | EDP:n halun tulla kaasumarkkinoille osoittaa myös se, että se hankki jokin aika sitten määräysvallan portugalilaisessa paikallisessa jakeluyrityksessä Portgásissa. Lisäksi se on kehittänyt vahvasti toimintaansa Espanjan kaasumarkkinoilla (EDP hankki määräysvallan Espanjan toiseksi suurimmassa kaasuyrityksessä Naturcorpissa). |
| --- | --- |

(60)

EDP:n halun tulla kaasumarkkinoille osoittaa myös se, että se hankki jokin aika sitten määräysvallan portugalilaisessa paikallisessa jakeluyrityksessä Portgásissa. Lisäksi se on kehittänyt vahvasti toimintaansa Espanjan kaasumarkkinoilla (EDP hankki määräysvallan Espanjan toiseksi suurimmassa kaasuyrityksessä Naturcorpissa).

| (61) | Edellä mainittujen seikkojen perusteella keskittymä poistaisi GDP:n tärkeimmän kilpailijan ja lisäisi entisestään esteitä tulla pienasiakkaiden kaasutoimitusten markkinoille. Sen vuoksi keskittymä vahvistaa GDP:n määräävää asemaa Portugalin kaasumarkkinoilla. |
| --- | --- |

(61)

Edellä mainittujen seikkojen perusteella keskittymä poistaisi GDP:n tärkeimmän kilpailijan ja lisäisi entisestään esteitä tulla pienasiakkaiden kaasutoimitusten markkinoille. Sen vuoksi keskittymä vahvistaa GDP:n määräävää asemaa Portugalin kaasumarkkinoilla.

V   ILMOITUKSEN TEKIJÖIDEN EHDOTTAMAT SITOUMUKSET

| (62) | Osapuolet toimittivat sitoumukset 28 päivänä lokakuuta 2004 ja niiden tarkistetun toisinnon 17 päivänä marraskuuta 2004. Marraskuun 17 päivänä marraskuuta 2004 toimitetuista sitoumuksista on jäljempänä tiivistelmä, jossa käytetään osapuolten numerointia.







  EDP.1 | : | EDP:n omistusosuuden alentaminen RENissä 30 prosentista 5 prosenttiin |
| --- | --- | --- | --- |
| EDP.2 | : | EDP:n omistamista Tejo Energia -osakkeista luopuminen |
| EDP.3 | : | Uusien kaasukombivoimalaitosten rakentamisen lykkääminen, jollei tarkistuslausekkeesta muuta johdu |
| EDP.4 | : | Yhtä yksikköä vastaavan TER-tuotantokapasiteetin vuokraaminen, jollei tarkistuslausekkeesta muuta johdu |
| EDP.5 | : | Eräiden EDP:n äänioikeuksien käytön keskeyttäminen Turbogásissa ja riippumattomien hallituksen jäsenten nimittäminen Turbogásiin |
| ENI.II | : | Sinesissa sijaitsevan LNG-terminaalin myynti RENille |
| ENI.III | : | Carriçon maanalaisen varaston myynti RENille |
| ENI.IV | : | Korkeapaineisen kaasuverkon suunniteltu myynti RENille |
| ENI.V | : | Takuut verkkoonpääsystä odotettaessa verkon myyntiä RENille |
| ENI.VI | : | Transgásin varaaman ja käyttämättä jääneen Campo Maiorissa sijaitsevan maahantuloputkiston kapasiteetin luovuttaminen RENille |
| ENI.VII | : | Sitoumus olla varaamatta lisää kapasiteettia Campo Maiorin maahantuloputkistosta |
| ENI.VIII | : | Sitoumus olla varaamatta lisää kapasiteettia Extremaduran putkistosta |
| ENI.IX | : | Sitoumus kapasiteetin antamisesta Extremaduran putkistossa ja/tai Campo Maiorin maahantuloputkistossa tietyin edellytyksin |
| ENI.X | : | Parasta tarjousta vastaavaan tarjoukseen perustuvan GDP:n etuosto-oikeuden poistaminen |
| ENI.XI | : | Toimenpiteet, joiden tarkoituksena on poistaa mahdolliseen hintatietojen saantia koskevaan etuoikeuteen liittyvät ongelmat |
| ENI.XII | : | Toimenpiteet, joiden tarkoituksena on varmistaa suurten teollisuusyritysten kysynnän markkinoiden tehokkaan vapauttamisen edellytykset |
| ENI.XIII | : | Sitoumus olla tekemättä suurille portugalilaisille teollisuusyrityksille ja vähittäisasiakkaille tarjouksia sekä maakaasusta että sähköstä, kunnes maakaasun toimitukset näille asiakasryhmille on vapautettu |
| ENI.XIV | : | Paikallisen jakeluyrityksen Setgásin myynti |

(62)

Osapuolet toimittivat sitoumukset 28 päivänä lokakuuta 2004 ja niiden tarkistetun toisinnon 17 päivänä marraskuuta 2004. Marraskuun 17 päivänä marraskuuta 2004 toimitetuista sitoumuksista on jäljempänä tiivistelmä, jossa käytetään osapuolten numerointia.

EDP.1

:

EDP:n omistusosuuden alentaminen RENissä 30 prosentista 5 prosenttiin

EDP.2

:

EDP:n omistamista Tejo Energia -osakkeista luopuminen

EDP.3

:

Uusien kaasukombivoimalaitosten rakentamisen lykkääminen, jollei tarkistuslausekkeesta muuta johdu

EDP.4

:

Yhtä yksikköä vastaavan TER-tuotantokapasiteetin vuokraaminen, jollei tarkistuslausekkeesta muuta johdu

EDP.5

:

Eräiden EDP:n äänioikeuksien käytön keskeyttäminen Turbogásissa ja riippumattomien hallituksen jäsenten nimittäminen Turbogásiin

ENI.II

:

Sinesissa sijaitsevan LNG-terminaalin myynti RENille

ENI.III

:

Carriçon maanalaisen varaston myynti RENille

ENI.IV

:

Korkeapaineisen kaasuverkon suunniteltu myynti RENille

ENI.V

:

Takuut verkkoonpääsystä odotettaessa verkon myyntiä RENille

ENI.VI

:

Transgásin varaaman ja käyttämättä jääneen Campo Maiorissa sijaitsevan maahantuloputkiston kapasiteetin luovuttaminen RENille

ENI.VII

:

Sitoumus olla varaamatta lisää kapasiteettia Campo Maiorin maahantuloputkistosta

ENI.VIII

:

Sitoumus olla varaamatta lisää kapasiteettia Extremaduran putkistosta

ENI.IX

:

Sitoumus kapasiteetin antamisesta Extremaduran putkistossa ja/tai Campo Maiorin maahantuloputkistossa tietyin edellytyksin

ENI.X

:

Parasta tarjousta vastaavaan tarjoukseen perustuvan GDP:n etuosto-oikeuden poistaminen

ENI.XI

:

Toimenpiteet, joiden tarkoituksena on poistaa mahdolliseen hintatietojen saantia koskevaan etuoikeuteen liittyvät ongelmat

ENI.XII

:

