# Europeiska unionens C 341/24 a

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 341 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången24 augusti 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 341

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången24 augusti 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 561:a plenarsession – JDE62 – Interactio, 9.6.2021–10.6.2021 |
| 2021/C 341/01 | Resolution om Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs bidrag till Europeiska kommissionens arbetsprogram för 2022 på grundval av arbetet i den tillfälliga arbetsgruppen EESK:s bidrag till Europeiska kommissionens arbetsprogram för 2022 | 1 |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 561:a plenarsession – JDE62 – Interactio, 9.6.2021–10.6.2021 |
| 2021/C 341/02 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Mot cirkulär offentlig upphandling (Yttrande på eget initiativ) | 16 |
| 2021/C 341/03 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ingen grön giv utan en social giv (yttrande på eget initiativ) | 23 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 561:a plenarsession – JDE62 – Interactio, 9.6.2021–10.6.2021

2021/C 341/01

Resolution om Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs bidrag till Europeiska kommissionens arbetsprogram för 2022 på grundval av arbetet i den tillfälliga arbetsgruppen EESK:s bidrag till Europeiska kommissionens arbetsprogram för 2022

1

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 561:a plenarsession – JDE62 – Interactio, 9.6.2021–10.6.2021

2021/C 341/02

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Mot cirkulär offentlig upphandling (Yttrande på eget initiativ)

16

2021/C 341/03

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ingen grön giv utan en social giv (yttrande på eget initiativ)

23

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 561:a plenarsession – JDE62 – Interactio, 9.6.2021–10.6.2021 |
| 2021/C 341/04 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om inrättande av gemensamma företag inom ramen för Horisont Europa (COM(2021) 87 final – 2021/0048 (NLE)) | 29 |
| 2021/C 341/05 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om unionens deltagande i det europeiska partnerskap för metrologi som har inletts av flera medlemsstater [COM(2021) 89 final – 2021/0049 COD] | 34 |
| 2021/C 341/06 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/1628 vad gäller övergångsbestämmelser för vissa maskiner utrustade med motorer i effektintervallen mellan 56 kW och 130 kW och över 300 kW i syfte att hantera konsekvenserna av covid-19-krisen [COM(2021) 254 final – 2021/0129 (COD)] | 39 |
| 2021/C 341/07 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Det europeiska ekonomiska och finansiella systemet: främja öppenhet, styrka och motståndskraft (COM(2021) 32 final) | 41 |
| 2021/C 341/08 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Strategi för att stärka tillämpningen av stadgan om de grundläggande rättigheterna i EU (COM(2020) 711 final) | 50 |
| 2021/C 341/09 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s handlingsplan för demokrati [COM(2020) 790 final] | 56 |
| 2021/C 341/10 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/794 vad gäller Europols samarbete med privata parter, Europols behandling av personuppgifter till stöd för brottsutredningar och Europols roll inom forskning och innovation [COM(2020) 796 final – 2020–349-COD] | 66 |
| 2021/C 341/11 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Strategi för EU:s säkerhetsunion (COM(2020) 605 final) – Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En agenda för terrorismbekämpning för EU: förutse, förhindra, skydda, reagera (COM(2020) 795 final) | 71 |
| 2021/C 341/12 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Europas plan mot cancer [COM(2021) 44 final] | 76 |
| 2021/C 341/13 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om stärkt tillämpning av principen om lika lön för kvinnor och män för lika eller likvärdigt arbete tack vare insyn i lönesättningen och efterlevnadsmekanismer [COM(2021) 93 final – 2021/0050 (COD)] | 84 |
| 2021/C 341/14 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – Evaluation of the White Paper Roadmap to a Single European Transport Area – Towards a competitive and resource efficient transport system (SWD(2020) 410 final) | 100 |
| 2021/C 341/15 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i Indiska oceanens tonfiskkommissions (IOTC) behörighetsområde och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1936/2001, (EG) nr 1984/2003 och (EG) nr 520/2007 (COM(2021) 113 final – 2021/0058 (COD)) | 106 |
| 2021/C 341/16 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2017/625 vad gäller offentlig kontroll av djur och produkter av animaliskt ursprung som exporteras från tredjeländer till unionen för att säkerställa efterlevnad av förbudet mot viss användning av antimikrobiella medel [COM(2021) 108 final – 2021/0055 (COD)] | 107 |
| 2021/C 341/17 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av bevarande- och förvaltningsåtgärder tillämpliga i konventionsområdet för fisket i västra och mellersta Stilla havet och om ändring av rådets förordning (EG) nr 520/2007 (COM(2021) 198 final – 2021/0103 (COD)) | 108 |

III   Förberedande akter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 561:a plenarsession – JDE62 – Interactio, 9.6.2021–10.6.2021

2021/C 341/04

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om inrättande av gemensamma företag inom ramen för Horisont Europa (COM(2021) 87 final – 2021/0048 (NLE))

(COM(2021) 87 final – 2021/0048 (NLE))

29

2021/C 341/05

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om unionens deltagande i det europeiska partnerskap för metrologi som har inletts av flera medlemsstater [COM(2021) 89 final – 2021/0049 COD]

[COM(2021) 89 final – 2021/0049 COD]

34

2021/C 341/06

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/1628 vad gäller övergångsbestämmelser för vissa maskiner utrustade med motorer i effektintervallen mellan 56 kW och 130 kW och över 300 kW i syfte att hantera konsekvenserna av covid-19-krisen [COM(2021) 254 final – 2021/0129 (COD)]

[COM(2021) 254 final – 2021/0129 (COD)]

39

2021/C 341/07

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Det europeiska ekonomiska och finansiella systemet: främja öppenhet, styrka och motståndskraft (COM(2021) 32 final)

(COM(2021) 32 final)

41

2021/C 341/08

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Strategi för att stärka tillämpningen av stadgan om de grundläggande rättigheterna i EU (COM(2020) 711 final)

(COM(2020) 711 final)

50

2021/C 341/09

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s handlingsplan för demokrati [COM(2020) 790 final]

[COM(2020) 790 final]

56

2021/C 341/10

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/794 vad gäller Europols samarbete med privata parter, Europols behandling av personuppgifter till stöd för brottsutredningar och Europols roll inom forskning och innovation [COM(2020) 796 final – 2020–349-COD]

[COM(2020) 796 final – 2020–349-COD]

66

2021/C 341/11

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Strategi för EU:s säkerhetsunion (COM(2020) 605 final) – Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En agenda för terrorismbekämpning för EU: förutse, förhindra, skydda, reagera (COM(2020) 795 final)

(COM(2020) 605 final)

(COM(2020) 795 final)

71

2021/C 341/12

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Europas plan mot cancer [COM(2021) 44 final]

[COM(2021) 44 final]

76

2021/C 341/13

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om stärkt tillämpning av principen om lika lön för kvinnor och män för lika eller likvärdigt arbete tack vare insyn i lönesättningen och efterlevnadsmekanismer [COM(2021) 93 final – 2021/0050 (COD)]

[COM(2021) 93 final – 2021/0050 (COD)]

84

2021/C 341/14

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – Evaluation of the White Paper Roadmap to a Single European Transport Area – Towards a competitive and resource efficient transport system (SWD(2020) 410 final)

(SWD(2020) 410 final)

100

2021/C 341/15

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i Indiska oceanens tonfiskkommissions (IOTC) behörighetsområde och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1936/2001, (EG) nr 1984/2003 och (EG) nr 520/2007 (COM(2021) 113 final – 2021/0058 (COD))

(COM(2021) 113 final – 2021/0058 (COD))

106

2021/C 341/16

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2017/625 vad gäller offentlig kontroll av djur och produkter av animaliskt ursprung som exporteras från tredjeländer till unionen för att säkerställa efterlevnad av förbudet mot viss användning av antimikrobiella medel [COM(2021) 108 final – 2021/0055 (COD)]

[COM(2021) 108 final – 2021/0055 (COD)]

107

2021/C 341/17

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av bevarande- och förvaltningsåtgärder tillämpliga i konventionsområdet för fisket i västra och mellersta Stilla havet och om ändring av rådets förordning (EG) nr 520/2007 (COM(2021) 198 final – 2021/0103 (COD))

(COM(2021) 198 final – 2021/0103 (COD))

108

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 561:a plenarsession – JDE62 – Interactio, 9.6.2021–10.6.2021

| 24.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 341/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 341/1

---

Resolution om Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs bidrag till Europeiska kommissionens arbetsprogram för 2022 på grundval av arbetet i den tillfälliga arbetsgruppen ”EESK:s bidrag till Europeiska kommissionens arbetsprogram för 2022”

(2021/C 341/01)

| Föredragande: | Mariya MINCHEVA


  Stefano PALMIERI


  Jan DIRX |
| --- | --- |

Föredragande:

Mariya MINCHEVA

Stefano PALMIERI

Jan DIRX

Vid sin plenarsession den 9 och 10 juni 2021 (sammanträdet den 9 juni) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande resolution med 175 röster för och 2 nedlagda röster.

1.   Inledning

| 1.1 | EESK har konstaterat att Europeiska kommissionens arbetsprogram för 2021 visar att de sex övergripande ambitioner som valts ut av kommissionen (en europeisk grön giv, ett Europa rustat för den digitala tidsåldern, en ekonomi för människor, ett starkare Europa i världen, Främjande av vår europeiska livsstil och en ny satsning på demokrati i Europa) utgör en kraftfull ram för utarbetandet av arbetsprogrammet. Därför har EESK återigen strukturerat denna resolution med sitt bidrag till kommissionens arbetsprogram för 2022 kring dessa sex rubriker. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kommittén utgår från att det, med tanke på covid-19-pandemins varaktighet, även fortsättningsvis bör vara av högsta prioritet för den ekonomiska politiken att föra in EU:s ekonomi på rätt väg för en hållbar omställning, tillväxt och sysselsättning samt skapa välstånd för européer och europeiska organisationer och företag under de kommande åren. Därför bör behovet av återhämtning och återuppbyggnad efter pandemin återigen utvidgas fullt ut och konkret i kommissionens arbetsprogram för 2022. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | I Europa ökar den nuvarande situationen med pandemin fattigdomen och ojämlikheterna, och resurser bör kanaliseras dit de behövs mest för att erbjuda möjligheter, skapa sysselsättning av god kvalitet, minska fattigdom och utestängning, främja entreprenörskap, kompetensutveckling och omskolning samt säkerställa tillgång till tjänster av god kvalitet. Såsom EU-institutionerna, arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer och medlemsstaterna förklarade vid det sociala toppmötet i Porto i maj 2021 bör både investeringar och reformer användas för att ta oss ur den ekonomiska och sociala krisen och stärka Europas motståndskraft mot framtida chocker, baserat på inkluderande och hållbar tillväxt, anständigt arbete och social rättvisa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Det är just vid denna tidpunkt som kommittén vill betona att EU, och därmed all EU-politik, är och bör vara förankrad i EU:s mål och värden som fastställs i Lissabonfördraget och EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Det handlar om följande värden: människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och mänskliga rättigheter. EESK anser att arbetsprogrammet bör inriktas på omstrukturering och förbättring av vår ekonomi och vårt samhälle, baserat på följande värden: frigörande av den inre marknadens fulla potential, uppnående av målen för hållbar utveckling, skapande av en cirkulär ekonomi och uppnående av klimatneutralitet i EU senast 2050 samt säkerställande av god samhällsstyrning och demokratisk ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén är övertygad om att de stora utmaningar som vi alla står inför och de djupgående omställningarna i vår ekonomi, i hur vi hanterar naturen och miljön och i våra egna liv, som är nödvändiga för en verkligt hållbar värld, endast kommer att kunna hanteras på ett framgångsrikt sätt om medborgarna och deras organisationer deltar aktivt. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK beklagar i sin resolution om det organiserade civila samhällets deltagande i arbetet med de nationella planerna för återhämtning och resiliens att de nationella förvaltningarna endast i begränsad utsträckning har involverat det organiserade civila samhället i utarbetandet av sina nationella planer. Vikten och nyttan av civilsamhällesorganisationernas aktiva deltagande i utarbetandet och genomförandet av politiken framgår också tydligt av den studie som EESK offentliggjort om civilsamhällesorganisationernas insatser i samband med covid-19-pandemin och de restriktioner som antagits i Europa (”The response of civil society organisations to face the COVID-19 pandemic and the consequent restrictive measures adopted in Europe”), som vi lade fram under våren (1), och av priset till det civila samhället (2) för sociala aktörers insatser under pandemin. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Vi upprepar därmed vår uppmaning till kommissionen att korrigera dessa brister i genomförande- och utvärderingsfaserna för de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna genom att införa mer formella förfaranden som underlättar reella utbyten. Kommittén förväntar sig därför att kommissionen i nästa års arbetsprogram erkänner näringslivets, arbetstagarnas och civilsamhällesorganisationernas nyckelroll i genomförandet av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna samt i granskningen och övervakningen av dessa. I samband med detta förutsätter vi att de 20 principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som vägleder EU:s socialpolitik, också kommer att stå i centrum för återhämtningsstrategin för att säkerställa att den gröna och digitala omställningen är rättvis. Arbetsmarknadsparternas och det civila samhällets organisationers avgörande roll i utformningen av Europas framtid under konferensen om Europas framtid måste också återspeglas i kommissionens verksamhet. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Den inre marknaden är fortfarande den viktigaste drivkraften för en konkurrenskraftig ekonomi i EU och är därför en viktig möjliggörande faktor för återhämtning för och återuppbyggnad av ekonomierna i såväl enskilda medlemsstater som i hela EU. EESK påpekar att eventuella hinder måste undanröjas och att ett oavbrutet gränsöverskridande flöde av varor, tjänster, kapital, data och människor måste säkerställas. Det är mycket viktigt att så snart som möjligt återupprätta den fria rörligheten på den inre marknaden så att den återgår till de förutsättningar som rådde före covid-19-krisen, att fördjupa den på alla områden och fokusera på hur leverans- och värdekedjorna kan göras mer robusta och förbättras ytterligare genom företagsdriven diversifiering. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK välkomnar antagandet av faciliteten för återhämtning och resiliens. Dess praktiska genomförande är dock förknippat med vissa risker. Ratificeringsförfarandet för beslutet om egna medel (3), som kommer att göra det möjligt för EU att låna de nödvändiga medlen på kapitalmarknaderna, har redan försenats. EESK bekymras över bristen på lämplig information om de praktiska arrangemangen för utfärdande av de obligationer som kommer att finansiera mekanismen (4). Samstämmigheten mellan de rekommenderade flaggskeppsområden som kommissionen har utarbetat och det verkliga tematiska innehållet i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna bör också övervakas noga. Medlemsstaterna kommer inte att återhämta sig i samma takt, vilket är en utmaning. Kommissionen måste se till att de framlagda planerna snabbt godkänns, med förbehållet att eventuella förseningar kan leda till en ökad klyfta mellan medlemsstaterna och inom segment i varje nationell ekonomi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK stöder kommissionens meddelande om finanspolitiska insatser för att hantera coronaviruspandemin (5), där kommissionen fastställer sin avsikt att besluta om en framtida avaktivering av stabilitets- och tillväxtpaktens allmänna undantagsklausul efter en övergripande bedömning av ekonomins tillstånd baserat på kvantitativa kriterier, nämligen den ekonomiska aktivitetsnivån i EU eller euroområdet jämfört med nivåerna före krisen (2019). EESK instämmer i att det finns ett behov av att fortsätta att tillämpa den allmänna undantagsklausulen under 2022 samt i att man bör undvika att dra tillbaka det offentligfinansiella stödet för tidigt. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | För att öka de långsiktiga fördelarna med EU:s återhämtningsplan anser EESK att översynen av EU:s ram för ekonomisk styrning bör återupptas så snart som möjligt. I stället för en ”återgång till det normala” efterlyser kommittén en ”vändning” till en reviderad och välståndsinriktad ram för ekonomisk styrning med återupprättad jämvikt, i vilken lika mycket hänsyn tas till en rad centrala politiska mål, såsom hållbar tillväxt för alla, full sysselsättning och anständigt arbete, en nystart för EU:s produktivitet, en konkurrenskraftig social marknadsekonomi och stabila offentliga finanser. En sådan ram bör också bidra till att man undviker asymmetriska effekter i medlemsstaterna och stimulerar produktiva investeringar, till exempel genom att en välbalanserad gyllene regel införs. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Kommissionen bör också överväga en förlängning av den tillfälliga ramen för statligt stöd till slutet av 2022. Den kommer på så sätt att göra det möjligt för medlemsstaterna att fortsätta att utnyttja den fulla flexibilitet som föreskrivs i reglerna om statligt stöd för att stödja ekonomin i samband med covid-19-utbrottet, samtidigt som konkurrensreglerna respekteras, för att undvika snedvridningar på den inre marknaden. EESK anser dock att denna ordning är extraordinär och tillfällig och att den måste följas av en finanspolitisk konsolidering för att förbättra de offentliga finansernas tillstånd i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK noterar att investeringar inte är ett politiskt mål för kommissionen under dess mandatperiod fram till 2024. För att se till att vi på bästa sätt utnyttjar en historisk finansiell insats från EU och tar oss ur denna unika kris behöver vi snarast en välformulerad europeisk ekonomisk agenda och en effektiv politik för bättre lagstiftning, samt en snabbare vaccinationstakt och färre restriktioner vid EU:s inre gränser. EESK rekommenderar att de investeringsbaserade initiativen inkluderas i kommissionens arbetsprogram för 2022, inklusive insatsen för att mobilisera privata investeringar till förmån för den framtida hållbara ekonomiska utvecklingen i EU (6). |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESK stöder kommissionens förslag om att se över den sociala resultattavlan så att den i större utsträckning omfattar pelaren som ett viktigt övervakningsverktyg som används i den europeiska planeringsterminen. Kommittén rekommenderar därför att nya, förbättrade, mätbara och kompletterande sociala, ekonomiska och miljömässiga indikatorer läggs till. Dessa kommer att bidra till att följa framstegen mot pelarens principer på ett mer heltäckande sätt och till att övervaka genomförandet av politiska åtgärder. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Anständigt arbete bör vara standardalternativet. Utmaningarna i samband med covid-19-krisen har tydliggjort svagheterna i vårt sociala system, förvärrat ojämlikheterna och fattigdomen och lett till att våra hälso- och sjukvårdssystem och sociala system befinner sig på gränsen till sammanbrott. För att skapa en bättre framtid för Europa, bidra till att ta itu med den nuvarande krisen och korrigera de systemproblem som har förvärrat effekterna av pandemin, rekommenderar EESK att beslutsamma åtgärder vidtas för att bekämpa fattigdom och främja anständigt arbete. Om möjligheten utnyttjas på rätt sätt erbjuder den gröna och digitala omställningen en möjlighet till fler och bättre arbetstillfällen, så länge arbetsmarknadens parter är delaktiga, kollektivförhandlingar respekteras och stärks och arbetstagarnas åsikter (information, samråd och deltagande) involveras i processen. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESK anser också att tillfället är rätt för att dra lärdom av pandemin och se till att strategier införs för att förbereda oss för framtida jämförbara chocker, liksom för att utnyttja nya möjligheter att stödja förnyelsen av industrin. Krisen har tydligt visat betydelsen av Europas industrier, inbegripet en stark tillverkningssektor, för att stärka EU:s ekonomiska grund och minska dess alltför stora och kritiska beroende av externa leverantörer. En effektiv industristrategi måste därför fortsätta att stå i centrum för EU:s återhämtningsprogram. Relevant hänsyn bör också tas till skyddet av EU:s strategiska tillgångar och investeringar (gentemot vissa tredjeländer), eftersom genomgripande förändringar i ägarstrukturer förväntas efter covid-krisen. |
| --- | --- |

1.16

2.   Den europeiska gröna given

| 2.1 | Trots den turbulens som orsakats av den globala utmaningen med att hantera covid-19-pandemin kommer ansträngningarna för att skapa en mer hållbar och socialt inkluderande ekonomisk modell, uppnå målen för hållbar utveckling och, i synnerhet, ställa om till en grön tillväxtmodell att fortsätta, vilket de måste göra. I övergången till den europeiska gröna given finns en särskild möjlighet att utveckla företag som bygger på modellen för en social ekonomi. Innovativa och entreprenörsmässiga företag är avgörande för att skapa framgångsrika och smarta lösningar på klimatförändringens existentiella utmaning. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Medan främjandet av sysselsättning och kompetens, smidiga omställningar och en dynamisk social dialog också är viktiga delar, handlar en social giv som en väsentlig del av en ny grön giv om mycket mer än enbart arbete. Det är frågan om inkomst, social trygghet och finanspolitiskt stöd för alla som behöver det, även för dem som inte har tillgång till arbete över huvud taget. Inkluderingen av alla aktörer i det civila samhället är därför en fråga av gemensamt intresse (dvs. inkluderandet av de mest utsatta grupperna måste beaktas). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU kan bara vara en global förebild för klimatskydd om vi klarar av den gröna omställningen och samtidigt bevarar konkurrenskraftiga värdekedjor, arbetstillfällen och företag. Företagen måste stödjas i sin omvandling, inte bara med finansiella instrument, utan också genom stöd för att möjliggöra nya hållbara affärsmodeller – annars kommer de att förlora sin konkurrenskraft. En balans mellan näringsfrihet och strängare reglering måste hittas för att stimulera innovation, minimera den ytterligare administrativa bördan och undvika potentiella snedvridningar av marknaden. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Omställningen till en mer hållbar och motståndskraftig ekonomi är viktigare än någonsin. De nödvändiga ekonomiska resurserna måste omdirigeras till hållbara investeringar med en långsiktig strategi som tar hänsyn till ekonomiska, miljömässiga, sociala och förvaltningsmässiga aspekter. På grundval av det arbete som redan har utförts och den förnyade strategi för hållbar finansiering som tillkännagetts av kommissionen inom ramen för den europeiska gröna given och som ska antas under första halvåret 2021 måste insatserna fortsätta för att upprätta och stärka EU:s ram för hållbara finanser på ett harmoniserat sätt som stöds av alla aktörer, inbegripet finansinstitut, företag, medborgare och myndigheter. EESK betonar vikten av att även finansiera den hållbara omställningen av vår ekonomi. En positiv strategi som ger incitament kommer att göra det möjligt för alla sektorer och industrier att genomgå en omvandling och bidra till omställningen. De olika utgångspunkterna och utmaningarna när det gäller den omvandling som företag, sektorer och regioner står inför bör också beaktas. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | För att uppnå målen i den gröna given för produktion och konsumtion bör kommissionen under 2022 fortsätta sitt värdefulla arbete med omställningen till den cirkulära ekonomin enligt sin handlingsplan från 2020, särskilt när det gäller att






  — | ta fram hållbara produkter i syfte att återindustrialisera Europa, |
| --- | --- | --- |

2.5

—

ta fram hållbara produkter i syfte att återindustrialisera Europa,

| — | stödja en miljö som gör det möjligt för företag att anpassa sina affärsmodeller och förbättra förutsägbarheten i investeringar, |
| --- | --- |

—

stödja en miljö som gör det möjligt för företag att anpassa sina affärsmodeller och förbättra förutsägbarheten i investeringar,

| — | stärka konsumenternas och de offentliga upphandlarnas inflytande, särskilt genom att stärka den cirkulära upphandlingen, |
| --- | --- |

—

stärka konsumenternas och de offentliga upphandlarnas inflytande, särskilt genom att stärka den cirkulära upphandlingen,

| — | göra viktiga produktkedjor cirkulära, |
| --- | --- |

—

göra viktiga produktkedjor cirkulära,

| — | vidareutveckla en EU-marknad för sekundära råvaror, |
| --- | --- |

—

vidareutveckla en EU-marknad för sekundära råvaror,

| — | fortsätta övervakningen av den cirkulära ekonomin genom den europeiska planeringsterminen och övervakningsramen och ompröva indikatorerna för resursanvändning, |
| --- | --- |

—

fortsätta övervakningen av den cirkulära ekonomin genom den europeiska planeringsterminen och övervakningsramen och ompröva indikatorerna för resursanvändning,

| — | förbättra medlemsstaternas efterlevnad av EU:s avfallslagstiftning. |
| --- | --- |

—

förbättra medlemsstaternas efterlevnad av EU:s avfallslagstiftning.

EESK och kommissionen bör fortsätta att bygga vidare på framgången i sitt gemensamma arbete med Europeiska plattformen för berörda aktörer inom den cirkulära ekonomin, genom att sammanföra de berörda parternas goda praxis, lärdomar, forskning och strategier för en rättvis omställning.

Under 2022 bör kommissionen fortsätta att utveckla den europeiska klimatpakten för att säkerställa att pakten bygger på verkligt deltagande och egenansvar av lokala klimataktörer och är ett verktyg för att uppnå EU:s klimatambitioner. EESK har också efterlyst skapandet av en europeisk plattform för berörda parter inom ramen för klimatpakten, som ska bygga på principerna om delaktighet, insyn, verkligt deltagande och inflytande för klimataktörer på alla nivåer. Inrättandet av ett EU-forum för klimatfinansiering inom ramen för pakten skulle främja lärande som verkligen är ömsesidigt och tillgång till finansiering samt undanröja hinder.

| 2.6 | Dessutom bör mekanismen för ungdomsengagemang för klimat och hållbarhet, liksom rundabordssamtalen om klimat och hållbarhet för ungdomar som EESK föreslagit, vara en integrerad del av denna pakt och understödjas av ungdomsorganisationer. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Kommissionens val att höja målet för minskade växthusgasutsläpp för 2030 till 55 % överensstämmer i stort sett med kommitténs yttranden. Att arbeta med nettonoll från de mellanliggande målen är endast möjligt om systemets integritet, inklusive en noggrann beräkning av utsläppen och absorptionen av koldioxid, garanteras. EESK anser att det är mycket viktigt att medborgarna och arbetsmarknadens parter kan få reda på hur utsläppsmålen kan uppnås och vad detta innebär för deras arbete och liv. Detta är nödvändigt för att stödja alla åtgärder som ska vidtas. Därför bör åtgärder vidtas för att garantera att riskerna och möjligheterna delas lika för att säkerställa säkerhet och stabilitet. EU måste se till att dess handelspolitik och handelsavtal överensstämmer med dess klimatambitioner. Kommissionen bör därför ta särskild hänsyn till de eventuella konsekvenserna för tredjelandsmedborgare med låg inkomst. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Kommissionens strategi från jord till bord och strategin för biologisk mångfald står i centrum för den europeiska gröna given. Det är nu av avgörande betydelse att dessa strategier omvandlas till meningsfulla och omgående åtgärder. Ett strukturerat och brett deltagande från det civila samhället i genomförandet av dessa strategier måste säkerställas, till exempel genom ett europeiskt livsmedelspolitiskt råd, vilket EESK har efterlyst. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Under 2022 bör kommissionen inleda förberedelserna för sitt förslag till en rättslig ram för hållbara livsmedelssystem, som ska offentliggöras 2023. Den rättsliga ramen bör säkerställa en övergripande strategi och innehålla tydliga mål, indikatorer och en robust övervakningsmekanism. EESK har rekommenderat utarbetandet av en EU-resultattavla för hållbara livsmedel, som skulle göra det möjligt att ta itu med utmaningarna i livsmedelssystemet genom en flerårig strategi och därigenom främja samordning av politiken på olika styresnivåer. Resultattavlan skulle omfatta indikatorer och sålunda uppmuntra till och utgöra ett verktyg för övervakning av uppnåendet av de fastställda målen. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken bör också ge ett betydande bidrag till den europeiska gröna given, särskilt när det gäller från jord till bord-strategin och strategin avseende biologisk mångfald, med högre ambitioner för miljö- och klimatåtgärder, strävan efter mer hållbara och motståndskraftiga livsmedelssystem och säkerställande av att den sociala dimensionen beaktas på ett korrekt sätt. Globalt måste lika villkor garanteras för alla livsmedelsbranscher i jordbruket och fiskerinäringen så att EU:s hållbara produktion varken externaliseras eller påverkas negativt av import från länder med lägre miljömässiga, sociala, hälsorelaterade och kvalitetsmässiga normer, särskilt med tanke på de ekonomiska och handelsrelaterade störningar som orsakats av covid-19-krisen. På samma sätt måste den sociala hållbarheten spela en nyckelroll även i den gemensamma jordbrukspolitiken, och ett system med sociala villkor bör övervägas för att se till att EU-medel inte används när arbetstagares och mänskliga rättigheter kränks och att arbetare inom jordbruket åtnjuter de högsta standarderna för arbete och socialt skydd. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Kommittén stöder EU:s nollföroreningsambition för att säkerställa sunda ekosystem och en hälsosam livsmiljö för européerna. I detta syfte kommer kommissionen under 2021 att anta handlingsplanen ”På väg mot nollförorening av luft, vatten och mark – en friskare planet för friskare människor”. EESK ser fram emot att granska de föreslagna instrumenten och tidsplanen för genomförandet av handlingsplanen. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | EESK uppmanar kommissionen att införa konkreta stödåtgärder för en framgångsrik omställning i form av pionjärmarknader för grönt stål, tillfälligt ekonomiskt stöd till koldioxidsnåla processer och investeringar i infrastruktur för vätgas samt avskiljning, lagring och användning av koldioxid, samt för en omprövning reglerna för statligt stöd och konkurrens i enlighet med detta. Det är också nödvändigt att främja bank- och finanssektorns omställning mot att fokusera mer på stöd till hållbara och innovativa projekt. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | EESK välkomnar att kommissionens nya transportstrategi är inriktad på hållbar och smart mobilitet och integreras i den europeiska gröna given. Eftersom den inre marknaden och sociala frågor är viktiga för övergången till en mer hållbar och smart mobilitet skulle EESK dock vilja att de stärks i de kommande åtgärderna. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Kommittén ställer sig bakom att alla transportslag görs mer hållbara och att ett hållbart multimodalt transportsystem som bygger på samverkan mellan transportslagen, optimerade miljömässiga egenskaper och social hållbarhet för alla transportslag främjas. Samtidigt krävs en övergripande strategi för hur detta kan uppnås. En framgångsrik EU-strategi för mobilitet måste också gå hand i hand med en förstärkning av konkurrenskraften inom transportsektorn som helhet och EU:s tillhörande industriella bas. Samtidigt som covid-19-pandemin, som saknar motstycke, har visat hur oerhört viktigt det är med en välfungerande inre marknad för transporter och hållbara försörjningskedjor understryker EESK också att covid-19-krisen kräver en tydlig åtskillnad mellan luftfartssektorns återhämtning på kort sikt, samtidigt som man säkrar sektorns nödvändiga bidrag till utsläppsminskningsmålen för växthusgaser och dess internationella konkurrenskraft, och lika konkurrensvillkor på medellång till lång sikt. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Kommissionen bör fortsätta utvecklingen av energiunionen genom årlig rapportering om tillståndet i energiunionen och stöd till medlemsstaterna i genomförandet av nationella energi- och klimatplaner. Mer uppmärksamhet bör ägnas åt hur medborgarna kan placeras i centrum för energiomställningen. Stöd till gemenskapens energiförsörjning, konsumentinflytande, lokalt egenansvar och regional utveckling samt bedömning av lämpligheten hos strategier för rättvis omställning bör stå högt upp på listan över kommissionens politiska prioriteringar. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Redan 2021 lägger kommissionen fram ett omfattande och ambitiöst program med lagstiftningsinitiativ för att minska koldioxidutsläppen inom energisektorn, särskilt inom 55 %-paketet. Under 2022 bör kommissionen fortsätta att sträva efter att integrera energisystemet och klargöra hur försörjningstryggheten kan uppnås med hjälp av koldioxidsnåla eller koldioxidfria energikällor, och ta den offentliga sektorns roll i beaktande. Det behövs en företagsvänlig strategi för den gröna omställningen, som understödjer den gröna given och dess nya mål med en trovärdig industriell strategi för att göra den till en verklig drivkraft för tillväxt, och säkerställa att agendan för hållbara finanser också möjliggör finansiering av övergångsteknik, infrastruktur och verksamhet, med beaktande av industrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Att uppnå klimatneutralitet kommer inte att bli någon enkel uppgift för Europa. Utfasningen av fossila bränslen kommer att belasta energiintensiva företag (stål-, cement- och kemikaliesektorerna) med höga energikostnader, samtidigt som stora strukturella förändringar kommer att behöva göras i industri-, transport- och energisektorerna, vilket innebär en risk för ekonomiska nackdelar på en konkurrensutsatt global marknad. För att bevara konkurrenskraften behövs en omfattande energiomställning, som skapar försörjningstrygghet för företag och hushåll utan att pressa upp priserna och som samtidigt ökar både nätanslutbarheten och lagringskapaciteten. Vätgas kommer att spela en nyckelroll i denna process. Att utveckla relevanta tillämpningar måste prioriteras. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | EESK anser att det är mycket viktigt att minska energiberoendet. Därför bör åtgärder vidtas för att minska energiimporten och undanröja subventioner för energikällor som är skadliga för klimatet och miljön, och EU bör ta på sig en ledande roll inom förnybar energi, energieffektivitet och elektromobilitet. Socialt samförstånd bör dock prioriteras, i synnerhet med tanke på att vissa regioner i EU, som fortfarande är beroende av kolbrytning eller användning av andra fossila bränslen, fortfarande har långt kvar innan de kan ställa om till hållbarhet, och att invånarna i dessa regioner har lägre inkomster än invånarna i andra medlemsstater samt sämre ekonomiska möjligheter. Underlåtenhet att vidta lämpliga åtgärder mot energiomställningens negativa inverkan på medborgare och företag, i synnerhet små och medelstora företag, och oförmåga att tillhandahålla lämpligt stöd till dem som drabbas hårdast kan leda till kraftigt politiskt och socialt motstånd och fördröja den övergripande processen med att genomföra de nationella energi- och klimatplanerna. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | EESK framhåller att inrättandet av en ekonomi för ren vätgas i Europa endast utgör en del av den strategi som syftar till att bättre koppla samman de olika energisektorerna i EU. På grund av de höga kostnaderna för produktion och transport bör ren vätgas endast användas i de fall där andra befintliga alternativ för minskning av koldioxidutsläppen inte är möjliga, t.ex. i sektorer där det är svårt att minska utsläppen eller i vissa mycket specifika tillämpningar inom transport- och byggsektorerna. För att användningen av ren vätgas ska kunna utvecklas bör fossila bränslen inte subventioneras med EU-medel, och EESK uppmanar kommissionen att på all offentlig finansiering som härrör från den fleråriga budgetramen, InvestEU, EU:s återhämtningsfond och statligt stöd tillämpa principen om att inte vålla skada. |
| --- | --- |