Toimenpiteet, joiden tarkoituksena on varmistaa suurten teollisuusyritysten kysynnän markkinoiden tehokkaan vapauttamisen edellytykset

ENI.XIII

:

Sitoumus olla tekemättä suurille portugalilaisille teollisuusyrityksille ja vähittäisasiakkaille tarjouksia sekä maakaasusta että sähköstä, kunnes maakaasun toimitukset näille asiakasryhmille on vapautettu

ENI.XIV

:

Paikallisen jakeluyrityksen Setgásin myynti

VI   EHDOTETTUJEN SITOUMUSTEN ARVIOINTI

A.   SÄHKÖÄ KOSKEVAT SITOUMUKSET

1.   SÄHKÖN TUKKUMARKKINAT

a)   Toimenpiteen horisontaaliset vaikutukset (GDP:n poistaminen todennäköisimpänä markkinoilletulijana)

| (63) | Osapuolten ehdotus muodostuu toimenpiteiden yhdistelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa kilpailijoiden tulo markkinoille ja välttää samalla tuotanto-omaisuuden luovuttaminen. Ehdotuksen perustana on ensi sijassa EDP:n suunnittelemien uusien kaasukombivoimalaitosten rakentamisen lykkääminen ja EDP:n TER-voimalan tuotantokapasiteetin osittainen vuokraaminen rajoitetuksi ajaksi. |
| --- | --- |

(63)

Osapuolten ehdotus muodostuu toimenpiteiden yhdistelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa kilpailijoiden tulo markkinoille ja välttää samalla tuotanto-omaisuuden luovuttaminen. Ehdotuksen perustana on ensi sijassa EDP:n suunnittelemien uusien kaasukombivoimalaitosten rakentamisen lykkääminen ja EDP:n TER-voimalan tuotantokapasiteetin osittainen vuokraaminen rajoitetuksi ajaksi.

| (64) | Komission markkinatutkimukseen vastanneet katsoivat, että nämä ehdotukset eivät selvästikään riitä laajuudeltaan, soveltamisalaltaan ja kestoltaan korvaamaan GDP:n poistumista merkittävänä mahdollisena kilpailijana eivätkä varmistamaan mahdollisten kilpailijoiden markkinoilletuloa. Komissio yhtyy kolmansien esittämiin epäilyihin. |
| --- | --- |

(64)

Komission markkinatutkimukseen vastanneet katsoivat, että nämä ehdotukset eivät selvästikään riitä laajuudeltaan, soveltamisalaltaan ja kestoltaan korvaamaan GDP:n poistumista merkittävänä mahdollisena kilpailijana eivätkä varmistamaan mahdollisten kilpailijoiden markkinoilletuloa. Komissio yhtyy kolmansien esittämiin epäilyihin.

| (65) | Tuotantokapasiteetin vuokraaminen TERista vastaa vain kolmasosaa laitoksesta ja sen osuus olisi 4 prosenttia Portugalin koko tuotantokapasiteetista. Vuokrasopimus voidaan päättää sellaisten kriteerien perusteella, jotka eivät varmista uusien kilpailijoiden markkinoilla oloa eivätkä todellisten Iberian niemimaan laajuisten markkinoiden luomista. Vuokrasopimus voidaan tehdä jopa vain kolmeksi vuodeksi. EDP tietää reaaliajassa sen sähkön kustannukset ja määrän, jota vuokraaja voi markkinoida. Kaikkien näiden syiden perusteella on epätodennäköistä, että vuokraajalla olisi merkittävää vaikutusvaltaa markkinoilla ja että se aiheuttaisi kilpailupainetta EDP:lle. |
| --- | --- |

(65)

Tuotantokapasiteetin vuokraaminen TERista vastaa vain kolmasosaa laitoksesta ja sen osuus olisi 4 prosenttia Portugalin koko tuotantokapasiteetista. Vuokrasopimus voidaan päättää sellaisten kriteerien perusteella, jotka eivät varmista uusien kilpailijoiden markkinoilla oloa eivätkä todellisten Iberian niemimaan laajuisten markkinoiden luomista. Vuokrasopimus voidaan tehdä jopa vain kolmeksi vuodeksi. EDP tietää reaaliajassa sen sähkön kustannukset ja määrän, jota vuokraaja voi markkinoida. Kaikkien näiden syiden perusteella on epätodennäköistä, että vuokraajalla olisi merkittävää vaikutusvaltaa markkinoilla ja että se aiheuttaisi kilpailupainetta EDP:lle.

| (66) | Kun otetaan huomioon ehdotettuun rakentamista koskevaan lykkäykseen liittyvä tarkistuslauseke, on todennäköistä, että lykkäys loppuu nopeasti ilman takuuta uusien kilpailijoiden todellisesta markkinoilletulosta. Sitä paitsi se ei estä EDP:tä aloittamasta uusia kaasukombivoimalaitoshankkeita (kaikki vaiheet todellista rakentamista lukuun ottamatta). Ehdotetulla rakentamisen lykkäämisellä ja vuokrasopimuksella ei näin ollen ole rakenteellisen korjaustoimenpiteen tapaista kilpailua edistävää vaikutusta. |
| --- | --- |

(66)

Kun otetaan huomioon ehdotettuun rakentamista koskevaan lykkäykseen liittyvä tarkistuslauseke, on todennäköistä, että lykkäys loppuu nopeasti ilman takuuta uusien kilpailijoiden todellisesta markkinoilletulosta. Sitä paitsi se ei estä EDP:tä aloittamasta uusia kaasukombivoimalaitoshankkeita (kaikki vaiheet todellista rakentamista lukuun ottamatta). Ehdotetulla rakentamisen lykkäämisellä ja vuokrasopimuksella ei näin ollen ole rakenteellisen korjaustoimenpiteen tapaista kilpailua edistävää vaikutusta.

| (67) | Lisäksi osapuolet ehdottavat luopuvansa EDP:n 10 prosentin omistusosuudesta Tejo Energiassa, joka on yksi EDP:n kilpailijoista. Vaikka tämä olisikin myönteinen ehdotus, se ei millään tavoin takaa sitä, että Tejo Energia myöhemmin todella rakentaa kaasukombivoimalaitoksen. |
| --- | --- |

(67)

Lisäksi osapuolet ehdottavat luopuvansa EDP:n 10 prosentin omistusosuudesta Tejo Energiassa, joka on yksi EDP:n kilpailijoista. Vaikka tämä olisikin myönteinen ehdotus, se ei millään tavoin takaa sitä, että Tejo Energia myöhemmin todella rakentaa kaasukombivoimalaitoksen.

| (68) | Osapuolet ovat myös ehdottaneet keskeyttävänsä EDP:n äänioikeuksien käytön Turbogásissa. Keskeytys on voimassa kolme vuotta ja koskee vain kahta päätöksessä käsiteltyä alaa. EDP on myös jokin aika sitten hankkinut option ostaa 20 prosentin lisäosuus Turbogásista ja hallinnoida kaikkea Turbogásin tuotantoa. Sen vuoksi on melko epätodennäköistä, että osapuolten sitoumukset estävät EDP:tä vaikuttamasta Turbogásin kaasuntoimituspolitiikkaan ja tuleviin hankkeisiin. |
| --- | --- |

(68)

Osapuolet ovat myös ehdottaneet keskeyttävänsä EDP:n äänioikeuksien käytön Turbogásissa. Keskeytys on voimassa kolme vuotta ja koskee vain kahta päätöksessä käsiteltyä alaa. EDP on myös jokin aika sitten hankkinut option ostaa 20 prosentin lisäosuus Turbogásista ja hallinnoida kaikkea Turbogásin tuotantoa. Sen vuoksi on melko epätodennäköistä, että osapuolten sitoumukset estävät EDP:tä vaikuttamasta Turbogásin kaasuntoimituspolitiikkaan ja tuleviin hankkeisiin.

b)   Muut kuin horisontaaliset vaikutukset (kilpailijoiden kustannusten kohoaminen)

EDP:n etuoikeutettu pääsy Portugalin kaasuinfrastruktuuriin

| (69) | Komissio suhtautuu myönteisesti ehdotukseen myydä Sinesissa sijaitseva LNG-terminaali ja Carriçon maanalainen varasto korkeapaineisen kaasuverkon haltijalle, toisin sanoen omistuksen eriyttämiseen. Näihin siirtoihin liittyvät ehdot eivät kuitenkaan takaa, että kolmansien saatavilla olisi riittävästi kapasiteettia. Korjaustoimenpiteet mahdollistavat nimenomaan sen, että kaasualalla Espanjassa toimivat osapuolten tytäryhtiöt Union Fenosa Gas ja Naturcorp voivat varata lisäkapasiteettia jopa ennen siirtoa ja siirron jälkeen myös osapuolet voivat varata lisäkapasiteettia. |
| --- | --- |

(69)

Komissio suhtautuu myönteisesti ehdotukseen myydä Sinesissa sijaitseva LNG-terminaali ja Carriçon maanalainen varasto korkeapaineisen kaasuverkon haltijalle, toisin sanoen omistuksen eriyttämiseen. Näihin siirtoihin liittyvät ehdot eivät kuitenkaan takaa, että kolmansien saatavilla olisi riittävästi kapasiteettia. Korjaustoimenpiteet mahdollistavat nimenomaan sen, että kaasualalla Espanjassa toimivat osapuolten tytäryhtiöt Union Fenosa Gas ja Naturcorp voivat varata lisäkapasiteettia jopa ennen siirtoa ja siirron jälkeen myös osapuolet voivat varata lisäkapasiteettia.

| (70) | Osapuolet ehdottivat myös antavansa kapasiteettia Espanjan ja Portugalin välisessä putkistossa sen maahantulopaikkakunnalla Portugalissa (Campo Maior). Markkinatutkimuksen mukaan tämä kapasiteetti on aivan liian vähäinen (alle 10 prosenttia putkiston kapasiteetista, mikä ei riitä yhden 400 MW:n kaasukombivoimalaitoksen toimintaan) eikä sitä ole varmistettu tuotantoketjun alkupään putkistossa (Extremaduran putkisto) kaasun tuomiseksi Portugalin rajalle. Ehdotukseen sisältyi järjestely lisäkapasiteetin tarjoamiseksi, mutta sellaisin ehdoin, joiden vuoksi lisäkapasiteettiin pääsy ei ole oikea-aikainen, taloudellisesti toteuttamiskelpoinen eikä tarpeeksi pitkäaikainen, jotta kolmannet voisivat tukeutua siihen. |
| --- | --- |

(70)

Osapuolet ehdottivat myös antavansa kapasiteettia Espanjan ja Portugalin välisessä putkistossa sen maahantulopaikkakunnalla Portugalissa (Campo Maior). Markkinatutkimuksen mukaan tämä kapasiteetti on aivan liian vähäinen (alle 10 prosenttia putkiston kapasiteetista, mikä ei riitä yhden 400 MW:n kaasukombivoimalaitoksen toimintaan) eikä sitä ole varmistettu tuotantoketjun alkupään putkistossa (Extremaduran putkisto) kaasun tuomiseksi Portugalin rajalle. Ehdotukseen sisältyi järjestely lisäkapasiteetin tarjoamiseksi, mutta sellaisin ehdoin, joiden vuoksi lisäkapasiteettiin pääsy ei ole oikea-aikainen, taloudellisesti toteuttamiskelpoinen eikä tarpeeksi pitkäaikainen, jotta kolmannet voisivat tukeutua siihen.

| (71) | Tämän vuoksi on todennäköistä, että maakaasuinfrastruktuuria koskevilla sitoumuksilla on erittäin vähän myönteisiä vaikutuksia Portugalin sähkö- ja kaasumarkkinoihin. |
| --- | --- |

(71)

Tämän vuoksi on todennäköistä, että maakaasuinfrastruktuuria koskevilla sitoumuksilla on erittäin vähän myönteisiä vaikutuksia Portugalin sähkö- ja kaasumarkkinoihin.

Muut sulautuman vertikaaliset vaikutukset

| (72) | Toimenpiteestä aiheutuvien muiden vertikaalisten kilpailuongelmien (14) osalta voidaan todeta, että sitoumukset tarjoavat ensi sijassa sopimuksenvaraisen esteen GDP:n ja EDP:n välisen tiedonvaihdon rajoittamiseksi. Markkinatutkimuksesta ilmenee selvästi, että kyseiset toimenpiteet eivät riitä ratkaisemaan näitä nyt käsiteltävässä asiassa havaittuja ongelmia. |
| --- | --- |

(72)

Toimenpiteestä aiheutuvien muiden vertikaalisten kilpailuongelmien (14) osalta voidaan todeta, että sitoumukset tarjoavat ensi sijassa sopimuksenvaraisen esteen GDP:n ja EDP:n välisen tiedonvaihdon rajoittamiseksi. Markkinatutkimuksesta ilmenee selvästi, että kyseiset toimenpiteet eivät riitä ratkaisemaan näitä nyt käsiteltävässä asiassa havaittuja ongelmia.

2.   LIITÄNNÄISPALVELUJEN MARKKINAT

| (73) | Sitoumusten mukainen tuotantokapasiteetin vuokraaminen ei anna vuokraajalle mahdollisuutta toimia tasapainottavilla energiamarkkinoilla, joilla on mukautettava laitoksen tuotantoa reaaliajassa. |
| --- | --- |

(73)

Sitoumusten mukainen tuotantokapasiteetin vuokraaminen ei anna vuokraajalle mahdollisuutta toimia tasapainottavilla energiamarkkinoilla, joilla on mukautettava laitoksen tuotantoa reaaliajassa.

| (74) | Kuten edellä esitettiin, sitoumukset eivät varmista riittävästi sitä, että kilpailijat rakentavat lähitulevaisuudessa uutta energiantuotantokapasiteettia Portugaliin. Tämän johdosta ehdotetuilla korjaustoimenpiteillä ei estetä EDP:n määräävän aseman vahvistumista näillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(74)

Kuten edellä esitettiin, sitoumukset eivät varmista riittävästi sitä, että kilpailijat rakentavat lähitulevaisuudessa uutta energiantuotantokapasiteettia Portugaliin. Tämän johdosta ehdotetuilla korjaustoimenpiteillä ei estetä EDP:n määräävän aseman vahvistumista näillä markkinoilla.