2.19

| 2.20 | Med tanke på hur renoveringsvågen är utformad och att initiativet sträcker sig fram till 2050 anser EESK att det måste omfattas av en tydlig, stabil och skräddarsydd rättslig och finansiell ram. Kommissionen bör införa incitament på lokal nivå för industrialisering och massutbyggnad av energieffektiva renoveringsprocesser. |
| --- | --- |

2.20

| 2.21 | EESK erinrar om att västra Balkan är mycket känsligt för klimatförändringarnas effekter, som skadar både människors hälsa och ekonomin, och att det krävs brådskande åtgärder för att förbättra livskvaliteten för medborgarna, särskilt barn och ungdomar, genom en rättvis omställning till en grönare modell, med beaktande av principen om att ingen ska hamna på efterkälken. EESK stöder den gröna agendan för västra Balkan och vill gärna se att de framtida åtgärderna för ett grönare västra Balkan anpassas till regionens särskilda utmaningar och behov, bland annat ett lämpligt regelverk, gränsöverskridande verksamhet, innovativa tekniska lösningar, lokalt producerad och förbrukad energi och energieffektivitet, hållbara stadstransporter, väg- och järnvägsnät, offentligt och privat engagemang, IKT och utbyggnad av snabbt internet, åtgärder beträffande jordbruk och livsmedel osv. |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | EESK stöder helhjärtat att kommissionen samarbetar med EU:s medlemsstater för att främja nyckelkompetenser, kunskap och perspektiv som underlättar livslångt lärande. Vi måste sätta kvalitativa arbetstillfällen och arbetsvillkor i centrum för EU:s strategi och öka betydelsen av sakkunskap och dess kontinuerliga genomförande genom ett system för utbildning, rätt till livslångt lärande, som måste förverkligas genom att tillträdesmöjligheter säkerställs, och konkreta exempel på möjliga individuella utbildningskonton. Detta kommer att ge människor möjlighet att hantera de förändringar som krävs i samband med den digitala och gröna omställningen, för att se till att ingen hamnar på efterkälken. EESK uppmanar kommissionen att inleda en social dialog om individuella utbildningskonton och att utveckla en strategi för gröna färdigheter och grön kompetens på EU-nivå i linje med den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

2.22

3.   Ett Europa rustat för den digitala tidsåldern

| 3.1 | Coronakrisen visar att den digitala revolutionen är en viktig faktor för att öka våra samhällens motståndskraft mot kriser. Det är av yttersta vikt att det investeras i digitalisering av väsentliga tjänster och att regeringarnas, lagstiftarnas och de offentliga institutionernas förmåga att tillhandahålla sina tjänster under en kris förbättras. Samtidigt måste vi inse att digital teknik är ett verktyg och inte ett självändamål. Vi behöver en ändamålsenlig europeisk ram för att säkerställa full tillgänglighet för EU-medborgarna och lika möjligheter för alla och för att styra den digitala tekniken mot höga hållbarhetsstandarder, som inbegriper kraftfulla demokratiska och tekniska skyddsåtgärder tillsammans med kostnads- och kunskapsmässiga stödåtgärder som inte lämnar någon på efterkälken. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK noterar att EU måste anslå betydande medel till forskning och innovation och underlätta samarbetet mellan företag, forskare, den offentliga sektorn och andra intressenter, om unionen ska ligga i den digitala frontlinjen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Pandemin har påskyndat den digitala övergången och belyst behovet av att ta itu med utmaningar som balans mellan arbetsliv och privatliv samt hälsa och säkerhet för arbetstagare. Social dialog på europeisk, nationell och branschmässig nivå är ett användbart verktyg för att undersöka om och i vilken utsträckning arbetstagarnas hälsa och privatliv behöver ytterligare skydd i en tid då den digitala mobilkommunikationen är allestädes närvarande, och vilka åtgärder som är lämpliga i detta avseende. Dialogen bör omfatta en utvärdering på EU-nivå av den så kallade rätten att inte vara uppkopplad. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kommissionen bör arbeta tillsammans med medlemsstaterna för att undanröja skillnaderna mellan arbetstagare med typiska respektive atypiska anställningsformer och tydligt skilja mellan verkliga och falska egenföretagare. Alla arbetstagare, som fastställs som sådana enligt både nationell rätt och EU-domstolens rättspraxis, bör omfattas av ett likvärdigt skydd, oavsett om de arbetar för en digital plattform eller inte, och deras rätt till kollektiva förhandlingar och representation samt skydd av arbetsvillkor och hälsa bör erkännas, samtidigt som man respekterar de olika systemen för arbetsmarknadsrelationer. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Den digitala omställningen bör bidra till ökad produktivitet samt till bättre utbildning och till att främja politisk, social och kulturell delaktighet för alla i EU. EESK efterlyser särskild hänsyn till äldre, personer med funktionsnedsättning, personer som löper risk för social utestängning och andra utsatta grupper för att undvika en digital klyfta. Ett av målen för den digitala omställningen bör därför vara att skapa allmän tillgång till bredbandsinternet som en kostnadsfri allmännyttig tjänst för alla invånare i EU, särskilt med tanke på att täckningen för närvarande är mycket ojämn och att detta får särskilt negativa effekter för landsbygdsområden (små och medelstora företag och medborgare). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Människorna spelar med sina kunskaper, färdigheter och kompetenser en avgörande roll i den globala kapplöpningen. Den demografiska situationen försvårar tillgången på arbetskraft, och dessutom finns det en allt större kvalitativ brist på kvalificerad arbetskraft. EESK ser ett brådskande behov av utveckling på utbildningsområdet för att möta kraven i den artificiella intelligensens (AI) tidsålder, bland annat genom att säkerställa en stabil bas av grundläggande färdigheter samt kompetens inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik. Kompetenshöjning, omskolning och kontinuerligt lärande – tillsammans med anpassningsförmåga och motståndskraft – är avgörande för att se till att alla är redo att möta förändringar på arbetsmarknaden och i vardagen. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Med tanke på de snabba tekniska framstegen utanför EU måste unionen öka sina insatser för att förbättra sin egen konkurrenskraft. Detta gäller en rad olika tekniker, varav många svarar mot samhällsbehov såsom livsmedel, vatten, energi, rörlighet och bostäder. Utveckling och användning av AI och annan digital teknik är det mest relevanta exemplet här, eftersom denna teknik leder till förändringar i hela ekonomin och hela samhället. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Det är viktigt att den europeiska modellen för rättigheter, standarder och konsumentpolitik bevaras. Det är denna som gör EU unikt. När det till exempel gäller digitalisering skiljer sig EU:s syn på ”human-in-command” från andra regioners genom EU:s etiska kod för AI. Denna strategi, som bygger på grundläggande rättigheter och friheter (det måste exempelvis säkerställas att kön, ras osv. inte påverkar AI-beslut), är en del av EU:s modell och bör enligt EESK bevaras trots det hårdare konkurrensklimat som håller på att växa fram. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK uppmanar kommissionen att bevara konkurrenskraften och arbetstagarnas intressen i centrum för den digitala omställningen, genom att behålla ett starkt fokus på förhållandet mellan arbetsmarknadens parter och industrijobbens framtid, och att främja en rättvis omställning och ett människocentrerat förhållningssätt till dessa förändringar. En ambitiös industristrategi är nödvändig för att den gröna och digitala omställningen ska bli framgångsrik. Den digitala omvandlingen av våra ekonomier och samhällen måste stödjas av ett stimulerande investeringsklimat och utveckling av tillförlitliga villkor för säker spridning och användning av ny teknik. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESK noterar att socialpolitiken bör uppmuntra till kompetensrelaterade investeringar, som ger bättre stöd till nationella arbetsmarknads- och socialförsäkringsreformer, och säkerställa att den europeiska pelaren för sociala rättigheter främjar ekonomisk tillväxt och skapandet av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Kommittén anser att det europeiska regelverket måste säkerställa att hindren för elektroniska transaktioner undanröjs, samtidigt som integritetsskydd, skydd av personuppgifter och cybersäkerhet garanteras. Dessutom bör man fortsätta att prioritera att ta itu med fragmenteringen av den digitala inre marknaden, med särskilt fokus på små och medelstora företag och mikroföretag. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Kommittén anser att genomförandet och övervakningen av ett regelverk för AI bör prioriteras. Det civila samhället bör involveras i processen och uppmärksamma beslutsfattarna på nya frågor som kan uppstå i sammanhanget. Detta kan bland annat handla om att begränsa eventuella tekniska förändringar, risken för utestängning och EU:s beroende av digitala jättar. Den digitala inre marknaden får inte lämna någon på efterkälken. Detta innebär dels att tillgängligheten till samt förståelsen och användningen av digitala verktyg måste öka, dels att kompetensen och utbildningen inom digital teknik måste förbättras. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESK välkomnar den nya transatlantiska agendan och insatserna inom den för att stärka det transatlantiska partnerskapet. De helt nya omständigheter som covid-19-pandemin medfört har tydligt visat att den digitala ekonomin förändrar våra samhällen och ekonomier och att tekniken måste prioriteras högt i det förnyade samarbetet mellan EU och Förenta staterna. EESK stöder därför inrättandet av rådet för teknik och handel, och efterlyser ett starkt deltagande från det civila samhällets sida i framtida insatser för att skapa en strukturerad transatlantisk ram för politiska principer och regleringsprinciper, som bland annat omfattar grunderna för ett framtida avtal mellan EU och Förenta staterna om digital handel. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Digitaliseringen kommer att fortsätta att innebära utmaningar och möjligheter för det europeiska finansiella systemet. Kommittén stödde 2021 kommissionens strategi för digitalisering av finanssektorn och de lagstiftningsförslag som härrör från den. EESK uppmanar kommissionen att fortsätta med dessa insatser under 2022 för att ta itu med utmaningarna på lämpligt sätt och utnyttja möjligheterna till digitalisering av finanssektorn till förmån för alla intressenter. Detta skulle stödja den digitala omvandlingen av den europeiska ekonomin genom att bidra till innovationsvänliga och konkurrenskraftiga finansmarknader. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESK välkomnar att digitalisering och automatisering kan bidra avsevärt till mer hållbara (”gröna”) transporter och uppmanar kommissionen att säkerställa en rättvis omställning till automatisering och digitalisering som inte lämnar någon på efterkälken. Kommissionen bör se till att sektorns gröna och digitala omställning fungerar smidigt och på ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt balanserat sätt. |
| --- | --- |

3.15

4.   En ekonomi för människor

| 4.1 | Covid-19-pandemin har varit förödande för den europeiska ekonomin och det europeiska samhället och lett till ökad arbetslöshet och ojämlikhet. En stark ekonomisk bas och värdeskapande är avgörande för att skapa hållbar utveckling och upprätthålla den ambitiösa europeiska sociala modellen. Socialpolitiken måste gå hand i hand med en politik som främjar den ekonomiska utvecklingen, och man måste erkänna att de båda syftar till det allmänna bästa. Skapande av arbetstillfällen, kompetensutveckling och inkluderande arbetsmarknader är det bästa receptet för att förebygga ojämlikhet och utestängning och för att förbättra samhällsstabiliteten. Ekonomiska och sociala framsteg är på så sätt tätt sammanflätade. Ekonomiska resultat och välstånd är grundläggande. Om återhämtningen ska gå snabbt måste alla relevanta verktyg mobiliseras (finanspolitiska, monetära, strukturella, investeringsfrämjande, regleringsmässiga och finansiella). Återhämtningsprocessen måste ske med respekt för sociala behov och vara regionalt jämlik och balanserad. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Utöver ekonomiska frågor och miljöfrågor måste EU:s arbetsprogram 2022 vägledas av den sociala agendan. Detta innebär att kommissionens engagemang för ett socialt och hållbart Europa bör prioriteras, samtidigt som man även överväger eventuella nya indikatorer för ekonomiska framsteg som går utöver BNP, t.ex. livskvalitet, miljömässig hållbarhet, social sammanhållning, hälsa och de nuvarande och kommande generationernas allmänna välbefinnande. Här spelar organisationer i det civila samhället en viktig roll. Det finns en möjlighet i att främja social innovation som en modell för återhämtning genom gemensamt skapande, gemensam utformning och samproduktion. I ett komplext socialt landskap med mycket stora samhällsutmaningar är den enda vägen till en framgångsrik återhämtning att mobilisera alla resurser i samhället och agera på ett sektorsövergripande och tvärvetenskapligt sätt för att hitta gemensamma lösningar på gemensamma utmaningar. Det organiserade civila samhället är en katalysator för social innovation. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK välkomnar handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter och anser att konkreta åtgärder för hållbar utveckling och social sammanhållning bör vidtas 2022 för att göra det möjligt för EU-medborgarna att få tillgång till viktiga tjänster av god kvalitet. EESK uppmanar kommissionen att överväga olika alternativ när det gäller frågan om en minimiinkomst i Europa för att bättre ta itu med EU-medborgarnas situation, särskilt när det gäller de svåra ekonomiska utsikterna till följd av pandemin och dess efterdyningar. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kommissionen bör inrikta sig på att återskapa arbetstillfällen och bekämpa ojämlikhet och fattigdom i återhämtningsprocessen samt ägna särskild uppmärksamhet åt att stödja utsatta grupper, såsom arbetstagare med atypiska anställningsformer, barn som lever i fattigdom, personer med funktionsnedsättning, personer i marginaliserade områden och personer med invandrarbakgrund eller som kommer från etniska minoriteter, genom aktiv och inkluderande politik. Fattigdom i allmänhet och fattigdom bland förvärvsarbetande är fortfarande ett stort problem i många medlemsstater. Därför är det avgörande att se till att jobben betalar en tillräcklig lön för att garantera adekvata arbets- och levnadsvillkor. Det behövs en heltäckande strategi på EU- och medlemsstatsnivå för att ta itu med dessa problem, bland annat stöd till ändamålsenliga system för aktiv integration, tillsammans med viktiga och stödjande sociala tjänster. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Pandemin har förvärrat situationen när det gäller kvinnors obetalda hushållsarbete och omsorgsarbete och våld mot kvinnor i hemmet. Kommissionen bör föreslå en omsorgsgiv för Europa för att bidra till att befria kvinnor från dessa obetalda arbetsuppgifter och föreslå ambitiösa åtgärder för att bekämpa denna typ av våld. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESK strävar efter att stärka civilsamhällesorganisationernas och särskilt arbetsmarknadsparternas roll i sina partnerländer på alla områden, men särskilt på det ekonomiska och sociala området. Stabilitet är absolut nödvändigt för att övervinna krisen, och stabilitet är inte möjligt om arbetsmarknadens parter inte deltar i beslutsfattandet på det ekonomiska området, och om näringslivsorganisationerna inte deltar aktivt i lagstiftningsprocessen samt i att reformera och genomföra lagstiftningen. Samarbete mellan arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället är en drivkraft för framgång, hållbarhet och delaktighet inom den ekonomiska politiken, sysselsättningspolitiken och politiken för social delaktighet. Kommissionen bör erkänna civilsamhällesorganisationernas och arbetsmarknadsparternas viktiga roll genom att förbättra såväl den sociala som den civila dialogen. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Entreprenörskap i alla dess former och sektorer (bland annat turismen, industrin, plattformsekonomin, den sociala ekonomin och de fria yrkena) är avgörande för ekonomisk tillväxt, innovation, sysselsättning och social delaktighet. Det är därför viktigt att identifiera de svårigheter som små och medelstora företag står inför (särskilt mycket små företag som ofta är familjeföretag) när de får tillträde till den inre marknaden, och att tillhandahålla effektiva och mer riktade åtgärder för dem. Socialt entreprenörskap förtjänar särskild uppmärksamhet, med tanke på den funktion som denna form av entreprenörskap kan ha för att krisen ska kunna övervinnas och för att säkerställa en rättvis och hållbar ekonomisk återhämtning. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Europa befinner sig i en omställning till klimatneutralitet och digitalisering. Den gröna och digitala omställningen omfattar ny teknik, och därmed investeringar och innovation, och kommer att leda till nya typer av arbetstillfällen och nya färdigheter. Industripolitiken bör därför ha en stark social dimension, eftersom arbetstillfällen av hög kvalitet, socialt skydd och ändamålsenliga offentliga tjänster skapar en gynnsam miljö där industriell verksamhet kan frodas. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | En modern konsumentpolitik måste säkerställa att konsumenterna har de rättigheter och det skydd de behöver. Den inre marknaden gör det enklare för konsumenter och företag i EU att köpa och sälja varor och tjänster över gränserna, både online och offline. Detta kräver förtroende för marknaden, riktad lagstiftning och faktisk efterlevnad. Det måste också finnas konsumentinformation och konsumentutbildning som hjälper konsumenterna att bli verkliga aktörer i den gröna och digitala omställningen och att göra mer ansvarsfulla och välgrundade val. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Det är viktigt att nya former av konsumtion och produktion övervakas noga, och att man beaktar behovet av att integrera miljöhänsyn, konsumentskydd och arbetarskydd samt tillväxt- och sysselsättningsaspekter. Den cirkulära ekonomin bidrar till utvecklingen mot mer hållbara produktions- och konsumtionsmönster. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Företagen är hörnstenen i ett livskraftigt Europa. Den europeiska ekonomin måste bli mer innovativ och motståndskraftig. Detta kräver att företagsklimatet ständigt förbättras. Bra lagstiftning är ett kostnadseffektivt sätt att främja återhämtningen. Principerna om bättre lagstiftning, konkurrenskraftskontroller och miljöhållbarhet samt principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter bör garanteras när nya politiska åtgärder införs. Behovet av ett gynnsamt företagsklimat gäller både lagstiftning, beskattning och tilldelning av offentliga medel, med tanke på att investeringar i innovation lägger grunden för EU:s framgång. En modern industripolitik kräver en övergripande strategi som syftar till att stärka EU-företagens konkurrenskraft inom alla politikområden. Investeringar i framtidssäker infrastruktur måste göras för att den inre marknaden ska fungera. Att ta bort dubbelbeskattning och att digitalisera och förenkla skattesystemen, särskilt på området för mervärdesskatt, skulle också bidra till investeringar och handel. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Förordningen om faciliteten för återhämtning och resiliens bekräftar vikten av att det civila samhället verkligen deltar i utvecklingen av nationella återhämtnings- och resiliensplaner inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Eftersom deltagandet varierar mellan länder och regioner, även när det gäller andra instrument inom den fleråriga budgetramen, efterlyser EESK bindande villkor för sådana samråd, på grundval av miniminormer som fastställs på EU-nivå. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | För att undvika negativa tröskeleffekter på ekonomin, förhindra en återgång till åtstramningsåtgärder och öka de långsiktiga fördelarna med EU:s återhämtningsplan anser EESK att översynen av EU:s ram för ekonomisk styrning bör återupptas så snart som möjligt. I stället för en ”återgång till det normala” efterlyser kommittén en ”vändning” till en reviderad och välståndsinriktad ram för ekonomisk styrning med återupprättad jämvikt, i vilken lika mycket hänsyn tas till en rad centrala politiska mål, såsom hållbar tillväxt för alla, full sysselsättning och anständigt arbete, en konkurrenskraftig social marknadsekonomi och stabila offentliga finanser. En sådan ram bör också bidra till att man undviker asymmetriska effekter i medlemsstaterna och stimulerar produktiva investeringar, till exempel genom att en välbalanserad gyllene regel införs. Under alla omständigheter bör den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten fortsätta att vara aktiverad tills arbetslösheten sjunker avsevärt och tillväxten ökar stadigt, och först därefter bör uppdaterade finanspolitiska regler träda i kraft. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Kommittén efterlyser ökade ansträngningar för att fullborda bankunionen, ett projekt som borde ha genomförts för länge sedan. De europeiska bankerna kommer att fortsätta att spela en viktig roll i den ekonomiska återhämtningen från covid-19-krisen, då de gynnar ekonomin och sysselsättningen. En fullfjädrad bankunion skulle också bidra till social delaktighet och till att målen för hållbar utveckling kan uppnås, vilket är avgörande för att säkerställa Europas framtida konkurrenskraft. EESK betonar behovet av att ytterligare öka proportionaliteten i bankreglerna, utan att offra tillsynsreglernas effektivitet. EESK anser att det är av avgörande betydelse att hänsyn tas till den europeiska banksektorns mångfald när banktillsynsreglerna ses över. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Kapitalmarknadsunionen bör också fortsättningsvis stå högt upp på dagordningen. Kommittén stödde de initiativ som beskrivs i handlingsplanen för kapitalmarknadsunionen 2020. Kommittén efterlyser verkligt stöd från medlemsstaterna för att uppnå kapitalmarknadsunionens mål och betonar att initiativ som är strategiska för finansiering av EU:s ekonomi och klimatomställningen och den digitala omställningen bör ägnas särskild uppmärksamhet. Kommittén anser att bästa nationella praxis bör främjas för att förbättra européernas ekonomikunskaper, vilket är en förutsättning för att bättre dra nytta av den höga nivån av sparande i Europa. Vidare betonar EESK att hänsyn till miljömässiga, sociala och styrningsrelaterade överväganden bör främjas ytterligare, och understryker därför behovet av att investerare kan få tillgång till tillförlitliga data om dessa överväganden. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | I samband med digitaliseringen av ekonomin är kommittén övertygad om att alla ändringar av reglerna för att fördela beskattningsrätt som rör vinster mellan länder måste samordnas globalt, och välkomnar därför det nära samarbetet mellan kommissionen, medlemsstaterna och OECD/G20 för att stödja utarbetandet av en internationell lösning. Om en internationell lösning inte kan nås måste EU överväga att gå vidare på egen hand. Kampen mot skattebedrägerier och skatteundandragande samt penningtvätt och aggressiv skatteplanering måste fortsatt stå högt upp på dagordningen. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Sammanhållningspolitiken kommer att spela en nyckelroll när det gäller att säkerställa en balanserad och effektiv återhämtning, främja konvergensen, bekämpa orättvisor och se till att ingen hamnar på efterkälken. Det är viktigt att de olika resurserna från sammanhållningsfonderna från programperioden 2021–2027 används effektivt och i rätt tid så att verklig återhämtning uppnås. För att återhämta sig från krisen och förbättra resiliensen och hållbarheten måste en jämn och rättvis fördelning prioriteras. I den territoriella sammanhållningen kommer man också att sträva efter en mer balanserad och hållbar utveckling i enlighet med det territorium där man bor. Inriktningen på EU:s sammanhållningspolitik för 2021–2027 bör fortsatt ligga på ekonomisk konkurrenskraft genom forskning och innovation, digital omställning samt agendan för den europeiska gröna given och målen för en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Att i transportsektorn bevara arbetstillfällen av hög kvalitet och lämpliga arbetsvillkor är i detta sammanhang avgörande för att behålla den kvalificerade arbetskraft som krävs för att säkra en hållbar konkurrenskraft. Kvalitetsjobb och lämpliga arbetsförhållanden bör bibehållas och rekrytering och utbildning av kvalificerad arbetskraft bör fortsätta. Kommittén välkomnar kommissionens pågående initiativ rörande ”kvinnor och transport” och efterlyser ytterligare åtgärder för att uppnå jämställdhet i sektorn. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | EESK uppmanar kommissionen att inom ramen för strategin för renoveringsvågen upprätta ett nytt ”Erasmus för energieffektivitetsrenovering 2050”, för att locka unga människor i Europa till nya jobb inom byggbranschen. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | Den sociala resultattavlan bör regelbundet mäta vilka avtryck den sociala pelaren gjort både i den gemensamma sysselsättningsrapporten och i landsrapporterna. Den ska fungera på ett integrerat sätt med det redan befintliga verktyget för bedömning av sysselsättningssituationen och verktyget för bedömning av situationen för det sociala skyddet som utvecklats av medlemsstaterna. De 14 indikatorerna och delindikatorerna för resultattavlan (totalt 35) bör ses över kontinuerligt och involvera arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer för att anpassa dem till de politiska målen och det föränderliga socioekonomiska läget i Europa. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | En ny europeisk planeringstermin bör uppnå sociala mål inom ramen för övervakningen av sociala obalanser för att uppväga dominansen för skatterelaterade och makroekonomiska krav. Den sociala resultattavlan bör övervaka och rikta in sig på alla rättigheter och principer i pelaren och inbegripa förbättrade och nya mätbara indikatorer. Indikatorerna i fråga skulle, förutom statistik, kunna omfatta verklig tillgång till kvalitetsbaserade sociala tjänster, genomdrivbara sociala rättigheter, migranters integration i samhället och på arbetsmarknaden, förekomsten av kollektiva förhandlingar, sociala aktörers deltagande i planeringsterminsförfarandet och tillgång till praktikplatser och högre utbildning av god kvalitet. Kommissionen bör i nära samarbete med arbetsmarknadens parter och organisationer i det civila samhället kontrollera att de nationella reformplanerna genomförs och därigenom främja de sociala landsspecifika rekommendationerna. Rekommendationerna bör vara av ett lämpligt antal, lämpligt uppbyggda och leda till en kontroll av de framsteg som gjorts vad gäller de prioriteringar som anges i färdplanen. |
| --- | --- |

4.21

| 4.22 | Deltagandet av arbetsmarknadens parter bör stärkas i enlighet med EUF-fördragets bestämmelser, vilket skulle innebära att de måste rådfrågas om utformningen och genomförandet av finans-, sysselsättnings- och socialpolitiken enligt nationell praxis. Ett ändamålsenligt deltagande av arbetsmarknadsparterna i god tid är nödvändigt för att förbättra engagemanget i politiken, vilket kommer att göra det lättare att genomföra den framgångsrikt på ett sätt som förenar arbetstagarnas och arbetsgivarnas intressen. Samarbete mellan arbetsmarknadens parter kan vara en drivkraft för framgång, hållbarhet och delaktighet inom den ekonomiska politiken, sysselsättningspolitiken och politiken för social delaktighet. Samrådet med arbetsmarknadens parter bör stärkas genom ett förbättrat genomförande av EU-ramen för information, samråd och deltagande, särskilt i omstruktureringsprocesser (7). |
| --- | --- |

4.22

5.   Ett starkare Europa i världen

| 5.1 | Med hänsyn till den gröna given och målen för en hållbar utveckling anser EESK att social sammanhållning, ekonomisk uppåtriktad konvergens och främjande av konkurrenskraft och innovation bör ligga till grund för euroområdets ekonomi och stödja en starkare internationell roll för euron under den kommande perioden. Detta kräver bland annat ett fullbordande av Ekonomiska och monetära unionen och bankunionen, samt ytterligare åtgärder för att fördjupa den europeiska finanssektorn, inklusive en starkare europeisk finansmarknadsinfrastruktur och stabila referensräntesatser. Främjandet av en bredare användning av euron inom strategiska områden är också avgörande för att bidra till en stärkt internationell roll för euron. EESK ber därför medlemsstaterna att inta en mer enhetlig hållning i den internationella diplomatin och en mer proaktiv hållning för att främja EU:s intressen inom sådana sektorer, vilket skulle kunna leda till ökade handelsmöjligheter. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | När det gäller utvidgningspolitiken förväntar sig EESK att de kommande landsrapporterna följer en tydlig struktur för att övervaka hur det civila samhället behandlas av regeringarna på västra Balkan. Kommittén är fast övertygad om att EU även bör satsa på att utveckla horisontella strukturer i det civila samhället genom att förse arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället på västra Balkan med sakkunskap, tekniskt stöd och möjligheter till regionalt och internationellt nätverkande, inte minst i syfte att säkerställa att de får en mer aktiv roll i utvidgningsprocessen. För att hålla ett öga på öppenheten och ansvarsskyldigheten bland västra Balkans politiska elit bör EU beställa regelbundna ”skuggrapporter” om tillståndet för demokratin från civilsamhällets organisationer i regionen. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | För att återuppbygga förtroendet för utvidgningen och för att EU mer kraftfullt ska kunna nå ut till sina naturliga allierade i regionen är kommittén övertygad om att EU bör tillåta politiska ledare och medborgare från västra Balkan att vara med på de aktiviteter och diskussioner som genomförs i samband med konferensen om Europas framtid, på samrådande grund. EU-institutionerna kan utnyttja lokala resurser i det civila samhället och ta hjälp av EU-delegationerna i regionen för att mobilisera medborgarna i partnerländerna på västra Balkan, och ge dem möjlighet att gå med i de plattformar där EU-medborgarna kommer att ha utbyten under konferensen om Europas framtid. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | När det gäller det östliga partnerskapet anser kommittén att EU först och främst är en värdeunion och att förbindelserna med grannländerna alltså också bör grundas på samma värden och bli villkorade. Kommittén förbinder sig att vara mycket engagerad i att skapa starkare och mer demokratiska samhällen i grannländerna, där organisationer i det civila samhället kan verka fritt. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Mot bakgrund av försämrade förbindelser mellan EU och Ryssland uppmanar EESK kommissionen att fortsätta att stödja förbindelserna med det ryska civila samhället. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Att skapa möjligheter för det civila samhället att spela sin roll på den globala scenen: EESK uppmanar kommissionen att fortsätta att fundera över hur man kan stärka de inhemska rådgivande gruppernas roll. Det är mycket viktigt att säkra adekvata medel och resurser för att hjälpa dem att fullgöra sina övervaknings- och rådgivningsfunktioner, särskilt mot bakgrund av den nya generationen av inhemska rådgivande grupper, vars räckvidd kommer att bli mycket bredare. EESK kommer att godkänna sin del i detta stöd. Vi förväntar oss att kommissionens arbetsprogram 2022 kommer att fånga upp behovet för GD Handel att genomföra några av de rekommendationer som härrör från förbättrade konstruktiva debatter med EESK och inhemska rådgivande grupper 2021. WTO har nyligen ökat sitt engagemang med det civila samhället utöver de årliga offentliga forumen, och dessa insatser bidrar avsevärt till ökad effektivitet och demokrati i det multilaterala handelssystemet. Det finns dock betydande utrymme för förbättringar. EESK ser fram emot utvecklingen till följd av kommissionens åtagande att stärka det civila samhällets röst på multilateral nivå, särskilt åtgärd 6 i den handlingsplan med sex punkter som Ottawagruppen nyligen antog. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EU är en central aktör när det gäller internationell handel. Unionen måste tala med en röst vid förhandlingar om handelsavtal med internationella partner och på så sätt behålla sin ledande roll när det gäller att upprätta en ekonomisk agenda och i detta sammanhang främja sina grundläggande principer, sociala och arbetsrättsliga normer och värden (rättsstatsprincipen, grundläggande rättigheter och demokratiska principer). Såväl slutförandet av pågående förhandlingar som ratificeringen och genomförandet av slutliga avtal och inledandet av nya förhandlingar krävs för att kunna utnyttja de globala möjligheterna. EU måste också bidra till att stärka multilateralismen och stödja WTO:s roll och modernisering. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | EESK anser att EU måste bli självständigt i utvecklingen av en europeisk datainfrastruktur och ny digital teknik. Mellan Kina och Förenta staterna måste EU stå på egna ben och investera i nästa generations teknik. EU måste utveckla sin egen vision och strategi för digital suveränitet, samtidigt som man är öppen för frihandel och stöder det multilaterala systemet. Strategiskt bör EU fokusera på att få sin infrastruktur, cybersäkerhet, moln, viktig stödjande teknik och data på plats, och övertyga globala partner genom kvaliteten på dess standarder och produkter. Att trygga livsmedelsförsörjningen, en stark livsmedelsförsörjningskedja och hållbarhet i den jordbruksbaserade livsmedelsindustrin för EU bör också förbli en av kommissionens prioriteringar. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | EESK föreslår att EU:s handels- och investeringsavtal samt ekonomiska avtal bör






  — | införliva sociala normer, arbetsnormer och standarder för hållbar utveckling i WTO:s och andra FN-relaterade organs regler och på så sätt avsevärt bidra till att skapa en ny, rättvis ekonomisk ordning och handelsordning samt en rättvis och smart globalisering, |
| --- | --- | --- |

5.9

—

införliva sociala normer, arbetsnormer och standarder för hållbar utveckling i WTO:s och andra FN-relaterade organs regler och på så sätt avsevärt bidra till att skapa en ny, rättvis ekonomisk ordning och handelsordning samt en rättvis och smart globalisering,

| — | omfatta ett kapitel som innehåller klausuler om skattebrott, penningtvätt och aggressiv skatteplanering och för samarbete mellan skattemyndigheter, |
| --- | --- |

—

omfatta ett kapitel som innehåller klausuler om skattebrott, penningtvätt och aggressiv skatteplanering och för samarbete mellan skattemyndigheter,

| — | omfatta en mekanism för mänskliga rättigheter och tillbörlig aktsamhet för att säkerställa respekten för arbetsnormer och sanktioner mot överträdelser av arbetsrätten (8); denna mekanism bör baseras på överenskomna standarder som verkställs genom proportionella, ändamålsenliga och avskräckande sanktioner och införas genom bindande lagstiftning som innehåller tydliga definitioner av rättigheterna samt proportionella rapporteringskrav, |
| --- | --- |

—

omfatta en mekanism för mänskliga rättigheter och tillbörlig aktsamhet för att säkerställa respekten för arbetsnormer och sanktioner mot överträdelser av arbetsrätten (8); denna mekanism bör baseras på överenskomna standarder som verkställs genom proportionella, ändamålsenliga och avskräckande sanktioner och införas genom bindande lagstiftning som innehåller tydliga definitioner av rättigheterna samt proportionella rapporteringskrav,

| — | inbegripa ett fullständigt och verkligt deltagande av det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter i förhandlingsprocessen och i nästa fas av övervakningen och utvärderingen av avtalens effekter (inhemska rådgivande grupper). |
| --- | --- |

—

inbegripa ett fullständigt och verkligt deltagande av det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter i förhandlingsprocessen och i nästa fas av övervakningen och utvärderingen av avtalens effekter (inhemska rådgivande grupper).