3.   SÄHKÖN VÄHITTÄISTOIMITUKSET

| (75) | Ainoa korjaustoimenpide, joka liittyy suoraan sähkön vähittäistoimituksiin, on ”sitoumus olla tekemättä vähittäisasiakkaille tarjouksia sekä maakaasusta että sähköstä, kunnes maakaasun toimitukset näille asiakasryhmille on vapautettu”. Sitoumusta sovellettaisiin vain tietyn ajan eikä tällä korjaustoimenpiteellä varmistettaisi GDP:n poistumista korvaavaa kilpailijoiden markkinoilletuloa. |
| --- | --- |

(75)

Ainoa korjaustoimenpide, joka liittyy suoraan sähkön vähittäistoimituksiin, on ”sitoumus olla tekemättä vähittäisasiakkaille tarjouksia sekä maakaasusta että sähköstä, kunnes maakaasun toimitukset näille asiakasryhmille on vapautettu”. Sitoumusta sovellettaisiin vain tietyn ajan eikä tällä korjaustoimenpiteellä varmistettaisi GDP:n poistumista korvaavaa kilpailijoiden markkinoilletuloa.

| (76) | Muilla korjaustoimenpiteillä voi olla välillinen myönteinen vaikutus sähkön vähittäismarkkinoihin, mutta ne eivät takaa, että uusia kilpailijoita todella tulee Portugalin sähkötoimitusten vähittäismarkkinoille oikeaan aikaan ja riittävästi, jotta ne korvaisivat GDP:n aiheuttaman kilpailupaineen häviämisen. |
| --- | --- |

(76)

Muilla korjaustoimenpiteillä voi olla välillinen myönteinen vaikutus sähkön vähittäismarkkinoihin, mutta ne eivät takaa, että uusia kilpailijoita todella tulee Portugalin sähkötoimitusten vähittäismarkkinoille oikeaan aikaan ja riittävästi, jotta ne korvaisivat GDP:n aiheuttaman kilpailupaineen häviämisen.

B.   MAAKAASUMARKKINAT

1.   KAASUTOIMITUKSET ENERGIANTUOTTAJILLE (KYSYNTÄMARKKINOIDEN SULKEMINEN)

| (77) | Tähän ongelmaan liittyy suoraan kolme sitoumusta: i) TERin kaasutoimituksia koskevan GDP:n etuoikeuden lakkauttaminen, ii) EDP:n eräiden äänioikeuksien käytön keskeyttäminen Turbogásissa kolmeksi vuodeksi, ja iii) TERin osittainen vuokraaminen. |
| --- | --- |

(77)

Tähän ongelmaan liittyy suoraan kolme sitoumusta: i) TERin kaasutoimituksia koskevan GDP:n etuoikeuden lakkauttaminen, ii) EDP:n eräiden äänioikeuksien käytön keskeyttäminen Turbogásissa kolmeksi vuodeksi, ja iii) TERin osittainen vuokraaminen.

| (78) | i) Markkinatoimijat ovat painottaneet sitä, että GDP:n TERille suuntautuvia toimituksia koskevan etuoikeuden lakkauttaminen ei poista EDP:n kannustimia hankkia kaasunsa GDP:ltä, ii) joidenkin äänioikeuksien käytön pelkkä keskeyttäminen joksikin ajaksi ei estä EDP:tä käyttämästä vaikutusvaltaansa Turbogásin kaasuntoimituspolitiikkaan, ja iii) vuokrasopimus kattaa ainoastaan kolmanneksen TERista ja vuokraajan on ostettava suurin osa kaasustaan GDP:ltä. Tämän perusteella komissio katsoo, että sitoumukset eivät riitä estämään GDP:n määräävän aseman vahvistumista energiantuottajille suuntautuvien kaasutoimitusten markkinoilla. |
| --- | --- |

(78)

i) Markkinatoimijat ovat painottaneet sitä, että GDP:n TERille suuntautuvia toimituksia koskevan etuoikeuden lakkauttaminen ei poista EDP:n kannustimia hankkia kaasunsa GDP:ltä, ii) joidenkin äänioikeuksien käytön pelkkä keskeyttäminen joksikin ajaksi ei estä EDP:tä käyttämästä vaikutusvaltaansa Turbogásin kaasuntoimituspolitiikkaan, ja iii) vuokrasopimus kattaa ainoastaan kolmanneksen TERista ja vuokraajan on ostettava suurin osa kaasustaan GDP:ltä. Tämän perusteella komissio katsoo, että sitoumukset eivät riitä estämään GDP:n määräävän aseman vahvistumista energiantuottajille suuntautuvien kaasutoimitusten markkinoilla.

2.   KAASUTOIMITUKSET PAIKALLISILLE JAKELUYRITYKSILLE (KYSYNTÄMARKKINOIDEN SULKEMINEN)

| (79) | Toimenpide sulkee ainoan GDP:n määräysvaltaan kuulumattoman paikallisen jakeluyrityksen eli Portgásin kaasunkysynnän markkinat. Luovutettavaksi ilmoitetun paikallisen jakeluyrityksen Setgásin kaasunkulutus on neljä kertaa niin pieni kuin Portgásin kulutus. Sitoumus ei tämän vuoksi estä GDP:n määräävän aseman vahvistumista paikallisille jakeluyrityksille suuntautuvien kaasutoimitusten markkinoilla. |
| --- | --- |

(79)

Toimenpide sulkee ainoan GDP:n määräysvaltaan kuulumattoman paikallisen jakeluyrityksen eli Portgásin kaasunkysynnän markkinat. Luovutettavaksi ilmoitetun paikallisen jakeluyrityksen Setgásin kaasunkulutus on neljä kertaa niin pieni kuin Portgásin kulutus. Sitoumus ei tämän vuoksi estä GDP:n määräävän aseman vahvistumista paikallisille jakeluyrityksille suuntautuvien kaasutoimitusten markkinoilla.

3.   KAASUTOIMITUKSET SUURILLE TEOLLISUUSASIAKKAILLE

| (80) | Ainoat korjaustoimenpiteet, joilla pyritään suoraan ratkaisemaan näillä markkinoilla havaitut kilpailuongelmat, ovat sitoumukset olla tekemättä tarjouksia kahdesta polttoaineesta (kaasu/sähkö) ennen suurille teollisuusasiakkaille toimitettavan kaasun markkinoiden vapauttamista ja tarjota näille asiakkaille mahdollisuus uudistaa kaasusopimus vuosittain. Kumpikaan korjaustoimenpide ei riitä varmistamaan uuden kilpailijan tuloa suurten teollisuusasiakkaiden kaasumarkkinoille. |
| --- | --- |

(80)

Ainoat korjaustoimenpiteet, joilla pyritään suoraan ratkaisemaan näillä markkinoilla havaitut kilpailuongelmat, ovat sitoumukset olla tekemättä tarjouksia kahdesta polttoaineesta (kaasu/sähkö) ennen suurille teollisuusasiakkaille toimitettavan kaasun markkinoiden vapauttamista ja tarjota näille asiakkaille mahdollisuus uudistaa kaasusopimus vuosittain. Kumpikaan korjaustoimenpide ei riitä varmistamaan uuden kilpailijan tuloa suurten teollisuusasiakkaiden kaasumarkkinoille.

| (81) | Komissio on kuitenkin tarkastellut myös korjaustoimenpiteitä, joilla saattaa olla välitön vaikutus tähän ongelmaan. Kaasun tuonti-infrastruktuurien osalta on edelleen erittäin epävarmaa, onko tulevaisuudessa käytettävissä riittävää kapasiteettia. Tämän lisäksi Setgásin, josta luovuttaisiin, osuus on alle 10 prosenttia Portugalin kaasuasiakkaista. Se muodostaisi huomattavasti rajoitetumman lähtökohdan tulla suurten teollisuusasiakkaiden markkinoille verrattuna EDP:n sähköasiakaskuntaan ja Portgásin kaasuasiakaskuntaan. |
| --- | --- |

(81)

Komissio on kuitenkin tarkastellut myös korjaustoimenpiteitä, joilla saattaa olla välitön vaikutus tähän ongelmaan. Kaasun tuonti-infrastruktuurien osalta on edelleen erittäin epävarmaa, onko tulevaisuudessa käytettävissä riittävää kapasiteettia. Tämän lisäksi Setgásin, josta luovuttaisiin, osuus on alle 10 prosenttia Portugalin kaasuasiakkaista. Se muodostaisi huomattavasti rajoitetumman lähtökohdan tulla suurten teollisuusasiakkaiden markkinoille verrattuna EDP:n sähköasiakaskuntaan ja Portgásin kaasuasiakaskuntaan.

4.   KAASUTOIMITUKSET PIENASIAKKAILLE

| (82) | Setgásista luopuminen on rakenteellinen korjaustoimenpide, mutta se ei korvaa EDP:n/Portgásin aiheuttaman kilpailupaineen häviämistä kaasun vähittäismarkkinoilta, sillä Setgásin myynti on 8 prosenttia kaasun kokonaisvähittäismyynnistä Portugalissa, kun taas Portgásilla on 30 prosentin markkinaosuus. Sitoumus olla tarjoamatta kahden polttoaineen toimituksia sellaisille kaasun vähittäisasiakkaille, jotka eivät vielä täytä vaatimuksia sekä kaasun että sähkön osalta, on hyvin rajallinen voimassaoloaikansa ja vaikutuksensa suhteen. Osapuolet eivät ole ehdottaneet muuta korjauskeinoa ratkaistakseen EDP:n aiheuttaman potentiaalisen kilpailupaineen häviämisen. EDP:stä johtuvan kilpailupaineen perustana on sen valtakunnallinen sähköasiakaskunta, vahva tuotemerkki ja kannustin tehdä asiakkaille tarjouksia kahdesta polttoaineesta (sähkö/kaasu). |
| --- | --- |

(82)

Setgásista luopuminen on rakenteellinen korjaustoimenpide, mutta se ei korvaa EDP:n/Portgásin aiheuttaman kilpailupaineen häviämistä kaasun vähittäismarkkinoilta, sillä Setgásin myynti on 8 prosenttia kaasun kokonaisvähittäismyynnistä Portugalissa, kun taas Portgásilla on 30 prosentin markkinaosuus. Sitoumus olla tarjoamatta kahden polttoaineen toimituksia sellaisille kaasun vähittäisasiakkaille, jotka eivät vielä täytä vaatimuksia sekä kaasun että sähkön osalta, on hyvin rajallinen voimassaoloaikansa ja vaikutuksensa suhteen. Osapuolet eivät ole ehdottaneet muuta korjauskeinoa ratkaistakseen EDP:n aiheuttaman potentiaalisen kilpailupaineen häviämisen. EDP:stä johtuvan kilpailupaineen perustana on sen valtakunnallinen sähköasiakaskunta, vahva tuotemerkki ja kannustin tehdä asiakkaille tarjouksia kahdesta polttoaineesta (sähkö/kaasu).

VII   VIIVÄSTYNEET KORJAUSTOIMENPITEET

| (83) | Osapuolet toimittivat korjaustoimenpiteiden esittämiselle asetetun määräajan (15) jälkeen 26 päivänä marraskuuta 2004 asiakirjoja, joissa ne ehdottivat muuttavansa jo esitettyjä korjaustoimenpiteitä komission havaitsemien ongelmien ratkaisemiseksi. Nämä korjaustoimenpiteet eivät kuitenkaan poistaneet selvästi ja kokonaisuudessaan komission havaitsemia kilpailuongelmia. |
| --- | --- |

(83)

Osapuolet toimittivat korjaustoimenpiteiden esittämiselle asetetun määräajan (15) jälkeen 26 päivänä marraskuuta 2004 asiakirjoja, joissa ne ehdottivat muuttavansa jo esitettyjä korjaustoimenpiteitä komission havaitsemien ongelmien ratkaisemiseksi. Nämä korjaustoimenpiteet eivät kuitenkaan poistaneet selvästi ja kokonaisuudessaan komission havaitsemia kilpailuongelmia.

| (84) | Osapuolet toimittivat uudet kaasutoimituksia koskevat sitoumuksensa perjantai-iltana 3 päivänä joulukuuta 2004. Sitoumusten tarkoituksena oli panna täytäntöön osapuolten komissiolle 26 päivänä marraskuuta 2004 lähettämässä asiakirjassa ehdotetut toimet. Koska uudet sitoumukset toimitettiin menettelyn hyvin myöhäisessä vaiheessa (vain kolme työpäivää ennen komission 9 päivänä joulukuuta 2004 pidettyä kokousta, jossa tarkoituksena oli tehdä lopullinen päätös, eikä komissiolla ollut riittävästi aikaa arvioida niitä menettelyvelvoitteidensa mukaisesti) ja ottaen huomioon, että tämän ehdotuksen tarkoituksena on ainoastaan panna täytäntöön 26 päivänä marraskuuta 2004 lähetetyssä asiakirjassa ehdotetut toimet, viimeinen sitoumuskokonaisuus ei voi muodostaa hyväksymispäätöksen perustaa. |
| --- | --- |

(84)

Osapuolet toimittivat uudet kaasutoimituksia koskevat sitoumuksensa perjantai-iltana 3 päivänä joulukuuta 2004. Sitoumusten tarkoituksena oli panna täytäntöön osapuolten komissiolle 26 päivänä marraskuuta 2004 lähettämässä asiakirjassa ehdotetut toimet. Koska uudet sitoumukset toimitettiin menettelyn hyvin myöhäisessä vaiheessa (vain kolme työpäivää ennen komission 9 päivänä joulukuuta 2004 pidettyä kokousta, jossa tarkoituksena oli tehdä lopullinen päätös, eikä komissiolla ollut riittävästi aikaa arvioida niitä menettelyvelvoitteidensa mukaisesti) ja ottaen huomioon, että tämän ehdotuksen tarkoituksena on ainoastaan panna täytäntöön 26 päivänä marraskuuta 2004 lähetetyssä asiakirjassa ehdotetut toimet, viimeinen sitoumuskokonaisuus ei voi muodostaa hyväksymispäätöksen perustaa.