| 5.10 | Kommittén ber EU att arbeta aktivt med Förenta staterna för att uppnå klimatmålen i Parisavtalet, eftersom Förenta staterna återigen är aktiva på klimatområdet. Speciellt nu när förhållandet till Kina blir mer problematiskt på grund av kinesisk inrikes- och utrikespolitik är ett starkt band mellan EU och Förenta staterna av stor betydelse, inte bara inom klimatområdet. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | EESK erkänner att det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina är under press på grund av den försämrade situationen i Hongkong, det krympande utrymmet för det civila samhället och de mänskliga rättigheterna i Kina, särskilt när det gäller uigurerna. Kommittén uppmanar därför kommissionen att utnyttja alla tillgängliga diplomatiska och politiska möjligheter för att förbättra situationen för medborgarna i Hongkong och minoriteter i Kina. I detta sammanhang anser EESK att kommissionen så snart som möjligt bör lägga fram ett förslag om att inrätta en unik EU-strategi (i full överensstämmelse med EU:s politik för transport, konkurrens, investeringar, mänskliga rättigheter, arbetstagares rättigheter, säkerhet osv.), för att reagera med ett annat initiativ i de EU-medlemsstater som är kopplade till initiativet ”Ett bälte, en väg”. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | EESK stöder behovet av att ”öka de internationella insatserna för klimatresiliens”, som kommissionen uttrycker det. När vi gör detta måste vi komma ihåg att de minst utvecklade länderna och små östater under utveckling utanför EU drabbas hårdast av klimatförändringarnas påverkan. Det är därför vi, som en del av partnerskapsstrategin mellan EU och Afrika, insisterar på att EU samarbetar med de mest hotade länderna i Afrika, eftersom Världsbanken, som kommissionen med rätta citerar, har slagit fast att klimatförändringarna bara i Afrika söder om Sahara kan leda till att upp till 70 miljoner människor tvingas migrera fram till 2050. |
| --- | --- |

5.12

| 5.13 | Medelhavsområdet kommer återigen att behöva bli Europas nervcentrum, liksom det har varit i århundraden, dvs. ett område för handel med varor och utbyten mellan människor och kulturer. EESK anser att Medelhavsområdets strategiska roll bör återupprättas för att möjliggöra en grannskapspolitik som kan garantera fredsprocesser och en hållbar ekonomisk, miljömässig och social utveckling. |
| --- | --- |

5.13

6.   Främjande av vår europeiska livsstil

| 6.1 | Ett livskraftigt civilsamhälle är centralt i Europeiska unionen. Vår livsstil kännetecknas av jämlikhet, rättvisa och solidaritet, och en förståelse för behovet av att bidra till allmänhetens bästa till förmån för alla. Med tanke på att covid-19-krisen har haft en särskilt negativ inverkan på vissa samhällsgrupper som kvinnor, ungdomar och rörliga EU-medborgare, som har upplevt en ”dubbel nedstängning”, är det nu viktigare än någonsin för det civila samhällets organisationer att spela en central roll i att bidra till att stärka denna livsstil, och de bör betraktas som allierade när det gäller att skydda, främja och bevara vår livsstil som bygger på inkludering och respekt för andra. Därför uppmanar EESK kommissionen att ge civilsamhällesorganisationer lämpligt och riktat stöd och erkännande och på så sätt bevara det medborgarutrymme och den demokratiska föreningsrätt som är central för vår livsstil. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | En av de viktigaste lärdomarna av covid-19-krisen är att hälso- och sjukvårdssystemen i nästan alla europeiska länder måste stärkas, med fokus på förebyggande och att garantera alla tillgång till folkhälsostrukturer, grundläggande hälsovårdstjänster inklusive vacciner och långtidsvård. Situationen för personer på vårdinrättningar kräver särskild och brådskande uppmärksamhet. Även om ansvaret för hälso- och sjukvården är en nationell befogenhet är spridningen av viruset inte bunden av gränser och kräver gemensamma insatser på europeisk nivå. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Kommissionen bör inrikta sig på att återskapa arbetstillfällen och bekämpa ojämlikhet och fattigdom i återhämtningsprocessen samt ägna särskild uppmärksamhet åt att stödja utsatta grupper, såsom barn som lever i fattigdom, personer med funktionsnedsättning, atypiska arbetstagare, personer i marginaliserade områden, migranter och etniska minoriteter genom aktiv och inkluderande politik. Generell fattigdom och fattigdom bland förvärvsarbetande fortfarande är ett stort problem i många medlemsstater. Det behövs en heltäckande strategi på EU- och medlemsstatsnivå för att ta itu med dessa problem, bland annat stöd till ändamålsenliga system för aktiv integration, tillsammans med viktiga och stödjande sociala tjänster. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Ett särskilt fokus måste läggas på barn och ungdomar: detta är den generation som kommer att betala den enorma statsskuld som länderna nu skapar för att hantera konsekvenserna av pandemin. Vi kan inte undvika att ta hänsyn till utmaningarna i samband med deras aktiva engagemang i samhället såväl som på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Migration är fortfarande en prioriterad fråga på grund av dess inverkan på EU:s samhälle och ekonomi (sysselsättning, integration, gränskontroll och kampen mot rasism, främlingsfientlighet, populism och diskriminering). Covid-19-pandemin förvärrar migranternas sårbarhet på grund av personliga, sociala, situationsmässiga och strukturella faktorer, vilket också var fallet under tidigare ekonomiska kriser. Det finns ett behov av att utveckla mer hållbara och säkra lagliga vägar för att komma in i EU och vara uppmärksamma på effektiv användning av redan befintliga mekanismer och balansera det nuvarande asylsystemet mellan säkerhet och solidaritet. Dessutom är det viktigt att avslöja falska nyheter och felaktiga uppfattningar och att bekämpa hatpropaganda och politisk debatt mot migranter. Detta kommer också att bidra till att bekämpa rasism, radikalisering, främlingsfientlighet och diskriminering. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Det transatlantiska partnerskapet bygger på våra historiskt delade och gemensamma värderingar. Det är centralt för att hantera globala utmaningar och bevara den internationella ordningen. EESK uppmanar Europeiska unionen att använda det förnyade transatlantiska partnerskapet för att möta de nuvarande globala utmaningarna utan motstycke, däribland Kinas och andra globala aktörers uppgång – länder som inte anpassar sina handlingar till samma demokratiska principer. Kommittén efterlyser också ett fullständigt EU-deltagande i det kommande toppmötet för demokrati som tillkännagavs av president Joe Biden, och ett starkt engagemang från det civila samhället. |
| --- | --- |

6.6

7.   En ny satsning på demokrati i Europa

| 7.1 | Det sätt på vilket EU lagstiftar (”bättre lagstiftning”) och behovet av att ha ett europeiskt regelverk som kan tjäna medborgare och företag bättre förtjänar särskild uppmärksamhet. EU:s lagstiftningsprocess måste bli mer transparent, mer öppen för synpunkter från berörda parter och lättare att förstå. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Alla medborgares deltagande, genom civilsamhällets organisationer, föreningar och nätverk, kommer att ge processen för återhämtning och omformning av Europas framtid en verkligt demokratisk grund. EESK anser därför att medlemsstaterna och EU-institutionerna bör säkerställa att ingen hamnar på efterkälken i denna komplexa process, i synnerhet inte de mest utsatta. Det innebär att göra det möjligt för civilsamhällets organisationer att vara centrala och jämbördiga partner i beslutsfattandet. Bättre genomförande av artikel 11.2 i EU-fördraget om dialog med de representativa sammanslutningarna och det civila samhället behövs mer än någonsin. EESK anser att ett instrument för detta skulle vara införandet av en fjärde pelare i handlingsplanen för demokratin i Europa, med stark tonvikt på och en tydlig strategi för aktivt medborgarskap. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | De europeiska kärnprinciperna i artikel 2, t.ex. demokrati, rättsstaten och grundläggande rättigheter, inbegripet medborgarutrymme, är nära sammankopplade. Rapporten om rättsstatsprincipen och handlingsplanen för demokrati bör vara sammankopplade och övervaka frågor som rör medborgarutrymme, däribland utrymmet för det civila samhället. Kommittén anser det önskvärt att kommissionen följer upp dessa handlingsplaner och använder kraftfullare mekanismer för att försvara dessa principer och utrymmet för det civila samhället. Om nationell lagstiftning strider mot EU-lagstiftningen bör överträdelseförfaranden inledas. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | EESK ser fram emot kommissionens planer för 2022 när det gäller ett nytt ”initiativ för social dialog”, men uppmanar kommissionen att utvidga det till en ”civilsamhällesdialog” så att även andra organisationer i det civila samhället än de traditionella arbetsmarknadsparterna kan delta i dialogen när så är önskvärt. Detta kommer att göra det civila samhället jämställt med arbetsmarknadens parter i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Den ekonomiska nedgång som orsakas av pandemin får betydande konsekvenser för jämställdheten, under både nedgången och den efterföljande återhämtningen. Själva pandemin har förvärrat obalanser i jämställdheten. Därför anser EESK att det är absolut nödvändigt att jämställdhet och jämställdhetsintegrering beaktas i alla aspekter av EU:s lagstiftningsarbete och genomförandet av lagstiftningen. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | Grundläggande rättigheter och rättsstaten utgör kärnan i de europeiska värdena, och de gäller alltid och överallt i EU och kan därför inte tillfälligt upphävas. Även om insatser för att bekämpa den rådande krisen måste vara snabba och motiverar vissa exceptionella och tidsbegränsade åtgärder, får dessa inte strida mot rättsstatsprincipen eller äventyra demokratin, maktfördelningen och EU-medborgarnas grundläggande rättigheter. Kommittén uppmanar kommissionen att vara vaksam i detta avseende och vid behov vidta aktiva åtgärder där dessa värden överträds. Kommissionen bör dessutom integrera brottsofferagendan i alla EU:s finansieringsprogram, vilket inbegriper EU-medel som förvaltas på nationell och internationell nivå. Kommittén erinrar om sitt förslag om en ambitiös strategi för kommunikation, utbildning och medvetandegörande av allmänheten om grundläggande rättigheter, rättsstatsprincipen och demokrati. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | De nya EU-instrumenten för att skydda och främja grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen, t.ex. den nya granskningscykeln för rättsstatsprincipen och den nya mekanismen för att villkora medlemsstaternas mottagande av EU-medel med respekt för grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen, måste genomföras på ett sätt som gör att dessa verktyg kan tillämpas snabbt och effektivt. Dessutom efterlyser EESK en förstärkning av det civila samhällets roll i granskningen av rättsstatsprincipen och ett forum för berörda parter. |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | Filantropi och det civila samhället har en central roll för att främja viktiga europeiska politikområden, och man skulle kunna göra ännu mer om man hade en bättre verksamhetsmiljö. EU:s nya penningtvätts- och terrorismfinansieringspolitik måste vara riskbaserad och stå i proportion till de risker den försöker ta itu med och får inte i onödan begränsa legitimt arbete som rör allmännytta och filantropi. |
| --- | --- |

7.8

| 7.9 | Vi erfar ju ständigt att det är mycket tydligt att ytterligare åtgärder krävs – definitivt också från kommissionens sida – för att skapa fria och pluralistiska medier och en oberoende journalistik av hög kvalitet samt effektiv reglering av sociala medier, särskilt i syfte att bekämpa desinformation, med regler för politisk reklam på internet och innehållsansvar. |
| --- | --- |

7.9

Bryssel den 9 juni 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-02-21-011-en-n.pdf

1

(2)  https://www.eesc.europa.eu/sv/agenda/our-events/events/civil-solidarity-prize#

2

(3)  Rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (EUT L 424, 15.12.2020, s. 1).

3

(4)  Endast 14 medlemsstater hade lämnat in sina nationella planer den 30 april 2021.

4

(5)  Meddelande från kommissionen till rådet: Ett år efter utbrottet av covid-19: finanspolitiska insatser (COM(2021) 105 final), Bryssel, 3.3.2021.

5

(6)  Resolution om Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs bidrag till Europeiska kommissionens arbetsprogram för 2021 på grundval av arbetet i den tillfälliga arbetsgruppen ”EESK:s bidrag till Europeiska kommissionens arbetsprogram för 2021” (EUT C 364, 28.10.2020, s. 1).

6

(7)  Se EESK:s yttrande om industriell omvandling (EUT C 56, 16.2.2021, s. 10), och yttrande INT/903 – Ingen grön giv utan en social giv (se sidan 23 i detta nummer av EUT).

7

(8)  Se EESK:s yttrande ”Krav på tillbörlig aktsamhet” och Europaparlamentets lagstiftningsresolution om företagens tillbörliga aktsamhet och ansvarsskyldighet (EUT C 429, 11.12.2020, s. 136).

8

---

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 561:a plenarsession – JDE62 – Interactio, 9.6.2021–10.6.2021

| 24.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 341/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 341/16

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Mot cirkulär offentlig upphandling

(Yttrande på eget initiativ)

(2021/C 341/02)

| Föredragande: | Ferre WYCKMANS |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Föredragande:

Ferre WYCKMANS

Medföredragande:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 32.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 11.5.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 9.6.2021 |
| Plenarsession nr | 561 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 187/4/5 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

20.2.2020

Rättslig grund

Artikel 32.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

11.5.2021

Antagande vid plenarsessionen

9.6.2021

Plenarsession nr

561

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

187/4/5

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Ett öppet, digitalt och konkurrenskraftigt instrument för cirkulär offentlig upphandling, med miljöanpassad offentlig upphandling enligt definitionen i EU:s lagstiftning, omfattas av politik för att främja utvecklingen av den inre marknaden, leverera varor och tjänster av hög kvalitet till medborgare och konsumenter och utveckla en innovativ, smart, hållbar och socialt ansvarsfull europeisk kultur för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Hanteringen av offentlig upphandling är en central och avgörande faktor när det gäller att öka investeringarna i miljösektorn, klimatmålen och investeringsplanen för ett hållbart Europa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Offentlig upphandling som innehåller obligatoriska minimikriterier för miljöanpassad offentlig upphandling (EU:s MOU-kriterier) omfattas av den politik för cirkulär ekonomi som fastställs i handlingsplanen för den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Lagstiftning och reglering måste främja cirkulär offentlig upphandling genom olika instrument såsom upphandlingsdirektiv och sektorsspecifik lagstiftning. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Införandet av cirkulär offentlig upphandling uppmuntrar utvecklingen av den cirkulära ekonomin. Många av de nya reglerna bygger för närvarande fortfarande på frivillig anpassning. EESK efterlyser ytterligare åtgärder för att öka antalet obligatoriska avtal. Dessutom är det viktigt att regelverket är enkelt, tydligt och enhetligt. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kommittén är övertygad om att införandet av obligatoriska minimikriterier för miljöanpassad offentlig upphandling kan stärka utgångspunkten för en hållbar och cirkulär offentlig upphandling i hela Europa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Dessa minimikriterier utgör inte ett hinder för banbrytande aktörer eller innovation och får inte tas som förevändning av upphandlande myndigheter för att inte gå längre än minimikraven. Det centrala är att de obligatoriska minimikriterierna regelbundet kontrolleras och uppdateras för att ta hänsyn till tekniska framsteg och inte begränsar dem som går längre. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Kommittén är övertygad om att cirkulär offentlig upphandling kommer att göra det möjligt för förvaltningar att lösgöra sig från kriteriet om lägsta pris vid köptillfället och att utvärdera anbudens kvalitets- och cirkularitetsaspekter och arbetets kvalitet. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK anser att sysselsättningens kvalitet, som är en av principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, måste återspeglas i kravet att offentliga kontrakt ska tilldelas företag som tillämpar kollektivavtal eller, i avsaknad av sådana, som följer tillämplig nationell lagstiftning och praxis som grundar sig i avtal mellan arbetsmarknadens parter. Detta kommer att förhindra social dumpning och säkerställa rättvis konkurrens. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK välkomnar de kostnadsfria standardiserade mätverktyg för livscykelkostnader som redan har utvecklats av kommissionen. Livscykelkostnaden för en produkt eller tjänst, och användningen av kriterier som fokuserar på mer än bara priset, såsom kvalitet, hållbarhet eller sociala konsekvenser, inspirerar och uppmuntrar offentliga upphandlare att använda offentlig upphandling som ett sätt att uppnå ett positivt socialt och etiskt resultat. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Det är mycket viktigt att öka små och medelstora företags och sociala företags deltagande i offentlig upphandling, och detta skulle kunna uppnås genom att ge stöd till små och medelstora företag i anbudsförfaranden och genom att noggrant avväga kvalitativa och kvantitativa kriterier i kravspecifikationerna. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Kommittén är övertygad om att åtgärder för att göra det obligatoriskt att inkludera sociala klausuler i anbudsinfordringarna kommer att säkerställa att utvärderingen av den sociala aspekten – som vid sidan av de ekonomiska och miljömässiga aspekterna utgör den tredje pelaren för hållbar utveckling – blir en permanent del av anbudsförfarandena. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | På samma sätt anser EESK att miljömärken är en bra mekanism att använda om cirkularitetsaspekter kan inkluderas, men de nuvarande direktiven gör det onödigt komplicerat för upphandlaren, eftersom de förutsätter att upphandlaren vet exakt vad som ingår i miljömärket. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Det är viktigt att utbilda offentliga upphandlare i de rättsliga och tekniska aspekterna av cirkulär offentlig upphandling och idén om livscykelkostnad, samt att utbilda de upphandlare som är slutanvändare av hållbara produkter. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | För EESK är det viktigt att främja idén om cirkulär offentlig upphandling, antingen genom mer omfattande information om goda exempel och god praxis eller genom kampanjer, eller vid behov genom offentliga initiativ och utbildningsinitiativ. Det finns ett behov av partnerskap och vägledning genom vilka EU bör stödja utformandet av en plattform med ett stort upphandlingsnätverk. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EU:s institutioner bör också föregå med gott exempel genom att tillämpa cirkulär offentlig upphandling och visa upp detta genom fallstudier för att betona möjligheterna och fördelarna för alla offentliga upphandlare. |
| --- | --- |

1.16

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | De årliga offentliga utgifterna utgör cirka 14 % av EU:s totala bruttonationalprodukt (1): regeringar är därmed Europas största konsumenter och offentliga upphandlingar är avgörande för deras utgifter. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ett öppet, digitalt och konkurrenskraftigt instrument för cirkulär offentlig upphandling, med miljöanpassad offentlig upphandling enligt definitionen i EU:s lagstiftning, omfattas av politik för att främja utvecklingen av den inre marknaden, leverera varor och tjänster av hög kvalitet till medborgare och konsumenter och utveckla en innovativ, smart, hållbar och socialt ansvarsfull europeisk kultur för offentlig upphandling (2). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Utvecklingen av den cirkulära ekonomin är ett av EESK:s främsta intresseområden. Hanteringen av offentliga upphandlingar är en central och avgörande faktor när det gäller att öka investeringarna i miljösektorn, samt inom ramen för investeringsplanen för ett hållbart Europa (3) och EESK:s yttrande ”Ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin” (4). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Syftet med yttrandet är att föreslå att ett antal olika instrument integreras i EU:s lagstiftning, i avsikt att främja spridningen av cirkulär offentlig upphandling, dvs. se till att ett avtals huvudsyfte är i linje med skyddet av miljön och sociala rättigheter, och att eftersträva och välja ekonomiska lösningar med lägre miljöpåverkan under sin livslängd. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Lagstiftning och reglering måste främja cirkulär offentlig upphandling genom olika instrument (minimikriterier för miljöanpassad offentlig upphandling, främjande av en sektorsspecifik strategi, förstärkning av ramen för ekodesign och förbättrade ekodesignbestämmelser, obligatorisk övervakning) för cirkulär offentlig upphandling, i syfte att |
| --- | --- |

2.5

| 2.5.1 | främja kvalitet och innovation, även ur ett miljömässigt och socialt perspektiv, |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | minska de utgifter som lokala myndigheter för närvarande ådrar sig för de tjänster de erbjuder, |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | göra offentlig upphandling smartare och effektivare, |
| --- | --- |

2.5.3

| 2.5.4 | använda offentlig upphandling för att ta itu med globala utmaningar såsom klimatförändringar, resursbrist och ojämlikhet genom att stödja socialpolitiska åtgärder, |
| --- | --- |

2.5.4

| 2.5.5 | intensifiera övergången till mer hållbara och konkurrenskraftiga logistikkedjor och affärsmodeller, |
| --- | --- |

2.5.5

| 2.5.6 | vägleda användningen av ramen för offentlig upphandling i den nödsituation som är kopplad till covid-19-krisen (5), |
| --- | --- |

2.5.6

| 2.5.7 | hjälpa små och medelstora företag och företag inom den sociala ekonomin att få tillgång till en större marknadsandel, genom att stärka deras närvaro på lokala marknader och samtidigt främja en ännu större närvaro i europeiska industrisystem, eftersom den uppåtgående spiralen kan bli en drivkraft för investeringar i miljöinnovation och för en ökad efterfrågan på specialiserade och kvalificerade arbeten, |
| --- | --- |

2.5.7

| 2.5.8 | försvara och bredda konsumenternas rättigheter och bättre främja tillämpningen av de principer om rättvisa som fastställs i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

2.5.8

| 2.6 | Införandet av cirkulär offentlig upphandling uppmuntrar utvecklingen av den cirkulära ekonomin. Många av de nya reglerna bygger för närvarande fortfarande på frivillig anpassning. Nästa steg är att öka antalet obligatoriska avtal. Dessutom är det viktigt att regelverket är enkelt, tydligt och enhetligt. |
| --- | --- |

2.6

3.   EU:s obligatoriska minimikriterier för miljöanpassad offentlig upphandling

| 3.1 | Införandet av obligatoriska minimikriterier för miljöanpassad offentlig upphandling kan stärka utgångspunkten för hållbar och cirkulär offentlig upphandling i hela Europa. De kan göra kravspecifikationer enklare att formulera: de inbegriper skyldigheter som offentliga förvaltningar måste uppfylla, fördelar för företag med miljöcertifieringar, bonusar för förtjänta anbud, nya kriterier för bedömning av anbud och den sammanlagda efterfrågan hos allmänheten för att främja en kvalitativ bedömning av anbuden. Det är viktigt att dessa minimikriterier inte utgör ett hinder för banbrytande aktörer eller innovation eller att upphandlande myndigheter tar dem som förevändning för att inte gå längre än minimikraven. Det centrala är att de obligatoriska minimikriterierna regelbundet kontrolleras och uppdateras för att ta hänsyn till tekniska framsteg och inte begränsar dem som går längre. Under tiden måste flexibla modeller främja innovation. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Socialt ansvarsfull upphandling handlar om att uppnå positiva sociala resultat i offentliga kontrakt. Socialt ansvarsfull upphandling har potential att påverka den bredare marknaden både på efterfråge- och utbudssidan. Genom att upphandla på ett klokt sätt kan offentliga upphandlare främja sysselsättningsmöjligheter, anständigt arbete och integration i samhället och på arbetsmarknaden, bättre villkor för personer med funktionsnedsättning och missgynnade personer, tillgänglighet samt etisk handel (6). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Att upphandla på ett ansvarsfullt och etiskt sätt kan också ge de entreprenörer som är mest uppmärksamma på dessa frågor en högre profil, genom att uppmuntra dem att engagera sig i en mer ansvarsfull och hållbar hantering av produktionsprocessen och anställning av arbetstagare. Detta gör socialt ansvarsfull upphandling till ett strategiskt verktyg för att främja social- och arbetsmarknadspolitiken på ett effektivt sätt. Det är viktigt att genomföra en aktiv politik som syftar till att underlätta för och finansiera företag, särskilt små och medelstora företag, som avser att nyttja dessa affärsmodeller. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Den sociala hållbarhetsaspekten kräver beslutsamma åtaganden för att se till att offentliga upphandlingskontrakt endast ingås med företag som tillämpar gällande kollektivavtal eller, i avsaknad av sådana, som följer tillämplig nationell lagstiftning och praxis som grundar sig i avtal mellan arbetsmarknadens parter. Detta kommer att förhindra social dumpning och säkerställa rättvis konkurrens. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Europeiska kommissionen kan underlätta antagandet av kriterier för socialt ansvarstagande vid offentlig upphandling och främja deras användning i hela EU. Den skulle till exempel kunna anordna en rad workshoppar för att öka medvetenheten om den nya handledningen ”Socialt ansvarsfull upphandling” (som förväntas offentliggöras 2021) och offentliga upphandlares användning av sociala kriterier och klausuler för att stödja organisationer inom den sociala ekonomin och maximera möjligheterna till socialt ansvar vid tillverkning av varor och tillhandahållande av tjänster. Den skulle också kunna förnya kampanjen #WeBuySocialEU, som har samlat in och spridit 71 exempel på god praxis och en rad videor (7) för att inspirera och uppmuntra offentliga upphandlare att använda offentlig upphandling som ett sätt att uppnå ett positivt socialt och etiskt resultat. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Genom åtagandet att integrera minimikriterier för miljöanpassad offentlig upphandling i offentlig upphandling kommer socialt entreprenörskap och den sociala ekonomin att främjas, med positiva effekter både för små och medelstora företag och för konsumenter samt de berörda organisationerna. Dessutom måste förvaltningar se till att införandet av miljökriterier inte leder till en betydande ökning av administrativa bördor. Sådana bördor som uppkommer genom upphandlingsprocessen är ett av de största hindren för små och medelstora företags deltagande. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Cirkulär offentlig upphandling kommer att göra det möjligt för förvaltningar att lösgöra sig från kriteriet om lägsta pris vid köptillfället och att utvärdera anbudens kvalitets- och cirkularitetsaspekter, livscykelkostnaden för en produkt eller tjänst, samt att använda kriterier som fokuserar på mer än bara priset, såsom kvalitet, hållbarhet eller sociala effekter. Kommissionen, som redan har utvecklat kostnadsfria standardiserade mätverktyg för livscykelkostnader (8), är väl lämpad att tillhandahålla sådana transparenta och tillförlitliga verktyg, som upphandlare kan känna sig trygga att använda. Dessa verktyg bör också ge möjlighet att beräkna och inkludera produkternas koldioxidkostnader. EESK uppmanar till att offentliga upphandlare ska uppmuntras att använda befintliga verktyg vid offentlig upphandling för att bidra till att utveckla innovativa lösningar, till exempel genom innovationspartnerskap eller konkurrenspräglad dialog. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Syftet med cirkulär offentlig upphandling bör vara att se till att det i avtal strävas efter att tillgodose ett visst behov och inte bara att köpa en viss produkt som en del i en rutinprocess. I synnerhet kommer en mer omfattande behovsstudie att göra det möjligt att anta en funktions- eller prestandabaserad strategi. På så sätt är det möjligt att integrera mer flexibilitet i processen och att utveckla och tillhandahålla de mest effektiva lösningarna och därmed minska kostnaderna och resursanvändningen. Funktions- och prestandabaserade metoder kan bäst uppnås genom upphandling av tjänster snarare än produkter, inklusive underhålls- och returtjänster. Efterfrågan på sådana tjänster kommer att skapa nya affärsmöjligheter på lokal nivå. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Cirkulär offentlig upphandling kan omfatta främjandet av en produkts ekodesign och dess utformning för återvinningsbarhet, utökat producentansvar, avfallsförebyggande, förpackningsmaterial och utbyte, delningsekonomin, återanvändning och renovering. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Direktiven innehåller inga särskilda obligatoriska regler om utsläpp eller cirkulär ekonomi, men de gör det möjligt för offentliga myndigheter att






  — | använda strategisk upphandling, vilket är ett relevant och kraftfullt sätt att möta samhälleliga, miljömässiga och ekonomiska utmaningar för att forma det sätt på vilket både den offentliga och den privata sektorn agerar på marknaden, |
| --- | --- | --- |

3.10

—

använda strategisk upphandling, vilket är ett relevant och kraftfullt sätt att möta samhälleliga, miljömässiga och ekonomiska utmaningar för att forma det sätt på vilket både den offentliga och den privata sektorn agerar på marknaden,

| — | ta itu med gemensamma samhällsmål i upphandlingsprocessen på grundval av sociala hänsyn vid tilldelning av kontrakt, med fokus på att främja jämställdhet och sysselsättningsmöjligheter samt bekämpa diskriminering (9). |
| --- | --- |

—

ta itu med gemensamma samhällsmål i upphandlingsprocessen på grundval av sociala hänsyn vid tilldelning av kontrakt, med fokus på att främja jämställdhet och sysselsättningsmöjligheter samt bekämpa diskriminering (9).

En möjlighet är att överväga att ersätta det nuvarande systemet, som i stor utsträckning överlåter beslutet att använda strategisk upphandling till medlemsstaterna, med EU-minimikriterier inom vissa områden såsom hållbarhet och livscykelkostnader. En sådan politik kan samtidigt uppmuntra en FoU-ram för att skapa cirkulära lösningar.

4.   Särskilda kommentarer

4.1   Små och medelstora företag

| 4.1.1 | Syftet är att öka små och medelstora företags och sociala företags deltagande i offentlig upphandling genom innovativ cirkulär offentlig upphandling och ökad professionalisering av alla berörda aktörer. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Det är nödvändigt att stödja potentiella leverantörer – särskilt små och medelstora företag och sociala företag – att lägga bud på cirkulära offentliga kontrakt. Många små och medelstora företag är fortfarande omedvetna om marknadsmöjligheterna och hur de kan hitta dem, inbegripet hur de ska använda portalen Tenders Electronic Daily (TED) (10) och hur de ska hitta anbud i andra länder, och har svårt att tillhandahålla de miljömässiga och sociala bevis som upphandlarna behöver för att jämföra anbud. En effektiv och ändamålsenlig upphandling kräver anbud av hög kvalitet. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | I detta sammanhang kan sociala och miljömässiga kriterier påverka hur små och medelstora företag kan erbjuda sina varor och tjänster. För att uppfylla dessa kriterier måste små och medelstora företag göra betydande investeringar utan någon garanti. Därför måste förvaltningar vara försiktiga med att inte tilldela kontrakt som i första hand, eller endast, baseras på det lägsta priset, eftersom detta skulle vara till nackdel för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Att öka resurseffektiviteten och sträva efter hållbarhet spelar en roll när det gäller innovation och konkurrensfördelar inom en del av produktionssystemet, och detta gäller ännu mer för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Denna innovativa strategi för cirkulär offentlig upphandling gäller inte bara på nationell eller regional nivå utan tveklöst även på lokal nivå, där dess inverkan kommer att bli som störst för små och medelstora företag och kooperativ. Syftet med kommissionens initiativ stora inköpare och nätverk är till exempel att öka utnyttjandet av innovativ upphandling med inriktning på byggarbetsplatser med nollutsläpp, tunga elfordon och cirkulärt byggmaterial. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Marknadsrelaterad innovation kommer att ges större incitament. En effektiviserad övervakning (ekonomiska och miljömässiga resultat) kan förväntas. Digitalisering av förfaranden kommer att hjälpa små ekonomiska enheter att delta i anbudsförfaranden. |
| --- | --- |

4.1.6

4.2   Klausuler och märkning

| 4.2.1 | Skyldigheten att tillämpa EU:s minimikriterier för miljöanpassad offentlig upphandling på alla anbud oavsett belopp (dvs. för 100 % av det värde som baseras på anbudet i stället för på en procentandel av anbudet) kommer att underlätta övergången och säkerställa att upphandlingen är både ”grön” och ”hållbar”. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Genom att det blir obligatoriskt att inkludera sociala klausuler i anbudsinfordringarna för tilldelning av koncessionsavtal och kontrakt för bland annat arbete, tjänster och leveranser, särskilt – men inte enbart – sådana som rör arbetsintensivt arbete (såsom städning, restaurangservice och andra), kommer utvärderingen av den sociala aspekten – som tillsammans med de ekonomiska och miljömässiga aspekterna utgör den tredje pelaren i hållbar utveckling – att bli en permanent del av anbudsförfarandena. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Sociala klausuler avser den korrekta tillämpningen av det tillämpliga kollektivavtal som omfattar alla arbetstagare. Men de kan också tjäna det allmänna samhällsintresset: sysselsättning för riskgrupper, projekt inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Om möjligt bör den upphandlande myndigheten begära ett miljömärke eller en certifiering i kravspecifikationerna. Miljömärken kan vara ett värdefullt verktyg för upphandlare. För närvarande kan upphandlare specificera att varor och tjänster måste uppfylla de tekniska specifikationerna för ett miljömärke. De kan begära ett visst miljömärke, dock måste de se till att det uppfyller vissa villkor i direktiven om offentlig upphandling. Detta är komplicerat, och i många fall har upphandlare inte resurser och tid att göra det. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Miljömärken är en bra mekanism att använda om cirkularitetsaspekter kan inkluderas, men de nuvarande direktiven gör det onödigt komplicerat för upphandlaren – de förutsätter att upphandlaren vet exakt vad som ingår i miljömärket. Poängen med miljömärket är dock att göra det lättare för upphandlarna så att de inte behöver sätta sig in i alla tekniska detaljer om en produkt/tjänst och dess inverkan. Det är viktigt att miljömärket är betrott och noggrant kontrollerat för att undvika falska påståenden och grönmålning. I takt med att upphandlarna börjar använda mer funktions- eller prestandabaserade strategier kommer efterfrågan på tjänster inom den cirkulära ekonomin att öka. Miljömärken kan också tilldelas för tjänster, såsom EU:s nya miljömärke för städtjänster. |
| --- | --- |

4.2.5

4.3   Utbildning

| 4.3.1 | Det är viktigt att utbilda offentliga upphandlare i de rättsliga och tekniska aspekterna av cirkulär offentlig upphandling och idén om livscykelkostnad, samt att utbilda de upphandlare som är slutanvändare av hållbara produkter. Iclei (11) har tillsammans med andra organisationer uppdaterat kommissionens verktygslåda för utbildning om miljöanpassad offentlig upphandling. Ett utbildningsprogram från kommissionens sida som syftar till att berörd personal ska kunna bli specialister på cirkulär offentlig upphandling på olika områden skulle vara en investering som i slutändan kan leda till lägre utgifter och därmed besparingar. Mjuka färdigheter, såsom kompetens när det gäller marknadsdialog, är också viktiga. Samarbete och dialog mellan upphandlare och leverantörer hjälper upphandlare att förstå vad som finns tillgängligt på marknaden och hjälper leverantörer att förbereda sig för att tillgodose upphandlarnas framtida behov. Att utbilda relevanta medarbetare för att de ska bli specialister på cirkulär upphandling på olika områden är en investering som i slutändan kan leda till lägre utgifter och därmed till besparingar. Dessutom är det nödvändigt att stödja potentiella leverantörer – särskilt små och medelstora företag och sociala företag – i att lägga bud på cirkulära offentliga kontrakt. |
| --- | --- |

4.3.1

4.4   Marknadsföring

| 4.4.1 | Det är mycket viktigt att främja idén om cirkulär offentlig upphandling, antingen genom mer omfattande information om goda exempel och god praxis, eller eventuellt genom andra förvaltningsåtgärder, såsom kampanjer eller, i förekommande fall, offentliga initiativ och utbildningsinitiativ som EESK skulle kunna stödja och anordna. Förutom kvalificerade upphandlare kräver cirkulär offentlig upphandling engagerade beslutsfattare, informerade användare, kontraktsansvariga och engagerade leverantörer som kan tillgodose nya behov. Pilotprojekt ger de offentliga upphandlarna en idealisk möjlighet att bygga upp kapacitet, öka medvetenheten och påskynda marknadsförändringar genom tillhandahållandet av verkliga affärsmöjligheter. Framtida europeiska finansieringsflöden bör fortsätta att stödja innovativa pilotprojekt för cirkulär offentlig upphandling som främjar praktisk inlärning och ger möjligheter till uppskalning och kopiering. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Sedan 2010 har kommissionen samlat in 189 inspirerande exempel på miljöanpassad offentlig upphandling. Ytterligare 12 kommer att förberedas under 2021. Många av dessa visar också upp cirkulär offentlig upphandling. Kommissionen skulle kunna öka insatserna för att främja god praxis, som har spridits i alla medlemsstater (12). |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Plattformen för berörda aktörer inom den cirkulära ekonomin inleddes som ett gemensamt initiativ av kommissionen och EESK i mars 2017. Den sammanför aktörer som är verksamma inom den cirkulära ekonomin i Europa och underlättar utbytet av god praxis, kunskap och lärdomar från den cirkulära ekonomin (13), (14). |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Vissa länder har nationella upphandlingsutmärkelser, och de inbegriper vanligtvis något om miljöanpassad/innovativ/social upphandling. EESK föreslår att ett EU-pris för offentlig upphandling inrättas. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | EU:s institutioner bör också föregå med gott exempel genom att tillämpa cirkulär offentlig upphandling och visa upp detta genom fallstudier för att betona möjligheterna och fördelarna för alla offentliga upphandlare. I allmänhet måste alla anbud omfatta kriterier för miljöanpassad offentlig upphandling. |
| --- | --- |

4.4.5

Bryssel den 9 juni 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_sv.

1

(2)  Europeiska kommissionen offentliggjorde 2017 en användbar broschyr i ämnet: https://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/cp_european_commission_brochure_en.pdf.

2

(3)  Se kommissionens handlingsplan för den cirkulära ekonomin, EESK:s yttrande ”Ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin” och Europaparlamentets initiativbetänkande.

3

(4)  EUT C 364, 28.10.2020, s. 94.

4

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/sv/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020XC0401(05)&from=sv

5

(6)  Kommer att nämnas i kommissionens handledning ”Socialt ansvarsfull upphandling” som håller på att utarbetas.

6

(7)  #webuysocialeu – YouTube.

7

(8)  Livscykelkostnader – Miljöanpassad offentlig upphandling – Miljö – Europeiska kommissionen (europa.eu).

8

(9)  Pursuing social goals through public procurement | EASME (europa.eu).

9

(10)  https://ted.europa.eu/TED/browse/browseByMap.do

10

(11)  Lokala myndigheter för hållbar utveckling (https://iclei-europe.org).

11

(12)  Se https://ec.europa.eu/environment/gpp/case_group_en.htm.

12

(13)  Se https://circulareconomy.europa.eu/platform/en/good-practices.

13

(14)  Ett bra exempel på en lokal upphandlingsplan är Amsterdamplanen: https://mk0mraduurzaamnh901f.kinstacdn.com/wp-content/uploads/2020/01/MRA_CirculairInkopen_ENGdef01.pdf.

14

---

| 24.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 341/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 341/23

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ingen grön giv utan en social giv

(yttrande på eget initiativ)

(2021/C 341/03)

| Föredragande: | Norbert KLUGE |
| --- | --- |

Föredragande:

Norbert KLUGE

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 32.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 11.5.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 9.6.2021 |
| Plenarsession nr | 561 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 213/3/12 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

20.2.2020

Rättslig grund

Artikel 32.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

11.5.2021

Antagande vid plenarsessionen

9.6.2021

Plenarsession nr

561

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

213/3/12

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Stater, företag och medborgare måste tillsammans ta itu med grundläggande utmaningar som utvecklas snabbt. De måste gemensamt ta ansvar för att ingen lämnas på efterkälken. Återhämtningen måste bygga på att ”skydda de mänskliga och sociala rättigheterna, demokratiska värdena och rättsstatsprincipen, utnyttja den inre marknadens fulla potential, uppnå målen för hållbar utveckling, skapa en cirkulär ekonomi och uppnå klimatneutralitet i EU senast 2050” (1). EESK understryker att EU måste inta en ledande roll i denna process, även globalt. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Omställningen till grönare och mer hållbara ekonomiska paradigm kommer att medföra stora ekonomiska kostnader som riskerar att öka den sociala ojämlikheten och urholka den sociala sammanhållningen (2). Någon ”grön giv” är inte möjlig utan en integrerad ”social giv”. Flera centrala politiska komponenter är nödvändiga för att garantera en nära koppling mellan den gröna given och social rättvisa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Främjandet av sysselsättning och kompetens, smidiga omställningar och en dynamisk social dialog är helt klart viktiga inslag. En social giv som en central del av en ny grön giv är dock inte alls enbart kopplad till ”arbete”. Det handlar om inkomst, social trygghet och finanspolitiskt stöd för alla som behöver det, även för dem som inte har tillgång till arbete över huvud taget. Det måste utgöra en gemensam strävan och ett gemensamt intresse att alla aktörer i det civila samhället inkluderas, även i företagens beslutsfattande, dvs. hänsyn måste tas till att de mest utsatta grupperna ska inkluderas. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Företagen måste bidra till den gröna/sociala given inom ramen för sin särskilda kapacitet. Målet att vara lönsamma och konkurrenskraftiga måste naturligtvis bibehållas. De kan samtidigt spela en mer framträdande roll vid hanteringen av sina specifika bidrag för att göra den gröna given, planerna för återhämtning och resiliens och den industriella omvandlingen framgångsrika och socialt fördelaktiga. Detta inbegriper främjande av entreprenörskap och små och medelstora företags särskilda roll samt den roll som spelas av företag inom den sociala ekonomin, som bör betraktas som kompletterande aktörer när det gäller att koppla samman de regionala och lokala arbetsmarknaderna med den industriella omvandlingen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | En central del i en sådan strategi är en stark och framåtblickande social dialog (3). Detta kommer också att stödja en öppnare och mer deltagarorienterad bolagsstyrning. Effektivt beslutsfattande är en av de viktigaste förutsättningarna för att företag ska lyckas och samtidigt som styrelserna måste behålla flexibiliteten för att balansera de enskilda intressenternas intressen kan den sociala dialogen spela en konstruktiv roll för att förbättra kvaliteten på företagens beslutsfattande, vilket många empiriska studier har bekräftat. Avsikten med workers’ voice (4) är att åstadkomma en positiv långsiktig förändring i företaget genom att använda sig av interna kunskaper om dess förfaranden och därigenom förbättra riskhanteringen och efterlevnadskontrollen. Detta höjer informationsnivån och kvaliteten på de beslut som styrelsen ska fatta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK noterar kommissionens förståelse av denna fråga, som kommer till uttryck i handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (från mars 2021): När Europa går från krishantering till återhämtning spelar dialog ”mellan arbetsmarknadens parter, information till, samråd med och deltagande av arbetstagare och deras företrädare på olika nivåer (inklusive företagsnivå och branschnivå) [...] en viktig roll för att forma ekonomiska övergångar och främja innovation på arbetsplatsen, särskilt med tanke på den pågående gröna och digitala omställningen och förändringarna i arbetslivet” (5). Kommissionen rekommenderar att de nationella myndigheterna och arbetsmarknadens parter säkerställer att arbetstagarna informeras och rådfrågas, och att de främjar arbetstagarnas deltagande på företagsnivå i syfte att stimulera innovation på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Även inom ramen för reformen av den europeiska planeringsterminen och de nationella resiliensplanerna bör man ta hänsyn till workers’ voice, som systematiskt bör spela en roll i företagens beslutsfattande när det gäller omstrukturering och innovation i arbetslivet. EU skulle kunna utnyttja detta i större utsträckning vid utformningen av sin gemensamma handelspolitik. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Även om den befintliga EU-ramen för bolagsstyrning ger företagen vägledning när det gäller att ta hänsyn till olika intressenters intressen, kräver en hållbar bolagsstyrning en bredare och pluralistisk förståelse av vad ett företag förväntas vara. Med tanke på aktieägarnas avgörande betydelse när det gäller att övervaka företag skulle EESK vilja se ett incitament att överväga en mer lämplig och intressentinriktad bolagsrätt inom EU:s bolagsram, där workers’ voice systematiskt erkänns. Åsikter som det råder en bredare enighet om och en framtidsinriktad strategi av detta slag bör göra det möjligt att på ett bättre sätt hantera de enorma utmaningar som klimatförändringarna och de digitala förändringarna samt återhämtningen efter covid-19-pandemin innebär.
  God bolagsstyrning bör tolkas ur ett samhällsperspektiv, genom att ett företags ”kostnader” för hållbarhet kombineras med de fördelar som samhället erhåller från en mer hållbar bolagsstyrning. Vid sidan av miljövinster skulle dessa fördelar omfatta framsteg mot ett mer inkluderande samhälle, särskilt genom att man anställer en mer diversifierad arbetskraft. |
| --- | --- |

1.8

God bolagsstyrning bör tolkas ur ett samhällsperspektiv, genom att ett företags ”kostnader” för hållbarhet kombineras med de fördelar som samhället erhåller från en mer hållbar bolagsstyrning. Vid sidan av miljövinster skulle dessa fördelar omfatta framsteg mot ett mer inkluderande samhälle, särskilt genom att man anställer en mer diversifierad arbetskraft.

| 1.9 | Samtliga intressenter, särskilt arbetstagarna i egenskap av en bärande del av företaget, måste kunna göra sina röster hörda som en integrerad del av insatserna för att främja morgondagens hållbara och konkurrenskraftiga företag i en hälsosam miljö. Små och medelstora företag, kooperativ och verksamhet inom den sociala ekonomin spelar en viktig roll i detta initiativ. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK vill se ett öppnare och mer inkluderande tänkande om EU-ramen på det ekonomiska området i syfte att stärka proaktiva medborgares inflytande som företagare, arbetstagare och konsumenter/prosumenter, och göra det möjligt för deras demokratiska och representativa organisationer att förutse och forma förändringarna (6). Dessutom bör företagen vägledas när de bidrar till ett mer inkluderande samhälle. Det är det mest ändamålsenliga sättet att uppnå EU:s mål att ”ingen ska lämnas på efterkälken”. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK anser att införandet av en skyldighet för verkställande direktörer att skapa ett långsiktigt värde genom att eftersträva långsiktiga intressen, och därigenom förbättra deras ansvarsskyldighet för företagens hållbarhet, bör uppmuntras. Det kan även ha en positiv inverkan på långsiktiga verksamhetsstrategier och investeringar om arbetstagarna har möjlighet att bidra genom lämpliga kanaler. Metoder såsom arbetstagarrepresentation på styrelsenivå har vid många tillfällen visat sig bidra positivt till långsiktiga verksamhetsstrategier och investeringar (7). |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Den sociala dimensionen måste erkännas i den framtida uppdaterade industristrategin, och såväl sociala som ekonomiska och ekologiska aspekter måste beaktas vid utarbetandet av nyckelutförandeindikatorer för att man bättre ska kunna mäta den europeiska industrins omvandling och resiliens under perioden efter pandemin, i syfte att inkludera dem i uppdateringen av EU:s industristrategi, som kommissionen offentliggjorde den 5 maj 2021. Sociala aspekter (inklusive sysselsättning) samt ekonomiska och ekologiska aspekter måste betraktas som likvärdiga. Förutom industripolitik och finansmarknader bör nyckelutförandeindikatorernas miljömässiga och sociala dimension också beaktas i redovisningssystem för företagsledning och beslutsfattande och bör mäta naturkapital (8), socialt kapital och humankapital vid sidan av finansiellt kapital. EU:s lagstiftning bör stödja europeiska redovisningsstandarder som på ett rättvisande sätt återspeglar de verkliga sociala och ekonomiska kostnaderna. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Mot denna bakgrund vill EESK inleda en politisk diskussion på samtliga nivåer om hur en ny EU-ram för intressenter kan inrättas. Europaparlamentet och de kommande rådsordförandeskapen måste leda denna debatt om hur man i politiskt hänseende kan kartlägga samspelet mellan alla intressegrupper och så småningom även utarbeta en förbättrad rättslig EU-ram för intressenter som en av de centrala förutsättningarna för klimatvänliga och motståndskraftiga, ekonomiskt framgångsrika, långsiktigt hållbara – och samtidigt socialt ansvarsfulla – företag. Detta bör omfatta hänsyn till investerarnas och kapitalmarknadernas beteende. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | För att möjliggöra deltagande på EU-nivå och säkerställa direkt information uppmanar EESK kommissionen och Europaparlamentet att följa upp diskussionen om ett EU-ramdirektiv om minimistandarder för information, samråd och arbetstagares deltagande på styrelsenivå i fall där företag antar EU:s bolagsrätt. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Det är av största intresse för alla intressenter, inklusive aktieägare, att företagens beslutsfattande håller hög kvalitet. I denna anda, och med sikte på EU:s mål inom ramen för den gröna given och återhämtningsprogrammet Next Generation EU, uppmanar EESK EU:s beslutsfattare att ompröva EU:s ram för bolagsstyrning, inklusive direktivet om aktieägares rättigheter, i syfte att ytterligare förbättra den. EESK betonar dock vikten av konsekvensbedömningar och efterlevnad av principerna om bättre lagstiftning i alla eventuella lagstiftningsåtgärder i detta avseende. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Samtidigt som det måste vara tydligt vilket ansvar alla aktörer (företag, myndigheter och det civila samhället) har förespråkar EESK att stark tonvikt vid en sådan diskussion om en bättre EU-ram för god bolagsstyrning läggs på kopplingen till en aktiv arbetsmarknadspolitik och dess regionala effekter, på effektiva offentliga arbetsförmedlingar, sociala trygghetssystem som är anpassade till föränderliga mönster på arbetsmarknaderna och på att fastställa lämpliga skyddsnät när det gäller minimiinkomst och sociala tjänster för de mest utsatta grupperna. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | I linje med konceptet om god bolagsstyrning för en framgångsrik grön giv med en inkluderande social giv uppmuntrar EESK kommissionen att i sitt arbetsprogram införliva en bredare modell för intressenter som ett riktmärke för hållbar bolagsstyrning. Denna debatt skulle kunna bygga på resolutioner, yttranden och betänkanden som redan antagits av både EESK och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

1.17

2.   Den gröna given och återhämtningen från covid-19 som en del av en rättvis omställning i Europa

| 2.1 | Det europeiska regelverket motsvarar fortfarande inte fullt ut de sociala, ekologiska och ekonomiska målen. Medan det i ”Handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt” (9), som syftar till att omdirigera kapitalflödena till en mer hållbar ekonomi, integrera hållbarheten i riskhanteringen och främja öppenhet och långsiktighet, hänvisas till hållbarhetens miljömässiga, ekonomiska och sociala dimensioner, fastställs i det enhetliga klassificeringssystemet (eller taxonomin) för hållbar verksamhet hittills endast kriterier för miljömässigt hållbar ekonomisk verksamhet, vilket medför att fastställandet av sociala kriterier fördröjs (10). I detta sammanhang betraktar kommissionen investerare (och arbetstagare investerar faktiskt också i sitt företag) som en av drivkrafterna för hållbar utveckling och undersöker även sätt att stärka konsumenter och andra intressenter vid övergången till hållbarhet. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Covid-19-pandemin medför aldrig tidigare skådade effekter på arbetstillfällen och företag, vilket påverkar hälsa och säkerhet, arbetsorganisationen och företagens ekonomiska och finansiella villkor och påskyndar tendenserna till omstrukturering och digitalisering av företag samt polariseringen på våra arbetsmarknader. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Mot bakgrund av denna osäkerhet måste EU:s politik leda till verkliga förbättringar av människors liv (11). Den sociala modellen med inkluderande, pluralistiska och demokratiska samhällen behöver ett motståndskraftigt civilt samhälle och en sund och hållbar social miljö som bygger på nationell politik och arbetsrelaterad integration. Annars hotar nationalism och populism i allt högre grad att kullkasta demokratiska värden och undergräva den sociala och politiska stabiliteten. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Det finns ett verkligt behov av att utarbeta en bred definition av den sociala dimensionen för att stödja den gröna given, där alla berörda intressenter inbegrips. Denna strategi bör omfatta relevant politik på både EU- och medlemsstatsnivå, såsom sysselsättning, socialt skydd och välfärd, hälsa och utbildning, med fokus på de mest utsatta grupperna i samhället. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EU:s medlemsstater bör främja strukturreformer, särskilt inom politiken för socialt skydd, sysselsättning och utbildning, i syfte att bli bättre rustade för att möta de utmaningar som en rättvis omställning medför. Detta innebär en aktiv arbetsmarknadspolitik, effektiva offentliga arbetsförmedlingar, sociala trygghetssystem som är anpassade till föränderliga arbetsmarknadsmönster och skapande av lämpliga skyddsnät när det gäller minimiinkomster och sociala tjänster för de mest utsatta grupperna. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Hållbara företag måste skapa konkurrenskraft, utsikter till anständigt arbete och en anständig inkomst på motståndskraftiga platser och i hälsosamma miljöer. Detta är en av de centrala förutsättningarna för europeiska mål och värden när det gäller att genomföra övergången till en gynnsam rättvis omställning för hela det civila samhället. I övergångs- och kristider är det viktigt att arbetstagarna och intressenterna är delaktiga, eftersom det kan bygga upp en stadig grund för stöd till anställda i företag och samhällen och därigenom främja säkerhet och stabilitet. Detta är avgörande för att ett företag ska ha konkurrensfördelar i ett globalt samhälle. |
| --- | --- |

2.6

3.   Mot en ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbar bolagsstyrning

| 3.1 | Med respekt för nationella skillnader och skillnader mellan företag är information, samråd och deltagande på styrelsenivå en central politisk fråga för hållbara företag, som ligger till grund för större långsiktighet och förbättrad kvalitet på beslutsfattandet i en ekonomisk reformagenda (12). I detta sammanhang blir ett företags ”goda rykte” en konkurrensfördel. En hållbar bolagsstyrning måste främja ett långsiktigt och pluralistiskt fokus hos företagens beslut, samtidigt som man bevarar beslutsfattandets exakthet, kvalitet och effektivitet. Företagens rättsliga intresse, som styrelseledamöternas skyldigheter är knutna till, bör särskiljas från aktieägarintresset, som ibland har en tendens att fokusera på kortsiktig vinst. En pluralistisk, långsiktig och hållbar strategi bör även omfatta arbetstagares och andra intressenters intressen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | I detta syfte har kommissionen tagit några preliminära steg mot ett eventuellt lagstiftningsinitiativ om obligatoriska krav på tillbörlig aktsamhet. EESK stöder helhjärtat dessa initiativ (13). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Dessutom bör ett nytt paradigm för att förutse och hantera förändringar som en del av ”god” bolagsstyrning som också tar hänsyn till de sociala kostnaderna för omstrukturering och förändring och företagens bidrag till ett mer inkluderande samhälle diskuteras och utvecklas, utöver kostnads- och produktivitetsindikatorer. Vidare måste även effekterna på inkomstfördelning, åldersjämlikhet och jämställdhet, arbetsplatser, miljö- och sysselsättningskvalitet och hållbarhet samt social delaktighet beaktas (14). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Sociala frågor tas ännu inte upp på samma sätt i nyckelutförandeindikatorer för finansiell analys och företagsvärdering. Även om kommissionen har gett European Financial Reporting Advisory Group (Efrag) i uppdrag att utarbeta en europeisk rapporteringsstandard, finns det ännu inte någon global mätnings- och värderingsstandard för att ange värdet på och redovisa effekterna av företagsverksamhet. Om företagens påverkan mättes, prissattes och rapporterades skulle det underlätta för företag att bli klimatneutrala. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | I detta avseende vill EESK se tydliga framsteg i den kommande översynen av direktivet om icke-finansiell rapportering vad gäller rapporteringsstandarder för sociala aspekter och sysselsättningsaspekter av bolagsstyrning, till exempel arbetsvillkor, jämlikhet i styrelser och anställning av missgynnade arbetstagare eller arbetstagare med funktionsnedsättning. Företagens övergripande hållbarhet bör mätas och bedömas korrekt. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | I överensstämmelse med målen för den gröna given och återhämtningen måste bolagsledningens hittillsvarande mål att generera avkastning till aktieägarna nu också kompletteras med uppfattningen om socialt och ekologiskt ansvar (15). Det är därför avgörande att systematiska kanaler för workers’ voice säkerställs i företagens beslutsfattande. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Såsom redan anges i EESK:s yttrande om industriell omvandling mot en grön och digital europeisk ekonomi (16) uppmanar EESK kommissionen att stärka och utveckla den sociala dimensionen i den anpassade och uppdaterade industristrategin. Detta bör också påverka de nyckelutförandeindikatorer som ska utvecklas, till exempel när det gäller inkluderandet av sociala indikatorer. Det måste finnas en möjlighet för anställda och företrädare för det civila samhället att yttra sig vid samråd om lämpliga nyckelutförandeindikatorer för att mäta framgången för den gröna given, på både industri- och företagsnivå. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Det är värt att överväga huruvida EU:s rättsliga ram bör bidra till att fastställa en minimistandard för obligatorisk information till, samråd med och deltagande av arbetstagare via lämpliga kanaler för workers’ voice (17), till exempel i företagsstyrelser, för att säkerställa att arbetstagarna i ett tidigt skede informeras och rådfrågas och att de kan förutse förändringar. Även om det finns positiva resultat på detta område måste genomförandet och efterlevnaden förbättras. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Samtidigt måste jämställdheten i företagens styrelserum och på ledande befattningar ökas. Kringgående eller minskning av arbetstagarnas deltagande på styrelsenivå, juridiska företagskonstruktioner och konstgjorda konstruktioner såsom brevlådeföretag, som skapats i syfte att undvika deltagande från arbetstagarna, måste förhindras. För arbetstagarnas deltagande på styrelsenivå, såsom föreskrivs i den nationella lagstiftningen i minst tolv medlemsstater, och som vanligtvis betraktas som medbestämmande, innebär detta en strategi som aktivt utvecklar och främjar en obligatorisk miniminivå av deltaganderätt på grundval av gemensamma europeiska minimistandarder för representation. Ett exempel är direktivet om europeiska företagsråd, som borde överensstämma bättre med den rådande situationen och de framtida behoven av transnationell omstrukturering genom att ge de europeiska företagsråden de resurser och befogenheter som krävs och fastställa sanktioner för företag som inte följer reglerna. Samråd på sektorsnivå bör också ha en mer aktiv roll. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Ett socialt Europa måste styras av gemensamma regler som säkerställer att företag och deras ägare följer ”god bolagsstyrning”. Detta utgör ett viktigt inslag i en effektiv social dialog (18). I detta avseende kommer en bindande EU-rättslig ram för tillbörlig aktsamhet och ansvarsfullt företagande med inslag av arbetstagarmedverkan att spela en viktig roll. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ”Integrering av deltagande” bör bli ett övergripande strukturellt inslag i all lagstiftning och alla initiativ från EU som påverkar arbets- och levnadsvillkoren, för att främja social trygghet och tillväxt. |
| --- | --- |

3.11

Bryssel den 9 juni 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EESK:s förslag till återhämtning och återuppbyggnad efter covid-19: mot en ny samhällsmodell.

1

(2)  EUT C 47, 11.2.2020, s. 30.

2

(3)  EUT C 10, 11.1.2021, s. 14.

3

(4)  Intressebevakning för anställda på verkstadsgolv och på företagsnivå från företagsråd och arbetstagarrepresentanter i företagsstyrelser samverkar alltid på olika sätt som funktionella motsvarigheter med system för social dialog och kollektivförhandlingar i särskilda nationella sammanhang. På EU-nivå finns det en definition av information och samråd inom ramen för direktivet om europeiska företagsråd. Vad gäller deltagande i företagsstyrelser hänvisar EU:s lagstiftning om Europabolag (SE) endast till befintliga nationella bestämmelser. Därför använder vi workers’ voice som ett övergripande, generiskt begrepp för att underlätta den allmänna förståelsen av syftet med detta yttrande.

4

workers’ voice

(5)  https://ec.europa.eu/info/files/european-pillar-social-rights-action-plan_sv.

5

(6)  Kommissionen håller på att utarbeta ett initiativ om grönt konsumentinflytande som också kommer att omfatta vissa sociala aspekter. Dessutom kommer det att finnas ett initiativ för hållbara produkter som kommer att kräva att information tillhandahålls om hållbarhetskriterier för vissa produktkategorier och även kommer att omfatta sociala aspekter.

6

(7)  Dessa aspekter kommer att omfattas av kommissionens kommande lagstiftningsförslag om hållbar bolagsstyrning och särskilt av den del som rör styrelseledamöternas uppgifter. Enligt kommissionen måste fackföreningar och intressenter involveras i den begreppsmässiga diskussionen på ett tidigt stadium.

7

(8)  Kommissionen arbetar redan tillsammans med företag när det gäller redovisning av naturkapital. Eftersom det finns olika metoder syftar det pågående arbetet till att rationalisera dessa och utveckla gemensamma standarder för detta ändamål. Fackföreningar och intressenter bör involveras vid utvecklingen av sådana standarder.

8

(9)  COM(2018) 97 final.

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13).

10

(11)  EUT C 228, 5.7.2019, s. 24.

11

(12)  EUT C 161, 6.6.2013, s. 35.

12

(13)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 136.

13

(14)  Exempelvis skulle övervägandena från Value Balancing Alliance kunna vara till hjälp när det gäller att ge investeringar i kvalificerad personal större vikt i balansräkningen. I denna allians arbetar styrelserna från flera stora tyska företag för närvarande tillsammans. https://www.value-balancing.com/.

14

Value Balancing Alliance

(15)  EUT C 106, 31.3.2020, s. 1.

15

(16)  EUT C 56, 16.2.2021, s. 10.

16

(17)  EUT C 10, 11.1.2021, s. 14.

17

(18)  EUT C 10, 11.1.2021, s. 14.

18

---

III Förberedande akter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 561:a plenarsession – JDE62 – Interactio, 9.6.2021–10.6.2021

| 24.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 341/29 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 341/29

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om inrättande av gemensamma företag inom ramen för Horisont Europa

(COM(2021) 87 final – 2021/0048 (NLE))

(2021/C 341/04)

| Huvudföredragande: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |

Huvudföredragande:

Anastasis YIAPANIS

| Remiss | Europeiska unionens råd, 6.5.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 187 och 188 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Presidiets beslut | 23.3.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 9.6.2021 |
| Plenarsession nr | 561 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 160/0/3 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 6.5.2021

Rättslig grund

Artiklarna 187 och 188 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Presidiets beslut

23.3.2021

Antagande vid plenarsessionen

9.6.2021

Plenarsession nr

561

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

160/0/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) anser att slutresultaten av de gemensamma företagens verksamhet är av yttersta vikt för den europeiska ekonomins framtid. Tiden är nu mogen att mobilisera alla tänkbara resurser och omvandla vår ekonomi, genom att stärka banbrytande teknik och hållbara ekonomiska modeller. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Samverkan och samarbetet med andra europeiska partnerskap bör inriktas på strategiska och effektstyrda resultat. Synergier mellan unionens olika finansieringsprogram och politikområden, liksom synergier med EU-medel och nationella medel som tillhandahålls på medlemsstatsnivå, är avgörande för att garantera att forsknings- och innovationsprojekt får största möjliga genomslag. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Det är inte särskilt klart om och hur de europeiska partnerskapen ska vara öppna för så många intressenter som möjligt. EESK anser att principerna om öppet deltagande och transparens bör vara vägledande för verksamheten i alla gemensamma företag. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Deltagande av arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer är av yttersta vikt för de gemensamma företagens framgång, både som tillhandahållare av sakkunskap och som kommunikationskanaler. EESK efterlyser en permanent dialog med det civila samhället inom de gemensamma företagens befintliga rådgivande grupper, och berörda arbetsmarknadsparter och organisationer i det civila samhället bör inkluderas i de gemensamma företagens intressentgrupper. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Regler som skiljer sig åt mellan de olika gemensamma företagen skapar bristande tydlighet, och EESK efterlyser en så enhetlig strategi som möjligt, samtidigt som varje enskilt gemensamt företags särdrag respekteras. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kommittén är bekymrad över det begränsade antal organisationer som efterfrågas som privata grundare för flera företag. Vi efterlyser också öppenhet och transparens i urvalet av associerade medlemmar. De gemensamma företagen bör sträva efter att så många medlemsstater som möjligt ska ansluta sig. Fördelen med att bli medlem är mycket begränsad med tanke på principen om öppna ansökningsomgångar för finansiering. Antalet privata platser i styrelsen bör därför ökas, t.ex. i det gemensamma företaget för ren luftfart. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Artikel 26.4 b bör ändras till ”Medlemmarnas och bidragande partners ekonomiska bidrag till det gemensamma företagets driftskostnader.” De bidragande partnernas roll är oklar när det gäller deltagandet i verksamheten, delaktigheten i styrningen, fördelen med att ge ekonomiska bidrag osv. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Man måste i så stor utsträckning som möjligt säkerställa EU-finansieringens hävstångseffekt och främja privata bidrag som återspeglar bidragsgivarnas kapacitet. Kommittén uppskattar förslaget om att de årliga kostnaderna för små och medelstora företag ska vara betydligt lägre och ställer sig positiv till att en del av de gemensamma företagens budget anslås till små och medelstora företags verksamhet. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK efterlyser en noggrann förklaring av förfarandet för att utarbeta arbetsprogrammet för varje gemensamt företag, och anser att den bör ingå i del I i förordningen. Alla intressenter i EU bör ges fullständig tillgång till de slutliga forskningsresultaten. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK uppskattar varmt förslaget om att avskaffa skyldigheten för partner att rapportera om icke stödberättigande kostnader och avsikten att undvika dubbel revision. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EU:s eget intresse måste eftersträvas och det europeiska forskningsområdet och Europas innovationskapacitet stärkas. EESK framhåller tydligt att resultaten av de gemensamma företagens forskning bör utnyttjas industriellt i EU med hjälp av europeisk teknik. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Europeisk innovation och europeiska patent bör vara väl skyddade mot fientliga avsikter och ekonomiskt spionage. Att genomföra det europeiska enhetliga patentet är ett måste, och immateriella rättigheter och patent är en nyckelfråga, men de nämns inte i kommissionens lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK välkomnar övervakningsskyldigheterna beträffande små och medelstora företags deltagande, den geografiska sammansättningen och medfinansieringssatsen. Det bör också införas kvalitativa indikatorer, såsom typen av innovationer som tagits fram, fördelarna för det civila samhället och antalet nya arbetstillfällen som skapats. |
| --- | --- |

1.13

2.   Inledning

| 2.1 | Den europeiska återhämtningsstrategin är mycket tydlig, med fokus på den dubbla – gröna och digitala – omställningen och på hantering av strategiska beroenden. I detta avseende har de gemensamma företagen en mycket viktig roll att spela när det gäller att sammanföra europeisk expertis från olika ekonomiska sektorer, främja konkurrenskraften, förbättra kompetensen och stärka den industriella basen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kommissionen föreslår att nio gemensamma företag bildas inom ramen för Horisont Europas andra pelare, ”globala utmaningar och europeisk industriell konkurrenskraft”: ett cirkulärt, biobaserat Europa, ren luftfart, förnybar vätgas, Europas järnvägar, global hälsa EDCTP3, initiativet för innovativ hälsa, viktig digital teknik, Sesar 3 samt smarta nät och tjänster. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Agendorna för alla gemensamma företag bör bygga på den europeiska gröna given (1), EU:s digitala strategi (2) och FN:s mål för hållbar utveckling (3) samt omsätta målen i ”Uppdatering av 2020 års nya industristrategi: en starkare inre marknad för Europas återhämtning” (4). De bör omfatta arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer i EU, små och medelstora företag, offentliga myndigheter och andra berörda intressenter. Det har inte varit fallet hittills. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Huvudsyftet med de gemensamma företagen är att stimulera forskning och innovation i hela unionen och samtidigt påskynda de ekonomiska, sociala, digitala och ekologiska omställningarna. Det står mycket klart att de gemensamma företagen har kapacitet att utveckla starka offentlig-privata partnerskap som kan stärka EU:s ledarskap, främja konkurrenskraft och tillväxt samt samla kunskap, expertis och vetenskaplig excellens från hela unionen och tredjeländer. Det är oerhört viktigt att kunskapen delas mellan olika territorier och mellan medborgare och företag. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Forskning och innovation är också ytterst viktiga för Europas hållbara återhämtning efter pandemin, för att säkerställa ekonomins konkurrenskraft, nya arbetstillfällen och hållbar tillväxt samt bidra till dess oberoende. Bara genom att investera stort i forskning och innovation kommer EU att kunna hävda sig på den globala arenan. Tiden är nu mogen att mobilisera alla tänkbara resurser och omvandla vår ekonomi, genom att stärka banbrytande teknik och hållbara ekonomiska modeller. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | När det gäller investeringar i forskning och innovation släpar EU efter i förhållande till andra delar av världen, särskilt USA och Asien. Detsamma gäller kapacitet och den hastighet med vilken FoU-resultat omsätts i innovativa produkter och tjänster. Detta är inte acceptabelt på lång sikt och Europa kan bara bli världsledande om man drar nytta av den dynamik som skapats av Horisont 2020. EESK har redan varnat för att ”[t]eknik som utvecklats i Europa [...] alltför ofta [kommersialiseras] på annat håll. EU har inte kunnat skapa några teknikjättar. Alltför få nya ledande innovativa företag utvecklas till stora FoU-intensiva företag” (5). |
| --- | --- |