VIII   PÄÄTELMÄT

| (85) | Edellä esitettyjen erikseen tai yhdessä tarkasteltujen syiden perusteella komissio teki 9 päivänä joulukuuta 2004 päätöksen, jossa todettiin, että ehdotettu keskittymä ei sovellu yhteismarkkinoille sulautuma-asetuksen 8 artiklan 3 kohdan nojalla, koska se vahvistaa määrääviä markkina-asemia useilla Portugalin kaasu- ja sähkömarkkinoilla, minkä johdosta tehokas kilpailu estyisi olennaisesti yhteismarkkinoiden merkittävällä osalla. |
| --- | --- |

(85)

Edellä esitettyjen erikseen tai yhdessä tarkasteltujen syiden perusteella komissio teki 9 päivänä joulukuuta 2004 päätöksen, jossa todettiin, että ehdotettu keskittymä ei sovellu yhteismarkkinoille sulautuma-asetuksen 8 artiklan 3 kohdan nojalla, koska se vahvistaa määrääviä markkina-asemia useilla Portugalin kaasu- ja sähkömarkkinoilla, minkä johdosta tehokas kilpailu estyisi olennaisesti yhteismarkkinoiden merkittävällä osalla.

---

(1)  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97 (EYVL L 180, 9.7.1997, s. 1).

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/55/EY, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2003, maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 98/30/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 15.7.2003, s. 57).

(3)  Ks. asia COMP/M.3268 – Sydkraft/Graninge.

(4)  Hintakaava takaa maksun kapasiteetista (laitokseen sijoitetun pääoman tuotto on määritelty ennalta) ja energiasta (kustannusten perusteella).

(5)  Tejo Energiassa määräysvaltaa käyttävät brittiläinen International Power, joka omistaa 45 prosenttia osakkeista, ja espanjalainen Endesa, joka omistaa 35 prosenttia osakkeista. EDP ja Electricité de France omistavat kukin 10 prosentin vähemmistöosuuden, joka ei näytä antavan kummallekaan mahdollisuutta käyttää yhteistä määräysvaltaa yrityksessä.

(6)  Ilmoitusta tehtäessä Turbogásissa käytti määräysvaltaa saksalainen energiayritys RWE. EDP:llä on 20 prosentin osuus, joka ei näytä antavan sille mahdollisuutta käyttää yhteistä määräysvaltaa yrityksessä. RWE on sittemmin tehnyt myyntisopimuksen International Powerin kanssa. Portugalin kilpailuviranomainen on hyväksynyt myynnin International Powerille.

(7)  35 TWh:a 43 TWh:n kokonaistoimituksesta vuonna 2003.

(8)  Portugali aikaistaa näin ollen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/54/EY (EUVL L 176, 15.7.2003, s. 37) täytäntöönpanoa. Direktiivissä säädetään sähkön vähittäismarkkinoiden täysimääräisestä vapauttamisesta 1 päivästä heinäkuuta 2007 alkaen.

(9)  Ks. esim. asia M.2434 – Grupo Villar MIR/ENBW/Hidrocantabrico.

(10)  CCGT on lyhenne sanoista ”Combined Cycle Gas Turbines”.

(11)  4–20 baria ja alle 4 baria.

(12)  Komission on myös arvioitava markkinarakenteen kehityksen välivaiheita erityisesti siksi, että myös väliaikaisella tilanteella saattaa olla suuri haitallinen vaikutus kilpailuun ja mahdollisesti pitkäaikaisia vaikutuksia.

(13)  EDP:n 20 prosentin omistusosuus Turbogásissa antaa sille eräitä määräenemmistöoikeuksia.

(14)  Toisin sanoen i) EDP:n kyky ja kannustin säädellä kaasun hintaa ja lisätä kilpailijoiden kustannuksia sekä sulkea näin todelliset ja potentiaaliset kilpailijat markkinoiden ulkopuolelle ja estää niiden pääsy markkinoille, ii) EDP:n kyky rajoittaa kaasutoimituksia kaasukombivoimalaitoksille kilpailevia kaasukombivoimalaitoksia haittaavalla tavalla, ja iii) EDP:n mahdollisuus tutustua kilpailijoiden kustannuksia ja päivittäisiä kaasunkulutusilmoituksia koskeviin asiakastietoihin, mikä antaa huomattavan edun.

(15)  Korjaustoimenpiteiden esittämisen määräaika oli 17.11.2004.

---

| 19.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 302/79 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 302/79

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 17 päivänä lokakuuta 2005,

Venäjän federaatiosta peräisin olevan kaliumkloridin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä

(2005/802/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 8 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Neuvosto otti asetuksella (ETY) N:o 3068/92 (2) käyttöön lopulliset polkumyyntitullit, jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’, muun muassa Venäjältä peräisin olevan kaliumkloridin tuonnissa. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti asetuksella (ETY) N:o 3068/92 (2) käyttöön lopulliset polkumyyntitullit, jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’, muun muassa Venäjältä peräisin olevan kaliumkloridin tuonnissa.

| (2) | Komissio pani Euroopan unionin virallisessa lehdessä maaliskuussa 2004 julkaistulla ilmoituksella (3) omasta aloitteestaan vireille voimassa olevien toimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun sen selvittämiseksi, olisiko toimenpiteitä muutettava Euroopan unionin laajennuttua 25 jäsenvaltion unioniksi 1 päivänä toukokuuta 2004, jäljempänä ’laajentuminen’, huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pani Euroopan unionin virallisessa lehdessä maaliskuussa 2004 julkaistulla ilmoituksella (3) omasta aloitteestaan vireille voimassa olevien toimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun sen selvittämiseksi, olisiko toimenpiteitä muutettava Euroopan unionin laajennuttua 25 jäsenvaltion unioniksi 1 päivänä toukokuuta 2004, jäljempänä ’laajentuminen’, huomioon ottamiseksi.

| (3) | Kyseisen osittaisen välivaiheen tarkastelun tulosten perusteella oli yhteisön edun mukaista mukauttaa voimassa olevia toimenpiteitä väliaikaisesti, jotta kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa, jäljempänä ”EU-10”, voitaisiin välttää tuojiin ja käyttäjiin välittömästi laajentumisen jälkeen kohdistuvat äkilliset ja kohtuuttoman kielteiset vaikutukset. |
| --- | --- |

(3)

Kyseisen osittaisen välivaiheen tarkastelun tulosten perusteella oli yhteisön edun mukaista mukauttaa voimassa olevia toimenpiteitä väliaikaisesti, jotta kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa, jäljempänä ”EU-10”, voitaisiin välttää tuojiin ja käyttäjiin välittömästi laajentumisen jälkeen kohdistuvat äkilliset ja kohtuuttoman kielteiset vaikutukset.