2.6

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | De gemensamma företagen mobiliserar europeiska, nationella och privata medel i syfte att sammanföra de viktigaste intressenterna från den europeiska forskningsscenen, inklusive associerade länder. EESK anser att slutresultaten av deras verksamhet är av yttersta vikt för den europeiska ekonomins framtid. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Fullständig transparens och ambitiös målstyrd verksamhet bör karakterisera verksamheten i varje gemensamt företag. Samverkan och samarbetet med andra europeiska partnerskap, särskilt med de andra cirka 120 partnerskapsinitiativen inom Horisont 2020, bör inriktas på strategiska och effektstyrda resultat. Slutligen är ”[s]ynergier mellan unionens olika finansieringsprogram och politikområden, särskilt strukturfonderna genom sinsemellan förenliga bestämmelser, [...] avgörande för att garantera att forsknings- och innovationsprojekt får största möjliga genomslag” (6). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK uppskattar kommissionens avsikt att öppna upp de europeiska partnerskapen för så många intressenter som möjligt, men det inte särskilt klart om och hur detta faktiskt ska ske. De privata grundande medlemmarna är ganska begränsade, medan de associerade medlemmarna ska väljas ut av en begränsad styrelse. Det är inte heller klart hur de bidragande partnerna ska uppmuntras att ansluta sig till de gemensamma företagen. Slutligen anser EESK att principerna om öppet deltagande och transparens bör vara vägledande för verksamheten i alla gemensamma företag. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK påpekar att del II i förordningen innehåller ibland olika tillvägagångssätt och organisationsregler för de gemensamma företagen. Man måste i så stor utsträckning som möjligt säkerställa EU-finansieringens hävstångseffekt och främja privata bidrag som återspeglar bidragsgivarnas kapacitet. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | När det gäller en geografiskt balanserad representation är det bara för det gemensamma företaget för Europas järnvägar som en sådan organisationsregel införs. Vidare nämns, trots att samarbete mellan de gemensamma företagen är ytterst viktigt, detta bara i förhållande till de gemensamma företagen för ren luftfart och Sesar. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK konstaterar också att när det gäller de gemensamma företagen för förnybar vätgas, EDCTP3, smarta nät och tjänster och viktig digital teknik nämns inte urvalet av associerade medlemmar. Vidare måste de i vissa fall godkännas av kommissionen, medan de i andra fall helt enkelt väljs ut av styrelsen. EESK anser att enhetliga regler skulle skapa större klarhet. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kommittén är bekymrad över det begränsade antal organisationer som efterfrågas som privata grundare för flera företag. Det är ytterst viktigt att tillgången på och till de gemensamma företagen är så bred som möjligt. EESK efterlyser en grundlig analys inriktad på att utvidga de föreslagna grundande medlemmarna för alla gemensamma företag samt på öppenhet och transparens i urvalet av associerade medlemmar. För att säkerställa samstämmighet med nationell och regional politik bör de gemensamma företagen dessutom sträva efter att så många medlemsstater som möjligt ska ansluta sig. Fördelen med att bli medlem är mycket begränsad med tanke på principen om öppna ansökningsomgångar för finansiering. EESK anser därför att antalet privata platser i styrelsen bör ökas, t.ex. i det gemensamma företaget för ren luftfart. |
| --- | --- |

3.7

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Medlemsstaterna har olika strukturella innovationsekosystem, medan framgångsrik forskning och innovation inte blomstrar på samma sätt. EESK efterlyser investeringar och deltagande av alla medlemsstater, särskilt de som har kommit mindre långt. De gemensamma företagens verksamhet måste synkroniseras med EU:s övriga forsknings- och innovationsprogram, inbegripet faciliteten för återhämtning och resiliens (7). Medlemsstaterna bör rekommenderas att bygga upp strukturerade länkar mellan sina nationella återhämtningsplaner och de gemensamma företagens strategiska forsknings- och innovationsagendor samt skapa synergier, även med finansieringsprogram på nationell nivå. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK uppskattar budgetbidraget från EU:s budget på nästan 10 miljarder euro. Kommittén anser att bidraget skulle kunna ökas inom vissa viktiga sektorer för att mobilisera betydande ytterligare resurser från den privata sektorn och medlemsstaternas budgetar. Överenskommelsen inom den fleråriga budgetramen från december 2020 om att anslå 5 miljarder euro från Next Generation EU till Horisont Europa bör komplettera finansieringen av de gemensamma företagen inom de sektorer som drabbats hårdast av covid-19-pandemin och de som är inriktade på strategiska beroenden. Artikel 26.4 b bör dock ändras till ”Medlemmarnas och bidragande partners ekonomiska bidrag till det gemensamma företagets driftskostnader.” |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK efterlyser större tydlighet och transparens samt en kostnads-nyttoanalys på förhand när det gäller förslaget om att inrätta ett gemensamt back office för alla gemensamma företag i syfte att bedöma om det kommer att ge ett verkligt mervärde och effektivitetsvinster. EESK förväntar sig också att förvaltningen av detta back office kommer att vara helt transparent för medborgare och företag och att den bästa tillgängliga tekniken kommer att användas, såsom blockkedjeteknik och stordataanalys. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Deltagande av arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer är av yttersta vikt för de gemensamma företagens framgång. De bör göras fullständigt delaktiga både som tillhandahållare av sakkunskap och som kommunikationskanaler, så att framsteg och slutresultat når ut till hela det europeiska näringslivet, tillsammans med arbetstagare, konsumenter och medborgare. EESK efterlyser en permanent dialog med det civila samhället inom de gemensamma företagens befintliga rådgivande grupper, och berörda arbetsmarknadsparter och organisationer i det civila samhället bör inkluderas i intressentgrupperna. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESK anser att det bör finnas flera skillnader i de gemensamma företagens organisation, eftersom de täcker olika sektorer med särskilda kännetecken. Principerna om öppet deltagande för alla berörda intressenter och tillgång för små och medelstora företag bör dock tydligt anges för alla gemensamma företag. Detta är inte fallet för närvarade. EESK har nämnt att ”[t]rots tidigare ansträngningar inom ramprogrammen bör man göra mer för att små och medelstora företag ska delta i aktiviteter som baseras på FoI, och Horisont Europa skulle vara den bästa möjligheten att ’få dem med på tåget’” (8). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Små och medelstora företag har gemensamma problem och behöver stöd för att expandera och nå internationella marknader. EESK uppskattar att de årliga administrativa kostnaderna för små och medelstora företag bör vara betydligt lägre än för stora företag. Det är dock inte klart varför företrädare för små och medelstora företag ingår i vissa styrelser (t.ex. de gemensamma företagen för ett cirkulärt, biobaserat Europa och för ren luftfart) men inte i andra. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESK anser att en del av de gemensamma företagens budget bör avsättas för små och medelstora företags verksamhet. En sådan budget bör göras tillgänglig så snart som möjligt efter inrättandet av de gemensamma företagen och bör vara tydligt tillgänglig på respektive gemensamma företags officiella webbplats. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Kommissionen måste se till att de tillgängliga medlen är öppna för alla villiga deltagare, som besvarar ansökningsomgångarna i alla gemensamma företag, och att godtagandet av projekt är transparent och rättvist. EESK varnar för möjligheten att vissa organisationer som stöds av de gemensamma företagens grundande medlemmar kan få någon form av facilitet för förmånstillträde. Detta skulle innebära att programmet omvandlades till ett stort subventionsbidragssystem, vilket EESK anser vara helt oacceptabelt. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESK efterlyser en noggrann förklaring av förfarandet för att utarbeta arbetsprogrammet för varje gemensamt företag, och anser att den bör ingå i del I i förordningen. Det är uppenbart att man bör undvika en situation där de gemensamma företagen finansierar forskningsprogram som företagen ändå skulle ha genomfört. Slutligen anser EESK att de slutliga forskningsresultaten bör göras tillgängliga för alla intressenter i EU. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | När det gäller förenkling uppskattar EESK varmt förslaget om att avskaffa skyldigheten för partner att rapportera om icke stödberättigande kostnader och avsikten att undvika dubbel revision. Kommittén välkomnar också att kostnaderna för kompletterande verksamhet inte behöver granskas av det gemensamma företaget eller av någon annan EU-myndighet. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Att samla så många internationella intressenter som möjligt är viktigt för de gemensamma företagens framgång. EU:s eget intresse måste dock eftersträvas och det europeiska forskningsområdet och Europas innovationskapacitet stärkas. EESK framhåller tydligt att resultaten av de gemensamma företagens forskning bör utnyttjas industriellt i EU med hjälp av europeisk teknik. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EESK har redan nämnt att ”EU [...] inte [kan] behålla sin ledande roll inom innovation utan en smart politik för immateriella rättigheter. Vi måste se till att europeisk innovation och europeiska patent är väl skyddade mot fientliga avsikter och ekonomiskt spionage. Att genomföra det europeiska enhetliga patentet är därför ett måste!” (9) Till exempel kom under 2019 65 % av de globala patentansökningarna från Asien. Europa ligger på 11,3 % (10). Immateriella rättigheter och patent är en nyckelfråga, men nämns tyvärr inte i kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | EESK uppskattar artikel 171 om övervakning och utvärdering av de gemensamma företagens verksamhet. Vi välkomnar i synnerhet övervakningsskyldigheterna beträffande små och medelstora företags deltagande, den geografiska sammansättningen och medfinansieringssatsen. EESK föreslår dock att ordet ”periodisk” ska ersättas med ”varje år” eller ”vartannat år” för att undanröja oklarhet. Av samma skäl bör kommissionen klargöra vilken avdelning som ansvarar för övervakningen. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | EESK:s vidhåller sin åsikt att ”[h]ur pass ’smart’ ett socioekonomiskt system är [...] inte [kan] mätas enbart utifrån kvantitativa indikatorer, t.ex. utgifter för forskning och innovation, utan man bör också utnyttja kvalitativa indikatorer som t.ex. vilken typ av innovationer som tagits fram, fördelarna för det civila samhället och antalet nya arbetstillfällen som skapats” (11). |
| --- | --- |

4.14

Bryssel den 9 juni 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  COM(2019) 640 final.

1

(2)  COM(2020) 67 final.

2

(3)  FN:s mål för hållbar utveckling.

3

(4)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sv/ip_21_1884

4

(5)  EUT C 364, 28.10.2020, s. 108.

5

(6)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 33.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

7

(8)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 33.

8

(9)  EUT C 364, 28.10.2020, s. 108.

9

(10)  World Intellectual Property Indicators 2020.

10

(11)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 73.

11

---

| 24.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 341/34 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 341/34

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om unionens deltagande i det europeiska partnerskap för metrologi som har inletts av flera medlemsstater

[COM(2021) 89 final – 2021/0049 COD]

(2021/C 341/05)

| Föredragande: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Föredragande:

Philip VON BROCKDORFF

| Remiss | Europaparlamentet, 17.5.2021
  Rådet, 5.5.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 11.5.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 9.6.2021 |
| Plenarsession nr | 561 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 229/0/3 |

Remiss

Europaparlamentet, 17.5.2021

Rådet, 5.5.2021

Rättslig grund

Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

11.5.2021

Antagande vid plenarsessionen

9.6.2021

Plenarsession nr

561

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

229/0/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar kommissionens förslag om ett europeiskt partnerskap för metrologi eftersom det stöder forskning och innovation inom avancerad kommunikationsteknik såsom 5G, sakernas internet, smarta nät och smarta hem, nästa generations fordonsteknik och smart tillverkning, för att bara nämna några. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK betraktar förslaget som ett viktigt steg mot en europeisk ekonomi inriktad på att vara ledande inom industri, teknik och digitalisering. Avancerad metrologi kan spela en stödjande roll i några av Europas största utmaningar, från hälso- och sjukvård till klimatförändringar. Harmonisering och gränsöverskridande kompatibilitet inom metrologi är dock av central betydelse för allt detta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK anser att europeiska metrologinätverk genom sitt starka fokus på intressenter och deras behov kommer att bidra mer effektivt till forsknings- och innovationsagendan inom ramen för det europeiska partnerskapet för metrologi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kommittén välkomnar också finansieringen av gemensamma forskningsprojekt inom detta område, eftersom detta utan tvekan kommer att påskynda innovation med hjälp av metrologiska lösningar och metrologisk kapacitet och infrastruktur. Detta kommer sannolikt att öka möjligheterna för nya eller avsevärt förbättrade produkter och tjänster som produceras eller tillhandahålls av EU-företag. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK anser att det är viktigt att samarbeta med intressenter längs den metrologiska värdekedjan för att maximera spridningen av ny teknik och bidra till att hantera stora samhällsutmaningar. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kommittén anser även att ett stärkande av Europas konkurrensfördelar inom ny teknik och utveckling av nya produkter endast kan upprätthållas genom en alleuropeisk strategi för metrologi. Detta förslag stöder denna målsättning genom att motverka fragmentering när det gäller att identifiera metrologiska lösningar i EU. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK betonar metrologins betydelse som en integrerad del av den innovation som krävs för att stödja ekonomisk återhämtning i hela EU, samt åtagandet från metrologiska institut att stödja forskningssamverkan och innovation inom metrologi. Kommittén noterar också att avancerad metrologi bidrar till att minska energikonsumtionen och uppnå klimatmålen i linje med målen för Next Generation EU. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK erkänner den roll som förbättring och harmonisering av mätning och standarder skulle kunna spela för att den inre marknaden ska fungera effektivt, i synnerhet om EU-medborgarna har adekvat information om de produkter som finns tillgängliga på den inre marknaden. Med hjälp av avancerad metrologi kan man uppnå detta samt minska transaktionskostnader i samband med deltagande på den inre marknaden. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK anser att exakta mätstandarder måste vara tillgängliga och begripliga för alla berörda parter, i synnerhet små företag och konsumenter. Detta kommer att leda till betydande fördelar för EU:s ekonomi när den återhämtat sig från nedgången till följd av covid-19-pandemin, i synnerhet i takt med dess omställning till ett grönare och mer digitalt Europa, samtidigt som det stärker förtroendet längs hela leveranskedjan. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Slutligen framhåller EESK det uppenbara behovet av att informera EU-medborgarna om metrologins betydelse inom områden såsom hälso- och sjukvård, tillverkning, avancerad kommunikationsteknik och arbetstagarnas säkerhet på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

1.10

2.   Bakgrund

| 2.1 | Metrologi är det vetenskapliga studiet av mätning med avseende på branschstandarder och olika parameterenheter. Att mäta är viktigt för innovation eftersom det inte bara påverkar kvaliteten utan även olika tekniska parametrar. Inom t.ex. tillverkningsindustrin gör metrologi det möjligt för företag att uppfylla specifikationer för konsumentdesign, förväntade funktionsresultat och bestämmelser om och standarder för efterlevnad. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Mättekniken utvecklas ständigt, vilket tillsammans med snabba tekniska framsteg bidrar till efterfrågan på exakta och tillförlitliga metrologiska produkter. Som svar på detta offentliggjorde Europeiska kommissionen den 23 februari 2021 sitt förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om unionens deltagande i det europeiska partnerskap för metrologi som har inletts av flera medlemsstater. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Medlagstiftarna erkände metrologi som ett av de prioriterade områden som identifierats för eventuella institutionaliserade europeiska partnerskap på grundval av artikel 185 eller artikel 187 i EUF-fördraget inom ramen för förordningen om Horisont Europa. Det aktuella förslaget om ett europeiskt partnerskap för metrologi bygger på lärdomarna från Europeiska forskningsprogrammet för metrologi och det europeiska metrologiprogrammet för innovation och forskning (Empir). Det aktuella initiativet utgör dock ett nytt partnerskap för att möta nya utmaningar. Det är inte avsett som en ren fortsättning av tidigare program. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Partnerskapet för metrologi ska, genom parternas deltagande och åtagande i utformningen och genomförandet av ett program för forskning och innovation, som allmänna mål eftersträva






  a) | att utveckla ett hållbart, samordnat metrologiskt system på europeisk nivå, |
| --- | --- | --- |

2.4

a)

att utveckla ett hållbart, samordnat metrologiskt system på europeisk nivå,

| b) | att säkerställa att innovatörer i sina ekosystem tar till sig de senaste metrologiska möjligheterna, |
| --- | --- |

b)

att säkerställa att innovatörer i sina ekosystem tar till sig de senaste metrologiska möjligheterna,

| c) | att öka metrologins inverkan på samhällsutmaningar i samband med genomförandet av politiska åtgärder, standarder och föreskrifter för att göra dem ändamålsenliga. |
| --- | --- |

c)

att öka metrologins inverkan på samhällsutmaningar i samband med genomförandet av politiska åtgärder, standarder och föreskrifter för att göra dem ändamålsenliga.

| 2.5 | Vid genomförandet av de allmänna mål som anges ovan ska partnerskapet för metrologi som särskilda mål eftersträva






  a) | att senast 2030 ha utvecklat ny forskningskapacitet som byggts upp inom ramen för nya europeiska metrologiska nätverk och som i fråga om kalibrerings- och mätningskapacitet åtminstone motsvarar de ledande metrologiska instituten utanför de deltagande staterna, |
| --- | --- | --- |

2.5

a)

att senast 2030 ha utvecklat ny forskningskapacitet som byggts upp inom ramen för nya europeiska metrologiska nätverk och som i fråga om kalibrerings- och mätningskapacitet åtminstone motsvarar de ledande metrologiska instituten utanför de deltagande staterna,

| b) | att senast 2030 understödja försäljning av nya innovativa produkter och tjänster genom användning och införande av den nya metrologiska kapaciteten inom viktig ny teknik, |
| --- | --- |

b)

att senast 2030 understödja försäljning av nya innovativa produkter och tjänster genom användning och införande av den nya metrologiska kapaciteten inom viktig ny teknik,

| c) | att senast 2030 fullt ut och effektivt bidra till utformningen och genomförandet av särskilda standarder och föreskrifter som ligger till grund för den offentliga politiken för att hantera samhällsutmaningar. |
| --- | --- |

c)

att senast 2030 fullt ut och effektivt bidra till utformningen och genomförandet av särskilda standarder och föreskrifter som ligger till grund för den offentliga politiken för att hantera samhällsutmaningar.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Världen står inför en ekonomisk kris till följd av covid-19-pandemin. Liksom för andra marknader har detta också lett till en minskad tillväxttakt för marknaden för industriell metrologi, i synnerhet under 2020 och 2021. Detta beror på att organisationernas verksamhet i de flesta vertikala segment som styr efterfrågan för närvarande ligger eller har legat nere i flera länder, vilket inverkar negativt på den industriella metrologimarknaden. Covid-19-pandemin har också påverkat verksamheter i stor omfattning, och tillverkningsindustrin står inför utmaningen att bedöma effekterna. Tidigare och nuvarande nedstängningar som lett till stängning av produktionsanläggningar har utsatt industrisektorn för stora påfrestningar. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Under de senaste åren före den globala pandemin hade marknaden haft en betydande tillväxt, främst på grund av den stigande efterfrågan på stordataanalys och en ökad efterfrågan på bilar i tillväxtekonomier. I framtiden förväntas dock den globala marknaden för industriell metrologi växa från 9,8 miljarder US-dollar 2021 till 13,2 miljarder US-dollar 2026. Anledningen är en ökad användning av molntjänster för integration av metrologiska data och den stigande efterfrågan på metrologi inom industrin. Den senare kommer att medföra en betydande förstärkning av marknaden för industriell metrologi under de kommande åren, där hårdvarusegmentet förväntas dominera den industriella metrologimarknaden. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Europa som global aktör står inför en ökad global konkurrens inom metrologi i fråga om storleken på och inriktningen för investeringar, och även när det gäller långsiktiga finansiella åtaganden för att uppnå metrologiska mål. Under det senaste årtiondet ökade Förenta staterna, Kina och Indien sina investeringar i metrologi med 60 %, 50 % respektive 52 %. Investeringarna i europeiska institut låg däremot kvar på en relativt oförändrad nivå och anpassades inte till nya och allt viktigare forskningsområden. Den uppenbart otillräckliga investeringsnivån i Europa har, tillsammans med den fragmenterade metrologiska kapaciteten, lett till att insatserna har spridits ut alltför mycket, utan någon strategisk inriktning och därmed utan någon möjlighet att dra nytta av potentiella stordriftsfördelar och strategisk komplementaritet. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Under de senaste åren har investeringarna utanför EU på detta område överstigit investeringarna inom EU. I Förenta staterna har exempelvis National Institute of Standards and Technology, som är landets nationella metrologiska institut, en i jämförelse enorm årlig budget för sitt forskningsprogram för grundläggande mätning och kvantvetenskap. Detsamma gäller för National Institute of Metrology i Kina, med dess riktade forskningsprogram för metrologi. Som jämförelse ska det tyska nationella metrologiinstitutet Physikalisch-Technische Bundesanstalt (PTB), som är det största i Europa, med sin budget täcka både forskning och metrologitjänster för industrin och samhället. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EU:s globala konkurrenter gör dessa strategiska investeringar på grund av det växande behovet av metrologiska lösningar som är inriktade på ny teknik och ny produktutveckling. I Asien och Stillahavsområdet är exempelvis den snabbt ökande industrialiseringen och den snabba teknikutvecklingen en drivkraft för efterfrågan på marknaden. Den ökade efterfrågan på högkvalitativa produkter inom tillverknings- och automationssektorn i länder som Kina, Indien och andra tillväxtekonomier driver i praktiken expansionen av metrologimarknaden i denna del av världen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Av allt att döma växer marknaden för metrologi på grund av en ökad efterfrågan på noggrannhets- och precisionsmätningar i flera branscher, vilket leder till ökad konkurrens mellan nyckelaktörerna på den globala metrologimarknaden, såsom Carl Zeiss (Tyskland), Hexagon AB (Sverige), Mitutoyo Corp. (Förenta staterna), Renishaw (Förenade kungariket), Nikon Metrology (Belgien), Metrology software products Ltd (Förenade kungariket), 3D Digital Corporation (Förenta staterna), Perception Inc. (Förenta staterna), Faro Technologies (Förenta staterna) med flera. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Marknaden för metrologi kan delas upp i olika segment efter typ, produkter och slutanvändare. Baserat på typ delas metrologimarknaden in i segmenten industriell metrologi, vetenskaplig metrologi och legal metrologi. Baserat på produkter delas marknaden in i segmenten koordinatmätmaskiner och utrustning för optisk digitalisering, 3D-skannrar, laserspårare och övriga produkter. Baserat på slutanvändare delas marknaden in i bl.a. segmenten rymdfart, fordon, hemelektronik, industri, energi och el med flera. Baserat på region delas den globala metrologimarknaden upp i segmenten Nord- och Sydamerika, Europa, Asien och Stillahavsområdet samt övriga världen. Europa har potential att bli en dominerande aktör med en ökande andel av den globala metrologimarknaden, och detta kan uppnås genom ytterligare tekniska framsteg och investeringar i forskning. |
| --- | --- |

3.7

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Tillförlitlig mätning är avgörande för innovation i ekonomier och samhällen: metrologin, vetenskapen om mätning, är av avgörande betydelse för vetenskaplig forskning, handel och industri. Nya samhällsutmaningar och ny teknik innebär ett ökat behov av noggrannhet, precision och nya mätningsmöjligheter. Avancerad kommunikationsteknik såsom 5G, sakernas internet, smarta nät och smarta hem, nästa generations fordonsteknik och smart tillverkning är alla beroende av framsteg inom metrologin. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar därför kommissionens förslag om ett europeiskt partnerskap för metrologi. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK betraktar förslaget som en byggsten i en europeisk ekonomi inriktad på att vara ledande inom industri, teknik och digitalisering. Kommittén är även medveten om den viktiga roll som den metrologiska infrastrukturen kan spela för innovation och hanteringen av några av EU:s största utmaningar, från hälso- och sjukvård till klimatförändringar. Även om enskilda medlemsstater och enskilda system kan ha sina egna särdrag är harmonisering och gränsöverskridande kompatibilitet inom metrologi ett viktigt mål som EESK stöder fullt ut. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Inrättandet av hållbara europeiska metrologinätverk inom mycket konkurrensutsatta och framväxande områden, som kan konkurrera med de främsta globala aktörerna, är avgörande för de europeiska ekonomiernas framtid och skulle också kunna bidra till den ekonomiska återhämtningen efter covid-19-pandemin och dess effekter. EESK anser att europeiska metrologinätverk genom sitt starka fokus på intressenter och deras behov kommer att bidra mer effektivt till forsknings- och innovationsagendan inom ramen för det europeiska partnerskapet för metrologi. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kommittén välkomnar också finansieringen av gemensamma forskningsprojekt, eftersom detta utan tvekan kommer att påskynda innovation med hjälp av metrologiska lösningar och metrologisk kapacitet och infrastruktur. Detta kommer sannolikt också att öka möjligheterna till nya eller avsevärt förbättrade produkter och tjänster som produceras i EU eller av EU-företag som är baserade i tredjeländer. Ekonomiskt stöd till gemensamma forskningsprojekt skulle även främja insatserna för att öka och samordna metrologins roll i utformningen och genomförandet av mer evidensbaserad offentlig politik. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESK anser också att samarbetet med intressenter längs den metrologiska värdekedjan för att maximera spridningen av ny teknik och bidra till att hantera stora samhällsutmaningar är mycket viktigt. Ett europeiskt partnerskap för metrologi skulle också stödja många olika delar av europeisk politik, handel och offentliga tjänster. Ytterligare möjligheter för offentlig-privata partnerskap skulle dessutom kunna bidra till att påskynda Europas globala ledning inom metrologisk forskning och stimulera nya innovativa produkter som svarar mot nya krav på precisionsprodukter. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Kommittén anser även att ett stärkande av Europas konkurrensfördelar inom ny teknik och utveckling av nya produkter endast kan upprätthållas genom en alleuropeisk strategi för metrologi. Detta förslag stöder det målet genom att undvika fragmentering när det gäller att identifiera metrologiska lösningar i Europa som skulle kunna placera EU främst bland globala aktörer när det gäller att tillhandahålla metrologiska tjänster för befintliga, komplexa mätningsutmaningar och ny teknik. Detta tillvägagångssätt stöder också små och medelstora företag som är beroende av metrologi inom både forskning och tjänster för att utveckla kvalitetsprodukter. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESK betonar metrologins betydelse som en integrerad del av den innovation som krävs för att stödja ekonomisk återhämtning, samt åtagandet från metrologiska institut i EU att stödja forskningssamverkan och innovation inom metrologi. Metrologin innebär i grunden en nära sammankoppling mellan vetenskap och ekonomisk verksamhet, eftersom mätning utgör en hörnsten för ekonomiska transaktioner, produktionsoptimering, konsumenters och företags förtroende och innovation. Avancerad metrologi gör det också möjligt för företag att optimera sin produktionsvolym, vilket leder till koldioxidneutralitet. Att minska energikonsumtionen inom industrin är därför förenligt med ett av huvudmålen i Next Generation EU:s facilitet för återhämtning och resiliens. Dessutom stöder pågående forskning och innovation inom metrologi både innovations- och klimatmål. Det är också relevant att framsteg inom metrologi underlättar för offentliga tjänster att tillämpa föreskrifter på ett mycket effektivare sätt än vad som är fallet i dag. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Kommittén identifierar också ytterligare ekonomiska fördelar till följd av forskning och innovation inom metrologi, nämligen begränsning av marknadsmisslyckanden, minskade transaktionskostnader och en ökad övergripande ekonomisk effektivitet. Förbättring och harmonisering av mätning och standarder skulle kunna spela en viktig roll för att den inre marknaden ska fungera effektivt. Den skulle fungera betydligt effektivare eller mer ändamålsenligt om EU-medborgarna har adekvat information om de produkter som finns tillgängliga på den inre marknaden. Asymmetrisk information mellan köpare och säljare är en av de vanligaste orsakerna till marknadsmisslyckanden, som uppstår när köparen inte med stor precision kan fastställa en produkts kvalitet. Genom mer avancerade mätmöjligheter och mätstandarder kan köparna bedöma produkternas kvalitet mot bakgrund av överenskomna standarder och därmed skilja mellan produkter av lägre och högre kvalitet. På så sätt elimineras den asymmetriska informationssituationen och korrigeras det marknadsmisslyckande som finns, vilket ökar den inre marknadens effektivitet. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Ett annat hinder för den inre marknaden är transaktionskostnader i samband med deltagande i ett ekonomiskt utbyte. Transaktionskostnader uppstår när informationen mellan konsumenter och producenter är asymmetrisk och ofullständig. Detta skulle kunna åtgärdas genom mer avancerad metrologi, då köparen ägnar mindre tid åt att söka efter varor om han eller hon är säker på kvaliteten hos den produkt som köps. Det är tydligt att behovet av standardiserad, transparent och sömlös mätning är avgörande för både kunder/konsumenter och företag. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Avancerad metrologi gynnar i själva verket producenterna vid utformningen av produkter i enlighet med en standard. Detta gör det möjligt för producenterna att ådra sig färre kostnader för att korrigera fel i syfte att uppfylla specifikationerna, vilket i sin tur underlättar certifiering och ökar konsumenternas förtroende för certifieringen av och prestandan hos en produkt. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Ytterligare en punkt som är värd att nämna är det fortsatta behovet av att mätstandarder och mätenheter inte bara är exakta och transparenta, utan också tillgängliga och begripliga för alla berörda parter, särskilt de små företag och konsumenter som utgör ryggraden i EU:s ekonomi. Detta kommer inte bara att bidra till att ta itu med de marknadsutmaningar som nämns ovan, utan också leda till betydande fördelar för EU:s ekonomi när den återhämtat sig från nedgången till följd av covid-19-pandemin, i synnerhet när det gäller omställningen till ett grönare och mer digitalt Europa, samtidigt som det stärker förtroendet längs hela leveranskedjan. Sådana överväganden om tillgänglighet måste därför genomsyra alla strategier som syftar till att främja investeringar i avancerad metrologi. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Avslutningsvis framhåller EESK det uppenbara behovet att informera EU-medborgarna om metrologins betydelse. Företag förlitar sig på metrologi för att ta fram exakta specifikationer för en slutprodukt av hög kvalitet, som i sin tur tillgodoser marknadens efterfrågan. Branscherna använder sig av avancerade mätningar för att öka produktionen, bland annat av vacciner, och undvika enorma förluster. Metrologi gör också produktionsanläggningar säkrare för arbetstagarna. Lika viktig är metrologins betydelse för att stödja ny teknik, till exempel kvantteknik. EU behöver därför utöka sin kapacitet att utveckla avancerade metrologisystem och bli mindre beroende av andra konkurrerande nationer. |
| --- | --- |

4.12

Bryssel den 9 juni 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

| 24.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 341/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 341/39

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/1628 vad gäller övergångsbestämmelser för vissa maskiner utrustade med motorer i effektintervallen mellan 56 kW och 130 kW och över 300 kW i syfte att hantera konsekvenserna av covid-19-krisen

[COM(2021) 254 final – 2021/0129 (COD)]

(2021/C 341/06)

| Föredragande: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Föredragande:

Christophe LEFÈVRE

| Remiss | Europaparlamentet, 20.5.2021
  Rådet, 25.5.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Ordförandens beslut | 20.5.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 9.6.2021 |
| Plenarsession nr | 561 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 206/1/11 |

Remiss

Europaparlamentet, 20.5.2021

Rådet, 25.5.2021

Rättslig grund

Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Ordförandens beslut

20.5.2021

Antagande vid plenarsessionen

9.6.2021

Plenarsession nr

561

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

206/1/11

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Mot bakgrund av covid-19-krisen, som har orsakat omfattande störningar i leveranskedjorna för dem som tillverkar mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg, har Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) granskat förslaget att förlänga vissa tidsfrister som fastställts i förordning (EU) 2016/1628 (1) och därefter i förordning (EU) 2020/1040 (2). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK välkomnar det nya förslaget till förordning som en lämplig och proportionerlig reaktion på de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-krisen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Det är således motiverat och välavvägt att förlänga tidsfristen för tillverkning av maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg utrustade med övergångsmotorer med sex månader och för utsläppande på marknaden med nio månader, i stället för de tolv månader både för tillverkning och för utsläppande på marknaden som gällde under 2020. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kommittén framhåller på nytt behovet av att bidra till att EU:s mål vad gäller luftkvalitet uppnås, men anser samtidigt att förslaget säkerställer en välfungerande marknad, liksom den ekonomiska balansen mellan de berörda parterna och en hög folkhälso- och miljöskyddsnivå. |
| --- | --- |

1.4

2.   Sammanfattning av kommissionens förslag

| 2.1 | I förordning (EU) 2016/1628 fastställs nya utsläppsgränser (”Steg V”) som syftar till att minska utsläppen av luftföroreningar från motorer i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg, samt en tidsfrist för denna övergång. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Covid-19-pandemin har orsakat omfattande störningar i leveranskedjorna, vilket har påverkat möjligheterna för dem som tillverkar mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg att hålla vissa tidsfrister enligt förordning (EU) 2016/1628. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Den ovannämnda förordningen ändrades därför genom förordning (EU) 2020/1040, enligt vilken vissa tidsfrister som tillverkarna inte längre kunde hålla utan att lida allvarlig ekonomiska skada på grund av oförutsedda störningar i leveranskedjan förlängdes. För maskiner med övergångsmotorer i effektintervallen mellan 56 kW och 130 kW, som man skulle ha upphört med att tillverka senast den 30 juni 2020 och inte längre skulle ha släppt ut på marknaden efter den 31 december 2020, fick tillverkarna ytterligare tolv månader på sig för tillverkning och utsläppande på marknaden. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | På grund av fortsatta störningar i leveranskedjan och tillverkningen med anledning av den andra och tredje vågen av covid-19 kommer tillverkarna inte att kunna hålla tillämpliga tidsfrister under 2021 för maskiner med övergångsmotorer i effektintervallen mellan 56 kW och 130 kW och över 300 kW utan att lida allvarlig ekonomisk skada. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Dessa tidsfrister måste följaktligen förlängas för att man ska undvika att övergångsmotorer (som redan har tillverkats i ett bestämt antal) inte längre kan monteras i maskiner i tid och därför måste skrotas. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Det föreligger fortfarande störningar i leverenskedjan och tillverkningen, men de kan inte jämföras med de förhållanden som rådde under våren 2020. Det är således motiverat att förlänga tidsfristen för tillverkning av maskiner utrustade med sådana motorer med sex månader och för utsläppande på marknaden med nio månader, i stället för de tolv månader både för tillverkning och för utsläppande på marknaden som gällde under 2020. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Slutligen kommer den förlängning som föreslås också att vara tillämplig på jordbruks- och skogsbruksfordon med övergångsmotorer, eftersom de omfattas av bestämmelserna om utsläpp av föroreningar från mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg. |
| --- | --- |

2.7

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Som så många gånger tidigare upprepar EESK sin övertygelse om att en minskning av skadliga utsläpp av kolmonoxid, kväveoxider, kolväten och partiklar från motorer i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg är ett nödvändigt steg mot att uppnå EU:s mål vad gäller luftkvalitet. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | I sitt yttrande om förordning (EU) 2016/1628 rekommenderade EESK att den nya förordningen skulle godkännas snabbt med hänsyn till den starka oron för folkhälsan vad gäller nanopartiklar från förbränningsprocesser och den höga skyddsnivå som kan uppnås om det föreslagna Steg V genomförs för motorer i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kommittén är samtidigt väl medveten om att covid-19-krisen har orsakat betydande störningar i leveranskedjan och tillverkningen, som fortfarande föreligger till följd av den andra och tredje vågen, och att tillverkarna därmed inte kommer att kunna hålla tillämpliga tidsfrister under 2021 utan att lida allvarlig ekonomisk skada. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kommittén är också fullt medveten om att krisen inte var förutsedd och inte kunde ha förutsetts, och om att de omständigheter som råder är synnerligen exceptionella. Kommittén konstaterar således att covid-19-pandemin utgör en stor utmaning för de allra flesta ekonomiska sektorer i Europa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK stöder därför en förlängning av tidsfristen för tillverkning av maskiner med denna typ av motorer med sex månader och för utsläppande på marknaden med nio månader, i stället för de tolv månader både för tillverkning och för utsläppande på marknaden som gällde under 2020. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kommittén anser att detta är en lämplig och proportionerlig åtgärd för att säkerställa en välfungerande inre marknad, ekonomisk balans mellan de berörda parterna och en hög folkhälso- och miljöskyddsnivå. |
| --- | --- |

3.6

Bryssel den 9 juni 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1628 av den 14 september 2016 om krav för utsläppsgränser vad gäller gas- och partikelformiga föroreningar samt typgodkännande av förbränningsmotorer för mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg, om ändring av förordningarna (EU) nr 1024/2012 och (EU) nr 167/2013 samt om ändring och upphävande av direktiv 97/68/EG (EUT L 252, 16.9.2016, s. 53).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1040 av den 15 juli 2020 om ändring av förordning (EU) 2016/1628 vad gäller dess övergångsbestämmelser i syfte att hantera konsekvenserna av covid-19-krisen (EUT L 231, 17.7.2020, s. 1).

2

---

| 24.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 341/41 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 341/41

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Det europeiska ekonomiska och finansiella systemet: främja öppenhet, styrka och motståndskraft

(COM(2021) 32 final)

(2021/C 341/07)

| Föredragande: | Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI |
| --- | --- |

Föredragande:

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

| Remiss | Europeiska kommissionen, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 25.5.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 9.6.2021 |
| Plenarsession nr | 561 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 158/1/2 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 24.2.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

25.5.2021

Antagande vid plenarsessionen

9.6.2021

Plenarsession nr

561

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

158/1/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar kommissionens meddelande ”Det europeiska ekonomiska och finansiella systemet: främja öppenhet, styrka och motståndskraft”. Förändringarna efter pandemin medför en betydande förskjutning av den globala ekonomiska maktbalansen. EU bör därför agera snabbt för att öka Europas ekonomiska motståndskraft. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kommittén delar kommissionens bedömning om behovet av att stärka eurons internationella roll som ett viktigt verktyg för att stärka Europas ställning globalt. EESK anser samtidigt att det är viktigt att fastställa ambitiösa ekonomiska mål för att stärka den gemensamma valutan, särskilt med tanke på förändringstakten i den globala ekonomin och EU:s nuvarande ställning när det gäller innovation, konkurrenskraft och en gynnsam regleringsmiljö. Kommittén efterlyser därför ett starkare fokus i meddelandet på orsakerna till eurons försvagade internationella roll, och fullbordandet av Ekonomiska och monetära unionen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kommittén noterar att man i meddelandet inte tar hänsyn till Kinas allt starkare ställning, och rekommenderar att meddelandet kompletteras i detta avseende. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Fullbordandet av bankunionen och kapitalmarknadsunionen, som bidrar till att kanalisera sparkapital till investeringar, är avgörande för att öka EU:s motståndskraft, i linje med EESK:s tidigare yttranden i denna fråga. (1) (2) Kommittén stöder alla åtgärder som föreslås av kommissionen (3) och föreslår att åtgärder införs för att bidra till att strukturförändringarna slutförs på både EU-nivå och nationell nivå, såsom en översyn av ramen för ekonomisk styrning för att göra den mer välståndsinriktad och investeringsvänlig. (4) |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kvaliteten på regelverket har stor betydelse för innovationsutvecklingen. Därför bör mer tonvikt läggas vid att se över bestämmelserna, med avseende på deras inverkan på de europeiska företagens konkurrenskraft. EESK anser dessutom att man i meddelandet inte erkänner universitetens och forskningsinstitutens roll när det gäller innovationsutveckling. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kommittén stöder till fullo förslaget om att skapa en digital euro och en fortsatt emission av gröna obligationer denominerade i euro som ett sätt att stärka eurons internationella roll och befästa EU:s dominerande ställning på klimatåtgärdsområdet. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK håller med om att utvecklingen av finansmarknadsinfrastrukturen kommer att motverka beroende av att kritiska tjänster (även när det gäller dataleverantörer) levereras från jurisdiktioner i tredjeländer och bidra till att öka EU:s motståndskraft. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Kommittén stöder kommissionens ansträngningar att utveckla verktyg för att motverka effekterna för EU:s ekonomiska aktörer av ett tredjelands olagliga extraterritoriella tillämpning av ensidiga åtgärder. Kommittén anser att sådana instrument kan bidra till EU:s ökade oberoende som global aktör. Kommissionen bör också överväga hur man ska hantera EU:s växande beroende av leverantörer av finansiella och icke-finansiella data som inte är hemmahörande i EU. |
| --- | --- |

1.8

2.   Bakgrund

| 2.1 | I detta yttrande behandlas kommissionens meddelande ”Det europeiska ekonomiska och finansiella systemet: främja öppenhet, styrka och motståndskraft” av den 19 januari 2021. Detta meddelande utgör en integrerad del av strategin för att stärka EU:s öppna strategiska oberoende (5). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Det centrala målet för EU:s öppna strategiska oberoende är att skydda och fördjupa den inre marknaden, som utgör basen för euron och EU:s öppenhet för handel och investeringar gentemot resten av världen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | I meddelandet anges hur EU kan stärka sitt öppna strategiska oberoende på de makroekonomiska och finansiella områdena. De viktigaste skälen till att genomföra den beskrivna strategin är






  — | att öka den europeiska ekonomins konkurrenskraft genom att stärka eurons internationella roll, |
| --- | --- | --- |

2.3

—

att öka den europeiska ekonomins konkurrenskraft genom att stärka eurons internationella roll,

| — | att öka den europeiska ekonomins motståndskraft mot verkliga och externa chocker orsakade av tredjeländer eller force majeure, |
| --- | --- |

—

att öka den europeiska ekonomins motståndskraft mot verkliga och externa chocker orsakade av tredjeländer eller force majeure,

| — | att generera nya investeringar genom att förbättra regelverket för företagen, vilket kommer att bidra till att mildra de ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19-pandemin och främja utvecklingen av den europeiska ekonomin. |
| --- | --- |

—

att generera nya investeringar genom att förbättra regelverket för företagen, vilket kommer att bidra till att mildra de ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19-pandemin och främja utvecklingen av den europeiska ekonomin.

| 2.4 | I linje med detta meddelande kommer kommissionen att arbeta för att främja eurons internationella roll, stärka EU:s finansmarknadsinfrastruktur, förbättra efterlevnaden av EU:s sanktioner och öka EU:s motståndskraft mot effekterna av olagliga ensidiga sanktioner från tredjeländer. |
| --- | --- |

2.4

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar offentliggörandet av detta meddelande, som innehåller lagstiftningsförslag och möjliggörande åtgärder som syftar till att öka eurons andel av handeln och motståndskraften hos EU:s finansiella system. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Euroområdet har funnits i mer än 20 år och växer, tar emot nya medlemsstater (om än i väntan på att nya länder ska ansluta sig) (6) och upprätthåller eurons internationella rykte. Samtidigt noterar kommittén att eurons andel av de utländska valutareserverna minskade från 23 % till 19 % under 2019 – till en nära nog historisk lägstanivå (7) – och att euroområdet enligt flera ansedda ekonomer, däribland Nobelpristagarna Joseph E. Stiglitz och Paul Krugman, fortfarande inte är ett optimalt valutaområde enligt den definition som gjorts av upphovsmannen bakom denna teori, Robert Mundell (8). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK vill också påpeka att den snabbt växande kinesiska ekonomins roll, som blir allt viktigare i den globala ekonomin, förtjänar en bredare diskussion i samband med stärkandet av EU:s ekonomiska motståndskraft. Den genomsnittliga årliga reala BNP-tillväxten under de senaste 30 åren har legat på omkring 10 %, jämfört med cirka 2 % i EU. Pandemin kommer sannolikt att leda till ytterligare skillnader i BNP-tillväxt: 4,4 % i EU ( -6,1 år 2020) och 8,4 % i Kina (2,3 % år 2020) (9). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | I takt med den kinesiska ekonomins tillväxt spelar också den kinesiska valutan en allt viktigare roll i internationell handel och clearing. I de officiella utländska valutareserverna (tredje kvartalet 2020) hade US-dollarn en andel på omkring 60,5 %, euron en andel på 20,5 % och den kinesiska renminbin en andel på 2,1 %. Renminbins andel ökar dock snabbt, medan eurons andel har minskat (10). Kina arbetar också intensivt med sin digitala valuta (den används redan på försök i flera städer (11)), och lämnar större delen av världen på efterkälken (12). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Mot bakgrund av ovanstående är kommittén oroad över att strategin inte innehåller någon handlingsplan som tar hänsyn till Kinas växande ekonomiska ställning, och rekommenderar att meddelandet kompletteras i detta avseende. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK stöder nyckelåtgärden om att fullborda bankunionen (13) och komma längre på vägen med kapitalmarknadsunionen (14) som ett sätt att understödja EU:s motståndskraft och fördjupa den ekonomiska och monetära unionen. Kommittén noterar dock att ”[f]ullbordandet av EMU [...] framför allt [kräver] ett starkt politiskt engagemang, effektiv styrning och ett bättre utnyttjande av tillgängliga medel” (15). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kommittén konstaterar att en fortsättning av strukturförändringarna i syfte att säkerställa en närmare och sammanhängande monetär union kräver politiskt engagemang, och föreslår samtidigt att meddelandet kompletteras med en rad åtgärder som kan ge konkreta resultat:






  — | EU:s ram för ekonomisk styrning bör ses över för att göra den mer välståndsinriktad och investeringsvänlig (särskilt när det gäller statsskuld och budgetunderskott) (16). |
| --- | --- | --- |

3.7

—

EU:s ram för ekonomisk styrning bör ses över för att göra den mer välståndsinriktad och investeringsvänlig (särskilt när det gäller statsskuld och budgetunderskott) (16).

| — | Man bör stärka medlemsstaternas skyldighet att samordna sin nationella politik inom ramen för den europeiska planeringsterminen och öka samstämmigheten mellan penning-, finans- och strukturpolitiken (17), inte minst för att uppnå social sammanhållning och verklig konvergens. |
| --- | --- |

—

Man bör stärka medlemsstaternas skyldighet att samordna sin nationella politik inom ramen för den europeiska planeringsterminen och öka samstämmigheten mellan penning-, finans- och strukturpolitiken (17), inte minst för att uppnå social sammanhållning och verklig konvergens.

| — | En detaljerad konjunkturanalys bör genomföras av de verkliga konvergensprocesserna mellan EU:s medlemsstater. Dessa är, i kombination med social sammanhållning, avgörande för att göra den inre marknaden mer dynamisk. Konvergensen bör övervakas för att undvika större skillnader, eftersom den nuvarande cykeln med massiva statsstödda finansiella räddningspaket skulle kunna få de sprickor mellan nord och syd som uppstod under krisen inom euroområdet att öppnas på nytt (18). |
| --- | --- |

—

En detaljerad konjunkturanalys bör genomföras av de verkliga konvergensprocesserna mellan EU:s medlemsstater. Dessa är, i kombination med social sammanhållning, avgörande för att göra den inre marknaden mer dynamisk. Konvergensen bör övervakas för att undvika större skillnader, eftersom den nuvarande cykeln med massiva statsstödda finansiella räddningspaket skulle kunna få de sprickor mellan nord och syd som uppstod under krisen inom euroområdet att öppnas på nytt (18).

| 3.8 | Kommittén håller med om att regelverket är avgörande för innovationsutvecklingen, men anser att de åtgärder som föreslås i meddelandet är otillräckliga. Samtidigt noterar EESK att antalet världsledande universitet, som spelar en nyckelroll för att främja innovation, har minskat inom EU till följd av brexit och att endast ett fåtal av världens 50 främsta universitet nu finns inom EU (19). Universiteten är avgörande för att öka innovationen och den långsiktiga motståndskraften mot ytterligare ekonomisk turbulens. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Mot bakgrund av ovanstående efterlyser EESK att meddelandet kompletteras med åtgärder för att






  — | säkerställa större flexibilitet i regleringen av finansmarknaden i syfte att främja finansiell innovation i Europa, inbegripet Mifid II-direktiven och referensvärdesförordningarna när det gäller handel med råvaror, |
| --- | --- | --- |

3.9

—

säkerställa större flexibilitet i regleringen av finansmarknaden i syfte att främja finansiell innovation i Europa, inbegripet Mifid II-direktiven och referensvärdesförordningarna när det gäller handel med råvaror,

| — | minska de begränsningar som innebär en oproportionerligt stor börda vid utvecklingen av ny teknik, |
| --- | --- |

—

minska de begränsningar som innebär en oproportionerligt stor börda vid utvecklingen av ny teknik,

| — | öka FoU-utgifterna (i synnerhet stöd till privata FoU-investeringar i hela EU) till omkring 3 % av BNP, |
| --- | --- |

—

öka FoU-utgifterna (i synnerhet stöd till privata FoU-investeringar i hela EU) till omkring 3 % av BNP,

| — | i samband med den digitala omställningen kartlägga och ytterligare stödja europeisk smart specialisering på it-området, |
| --- | --- |

—

i samband med den digitala omställningen kartlägga och ytterligare stödja europeisk smart specialisering på it-området,

| — | identifiera regionala innovationsnav i EU och stödja dem direkt på EU-nivå, och samtidigt främja privata investeringar i innovation genom att till exempel öka kravet på privat medfinansiering. |
| --- | --- |

—

identifiera regionala innovationsnav i EU och stödja dem direkt på EU-nivå, och samtidigt främja privata investeringar i innovation genom att till exempel öka kravet på privat medfinansiering.

4.   Särskilda kommentarer

4.1   Stärka eurons internationella roll

| 4.1.1 | Enligt meddelandet medför eurons ökade betydelse i samband med internationell handel, investering och betalning många fördelar, såsom ökad monetär autonomi, starkare penningpolitisk transmission, lägre transaktionskostnader och minskade prischocker. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | EESK stöder fortsatt emission av eurodenominerade obligationer. Samtidigt som kommittén inser fördelarna med dessa åtgärder anser den att eurons tillväxtstrategi bör bygga på att stärka och utvidga det ekonomiska euroområdet, utöver gemensamma skuldemissioner (20). Till följd av covid-19-krisen ”[kommer] EU [...] att emittera nästan 1 biljon euro i nya skulder fram till 2026” (21). Emellertid kan ”[h]öga offentliga skuldnivåer som andel av BNP [...] leda till problem när det gäller motståndskraften” (22). För att hantera dessa bör det europeiska finansiella systemet bli mer motståndskraftigt genom att bank- och kapitalmarknadsunionen fullbordas (23). EESK rekommenderar att den höga ställning som euron hade före finanskrisen 2008–2009 när det gäller värdepapper med fast avkastning återskapas (24). |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Kommittén efterlyser därför att en del av de nationella finanstillsynsmyndigheternas befogenheter överförs till EU-nivå för att skapa ett gemensamt regelverk för inrättandet av bankunionen och kapitalmarknadsunionen (25). EESK anser att full rörlighet för kapital inom EU bör möjliggöras så att alla medborgare eller små och medelstora företag i slutändan kan dra nytta av finansiella tjänster från alla finansinstitut som är föremål för gemensam finansiell tillsyn inom EU (26). Alla nya bestämmelser som är kopplade till uppbyggnaden av kapitalmarknadsunionen bör genomgå tester (27) som syftar till att kontrollera om de uppfyller kriterier i fråga om bl.a. ökad konkurrenskraft och innovation (särskilt med avseende på den digitala omställningen), bidraget till den gröna omställningen och stabiliteten på finansmarknaderna. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Dessutom bör åtgärder vidtas för att stärka eurons andel i olika länders centralbanksreserver genom swapavtal och för att stödja ingåendet av stora internationella avtal för europeiska företag (som genomförs utanför EU) genom att cleara dem i euro. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | För att stärka eurons roll i världsekonomin är det nödvändigt att öka konkurrenskraften för varor och tjänster från EU. För att detta ska kunna ske behövs det investeringar i utbildning samt i forskning och utveckling. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | I nyckelåtgärd 6 anges att kommissionen och ECB gemensamt kommer att granska en rad olika politiska, rättsliga och tekniska frågor som väcks av ett eventuellt införande av en digital euro. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | Kommittén stöder idén om en digital euro. EESK anser dock att den digitala euron inte bör införas enbart via ECB, utan via centralbankerna i Eurosystemet (28) (och eventuella tillsynsinstitutioner) (29). |
| --- | --- |

4.1.7

| 4.1.8 | Detta nya avvecklingssystem bör ta hänsyn till lagstadgade integritetskrav (särskilt det femte penningtvättsdirektivet). En korrekt utformad digital euro skulle kunna stödja användningen av euron utanför euroområdet och försvaga US-dollarns roll (och i framtiden även den digitala yuanens roll), särskilt i samband med internationella transaktioner och inom detaljhandel (30). |
| --- | --- |

4.1.8

| 4.1.9 | EU är ledande på den globala marknaden för gröna obligationer. Nästan hälften av alla gröna obligationer som emitterades globalt denominerades i euro 2019 (31), och emitteringen har också en stark ställning bland personer med hemvist utanför euroområdet (32). EESK välkomnar förslaget om att införa nya ”gröna” finansieringsinstrument (33) i syfte att stödja den europeiska gröna given (34). Detta kommer att göra det möjligt för EU att fortsätta, och utveckla, sin roll som global ledare inom klimatåtgärder (35). |
| --- | --- |

4.1.9

4.2   Öka motståndskraften hos EU:s finansmarknadsinfrastruktur och berörda kritiska tjänsteleverantörer

| 4.2.1 | I meddelandet betonas vikten av att EU utvecklar sin finansmarknadsinfrastruktur och ökar motståndskraften hos den för att inte vara beroende av att sådana kritiska tjänster levereras från jurisdiktioner i tredjeländer. Kommissionen bör också undersöka hur man ska förebygga beroende av leverantörer av finansiella och icke-finansiella data som inte är hemmahörande i EU. Det nya digitala eurobaserade avvecklingssystemet skulle kunna användas för att stödja handeln med partner som tredjeländer har infört ensidiga sanktioner mot, och länder och personer som omfattas av sanktioner skulle kunna blockeras från att använda det (genom information hämtad från databasen för utbyte av sanktionsuppgifter, Sanctions Information Exchange Repository). |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | EESK vill också påminna om erfarenheterna från covid-19-pandemins inledande fas, då det ökade intresset för dollar och störningar på den amerikanska repomarknaden gjorde det svårare för icke-amerikanska finansinstitut att refinansiera sin verksamhet i dollar. Det bör även övervägas om Europeiska stabilitetsmekanismen kan användas som en likviditetspool i euro, som också skulle vara tillgänglig för stora finansinstitut. Vi behöver en tydlig färdplan för förändringar av ESM och utveckling av kapitalmarknadsunionen. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | EESK stöder i princip de steg som leder till en förstärkning av EU:s öppna strategiska oberoende, bland annat när det gäller att öka motståndskraften hos EU:s finansmarknadsinfrastruktur. Kommittén vill dock påpeka att sådana åtgärder under vissa omständigheter kan få oönskade politiska effekter. |
| --- | --- |

4.2.3

4.3   Stärka genomförandet och verkställandet av EU-sanktioner

| 4.3.1 | För att effektivisera EU-sanktionerna är det nödvändigt att säkerställa att de genomförs och verkställs på ett enhetligt sätt. Dotterbolag till företag baserade utanför EU utnyttjar luckor i lagstiftningen för att kringgå förbud, vilket leder till snedvridningar på den inre marknaden. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | EESK välkomnar de förslag som syftar till att stärka EU:s förmåga att tillämpa sanktioner på ett enhetligt sätt och tala med en röst. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Kommittén stöder också kommissionens ansträngningar att utveckla verktyg för att motverka effekterna för EU:s ekonomiska aktörer av ett tredjelands olagliga extraterritoriella tillämpning av ensidiga åtgärder. EESK vill dock understryka behovet av att utveckla mekanismer för att säkerställa samförstånd mellan alla medlemsstater om syftet med sanktionerna i sig. Kommittén anser att sådana instrument kan bidra till EU:s ökade oberoende som global aktör och skydda den inre marknaden från chocker. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Samtidigt bör det noteras att EU:s finansmarknad sedan finanskrisen 2008–2009 har varit föremål för strikt disciplin, vilket medför administrativa skyldigheter för dem som vill dra nytta av EU:s inre marknad. Det är viktigt att dessa bestämmelser tillämpas med den flexibilitet som krävs för att säkerställa en balans mellan kostnader och nytta, bedöma effekterna av nya bestämmelser för europeiska finansiella företag (36) och anpassa regelbördan även till storleken på dessa enheter (stora alleuropeiska banker, finansinstitut och nystartade företag inom finanstekniksektorn) (37). |
| --- | --- |

4.3.4

Bryssel den 9 juni 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EESK:s yttrande ”Ett europeiskt insättningsgarantisystem” (EUT C 177, 18.5.2016, s. 21).

1

(2)  EESK:s yttrande ”Paketet om Ekonomiska och monetära unionen” (EUT C 262, 25.7.2018, s. 28).

2

(3)  EESK:s yttrande ”En kapitalmarknadsunion för människor och företag – en ny handlingsplan” (EUT C 155, 30.4.2021, s. 20).

3

(4)  EESK:s yttrande ”Översyn av den ekonomiska styrningen 2020” (EUT C 429, 11.12.2020, s. 227).

4

(5)  COM(2021) 32 final.

5

(6)  COM(2018) 796 final, s. 2.

6

(7)  ”The international role of the euro”, Europeiska centralbanken, juni 2020.

7

(8)  ”Can the European Project be saved?” Inledningsanförande av Paul Krugman, 23rd International Conference of Europeanists, Philadelphia, 14–16 april 2016.

8

(9)  Se ”World Economic Outlook Database”, april 2021, Internationella valutafonden.

9

(10)  ”Currency Composition of Official Foreign Exchange Reserves (COFER)”, International Financial Statistics (IFS), Internationella valutafonden, https://data.imf.org/regular.aspx?key=41175.

10

(11)  Se ”China Launches Digital Renminbi Trials in 11 Cities, Stages Seven Digital Renminbi Lotteries in Year Following Start of Testing”, China Banking News, 19 april 2021.

11

(12)  ”PwC CBDC global index”, april 2021, https://www.pwc.com/gx/en/industries/financial-services/assets/pwc-cbdc-global-index-1st-edition-april-2021.pdf.

12

(13)  EESK:s yttrande ”En stärkt internationell roll för euron” (EUT C 282, 20.8.2019, s. 27).

13

(14)  EESK:s yttrande ”En kapitalmarknadsunion för människor och företag – en ny handlingsplan” (EUT C 155, 30.4.2021, s. 20).

14

(15)  EESK:s yttrande ”Paketet om Ekonomiska och monetära unionen” (EUT C 262, 25.7.2018, s. 28).

15

(16)  EESK:s yttrande ”Den ekonomiska politiken i euroområdet 2021” (EUT C 123, 9.4.2021, s. 12).

16

(17)  COM(2020) 746 final.

17

(18)  Eurofound (2020), ”Upward convergence in the EU: Definition, measurement and trends”, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, s. 9.

18

(19)  Sex enligt Times Higher Education, och endast ett enligt QS World University Rankings.

19

(20)  ”EU faces barriers to boosting single currency’s global status”, Financial Times, 19 januari 2021.

20

(21)  COM(2021) 32 final, s. 8.

21

(22)  EESK:s yttrande ”Mot en mer motståndskraftig och hållbar europeisk ekonomi” (EUT C 353, 18.10.2019, s. 23).

22

(23)  Se kommissionsledamot Paolo Gentilonis uttalande vid Eurogruppens presskonferens den 15 februari 2021 i Bryssel.

23

(24)  Se ”Fixed income market liquidity”, Committee on the Global Financial System Papers, nr 55, Banken för internationell betalningsutjämning, januari 2016, s. 18.

24

(25)  COM(2020) 590 final och COM(2020) 746 final, s. 8.

25

(26)  EESK:s yttrande ”En kapitalmarknadsunion för människor och företag – en ny handlingsplan” (EUT C 155, 30.4.2021, s. 20).

26

(27)  EESK:s yttrande ”En kapitalmarknadsunion för människor och företag – en ny handlingsplan” (EUT C 155, 30.4.2021, s. 20), punkt 1.16.

27

(28)  Se ”Report on a digital euro”, Europeiska centralbanken, oktober 2020, s. 7–8.

28

(29)  Se ”Report on a digital euro”, Europeiska centralbanken, oktober 2020, s. 36–40.

29

(30)  ”EU faces barriers to boosting single currency’s global status”, Financial Times, 19 januari 2021.

30

(31)  Se ”The role of the euro in global green bond markets”, ruta 1, ”19th annual review of the international role of the euro”, ECB, juni 2020.

31

(32)  Se ”Unleashing the euro’s untapped potential at global level”, anförande av Fabio Panetta, ledamot av ECB:s direktion.

32

(33)  Se ”Videokonferens med Eurogruppen – De viktigaste resultaten”, 15 februari 2021.

33

(34)  COM(2019) 640 final.

34

(35)  Yttrande av Paschal Donohoe efter Eurogruppens videokonferens den 15 februari 2021.

35

(36)  EESK:s yttrande ”En kapitalmarknadsunion för människor och företag – en ny handlingsplan” (EUT C 155, 30.4.2021, s. 20).

36

(37)  EESK:s yttrande ”En strategi för digitalisering av finanssektorn i EU” (EUT C 155, 30.4.2021, s. 27).

37

---

BILAGA

Diagram 1

Jämförelse av den genomsnittliga reala BNP-tillväxten

(*) Beräkningarna börjar efter år 2019.

Källa: Egna beräkningar baserade på World Economic Outlook Database, Internationella valutafonden, oktober 2020.

Diagram 2

Dollarns, eurons och renminbins andel av de offentliga utländska valutareserverna (i %)

Image 2

Källa: Internationella valutafonden, data.imf.org.

Diagram 3

Förenta staternas, EU:s och Kinas andel av världens BNP (köpkraftsparitet, i %)

Image 3

Källa: World Economic Outlook Database, IMF, oktober 2020.

Diagram 4

Förenta staternas, EU:s och Kinas andel av den globala exporten (i %)

Image 4

Källa: Unctad.

Diagram 5

Inhemska bruttoutgifter för FoU 2008–2018 (% av BNP)

Image 5

Källa: Eurostat.

---

| 24.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 341/50 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 341/50

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Strategi för att stärka tillämpningen av stadgan om de grundläggande rättigheterna i EU

(COM(2020) 711 final)

(2021/C 341/08)

| Föredragande: | Cristian PÎRVULESCU |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Christian BÄUMLER |

Föredragande:

Cristian PÎRVULESCU

Medföredragande:

Christian BÄUMLER

| Remiss | Europeiska kommissionen, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Presidiets beslut | 26.1.2021 |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 26.5.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 10.6.2021 |
| Plenarsession nr | 561 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 201/2/7 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 24.2.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Presidiets beslut

26.1.2021

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

26.5.2021

Antagande vid plenarsessionen

10.6.2021

Plenarsession nr

561

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

201/2/7

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Kommittén välkomnar kommissionens nya strategi. Förslaget innehåller tydliga åtaganden, och stor vikt läggs vid tillämpnings- och genomförandefrågor. Detta är en inriktning som kommittén konsekvent har förespråkat, bland annat i sitt yttrande om den första strategin, som antogs 2011 (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Sedan dess har omfattande sociala, ekonomiska och politiska förändringar komplicerat skyddet av de grundläggande rättigheterna och medfört nya utmaningar för de nuvarande ramarna, bland annat för tillämpningen av stadgan om de grundläggande rättigheterna. Den rådande pandemin ökar avsevärt riskerna för miljontals människors hälsa, säkerhet och välfärd på hela kontinenten. På global nivå, där EU har ett stort ansvar att agera, är situationen ännu värre. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | I detta sammanhang måste EU:s institutioner och medlemsstater agera med en tydlig vision och större kraft till stöd för de grundläggande rättigheterna. Även om tillämpningen av stadgan är begränsad till åtföljande EU-lagstiftning skapar det växande regelverket och den övergripande integrationen av politikområden ett allt större utrymme för insatser. Denna utveckling kommer sannolikt att få många konsekvenser för det civila samhället, lokalsamhällena, arbetsmarknadens parter och företagen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Efter tio års genomförande är EU-medborgarnas kunskap om stadgan och dess roll tyvärr fortfarande begränsad. Civilsamhällesorganisationer, nationella institutioner för mänskliga rättigheter och människorättsförsvarare har också använt stadgan i begränsad omfattning. Vi kan inte vänta ytterligare ett årtionde på att förverkliga rättigheterna i stadgan för allmänheten, det civila samhället och de offentliga institutionerna. Vi hoppas att kommissionen kommer att vara mer aktiv när det gäller att informera medborgarna, medierna, det civila samhället, arbetsmarknadens parter och andra organ om stadgan, dess relevans och dess effekter samt de tillhörande instrumenten. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Alla EU-institutioner måste inta en fast hållning och ge starkt stöd till alla de civilsamhällesorganisationer, människorättsaktivister och journalister som möts av fysiska och verbala angrepp, hot och trakasserier, inbegripet missbruk av rättsprocesser, våld och hatpropaganda online och offline. De smutskastningskampanjer som påverkar det civila samhällets trovärdighet och legitimitet måste upphöra, och åtgärder bör vidtas mot de medlemsstatsregeringar som deltar i dessa kampanjer. Tillämpning av gällande regler bör prioriteras. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Civilsamhällesorganisationers och människorättsförsvarares övergripande kapacitet att arbeta inom ramen för stadgan bör stärkas avsevärt genom ett paket som omfattar utbildning och kunskapsöverföring, organisatoriskt stöd, stabil och förutsägbar finansiering samt skydd mot angrepp och negativa kampanjer. Kommittén är beredd att hjälpa till att utarbeta en mer omfattande och detaljerad plan i detta avseende, särskilt genom sin grupp om grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen. En sådan insats bör ingå i en omfattande strategi för det civila samhället i Europa, som EESK anser vara både brådskande och nödvändig (2). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kommittén välkomnar kommissionens heltäckande angreppssätt för att främja och skydda de grundläggande värden som EU bygger på och komplementariteten mellan denna strategi, EU:s handlingsplan för demokrati och den första rapporten om rättsstatsprincipen. EESK föreslår också att EU:s handlingsplan mot rasism, liksom EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning och jämlikhetsstrategin för hbtqi-personer, ska ingå i den övergripande planeringsprocessen. Ofta är de utmaningar som dessa planer och strategier syftar till att ta itu med gemensamma. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK upprepar sina iakttagelser om de ekonomiska aspekterna av rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. Hoten mot rättsstatsprincipen och den övergripande försämringen av de grundläggande rättigheterna kan, om de inte stoppas, sannolikt påverka det ömsesidiga förtroende som ligger till grund för den inre marknaden, och därmed den ekonomiska tillväxten i EU (3). |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK betonar att stadgan om de grundläggande rättigheterna också omfattar sociala rättigheter. Att de genomförs är av stor betydelse för människors liv. Arbetsmarknadens parter måste vara delaktiga i att skydda dessa rättigheter, på europeisk och nationell nivå. Den sociala dialogen bör stärkas och inriktas på de grundläggande rättigheter som fastställs i stadgan. Kommittén upprepar sin uppmaning i yttrandet om strategin från 2011, enligt vilken större tonvikt bör läggas vid den betydelse som avdelning III om jämlikhet och avdelning IV om solidaritet har för EU som en demokratisk, värdebaserad union som tar sin sociala modell och sina åtaganden på allvar. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kommittén välkomnar att strategin framhäver stadgans övergripande karaktär och kompletterar de riktade ansträngningarna för att göra EU:s rättigheter och värden mer konkreta inom områden såsom brottsoffers rättigheter och tillgång till rättslig prövning, jämlikhet och delaktighet, antirasism och pluralism, sociala rättigheter och utbildning för alla, ekonomiska rättigheter, både EU-medborgares och tredjelandsmedborgares rättigheter samt barnets rättigheter. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt effekterna av covid-19 på barns rättigheter, välfärd och intellektuella och känslomässiga utveckling. EESK noterar också vikten av de artiklar i stadgan som påverkar den ekonomiska sfären, exempelvis de som rör näringsfrihet, äganderätt och lämpliga rättsliga bestämmelser. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Kommitténs stöder förbehållslöst EU:s åtagande att främja och skydda mänskliga rättigheter och värden världen över. Det är fullt motiverat att lyfta fram handelsavtal och deras potentiella inverkan på de grundläggande rättigheterna. Som i många andra yttranden fäster kommittén också uppmärksamheten på att migrations- och asylpolitiken utgör ett viktigt test för EU:s åtagande att skydda de grundläggande rättigheterna. Mer aktivt stöd bör ges till människorättsförsvarare över hela världen. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Såsom anges i förslaget är nationella och lokala förvaltningar, medlemsstaternas parlament och brottsbekämpande myndigheter centrala för att främja och skydda rättigheterna i stadgan. Det är oklart hur detta samarbete skulle skilja sig från det samarbete som bedrivits under det senaste årtiondets genomförande av den första strategin. Ett viktigt mål för denna strategi bör vara att hitta en lämplig blandning av incitament och instrument som motiverar nationella och lokala institutioner att vara mer engagerade och proaktiva när det gäller att skydda de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Kommittén hoppas på en väsentlig förbättring inom alla viktiga delar av strategin: förebyggande, främjande, genomförande och verkställande. Det är nödvändigt att fokusera mer på verkställande, utan att de andra delarna ignoreras. En korrekt tillämpning av stadgan är avgörande för att upprätthålla en fungerande, värdebaserad union. Att tillämpa stadgan är också obligatoriskt. Kommissionen måste agera därefter och driva överträdelseförfaranden mer aggressivt när rättigheterna inte respekteras. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Kommittén ger sitt fulla stöd till att medlemsstaterna utser kontaktpunkter för stadgan, och föreslår att de placeras i centrum av regeringen eller de fackministerier som deltar i lagstiftningsprocessen, till exempel justitieministerierna. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Med tanke på den stora inverkan som covid-19-pandemin har på samhället uppmanar kommittén kommissionen att inrikta 2022 års rapport på pandemins inverkan på de grundläggande rättigheterna, särskilt de som rör socioekonomiskt välbefinnande, och på så sätt bestämt betona att sociala rättigheter är grundläggande rättigheter. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt rättigheterna, värdigheten och välfärden för äldre och personer med funktionsnedsättning som är isolerade på boenden under covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESK föreslår att alla fonder (de fonder som omfattas av förordningen om gemensamma bestämmelser) övervakas av övervakningskommittéer som omfattar oberoende civilsamhällesorganisationer, nationella institutioner för mänskliga rättigheter och människorättsförsvarare. Alla dessa civila aktörer bör få inflytande över hur medlen fördelas och förvaltas. EESK uppmanar kommissionen att ta hänsyn till rekommendationerna i kommitténs resolution ”Det organiserade civila samhällets deltagande i arbetet med de nationella planerna för återhämtning och resiliens – vad fungerar och vad fungerar inte?”, som offentliggjordes i februari 2021. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Kommittén uppmanar kommissionen att kartlägga och genomföra möjligheter till finansiering för civilsamhällesorganisationer och människorättsförsvarare som arbetar i frontlinjen i marginaliserade och utsatta befolkningsgrupper. Kommittén uppmuntrar medlemsstaterna att genomföra finansieringsprogram för det civila samhället och lokalsamhällesgrupper som försvarar de mänskliga rättigheterna. Programmen bör utformas så att de skyddar de finansierade enheternas självständighet och oberoende. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Kommittén föreslår att man skapar en tillgänglig, snabb och ändamålsenlig mekanism för att identifiera och rapportera fysiska och verbala angrepp, hot och trakasserier, inklusive missbruk av rättsprocesser, våld och hatpropaganda online och offline, mot civilsamhällesorganisationer och människorättsförsvarare. Nationella institutioner för mänskliga rättigheter och nationella sociala och ekonomiska kommittéer bör ingå i denna mekanism. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | För att underlätta samordningen föreslår kommittén att medlemsstaterna inrättar nationella forum för grundläggande rättigheter där alla berörda enheter kan samarbeta: nationella institutioner för mänskliga rättigheter, nationella jämlikhetsorgan, ombudsmän, de nyinrättade kontaktpunkterna för stadgan och andra offentliga organ. Forumen bör omfatta organisationer och människorättsförsvarare. Byrån för grundläggande rättigheter kan hjälpa till att inrätta forumen. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | Kommittén föreslår att kommissionen inrättar ett särskilt stödprogram som syftar till att alla nationella institutioner för mänskliga rättigheter ska uppnå en högre och mer enhetlig institutionell kapacitet (upprättande, ackreditering och åtgärder för att säkerställa efterlevnad) samt utarbetar specifik vägledning för medlemsstaterna. Liksom för andra instrument och program rekommenderar EESK att de anmärkningsvärda sakkunskaper som finns hos byrån för grundläggande rättigheter utnyttjas bättre och i större utsträckning. När byrån fortsätter sitt gedigna arbete med viktiga utvecklingstendenser på området för grundläggande rättigheter uppmuntrar vi den att noga övervaka skyddet av sociala rättigheter. Byrån bör också bli mer synlig och lättillgänglig för allmänheten samt grupper och organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