| (4) | Tässä tarkoituksessa komissio hyväksyi toukokuussa 2004 asetuksella (EY) N:o 1002/2004 (4) muun muassa kahdelta vientiä harjoittavalta venäläistuottajalta eli JSC Silvinit ja JSC Uralkali -nimisiltä yrityksiltä sitoumukset, jotka koskevat niiden vientiä EU-10:een. Lisäksi asetuksella (EY) N:o 992/2004 (5) muutettiin asetusta (ETY) N:o 3068/92 sitoumusten mukaisen tuonnin vapauttamiseksi asetuksella (ETY) N:o 3068/92 käyttöön otetuista polkumyyntitulleista. |
| --- | --- |

(4)

Tässä tarkoituksessa komissio hyväksyi toukokuussa 2004 asetuksella (EY) N:o 1002/2004 (4) muun muassa kahdelta vientiä harjoittavalta venäläistuottajalta eli JSC Silvinit ja JSC Uralkali -nimisiltä yrityksiltä sitoumukset, jotka koskevat niiden vientiä EU-10:een. Lisäksi asetuksella (EY) N:o 992/2004 (5) muutettiin asetusta (ETY) N:o 3068/92 sitoumusten mukaisen tuonnin vapauttamiseksi asetuksella (ETY) N:o 3068/92 käyttöön otetuista polkumyyntitulleista.

| (5) | Kesäkuussa 2005 komissio hyväksyi asetuksella (EY) N:o 858/2005 (6) kyseisiltä venäläisyrityksiltä uudet vientiä EU-10:een koskevat sitoumukset ajanjaksolle, joka päättyy 13 päivänä huhtikuuta 2006. |
| --- | --- |

(5)

Kesäkuussa 2005 komissio hyväksyi asetuksella (EY) N:o 858/2005 (6) kyseisiltä venäläisyrityksiltä uudet vientiä EU-10:een koskevat sitoumukset ajanjaksolle, joka päättyy 13 päivänä huhtikuuta 2006.

| (6) | Tammikuussa 2004 JSC Silvinit ja JSC Uralkali, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, jättivät perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla erilliset pyynnöt, jotka koskevat voimassa olevien toimenpiteiden osittaisen välivaiheen yksilöllistä tarkastelua. |
| --- | --- |

(6)

Tammikuussa 2004 JSC Silvinit ja JSC Uralkali, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, jättivät perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla erilliset pyynnöt, jotka koskevat voimassa olevien toimenpiteiden osittaisen välivaiheen yksilöllistä tarkastelua.

| (7) | Neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan komissio päätti, että oli olemassa riittävä näyttö osittaisten välivaiheen tarkastelujen vireille panemiseksi, julkaisi vireillepanoa koskevat ilmoitukset (7) ja aloitti tutkimuksen. |
| --- | --- |

(7)

Neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan komissio päätti, että oli olemassa riittävä näyttö osittaisten välivaiheen tarkastelujen vireille panemiseksi, julkaisi vireillepanoa koskevat ilmoitukset (7) ja aloitti tutkimuksen.

| (8) | Näiden kahden osittaisen välivaiheen tarkastelun tulosten perusteella neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 1891/2005 pyynnön esittäjiin sovellettavia polkumyyntitulleja. |
| --- | --- |

(8)

Näiden kahden osittaisen välivaiheen tarkastelun tulosten perusteella neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 1891/2005 pyynnön esittäjiin sovellettavia polkumyyntitulleja.

II   SITOUMUKSET

| (9) | Kuten edellä jo mainittiin, komissio on hyväksynyt pyynnön esittäjien tarjoamat sitoumukset, jotka koskevat niiden vientiä EU-10:een. Tässä yhteydessä on muistettava, että asetuksen (EY) N:o 992/2004 mukaisesti kyseiset sitoumukset ovat siirtymävaiheen sitoumuksia ja tarkoitettu välivaiheen toimenpiteiksi, joiden avulla kaliumkloridin ostohinnat EU-10:ssä saadaan nousemaan samalle tasolle kuin maissa, jotka muodostivat yhteisön välittömästi ennen laajentumista, jäljempänä ’EU-15’. Kyseiset vientiä EU-10:een koskevat sitoumukset eivät myöskään olleet suoraan verrannollisia polkumyyntitulliin, koska määritetyt vähimmäistuontihinnat olivat poikkeuksellisesti alhaisemmalla tasolla kuin tavallisesti (eli ne oli vahvistettu tasolle, joka ei poistanut kokonaan polkumyynnin vahingollista vaikutusta). |
| --- | --- |

(9)

Kuten edellä jo mainittiin, komissio on hyväksynyt pyynnön esittäjien tarjoamat sitoumukset, jotka koskevat niiden vientiä EU-10:een. Tässä yhteydessä on muistettava, että asetuksen (EY) N:o 992/2004 mukaisesti kyseiset sitoumukset ovat siirtymävaiheen sitoumuksia ja tarkoitettu välivaiheen toimenpiteiksi, joiden avulla kaliumkloridin ostohinnat EU-10:ssä saadaan nousemaan samalle tasolle kuin maissa, jotka muodostivat yhteisön välittömästi ennen laajentumista, jäljempänä ’EU-15’. Kyseiset vientiä EU-10:een koskevat sitoumukset eivät myöskään olleet suoraan verrannollisia polkumyyntitulliin, koska määritetyt vähimmäistuontihinnat olivat poikkeuksellisesti alhaisemmalla tasolla kuin tavallisesti (eli ne oli vahvistettu tasolle, joka ei poistanut kokonaan polkumyynnin vahingollista vaikutusta).

| (10) | Osittaisten välivaiheen tarkastelujen yhteydessä ja edellä mainittujen jo voimassa olevien, vientiä EU-10:een koskevien sitoumusten lisäksi pyynnön esittäjät ovat myös tarjoutuneet myymään tarkasteltavana olevaa tuotetta EU-15:n asiakkaille polkumyynnin vahingollisen vaikutuksen poistavilla tai vielä korkeammilla hinnoilla. |
| --- | --- |

(10)

Osittaisten välivaiheen tarkastelujen yhteydessä ja edellä mainittujen jo voimassa olevien, vientiä EU-10:een koskevien sitoumusten lisäksi pyynnön esittäjät ovat myös tarjoutuneet myymään tarkasteltavana olevaa tuotetta EU-15:n asiakkaille polkumyynnin vahingollisen vaikutuksen poistavilla tai vielä korkeammilla hinnoilla.

| (11) | EU-10:een suuntautuvan myynnin osalta tarjotut sitoumukset ovat voimassa 13 päivään huhtikuuta 2006; siihen asti myyntiä EU-10:een koskevat sitoumukset ja vientiä EU-15:een koskevat sitoumukset ovat voimassa samanaikaisesti. |
| --- | --- |

(11)

EU-10:een suuntautuvan myynnin osalta tarjotut sitoumukset ovat voimassa 13 päivään huhtikuuta 2006; siihen asti myyntiä EU-10:een koskevat sitoumukset ja vientiä EU-15:een koskevat sitoumukset ovat voimassa samanaikaisesti.