1.20

| 1.21 | Kommittén föreslår att kommissionen sörjer för särskilda samrådsevenemang och rapporter om specifika avdelningar och artiklar som står öppna för bidrag och insikter från nationella institutioner för mänskliga rättigheter, civilsamhällesorganisationer och människorättsförsvarare. Kommittén står mer än öppen för ett nära samarbete med kommissionen när det gäller att regelbundet anordna sådana möten med företrädare för det civila samhället. |
| --- | --- |

1.21

| 1.22 | Kommittén ser fram emot kommissionens arbete med en informationskampanj. Med tanke på hur viktig och brådskande denna åtgärd är skulle det ha varit hjälpsamt om man i strategin närmare specificerade kampanjens syften, tidsplan, målgrupper, instrument, partner och föreslagna budget. EESK uppmuntrar kommissionen att anordna verksamhet kopplad till stadgan inom konferensen om Europas framtid och att göra frågor som rör grundläggande rättigheter mer angelägna för medborgarna och på den offentliga dagordningen. |
| --- | --- |

1.22

| 1.23 | Det behövs mer forskning och samråd för att utveckla en förståelse av stadgans tillämpning baserat på risker och sårbarheter, vilka kan vara vanligare i vissa sociala grupper och regionala samhällen. |
| --- | --- |

1.23

2.   Allmänna kommentarer

2.1   Bakgrund till yttrandet

| 2.1.1 | Stadgan gäller för alla åtgärder som vidtas av EU:s institutioner. I kommissionens strategi från 2010 för Europeiska unionens konkreta tillämpning av stadgan om de grundläggande rättigheterna betonades hur viktigt det är att EU föregår med gott exempel. I strategin angavs hur kommissionen skulle se till att den följde stadgan fullt ut. Medlemsstaterna ska också tillämpa stadgan när de genomför EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Stadgan har lett till ny EU-lagstiftning som direkt skyddar och främjar vissa viktiga rättigheter. Några centrala exempel är de nya reglerna om dataskydd, jämställdhet, skydd av visselblåsare, rätt till en rättvis rättegång och försvar samt brottsoffer. När det gäller rättspraxis från EU-domstolen som hänvisar till stadgan har en betydande utveckling skett inom en rad olika politikområden. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | EU:s byrå för grundläggande rättigheter har utvecklats till ett betrott EU-organ som tillhandahåller jämförbara data och analyser i fråga om grundläggande rättigheter till stöd för EU-institutionernas och medlemsstaternas arbete. Antalet oberoende nationella institutioner och organ för mänskliga rättigheter har också ökat kraftigt i EU. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Tre medlemsstater saknar emellertid en nationell institution för mänskliga rättigheter (Italien, Malta (4) och Tjeckien), två har ingen ackrediterad nationell institution för mänskliga rättigheter (Estland – den skulle ackrediteras i slutet av 2020 – och Rumänien), och sex har ingen nationell institution för mänskliga rättigheter som uppfyller FN:s Parisprinciper och har A-status (Belgien, Cypern, Slovakien, Slovenien, Sverige och Österrike). |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | En färsk Eurobarometer om medvetenheten om stadgan visar att endast 42 % av de som svarade på undersökningen hade hört talas om stadgan och bara 12 % vet egentligen vad det handlar om. Sex av tio som svarade på undersökningen vill veta mer om sina rättigheter och om vart de kan vända sig om deras rättigheter kränks (5). |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | EESK har ett långvarigt åtagande om att stödja mänskliga rättigheter och dem som försvarar dem. Kommittén är en integrerad del av kulturen av och ramarna för grundläggande rättigheter, då den deltar i olika strukturer och aktiviteter, ger uttryck för medborgarnas, det civila samhällets och arbetsmarknadsparternas intressen och formulerar politiska förslag och lagstiftningsförslag utifrån en rättighetsbaserad vision. För att stärka sina insatser har EESK inrättat en egen grupp om grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen till stöd för kommitténs vision och ansvar. |
| --- | --- |

2.1.6

2.2   Säkerställa att medlemsstaterna tillämpar stadgan i praktiken

| 2.2.1 | Kommittén stöder till fullo kommissionens förslag om att uppmana medlemsstaterna att utse kontaktpunkter för stadgan. Kontaktpunkternas uppdrag – att underlätta flödet av information om och bästa praxis för stadgan och samordna ansträngningarna för att öka kapaciteten i det berörda landet – är centralt för att främja agendan för grundläggande rättigheter. Kontaktpunkterna bör helst placeras i centrum av regeringen eller de fackministerier som deltar i lagstiftningsprocessen, till exempel justitieministerierna. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Det nya tillvägagångssättet för att utarbeta årsrapporten om tillämpningen av stadgan i EU, som innebär att rapporten inriktas mer på hur stadgan tillämpas i medlemsstaterna, är relevant. Kommittén välkomnar också inriktningen på grundläggande rättigheter i den digitala tidsåldern i den nya rapporten om stadgan för 2021. Med tanke på den stora inverkan som covid-19-pandemin har på samhället uppmanar kommittén kommissionen att inrikta 2022 års rapport på pandemins inverkan på de grundläggande rättigheterna, särskilt de som rör socioekonomiskt välbefinnande. En annan aspekt som måste tas upp är de europeiska regeringarnas övergång till nödläge, ibland till förfång för den parlamentariska kontrollen och de demokratiska kontrollerna och motvikterna. EESK anser att åtgärderna för att bekämpa pandemin bör vara helt demokratiska, tillfälliga och proportionerliga. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Kommittén uppmanar kommissionen att mer kraftfullt inleda överträdelseförfaranden när så är lämpligt och EU-rätten har överträtts. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Kommittén välkomnar kommissionens förslag om att det för alla program som får stöd från de EU-fonder som omfattas av förordningen om gemensamma bestämmelser måste finnas effektiva mekanismer för att säkerställa att de överensstämmer med stadgan, från inrättande till genomförande. EESK föreslår att alla fonder övervakas av övervakningskommittéer som omfattar civilsamhällesorganisationer, nationella institutioner för mänskliga rättigheter och människorättsförsvarare. Detta skulle bidra till att överbrygga kunskapsklyftan hos de organ som ansvarar för att genomföra förordningen om gemensamma bestämmelser när det gäller grundläggande rättigheter och avsevärt öka förmågan hos de organisationer som arbetar med grundläggande rättigheter att verkligen göra skillnad på gräsrotsnivå. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Kommittén uppmanar kommissionen att noga övervaka i vilken utsträckning EU-medel används i överensstämmelse med stadgan, och efterlyser lämpliga och motiverade åtgärder, t.ex. att eventuellt avbryta eller upphäva EU-finansiering eller göra finansiella korrigeringar om oriktiga utgifter inte har korrigerats av medlemsstaterna. EESK uppmuntrar dessutom kommissionen att tidigarelägga kontrollerna av överensstämmelsen med stadgan i samband med stora budgetanslag. |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Det mål som fastställs i förslaget om att främja en stöttande och trygg miljö för civilsamhällesorganisationer och rättighetsförsvarare i medlemsstaterna, även på lokal nivå, är nödvändigt. Det saknas emellertid tydliga indikationer på hur detta mål kommer att eftersträvas. Kommittén uppmanar kommissionen att kartlägga och genomföra möjligheter till finansiering för civilsamhällesorganisationer och människorättsförsvarare som arbetar i frontlinjen i marginaliserade och utsatta befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | Kommittén föreslår att man skapar en tillgänglig, snabb och effektiv mekanism för att identifiera och rapportera fysiska och verbala angrepp, hot och trakasserier, inklusive missbruk av rättsprocesser, våld och hatpropaganda online och offline, mot civilsamhällesorganisationer och människorättsförsvarare. Nationella institutioner för mänskliga rättigheter och nationella sociala och ekonomiska kommittéer bör ingå i denna varningsmekanism. Kommittén är också villig att bidra till att inrätta mekanismen och samarbeta med andra EU-institutioner för ett ändamålsenligt skydd av och avhjälpande åtgärder för de berörda organisationerna och personerna. |
| --- | --- |

2.2.7

| 2.2.8 | Kommissionens åtagande att avpassa insatserna för att säkerställa demokrati, rättsstatlighet och skydd av de grundläggande rättigheterna är minst sagt uppmuntrande (6). Kommittén anser att samma samordningsprinciper bör tillämpas på nationell nivå. Alltför ofta samarbetar de olika institutionerna och organisationerna, offentliga och icke-statliga, inte i tillräcklig utsträckning. Därför skulle kommissionen kunna uppmana medlemsstaterna att inrätta nationella forum för grundläggande rättigheter där alla berörda enheter kan samarbeta: nationella institutioner för mänskliga rättigheter, nationella jämlikhetsorgan, ombudsmän, de nyinrättade kontaktpunkterna för stadgan och andra offentliga organ. Forumen bör omfatta civilsamhällesorganisationer och människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

2.2.8

| 2.2.9 | Inrättande och ackreditering av nationella institutioner för mänskliga rättigheter och åtgärder för att se till att de följer FN:s Parisprinciper (7) bör prioriteras, och mer stöd bör göras tillgängligt för detta. Kommittén föreslår att kommissionen inrättar ett särskilt stödprogram som syftar till att alla nationella institutioner för mänskliga rättigheter ska uppnå en högre och mer enhetlig institutionell kapacitet. |
| --- | --- |

2.2.9

2.3   Främja användning av stadgan som kompass för EU-institutionerna

| 2.3.1 | En kontroll av viktiga kommissionsinitiativ redan i förberedelsefasen kommer förhoppningsvis att förbli en central fråga för kommissionen under hela beslutsprocessen. Att rättsakten om digitala tjänster lyfts fram i förslaget och att man arbetar med att säkerställa efterlevnaden av stadgan är lämpligt för att belysa de många olika frågor och konsekvenser som efterlevnaden ger upphov till. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Det är mycket viktigt att kommissionen förbereder centrala initiativ grundligt. Samtidigt bör den tematiska utvecklingen av efterlevnaden kompletteras med tankar och analyser som utgår från stadgan, med fokus på de olika avdelningarna och artiklarna, i enlighet med strukturen i årsrapporten. Ett sätt att uppnå detta skulle vara att sörja för särskilda evenemang och rapporter om specifika avdelningar och artiklar som står öppna för bidrag och insikter från nationella institutioner för mänskliga rättigheter, civilsamhällesorganisationer och människorättsförsvarare. Detta skulle göra det möjligt att samla omfattande kunskap om de specifika artiklarna och de rättigheter som de skyddar samt ge en tydligare bild av den övergripande inverkan som EU:s lagstiftning och beslutsfattande har på allmänhetens liv och rättigheter. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Såsom föreslås i punkt 2.2.2 är det, på grund av den stora inverkan som covid-19-pandemin har på det europeiska samhället, nödvändigt att fokusera på situationen för relaterade rättigheter. Vi uppmuntrar därför kommissionen att i årsrapporterna belysa effekterna av covid-19 och de många kriser som pandemin har orsakat när det gäller skyddet av de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | I detta sammanhang upprepar EESK sin uppmaning i yttrandet om strategin från 2011, enligt vilken större tonvikt bör läggas vid den betydelse som avdelning III om jämlikhet och avdelning IV om solidaritet har för EU som en demokratisk, värdebaserad union som tar sin sociala modell och sina åtaganden på allvar. |
| --- | --- |

2.3.4

| 2.3.5 | Kommitténs stöder förbehållslöst EU:s åtagande att främja och skydda mänskliga rättigheter och värden världen över. Det är fullt motiverat att lyfta fram handelsavtal och deras potentiella inverkan på de grundläggande rättigheterna. Som i många andra yttranden fäster kommittén också uppmärksamheten på att migrations- och asylpolitiken utgör ett viktigt test för EU:s åtagande att skydda de grundläggande rättigheterna. EESK vill också påpeka att den demokratiska stabiliteten och de därmed sammanhängande systemen för skydd av de mänskliga rättigheterna i det europeiska grannskapet står under tryck och att mer bör göras för att stödja dem. Mer aktivt stöd bör ges till människorättsförsvarare över hela världen. |
| --- | --- |

2.3.5

| 2.3.6 | Kommittén uppmuntrar Europaparlamentet och rådet att använda de verktyg som står till deras förfogande för att säkerställa att stadgan tillämpas i praktiken i deras arbete, med hjälp av kommissionen och med deltagande av berörda rådgivande europeiska organ i utarbetandet av lagstiftning. EESK är redo att delta i ett sådant interinstitutionellt samtal och arbete. |
| --- | --- |

2.3.6

2.4   Öka människors medvetenhet om sina rättigheter enligt stadgan

| 2.4.1 | Kommittén ser fram emot kommissionens arbete med en informationskampanj för att ge invånarna bättre information om sina rättigheter enligt stadgan och om vart de kan vända sig om deras rättigheter kränks. Med tanke på hur viktig och brådskande denna åtgärd är skulle det ha varit hjälpsamt om man i strategin närmare specificerade kampanjens syften, tidsplan, målgrupper, instrument, partner och föreslagna budget. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Informationskampanjen bör utformas som ett komplement till andra åtgärder. Vi rekommenderar att man börjar arbeta med civilsamhällesorganisationer och statliga organ, inklusive rättsväsendet, på områdena utbildning, överföring av god praxis och information till allmänheten så snart man har uppnått en miniminivå av institutionell kapacitet. Ovannämnda organisationer och organ kan fungera som resurser och hjälpa människor att förankra skyddet av sina grundläggande rättigheter i en stödjande social och institutionell miljö. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | I detta sammanhang bör informationskampanjerna utformas för att nå dem som mest sannolikt kommer att få sina grundläggande rättigheter kränkta. Det behövs mer forskning och samråd för att utveckla en förståelse av stadgans tillämpning baserat på risker och sårbarheter, vilka kan vara vanligare i vissa sociala grupper och regionala samhällen. Detta skulle hjälpa olika organ att rikta sina åtgärder och även fungera som underlag till olika samråds- och deltagandeinitiativ. |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.4 | EESK uppmuntrar kommissionen att anordna verksamhet kopplad till stadgan inom konferensen om Europas framtid och att göra frågor som rör grundläggande rättigheter mer angelägna för medborgarna och på den offentliga dagordningen. |
| --- | --- |

2.4.4

Bryssel den 10 juni 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 376, 22.12.2011, s. 74.

1

(2)  I studien ”The response of civil society organisations to face the COVID-19 pandemic and the consequent restrictive measures adopted in Europe” (2021) kartlade EESK de strukturella utmaningar som pandemin bringat i dagen och hur civilsamhällesorganisationerna hanterat dem.

2

(3)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 16.

3

(4)  Malta har gjort betydande framsteg och förväntas snart inrätta en nationell institution för mänskliga rättigheter.

4

(5)  Särskild Eurobarometer 487b.

5

(6)  Samordningen på EU-nivå kan omfatta det europeiska nätverket av nationella människorättsinstitutioner (ENNHRI), det europeiska nätverket för likabehandlingsorgan (Equinet) och det europeiska ombudsmannanätverket. En kärngrupp av nationella institutioner kan sörja för en ändamålsenlig samordning på nationell nivå.

6

(7)  FN:s Parisprinciper tillhandahåller de internationella riktmärken mot vilka nationella institutioner för mänskliga rättigheter kan ackrediteras av den globala alliansen av nationella människorättsinstitutioner (GANHRI).

7

---

| 24.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 341/56 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 341/56

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s handlingsplan för demokrati

[COM(2020) 790 final]

(2021/C 341/09)

| Föredragande: | Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Andris GOBIŅŠ |

Föredragande:

Carlos Manuel TRINDADE

Medföredragande:

Andris GOBIŅŠ

| Remiss | Europeiska kommissionen, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 26.5.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 10.6.2021 |
| Plenarsession nr | 561 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 231/1/8 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 24.2.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

26.5.2021

Antagande vid plenarsessionen

10.6.2021

Plenarsession nr

561

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

231/1/8

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) håller med Europeiska kommissionen om behovet av att agera för att öka den europeiska demokratins resiliens. Dessutom anser EESK att EU:s handlingsplan för demokrati (nedan kallad ”handlingsplanen”) är både positiv och nödvändig, stöder i stort de åtgärder som föreslås i den och föreslår att man ägnar större uppmärksamhet åt vissa insatsområden och vidtar fler åtgärder beträffande dessa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK anser att handlingsplanen är mycket aktuell med tanke på de tecken som väcker farhågor om en urholkning av rättsstaten till följd av hoten mot vår demokrati, såväl inifrån unionen som från yttre aktörer. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kommittén är bekymrad över försöken i flera medlemsstater att dra nytta av svårigheterna till följd av covid-19 för att försvaga rättsstaten. Kommissionen bör vidta politiska åtgärder i detta avseende. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Av de skäl som anges i följande tre punkter rekommenderar EESK att kommissionen i sin handlingsplan upprättar en separat kompletterande pelare för det civila samhällets och arbetsmarknadsparternas deltagande och främjandet av arbetsdemokrati. Kommittén anser att denna pelare är mycket viktig och lägger i punkt 6 i detta yttrande fram konkreta förslag för dess utformning. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Utöver de områden som redan ingår i den föreslagna handlingsplanen anser EESK att främjandet av den europeiska demokratin bör omfatta att främja det demokratiska deltagandet på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, det civila samhällets deltagande och demokrati i alla dess fasetter och aspekter och områden, bl.a. arbetsdemokrati. EESK anser att dessa aspekter av utövandet av demokrati bör ingå i kommissionens handlingsplan, eftersom de alla har sina egna fördelar i fråga om att göra demokratin mer dynamisk och resilient. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK beklagar att man i den föreslagna handlingsplanen inte tar upp den viktiga roll som det sociala kontraktet spelar för att minska ojämlikheten och uppmuntra européerna att anamma demokratiska ideal, inte föreslår några åtgärder för att stärka denna roll, inte erkänner eller stöder den sociala dialogen och kollektivförhandlingarna och inte på något sätt belyser dessa områdens bidrag till de europeiska demokratiernas stabilitet. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK anser dessutom att man bör lägga större vikt vid den civila dialogen, som i alla demokratier är en nödvändig förutsättning för att beslutsprocessen och egenansvaret för den ska hålla högsta kvalitet, i enlighet med bestämmelserna i artikel 11 i fördraget om Europeiska unionen. EESK upprepar sin rekommendation till kommissionen i yttrande SOC/627 (1) om att inrätta ett årligt civilsamhällesforum för grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK anser att handlingsplanen bör inbegripa ett omfattande initiativ för att främja utbildning i demokrati och grundläggande rättigheter, som spelar en avgörande roll för att skydda demokratiska värden och aktivt medborgarskap, särskilt hos ungdomar. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK uppmanar kommissionen att se till att handlingsplanen beaktar bedömningen av medlemsstaternas genomförande av direktivet om audiovisuella medietjänster, och uppmanar medlemsstaterna att snabbt genomföra detta direktiv. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | När det gäller tillsyn anser EESK att onlineplattformarna bör åläggas transparens och ansvarsskyldighet, och stöder utvecklingen av en regleringsmekanism inom ramen för rättsakten om digitala tjänster och rättsakten om digitala marknader, för att förebygga desinformation, hatpropaganda och manipulation. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK uppmanar EU-institutionerna att snarast vidta de föreslagna åtgärderna för att garantera journalisternas säkerhet och arbetsvillkor och förhindra trakasserier av både journalister och andra aktivister som kämpar för allmännyttiga intressen och som faller offer för strategiska rättegångar mot allmänhetens deltagande (SLAPP). |
| --- | --- |

1.11

2.   Bakgrund

| 2.1 | Europeiska unionen grundar sig på ”de universella värden [...] som utgörs av människans okränkbara och oförytterliga rättigheter liksom frihet, demokrati, jämlikhet och rättsstaten” (2) och är ett område där de grundläggande rättigheterna skyddas av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (3). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kommittén bekänner sig uttryckligen till de europeiska demokratiska värdena, stöder helhjärtat kommissionens insatser för att bevara och stärka dem och bekräftar slutsatserna i sina tidigare yttranden om demokratin och rättsstatsprincipen (4). Medborgarna får inte glömma eller underskatta demokratins värde eller rättsstatsprincipens betydelse i vårt samhälle. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Historien har visat att demokrati måste främjas aktivt och ständigt försvaras mot upprepade angrepp. En av de sex prioriterade ambitionerna i kommissionsordförande Ursula von der Leyens politiska riktlinjer för Europeiska unionen är ”en ny satsning på demokrati i Europa” (5). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | De djupgående politiska, sociala och ekonomiska förändringar som följer av digitaliseringen, och som covid-19-pandemin bara har påskyndat, skapar nya risker och sårbarheter, bl.a. urgröpning av de traditionella mekanismerna för lika möjligheter för kandidater i valkampanjer, okontrollerad finansiering av politiska aktörer, trakasserier av journalister, spridning av falsk information och samordnade desinformationskampanjer, cyberattacker och många andra slags beteenden som äventyrar valens integritet. Risker för medie- och informationspluralismen och den offentliga debatten, angrepp på mediernas oberoende och ett försvagat civilt samhälle kan också observeras. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Covid-19-pandemin har också påverkat kvaliteten på de europeiska demokratierna, med tanke på behovet av exceptionella svar på denna folkhälsokris. Venedigkommissionen har granskat dessa åtgärder och konstaterat att covid-19-krisen inte får användas som en förevändning för att stärka regeringarna på bekostnad av parlamenten (6). Dessutom måste man, såsom Venedigkommissionen också understrukit, på allvar överväga att se till att det nödvändiga regelverket inrättas och fastställa i vilken utsträckning vissa av dessa åtgärder kan upprätthållas över tid. |
| --- | --- |

2.5

3.   EU:s handlingsplan för demokrati

| 3.1 | I handlingsplanen, som EESK anser vara både nödvändig och läglig i en tid då demokratin i Europa står inför allvarliga faror, som förvärrats av åtgärderna mot covid-19, fastställs en starkare politisk ram för EU samt särskilda åtgärder som är uppdelade i tre pelare:






  — | Främja fria och rättvisa val och stark demokratisk delaktighet. |
| --- | --- | --- |

3.1

—

Främja fria och rättvisa val och stark demokratisk delaktighet.

| — | Stödja fria och oberoende medier. |
| --- | --- |

—

Stödja fria och oberoende medier.

| — | Motverka desinformation (7). |
| --- | --- |

—

Motverka desinformation (7).

| 3.2 | Den föreslagna handlingsplanen syftar också till att ge medborgarna och det civila samhället möjlighet att motverka hot mot demokratin och rättsstaten. Denna fråga betraktas som övergripande och gäller för alla tre pelare. |
| --- | --- |

3.2

4.   Allmänna kommentarer

4.1   Tillståndet för demokratin i Europa och behovet av handlingsplanen

| 4.1.1 | EESK noterar med oro de senaste årens allvarliga utmaningar för demokratin och allmänhetens förtroende för de styrande institutionerna, som bland annat framgår av det minskade valdeltagandet, antalet överträdelser av rättsstatsprincipen i flera medlemsstater, framväxten och spridningen av populism och hatpropaganda, påtryckningarna och t.o.m. våldet mot journalister, angreppen på mediernas oberoende och pluralism, koncentrationen av medieägandet, den olagliga inblandningen i valprocesser både inifrån och utifrån genom desinformation, den otillbörliga finansieringen och det yttre inflytandet, samt försöken att försvaga det organiserade civila samhället och dess deltagande i beslutsprocesserna och att nedvärdera eller t.o.m. undertrycka social dialog och kollektivförhandlingar. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | EESK anser att handlingsplanen är ett positivt och nödvändigt instrument, och stöder i stort de åtgärder som föreslås i den, med förbehåll för de särskilda kommentarerna i punkt 5 och förslagen i punkt 6 i detta yttrande. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | EESK beklagar att utarbetandet av handlingsplanen bara åtföljdes av en begränsad dialog, eftersom ett sådant samråd skulle ha ökat dess effektivitet. |
| --- | --- |

4.1.3

4.2   Handlingsplanens tillämpningsområde och genomförande

| 4.2.1 | EESK anser att åtgärderna för att främja demokratin i Europa måste omfatta – men inte bör begränsas till – att skydda valens integritet, stärka mediernas frihet och pluralism samt bekämpa desinformation och inblandning. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | EESK anser att handlingsplanens tillämpningsområde bör utvidgas och att man bör lägga till en separat pelare om vikten av ett aktivt medborgarskap som utövas genom det civila samhällets deltagande (se punkt 6 i detta yttrande). |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | EESK anser att handlingsplanen borde ha värderat demokrati på nationell, regional och lokal nivå högre. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | På samma sätt anser kommittén att handlingsplanen bör täcka alla aspekter och områden av den europeiska demokratin, inbegripet arbetsdemokrati och strukturerad dialog med det civila samhället. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | EESK förväntar sig att man vid genomförandet av handlingsplanen tar hänsyn till att EU måste spela en viktig roll som förebild för att främja demokratiska värden och normer, t.ex. genom samstämmighet mellan sina inre och yttre åtgärder. |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | EESK anser att EU måste agera för att stärka de europeiska demokratiernas resiliens, deras sociala kontrakt och deras ekonomiska konkurrenskraft, i linje med ambitionerna vid konferensen om Europas framtid. |
| --- | --- |

4.2.6

4.3   Integrering av handlingsplanen i EU:s politik och effektiv övervakning

| 4.3.1 | EESK anser att handlingsplanen, för att bli effektiv, bör vara nära kopplad till andra pågående initiativ på EU-nivå som bidrar till samma mål, i synnerhet genomförandet av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, den europeiska rättsstatsmekanismen samt genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och de nya jämlikhetsstrategierna, och beklagar att dessa kopplingar inte är tillräckligt synliga. EESK rekommenderar att kopplingarna mellan de olika handlingsplanerna görs tydliga och faktiska. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | EESK påminner kommissionen om att kommittén i sitt yttrande SOC/627 föreslog att man skulle inrätta ett årligt civilsamhällesforum för grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen. Kommittén föreslår därför att man i handlingsplanen lägger till ett särskilt avsnitt om situationen för demokratin, som omfattar frågan om tillämpningen av artikel 11 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | EESK beklagar att handlingsplanen inte åtföljs av en övervakningsram och en modell för att mäta framstegen, och att det för många av åtgärderna inte har fastställts några datum, vilket gör det svårt att följa upp den utvärdering som planeras till 2023 inom utsatt tid. EESK föreslår att man lägger fram en lämplig övervakningsram. Rapporten om rättsstatsprincipen kan spela en viktig roll i detta sammanhang, såsom beskrivs i punkt 6 i detta yttrande. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Kommittén betonar behovet av att avsevärt minska de sociala orättvisorna för att stärka demokratin och ställer sig därför kritisk till att man i handlingsplanen inte hänvisar till den avgörande faktor som social sammanhållning utgör för de europeiska demokratiernas stabilitet eller den roll som det sociala kontraktet spelar för européernas anammande av demokratiska ideal, samt att man inte beaktar behovet av åtgärder för att bevara eller stärka det. EESK rekommenderar därför att denna dimension tas med i handlingsplanen. |
| --- | --- |

4.3.4

4.4   Digitaliseringens effekter på demokratiska samhällen

| 4.4.1 | Konsekvenserna av angrepp på det demokratiska livet förvärras av avsaknaden av reglering av onlineplattformar, av vilka det bara finns några få som används i stor utsträckning i hela världen, samt av hur deras slutna algoritmer fungerar. De mekanismer som ska säkerställa deras ansvar är otillräckliga. Att se till att valprocesserna uppmuntrar väljarna att delta, garanterar mångfald och är rättvisa och transparenta är en utmaning för alla demokratiska nationer som kräver uppmärksamhet och åtgärder. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | EESK upprepar sin ståndpunkt i yttrande NAT/794 (8) att EU måste anta politiska åtgärder som ytterligare befäster en digital ekonomi som bygger på våra samhällsvärden. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | EESK delar åsikten att man bör anta en mer kraftfull strategi för att reglera onlineplattformar genom att se till att de största aktörerna görs ansvariga inför allmänheten och att de offentliga myndigheterna är tillräckligt starka för att se till att reglerna efterlevs. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | EESK välkomnar de preliminära regleringsåtgärder som vidtagits för att hålla onlineplattformarna, särskilt de mycket stora, ansvariga genom förslagen till rättsakt om digitala tjänster och rättsakt om digitala marknader. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | Kommittén ser också utvärderingen och uppdateringen av uppförandekoden om desinformation som viktiga mellansteg för att säkerställa en kraftfull övervakning av effekterna av desinformation, även i förhållande till covid-19, och onlineplattformarnas tillhörande svar. |
| --- | --- |

4.4.5

5.   Särskilda kommentarer

5.1   Främja fria och rättvisa val och stark demokratisk delaktighet

| 5.1.1 | EESK instämmer i behovet av att vidta åtgärder för att garantera insyn i politisk reklam och kommunikation (punkt 2.1 i handlingsplanen) och stöder antagandet av EU-lagstiftning för att säkerställa att medborgarna alltid har full insyn i betalt innehåll av politisk karaktär på alla beslutsnivåer. De nationella myndigheterna bör få all nödvändig information från sociala nätverk och andra plattformar för att kunna garantera fria och rättvisa val på europeisk, nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | EESK stöder införandet av ytterligare begränsningar för mikromålstyrning genom användning av slutna algoritmer och psykologisk profilering i ett politiskt sammanhang, vilket kommissionen föreslår att undersöka i sitt lagförslag om insyn i betalt politiskt innehåll. |
| --- | --- |