| (12) | Tästä seuraa, että sen jälkeen kun vientiä EU-10:een koskevat sitoumukset raukeavat huhtikuussa 2006, myyntiä EU-15:een koskevia osittaisten välivaiheen tarkastelujen yhteydessä tarjotuissa sitoumuksissa vahvistettuja korkeampia vähimmäistuontihintoja sovelletaan myös EU-10:een suuntautuvaan myyntiin. Näin samoja vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle asetettuja vähimmäistuontihintoja sovelletaan kaikkeen pyynnön esittäjien koko yhteisön markkinoille suuntautuvaan vientiin, ja EU-10:een suuntautuvaan vientiin laajentumisen jälkeisenä ajanjaksona sovellettavien siirtymä- ja poikkeustoimenpiteiden tavoite saavutetaan. |
| --- | --- |

(12)

Tästä seuraa, että sen jälkeen kun vientiä EU-10:een koskevat sitoumukset raukeavat huhtikuussa 2006, myyntiä EU-15:een koskevia osittaisten välivaiheen tarkastelujen yhteydessä tarjotuissa sitoumuksissa vahvistettuja korkeampia vähimmäistuontihintoja sovelletaan myös EU-10:een suuntautuvaan myyntiin. Näin samoja vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle asetettuja vähimmäistuontihintoja sovelletaan kaikkeen pyynnön esittäjien koko yhteisön markkinoille suuntautuvaan vientiin, ja EU-10:een suuntautuvaan vientiin laajentumisen jälkeisenä ajanjaksona sovellettavien siirtymä- ja poikkeustoimenpiteiden tavoite saavutetaan.

| (13) | Yritykset toimittavat komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja yhteisöön suuntautuvasta viennistään, joten komissio voi valvoa tehokkaasti sitoumusten noudattamista. Lisäksi komissio katsoo yritysten myynnin rakenteen perusteella, että sitoumusten kiertämisen vaara on vähäinen. |
| --- | --- |

(13)

Yritykset toimittavat komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja yhteisöön suuntautuvasta viennistään, joten komissio voi valvoa tehokkaasti sitoumusten noudattamista. Lisäksi komissio katsoo yritysten myynnin rakenteen perusteella, että sitoumusten kiertämisen vaara on vähäinen.

| (14) | Jotta komissio voisi valvoa tehokkaasti yritysten antamien sitoumusten noudattamista, sitoumukseen perustuvaa vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaa pyyntöä tulliviranomaiselle esitettäessä vapautus tullista on mahdollista saada ainoastaan esittämällä kauppalasku, johon sisältyvät ainakin asetuksen (EY) N:o 1891/2005 liitteessä mainitut tiedot. Edellä tarkoitetut tiedot ovat välttämättömiä myös siksi, että tulliviranomaiset voivat riittävällä tarkkuudella varmistua siitä, että lähetys vastaa kaupallisia asiakirjoja. Jos kauppalaskua ei esitetä tai jos se ei vastaa tullille esitettyä tuotetta, on sovellettava asianmukaista polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(14)

Jotta komissio voisi valvoa tehokkaasti yritysten antamien sitoumusten noudattamista, sitoumukseen perustuvaa vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaa pyyntöä tulliviranomaiselle esitettäessä vapautus tullista on mahdollista saada ainoastaan esittämällä kauppalasku, johon sisältyvät ainakin asetuksen (EY) N:o 1891/2005 liitteessä mainitut tiedot. Edellä tarkoitetut tiedot ovat välttämättömiä myös siksi, että tulliviranomaiset voivat riittävällä tarkkuudella varmistua siitä, että lähetys vastaa kaupallisia asiakirjoja. Jos kauppalaskua ei esitetä tai jos se ei vastaa tullille esitettyä tuotetta, on sovellettava asianmukaista polkumyyntitullia.

| (15) | Vientiä harjoittavien tuottajien pitäisi lisäksi pitää mielessä, että jos todetaan, että sitoumusten valvonta on vaikeutunut tai käynyt mahdottomaksi tai jos niitä rikotaan jollakin tavalla, komissiolla on sitoumusten ehtojen mukaisesti oikeus peruuttaa asianomaisen yrityksen antaman sitoumuksen hyväksyntä ja ottaa sen sijaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli. |
| --- | --- |

(15)

Vientiä harjoittavien tuottajien pitäisi lisäksi pitää mielessä, että jos todetaan, että sitoumusten valvonta on vaikeutunut tai käynyt mahdottomaksi tai jos niitä rikotaan jollakin tavalla, komissiolla on sitoumusten ehtojen mukaisesti oikeus peruuttaa asianomaisen yrityksen antaman sitoumuksen hyväksyntä ja ottaa sen sijaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli.

| (16) | Kaikki nämä seikat huomioon ottaen pyynnön esittäjien osittaisten välivaiheen tarkastelujen yhteydessä tarjoamat sitoumukset voidaan hyväksyä, |
| --- | --- |

(16)

Kaikki nämä seikat huomioon ottaen pyynnön esittäjien osittaisten välivaiheen tarkastelujen yhteydessä tarjoamat sitoumukset voidaan hyväksyä,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Hyväksytään jäljempänä mainittujen vientiä harjoittavien tuottajien ja yritysten Venäjän federaatiosta peräisin olevan kaliumkloridin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjoamat sitoumukset:

| Maa | Valmistaja | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Venäjän federaatio | Tuottaja JSC Silvinit, Solikamsk, Venäjä, ja myyjä JSC International Potash Company, Moskova, Venäjä; ostaja tuojana toimiva ensimmäinen riippumaton asiakas yhteisössä | A695 |
| Venäjän federaatio | Tuottaja ja myyjä JSC Uralkali, Berezniki, Venäjä, tai tuottaja JSC Uralkali, Berezniki, Venäjä, ja myyjä Uralkali Trading SA, Geneve, Sveitsi; ostaja tuojana toimiva ensimmäinen riippumaton asiakas yhteisössä | A520 |

Maa

Valmistaja

Taric-lisäkoodi

Venäjän federaatio

Tuottaja JSC Silvinit, Solikamsk, Venäjä, ja myyjä JSC International Potash Company, Moskova, Venäjä; ostaja tuojana toimiva ensimmäinen riippumaton asiakas yhteisössä

A695

Venäjän federaatio

Tuottaja ja myyjä JSC Uralkali, Berezniki, Venäjä, tai tuottaja JSC Uralkali, Berezniki, Venäjä, ja myyjä Uralkali Trading SA, Geneve, Sveitsi; ostaja tuojana toimiva ensimmäinen riippumaton asiakas yhteisössä

A520

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 17 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

Peter MANDELSON

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EYVL L 308, 24.10.1992, s. 41. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1891/2005 (katso tämän virallisen lehden sivu 14).

2

(3)  EUVL C 70, 20.3.2004, s. 15.

3

(4)  EUVL L 183, 20.5.2004 s. 16. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 588/2005 (EUVL L 98, 16.4.2005, s. 11).

4

(5)  EUVL L 182, 19.5.2004, s. 23.

5

(6)  EUVL L 143, 7.6.2005, s. 11.

6

(7)  EUVL C 93, 17.4.2004, s. 2.

7

---