5.1.2

| 5.1.3 | EESK anser att anordnandet av fria och rättvisa val inom ramen för ett tillförlitligt valsystem utgör en ständig utmaning för alla demokratiska system, välkomnar det stärkta europeiska samarbetet om val inom EU och uppmanar kommissionen, Europaparlamentet och medlemsstaterna att utveckla nya former av förstärkt samarbete på detta område för att säkerställa mer inkluderande, öppna och representativa val. Kompendiet med bästa praxis bör stödja dessa insatser. |
| --- | --- |

5.1.3

| 5.1.4 | Kommittén ställer sig positiv till antagandet av en ny operativ EU-mekanism för att stödja resilienta valprocesser som ska organiseras och samordnas av det europeiska nätverket för valsamarbete (punkt 2.3). |
| --- | --- |

5.1.4

| 5.1.5 | EESK delar den oro som utrycks i handlingsplanen beträffande att förebygga och bekämpa utländsk påverkan på europeiska demokratiska processer, och anser att det är lämpligt att EU ålägger de ansvariga för sådan inblandning en kostnad genom gemensamma, tydliga och starka sanktioner och genom att inleda ett gemensamt initiativ om cybersäkerhet. |
| --- | --- |

5.1.5

| 5.1.6 | EESK anser att fastställandet av valprocesser som kritisk infrastruktur redan kan övervägas vid bedömningen av utländska direktinvesteringar (9) och att den operativa EU-mekanismen för att stödja resilienta valprocesser bör ha de operativa förhållanden och medel som krävs för att garantera förfarandenas säkerhet, inklusive cybersäkerhet vid val på alla nivåer. |
| --- | --- |

5.1.6

| 5.1.7 | EESK föreslår att man inför en effektiv insyn när det gäller distribution av onlineinnehåll, bl.a. genom kontroll av algoritmer samt bättre insyn i ekosystemet för onlineannonsering och processerna för främjande eller nedgradering av innehåll, ger det civila samhället (akademiker, forskare, journalister och civilsamhällesorganisationer) och de oberoende tillsynsmyndigheterna de medel som krävs för att de ska kunna ålägga onlineaktörerna ansvarsskyldighet samt bestraffar dem som agerar i ond tro, särskilt när de upprepade gånger försöker undkomma insyn och ansvarsskyldighet gentemot samhället. |
| --- | --- |

5.1.7

| 5.1.8 | EESK beklagar att handlingsplanen inte fastställer en separat pelare för att stödja demokratiskt engagemang och aktivt deltagande även när det inte är val, inte erkänner den roll som social dialog spelar för demokratisk stabilitet och inte innehåller några särskilda åtgärder i detta avseende. EESK rekommenderar att den nya pelare som föreslås i punkt 6 i detta yttrande ska omfatta främjande av social dialog, föreningsfrihet för företag och fackföreningar, kollektivförhandlingar och rätten till information och samråd. |
| --- | --- |

5.1.8

| 5.1.9 | När det gäller de befintliga förslagen i handlingsplanen om främjande av demokratiskt engagemang och aktiv delaktighet utanför valkampanjer (punkt 2.4 i handlingsplanen), anser EESK att man bör lägga till ett omfattande initiativ för att främja utbildning i demokrati, inklusive medie- och informationskompetens, samtidigt som kommittén välkomnar att utbildning i medborgarskap nämns i samband med användningen av strukturfonderna. |
| --- | --- |

5.1.9

| 5.1.10 | EESK påminner om att kommittén i sitt yttrande SOC/627 efterlyste en ambitiös kommunikations-, utbildnings- och medborgarupplysningsstrategi om grundläggande rättigheter, rättsstatsprincipen och demokrati, med stark betoning på aktivt medborgarskap. |
| --- | --- |

5.1.10

| 5.1.11 | För att stödja och stärka det civila samhällets kapacitet rekommenderar EESK att medlemsstaterna utnyttjar strukturfonderna och att kommissionen själv utnyttjar de medel som står till dess förfogande. |
| --- | --- |

5.1.11

| 5.1.12 | Oberoende faktagranskare bör få tillräcklig finansiering för att kunna utöva sin verksamhet i realtid, vilket EESK redan har rekommenderat i samband med åtgärdsplanen mot desinformation (10). Det är viktigt att stärka kommissionens kapacitet på europeisk nivå så att den kan agera bättre på denna nivå för att ge starkare stöd till medlemsstaternas insatser på nationell nivå. |
| --- | --- |

5.1.12

| 5.1.13 | EESK rekommenderar yttersta försiktighet för att se till att ett införande av hatpropaganda i förteckningen över EU-brott (punkt 2.4 i handlingsplanen) aldrig kan tolkas som en begränsning av yttrandefriheten, och betonar att alla initiativ på detta område måste vara förenliga med subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

5.1.13

| 5.1.14 | EESK noterar med tillfredsställelse att man i handlingsplanen förespråkar främjande av jämlikhet på alla nivåer och av deltagande i det politiska livet av kvinnor, hbtqi-personer, missgynnade ungdomar, människor med minoritetsbakgrund vad gäller ras eller etniskt ursprung, personer med funktionsnedsättning och personer eller grupper med lägre digital kompetens eller digitalt engagemang. |
| --- | --- |

5.1.14

5.2   Stödja fria och oberoende medier

| 5.2.1 | När det gäller journalisters säkerhet (punkt 3.1 i handlingsplanen) oroas EESK av tecknen på att deras frihet begränsas, bl.a. genom hot mot deras fysiska säkerhet, och instämmer i att situationen är alarmerande. Kommittén anser att det är mycket viktigt att kommissionen föreslår utarbetandet av en rekommendation i detta avseende före slutet av 2021, och uppmanar kommissionen, Europaparlamentet och medlemsstaterna att snarast föreslå effektiva mekanismer för att skydda journalister, redaktionellt oberoende, mångfald och pluralism, mediekompetens, en möjliggörande miljö som säkerställer sektorns hållbarhet och bra arbetsvillkor för journalister. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | EESK uttrycker sitt ogillande av trakasserier mot journalister och andra aktivister som kämpar för allmännyttiga intressen i form av strategiska rättegångar mot allmänhetens deltagande (SLAPP). EU måste se till att tillämpningsområdet för åtgärderna mot SLAPP omfattar bl.a. journalister, aktivister, fackföreningsmedlemmar, akademiker, forskare inom digital säkerhet, människorättsförsvarare samt medie- och civilsamhällesorganisationer. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | När det gäller åtgärder för att stödja mediemångfald (punkt 3.4 i handlingsplanen) beklagar EESK otydligheten vad gäller hur kommissionen kommer att agera för att bevara denna mångfald, som är stadfäst i stadgan om de grundläggande rättigheterna, särskilt när det gäller den mycket viktiga frågan om vem som äger medier. EU måste inta en mer proaktiv hållning med tanke på slutsatsen i 2020 års rapport om rättsstatsprincipen att vissa medlemsstater inte har något system för att säkerställa insyn i vem som äger medier eller möter hinder för att faktiskt offentliggöra sådant ägande. EESK uppmuntrar därför kommissionen att fördjupa sina kunskaper om de aktörer som är verksamma på mediemarknaderna samt skyddsåtgärder och villkor som främjar mångfald, och att övervaka koncentrationen av distributionsnät och mellanhänder som i allt högre grad påverkar eller bestämmer villkoren för och karaktären hos tillgången till medier och innehåll. Det offentliga samrådet om handlingsplanen visade också på ett brett stöd för införandet av en tydlig skyldighet för alla medier och medieföretag att offentliggöra detaljerad information om ägarnas identitet. |
| --- | --- |

5.2.3

| 5.2.4 | Kommittén är bekymrad över de pågående försöken i flera medlemsstater att utnyttja den svåra situation som skapats av covid-19-pandemin, som har försvagat mediesektorn, för att angripa pressfriheten genom otillbörliga, diskriminerande eller t.o.m. repressiva åtgärder. EESK uppmanar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna för att överbrygga de klyftor som fastställs i rapporten om rättsstatsprincipen beträffande reglerna för fördelningen av statlig reklam mellan medierna. |
| --- | --- |

5.2.4

| 5.2.5 | EESK uppmanar kommissionen att undersöka de mekanismer som används för att finansiera mediemångfald och stödja innovation, frilansjournalister och lokala medier. Man skulle kunna överväga att utvärdera genomförandet av och effektiviteten hos den ”närstående” rättighet som beviljas pressförläggare i direktivet om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

5.2.5

| 5.2.6 | Med tanke på att tidsfristen för medlemsstaterna att genomföra direktivet om audiovisuella medietjänster löpte ut den 19 september 2020 uppmanar EESK kommissionen att se till att handlingsplanen beaktar utvärderingen av denna process, och uppmanar medlemsstaterna att snabbt tillämpa detta direktiv. |
| --- | --- |

5.2.6

| 5.2.7 | EESK uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att tillåta kostnadsfri strömning av offentliga medier i alla medlemsstater, bl.a. via kabelnät och leverantörer av sådana tjänster. Detta skulle vara ett avgörande steg mot flerspråkighet, bättre ömsesidig förståelse och förstärkt samarbete som dessutom skulle föra EU närmare ett gemensamt offentligt rum genom att förena medborgarna i mångfald och pluralism. |
| --- | --- |

5.2.7

5.3   Motverka desinformation

| 5.3.1 | EESK ställer sig bakom den vikt som läggs vid att motverka desinformation (kapitel 4 i handlingsplanen), och anser att det är viktigt att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna för att bekämpa desinformation. |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | EESK understryker betydelsen av rättsakten om digitala tjänster (punkt 4.2 i handlingsplanen) när det gäller tillsyn, ansvarsskyldighet och insyn avseende onlineplattformar, och stöder utarbetandet av en regleringsmekanism för att förebygga desinformation. |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.3 | Med tanke på betydelsen av utbildning i demokrati för kvaliteten på det demokratiska livet (punkt 4.3) anser EESK att handlingsplanen borde vara mycket mer ambitiös i detta avseende och fastställa mål och delmål för att stödja innovativa projekt och finansiera det civila samhällets initiativ på området. |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.3.4 | EU-mekanismerna bör stödja närmare samarbete mellan de behöriga tillsynsmyndigheterna för att minska risken för att desinformation sprids via propagandakanaler som är registrerade inom EU. |
| --- | --- |

5.3.4

| 5.3.5 | Onlineannonseringsplattformar bör åläggas att tillhandahålla årliga insynsrapporter, helst till en oberoende revisionsmyndighet som utsetts för detta ändamål. De årliga insynsrapporterna skulle kunna innehålla ingående information och förklaringar om policyer och interna processer för att hantera desinformation, kriterier för upp- och nedrankning samt mekanismer för urval och presentation av innehåll, policyer för målinriktning och spridning av annonser, policyer för visning av ”korrekt” information (t.ex. om covid-19 och val) och mekanismer för överklagande pga. innehåll som felaktigt har tagits bort. Ett nytt oberoende revisionsorgan som består av nationella tillsynsmyndigheter skulle kunna inrättas på EU-nivå för att kontrollera de sociala medieplattformarna. |
| --- | --- |

5.3.5

| 5.3.6 | Eftersom rättsakten om digitala tjänster ger möjlighet att ta itu med makt- och informationsasymmetrin i förhållande till digitala grindvakter såsom Google och Facebook, som har stor inverkan på demokratin, bör handlingsplanen säkerställa en rättighetsbaserad strategi för denna rättsakt. |
| --- | --- |

5.3.6

| 5.3.7 | EU:s politiska beslutsfattare måste se till att yttrandefrihetsprinciperna skyddas samtidigt som de antar lagstiftning för att motverka desinformation. I synnerhet riskerar användningen av straffrätten för att bekämpa storskalig desinformation att skapa utrymme för kränkningar av de mänskliga rättigheterna i form av statsstödda hot och omotiverad lagföring av kritiska röster. |
| --- | --- |

5.3.7

6.   Förslag till upprättande av en fjärde pelare i handlingsplanen: ”Främja aktivt och demokratiskt deltagande även när det inte är val”

6.1   Bakgrund

| 6.1.1 | EESK anser att man i handlingsplanen bör upprätta en särskild pelare för att vederbörligen beakta behovet av en tydlig strategi för aktivt medborgarskap. Kommittén anser att detta tillägg är nödvändigt för att säkerställa en mer harmonisk återhämtning från den rådande krisen och bana väg för en mer hållbar och stabil demokrati i Europa. |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Denna nya pelare bör också omfatta främjande av social dialog, kollektivförhandlingar och civil dialog. |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.3 | I fördraget om Europeiska unionen infördes en viktig innovation i artikel 11: begreppet medborgardeltagande. Mer än tio år efter dess ikraftträdande motsvarar emellertid medborgarnas möjligheter att delta i beslut även när det inte är val fortfarande långt ifrån behoven, vilket ofta leder till ett dubbelt missnöje: dels med själva politiken, dels med bristen på möjligheter att påverka besluten. I detta sammanhang erinrar EESK om sin ståndpunkt i yttrande SOC/423 genom att påpeka att det är ytterst viktigt att lägga fram konkreta åtgärdsförslag i syfte att säkerställa att EU-institutionerna inom sina respektive behörighetsområden vidtar lämpliga åtgärder för att tillämpa artikel 11.1 och 11.2 i fördraget om Europeiska unionen (11). |
| --- | --- |

6.1.3

| 6.1.4 | På samma sätt anges i artikel 152 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att EU har en roll att spela när det gäller att erkänna och främja arbetsmarknadsparternas betydelse. |
| --- | --- |

6.1.4

| 6.1.5 | I detta sammanhang föreslår EESK att man upprättar en fjärde pelare i handlingsplanen, ”Främja aktivt och demokratiskt deltagande även när det inte är val”, som beskrivs i detta bidrag. |
| --- | --- |

6.1.5

6.2   Främja en kultur av aktivt deltagande

| 6.2.1 | Skapa en öppen och gynnsam miljö för det civila samhället i Europa






  — | Det medborgerliga utrymmet bör utgöra en särskild pelare eller del i rapporten om rättsstatsprincipen och ägnas större uppmärksamhet, bl.a. i form av en grundlig utvärdering av detta utrymme i varje medlemsstat, med beaktande av dess olika beståndsdelar, kopplingarna mellan dem och deras inverkan på det politiska systemet och rättsstaten. |
| --- | --- | --- |

6.2.1

—

Det medborgerliga utrymmet bör utgöra en särskild pelare eller del i rapporten om rättsstatsprincipen och ägnas större uppmärksamhet, bl.a. i form av en grundlig utvärdering av detta utrymme i varje medlemsstat, med beaktande av dess olika beståndsdelar, kopplingarna mellan dem och deras inverkan på det politiska systemet och rättsstaten.

| — | Kommissionen bör, på grundval av gällande internationell rätt (12) och annan mer detaljerad vägledning (13) och i samarbete med det civila samhället, utarbeta en uppsättning riktlinjer för att försvara och främja det medborgerliga utrymmet i unionen och dess medlemsstater. Detta bör omfatta 1) föreningsfriheten, 2) rätten att verka fritt utan statlig inblandning, 3) yttrandefriheten, 4) rätten till samarbete och kommunikation, 5) rätten till offentlig information, 6) rätten till frihet att delta i fredliga sammankomster, 7) rätten att söka och säkra resurser, 8) statens skyldighet att skydda, 9) den akademiska friheten, och 10) filantropisk verksamhet. Man bör bedöma eventuella negativa sidoeffekter av befintlig och ny lagstiftning och dess tillämpning: t.ex. bör lagstiftningen om penningtvätt och insyn vara riskbaserad och proportionerlig. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör, på grundval av gällande internationell rätt (12) och annan mer detaljerad vägledning (13) och i samarbete med det civila samhället, utarbeta en uppsättning riktlinjer för att försvara och främja det medborgerliga utrymmet i unionen och dess medlemsstater. Detta bör omfatta 1) föreningsfriheten, 2) rätten att verka fritt utan statlig inblandning, 3) yttrandefriheten, 4) rätten till samarbete och kommunikation, 5) rätten till offentlig information, 6) rätten till frihet att delta i fredliga sammankomster, 7) rätten att söka och säkra resurser, 8) statens skyldighet att skydda, 9) den akademiska friheten, och 10) filantropisk verksamhet. Man bör bedöma eventuella negativa sidoeffekter av befintlig och ny lagstiftning och dess tillämpning: t.ex. bör lagstiftningen om penningtvätt och insyn vara riskbaserad och proportionerlig.

| — | Kommissionen bör i sitt organisationsschema inrätta kontaktpersoner för den civila dialogen och uppmuntra medlemsstaterna att stärka strukturerna för denna dialog genom att stödja upprättandet av sådana strukturer om de inte finns med hjälp av EU-medel. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör i sitt organisationsschema inrätta kontaktpersoner för den civila dialogen och uppmuntra medlemsstaterna att stärka strukturerna för denna dialog genom att stödja upprättandet av sådana strukturer om de inte finns med hjälp av EU-medel.

| — | Programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden bör vara tillgängligt för europeiska, nationella och lokala civilsamhällesorganisationer i alla medlemsstater, inbegripet människorättsaktivister som verkar för att främja och skydda EU:s grundläggande värden. Finansieringen från detta program bör täcka driftskostnader samt tvister, kapacitetsuppbyggnad, övervakningsverksamhet och samarbete på EU-nivå. |
| --- | --- |

—

Programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden bör vara tillgängligt för europeiska, nationella och lokala civilsamhällesorganisationer i alla medlemsstater, inbegripet människorättsaktivister som verkar för att främja och skydda EU:s grundläggande värden. Finansieringen från detta program bör täcka driftskostnader samt tvister, kapacitetsuppbyggnad, övervakningsverksamhet och samarbete på EU-nivå.

| — | Erasmus+-programmet bör möjliggöra utbyten mellan det civila samhällets organisationer och mellan arbetsmarknadens parter för ömsesidigt lärande och utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

—

Erasmus+-programmet bör möjliggöra utbyten mellan det civila samhällets organisationer och mellan arbetsmarknadens parter för ömsesidigt lärande och utbyte av bästa praxis.

| 6.2.2 | Utbildning i demokratiskt medborgarskap och mänskliga rättigheter som en prioritering för EU






  — | En viktig förutsättning för att främja aktivt medborgarskap och samhällsengagemang är medborgarutbildning, inklusive mediekompetens, på alla nivåer, både formellt och informellt, i och utanför skolan, i alla medlemsstater. Medborgarutbildning är ett viktigt verktyg för att bekämpa antidemokratiska tendenser, främja de europeiska värdena och övervinna de rådande klyftorna. |
| --- | --- | --- |

6.2.2

—

En viktig förutsättning för att främja aktivt medborgarskap och samhällsengagemang är medborgarutbildning, inklusive mediekompetens, på alla nivåer, både formellt och informellt, i och utanför skolan, i alla medlemsstater. Medborgarutbildning är ett viktigt verktyg för att bekämpa antidemokratiska tendenser, främja de europeiska värdena och övervinna de rådande klyftorna.

| — | Eftersom rådande praxis skiljer sig åt väsentligt mellan medlemsstaterna bör en separat uppsättning minimistandarder eller rekommendationer utarbetas på grundval av Europarådets stadga om utbildning i demokratiskt medborgarskap och i mänskliga rättigheter (CM/Rec(2010)7). |
| --- | --- |

—

Eftersom rådande praxis skiljer sig åt väsentligt mellan medlemsstaterna bör en separat uppsättning minimistandarder eller rekommendationer utarbetas på grundval av Europarådets stadga om utbildning i demokratiskt medborgarskap och i mänskliga rättigheter (CM/Rec(2010)7).

| — | Det är viktigt att ägna särskild uppmärksamhet åt skapandet av en kultur av aktivt deltagande för att se till att inga medborgare som är bosatta i EU hamnar utanför eller riskerar utestängning eller diskriminering på grund av att deras politiska eller socioekonomiska rättigheter inte respekteras. |
| --- | --- |

—

Det är viktigt att ägna särskild uppmärksamhet åt skapandet av en kultur av aktivt deltagande för att se till att inga medborgare som är bosatta i EU hamnar utanför eller riskerar utestängning eller diskriminering på grund av att deras politiska eller socioekonomiska rättigheter inte respekteras.

6.3   Ge medborgarna och deras organisationer verkligt inflytande över EU:s beslutsprocesser

| 6.3.1 | EU och dess medlemsstater bör stödja mobiliseringen av medborgarna på fältet och ge dem möjlighet att komma till tals i all sin mångfald genom att i praktiken omsätta deras ”rätt att delta i unionens demokratiska liv” som stadfästs i artikel 10 i EU-fördraget. EU och dess medlemsstater bör också ge medborgarna möjlighet att delta i en ”öppen, tydlig och regelbunden dialog med de representativa sammanslutningarna och det civila samhället” (artikel 11 i EU-fördraget). EESK bör utarbeta en årlig rapport om denna fråga. |
| --- | --- |

6.3.1

| 6.3.2 | Medborgarna och deras organisationer bör göras fullt delaktiga i utformningen av EU:s politik. Man bör uppnå en sund balans mellan de olika berörda parternas bidrag genom att se över samrådsmetoden för att öka deltagandet av medborgarorganisationer och sociala organisationer på nationell nivå och EU-nivå och genom att utnyttja det europeiska medborgarinitiativets potential att ge medborgarna möjlighet att sätta agendan. |
| --- | --- |

6.3.2

| 6.3.3 | Bestämmelsen i artikel 11 i EU-fördraget om en ”öppen, tydlig och regelbunden dialog med de representativa sammanslutningarna och det civila samhället” bör genomföras fullt ut inom alla EU:s insatsområden. Kommissionen bör ta initiativ till ett interinstitutionellt avtal om civil dialog med det europeiska civila samhället. |
| --- | --- |

6.3.3

| 6.3.4 | Man bör säkerställa ett konstruktivt och inkluderande deltagande från det civila samhällets sida i konferensen om Europas framtid genom att skapa en koppling till handlingsplanen, för att på så sätt ge tillfälle att diskutera hur de demokratiska processerna och det aktiva samhällsengagemanget kan stärkas. |
| --- | --- |

6.3.4

| 6.3.5 | Medlemsstaterna bör uppmanas att i sina planer inom den fleråriga budgetramen avsätta de resurser som krävs för att finansiera den civila dialogen och stärka civilsamhällesorganisationernas förmåga att delta i beslutsfattandet. Kommissionen bör inkludera medborgardeltagande och demokrati bland de övergripande prioriteringarna i sina landsspecifika rekommendationer. |
| --- | --- |

6.3.5

| 6.3.6 | Man bör lansera ett årligt evenemang där de högsta företrädarna för EU-institutionerna och de representativa organisationerna eller sammanslutningarna i det civila samhället samt företrädare för sektorsdialoger och lokala, regionala, nationella och makroregionala (transnationella och grannskapspolitiska) dialoger träffas för att utbyta bästa praxis och utarbeta en årlig plan för att stärka demokrati, deltagande och medborgardialog. Kommissionen och EESK bör spela en ledande roll i denna process som organisatörer. |
| --- | --- |

6.3.6

6.4   Stärka stödstrukturerna för social dialog och kollektivförhandlingar

| 6.4.1 | Det är viktigt att agera för att främja demokratin genom ekonomisk och social sammanhållning, bl.a. genom att främja arbetsdemokrati. Demokratin är hotad även på denna nivå, och pandemin har väckt viktiga frågor som måste behandlas snabbt. |
| --- | --- |

6.4.1

| 6.4.2 | Social dialog och kollektivförhandlingar hör till de bästa exemplen på ett demokratiskt funktionssätt. Dialog mellan organisationer som representerar sina egna intressen och värden skapar ett strukturerat utrymme för att behandla och diskutera frågor av gemensam betydelse, även om intressena skiljer sig åt. Ömsesidigt erkännande och ömsesidig respekt mellan partner och det rationella sökandet efter lösningar på situationer, problem och konflikter är byggstenarna i en demokratisk kultur. |
| --- | --- |

6.4.2

| 6.4.3 | Den nya pelare som föreslås bör omfatta åtgärder för att främja dessa principer, såsom






  — | alla medlemsstaters respekt för ILO-konventionerna, i synnerhet de viktigaste som rör fri facklig verksamhet, |
| --- | --- | --- |

6.4.3

—

alla medlemsstaters respekt för ILO-konventionerna, i synnerhet de viktigaste som rör fri facklig verksamhet,

| — | en strukturerad informations-, samråds- och utfrågningsprocess och en slutrapport om denna process för alla lagstiftningsinitiativ på medlemsstatsnivå, |
| --- | --- |

—

en strukturerad informations-, samråds- och utfrågningsprocess och en slutrapport om denna process för alla lagstiftningsinitiativ på medlemsstatsnivå,

| — | stöd till en förstärkning av de ekonomiska och sociala råden och, i förekommande fall, inrättandet av sådana, |
| --- | --- |

—

stöd till en förstärkning av de ekonomiska och sociala råden och, i förekommande fall, inrättandet av sådana,

| — | utnämning på kommissionsnivå, efter godkännande av de europeiska arbetsmarknadsparterna, av en högt uppsatt EU-ansvarig för att främja och övervaka den sociala dialogen i medlemsstaterna och EU, som även kan åta sig uppgiften att stödja den civila dialogen om det civila samhällets organisationer efter samråd går med på detta, |
| --- | --- |

—

utnämning på kommissionsnivå, efter godkännande av de europeiska arbetsmarknadsparterna, av en högt uppsatt EU-ansvarig för att främja och övervaka den sociala dialogen i medlemsstaterna och EU, som även kan åta sig uppgiften att stödja den civila dialogen om det civila samhällets organisationer efter samråd går med på detta,

| — | anordnande var sjätte månad av ett möte för social trepartsdialog på hög nivå (med de europeiska arbetsmarknadsparterna, kommissionen och medlemsstaterna) för att främja och övervaka den sociala dialogen på europeisk och nationell nivå, |
| --- | --- |

—

anordnande var sjätte månad av ett möte för social trepartsdialog på hög nivå (med de europeiska arbetsmarknadsparterna, kommissionen och medlemsstaterna) för att främja och övervaka den sociala dialogen på europeisk och nationell nivå,

| — | antagande av en åtgärd som syftar till att främja kollektivförhandlingar inom ramen för offentlig upphandling och tillgång till offentliga medel, inbegripet EU-medel, och som ålägger kontrakterande arbetsgivare att ingå ett kollektivavtal eller att, tills sådana avtal föreligger, säkerställa arbetstillfällen av hög kvalitet på grundval av tillämpliga rättsliga bestämmelser, i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning och praxis som är resultatet av överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter och myndigheterna på nationell nivå; detta kommer att förhindra social dumpning och säkerställa rättvis konkurrens, |
| --- | --- |

—

antagande av en åtgärd som syftar till att främja kollektivförhandlingar inom ramen för offentlig upphandling och tillgång till offentliga medel, inbegripet EU-medel, och som ålägger kontrakterande arbetsgivare att ingå ett kollektivavtal eller att, tills sådana avtal föreligger, säkerställa arbetstillfällen av hög kvalitet på grundval av tillämpliga rättsliga bestämmelser, i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning och praxis som är resultatet av överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter och myndigheterna på nationell nivå; detta kommer att förhindra social dumpning och säkerställa rättvis konkurrens,

| — | lansering av program för att utbilda företrädare för arbetsmarknadens parter i syfte att främja social dialog och kollektivförhandlingar. |
| --- | --- |

—

lansering av program för att utbilda företrädare för arbetsmarknadens parter i syfte att främja social dialog och kollektivförhandlingar.

Bryssel den 10 juni 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 282, 20.8.2019, s. 39.

1

(2)  Ingress till fördraget om Europeiska unionen.

2

(3)  EUT C 202, 7.6.2016, s. 389.

3

(4)  Se i synnerhet yttrandena EUT C 228, 5.7.2019, s. 24; EUT C 282, 20.8.2019, s. 39; EUT C 429, 11.12.2020, s. 16.

4

(5)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/political-guidelines-next-commission_sv.pdf

5

(6)  Venedigkommissionen (2020), ”Interim Report on the measures taken in the EU Member States as a result of the COVID-19 crisis and their impact on democracy, the Rule of Law and Fundamental Rights”, antagen av Venedigkommissionen vid dess 124:e plenarsession online (den 8–9 oktober 2020), https://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2020)018-e.

6

(7)  COM(2020) 790 final.

7

(8)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 187.

8

(9)  Såsom anges i kommissionens meddelande, särskilt fotnot 17.

9

(10)  Se punkt 1.7 i slutsatserna i yttrandet (EUT C 228, 5.7.2019, s. 89).

10

(11)  EUT C 11, 15.1.2013, s. 8.

11

(12)  Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

12

(13)  OSSE/ODIHR:s riktlinjer för föreningsfrihet.

13

---

| 24.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 341/66 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 341/66

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/794 vad gäller Europols samarbete med privata parter, Europols behandling av personuppgifter till stöd för brottsutredningar och Europols roll inom forskning och innovation

[COM(2020) 796 final – 2020–349-COD]

(2021/C 341/10)

| Föredragande: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Föredragande:

Philip VON BROCKDORFF

| Remiss | Europeiska kommissionen, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 26.5.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 9.6.2021 |
| Plenarsession nr | 561 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 233/2/3 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 24.2.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

26.5.2021

Antagande vid plenarsessionen

9.6.2021

Plenarsession nr

561

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

233/2/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar kommissionens förslag om att stärka Europols mandat i den mån det förbättrar dataskyddsåtgärder och forskningskapacitet. Detta kommer att bidra till att stärka kampen mot organiserad brottslighet och terroristverksamhet och stärka det operativa polissamarbetet i EU:s medlemsstater för att skydda medborgarna. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK välkomnar också Europols föreslagna samarbete med tredjeländer, vilket möjliggör samarbete med privata parter eller aktörer, särskilt när det gäller uppgiftsutbyte. EESK anser att privata aktörer bör ha en kontaktpunkt på EU-nivå där de kan rapportera information som kan vara relevant för brottsutredningar. Kommissionens förslag kommer att åtgärda denna brist. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK välkomnar också kommissionens förslag eftersom det syftar till att hjälpa brottsförebyggande myndigheter att hitta innovativa lösningar för att motverka internationell brottslighet och hålla jämna steg med det föränderliga landskapet. Genom förslaget kommer också Europols och de nationella brottsbekämpande myndigheternas kompetens och forskningskapacitet att utvecklas. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK understryker att en förstärkning av Europols kapacitet bör inbegripa prioritering av gränsöverskridande utredningar, särskilt vid allvarliga attacker mot visselblåsare och undersökande journalister som spelar en mycket viktig roll när det gäller att avslöja korruption, bedrägerier, bristfällig förvaltning och andra missförhållanden inom den offentliga och privata sektorn. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK anser också att det inte finns några farhågor när det gäller integritetsskydd och grundläggande rättigheter vid behandling av uppgifter. Tvärtom skulle uppdaterad och harmoniserad lagstiftning möjliggöra en mer effektiv granskning av frågor som rör dataskydd, samtidigt som man uppnår en balans mellan enskilda medlemsstaters och EU:s säkerhetskrav. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | För närvarande kan Europol inte förse brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna direkt och i realtid med information om brottslig verksamhet från tredjeländer eller internationella organisationer. Ändringarna i förslaget syftar därför till att åtgärda denna säkerhetsbrist och skapa en ny registreringskategori som uteslutande ska användas av Europol under bestämda omständigheter. EESK välkomnar därför inrättandet av en ny registreringskategori till stöd för Schengens informationssystem. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Att förstärka Europols befogenheter och resurser innebär ett åtagande om effektivitet eftersom omfattningen möjliggör kostnadseffektiva insatser. EESK anser att den föreslagna ökningen av Europols budget är en positiv insats för att ytterligare skydda EU-medborgarna och stärka samarbetet mellan Europol och nationella brottsbekämpande organ. Kommittén förväntar sig dock att denna ökning kommer att återspeglas i antalet operativa anställda vid Europol och öka den organisatoriska effektiviteten. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Sammantaget anser EESK att förslagen är ett steg i rätt riktning genom att de utvidgar Europols roll som en reaktion på föränderliga situationer. Europols arbete kommer dock fortfarande att vara starkt beroende av medlemsstaternas verksamhet och åtgärder och de uppgifter som samlats in av nationella brottsbekämpande organ. Därför, och särskilt mot bakgrund av en alltmer globaliserad miljö, kan det vara relevant att ställa sig frågan om det är dags att låta Europol agera på eget initiativ. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | I detta sammanhang anser EESK också att djärvare steg för att utvidga Europols mandat och räckvidd kan behöva tas i framtiden. Som förslagen bekräftar har den organiserade brottsligheten blivit mer sofistikerad och de farligaste kriminella nätverken blir alltmer gränsöverskridande. Med tanke på att den organiserade brottsligheten ständigt utvecklas kommer Europols mandat att behöva anpassas för att göra byrån till en ännu mer central aktör inom europeisk säkerhet. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Av denna anledning rekommenderar EESK att man, i något skede, genomför en oberoende granskning av Europols roll och ansvarsområden. I samband med granskningen skulle man också undersöka hur nationella brottsbekämpningsmetoder och datainsamlingsförfaranden påverkar de analyser som tillhandahålls av Europol. En sådan granskning skulle också ta hänsyn till synpunkter från det civila samhället och arbetsmarknadens parter samt andra relevanta berörda parter. |
| --- | --- |

1.10

2.   Europeiska kommissionens förslag

| 2.1 | Som svar på ökande säkerhetshot, särskilt de som kriminella organisationer utgör, offentliggjorde kommissionen den 9 december 2020 ett förslag till en förordning om ändring av förordning (EU) 2016/794 vad gäller Europols samarbete med privata parter, Europols behandling av personuppgifter till stöd för brottsutredningar och Europols roll inom forskning och innovation. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Genom förslaget försöker man ta itu med dessa centrala frågor:






  i) | Göra det möjligt för Europol att samarbeta effektivt med privata parter. |
| --- | --- | --- |

2.2

i)

Göra det möjligt för Europol att samarbeta effektivt med privata parter.

| ii) | Göra det möjligt för Europol att stödja medlemsstaterna med analys av stora och komplexa datamängder (stordata). |
| --- | --- |

ii)

Göra det möjligt för Europol att stödja medlemsstaterna med analys av stora och komplexa datamängder (stordata).

| iii) | Låta Europol begära att de behöriga myndigheterna i en medlemsstat inleder, genomför eller samordnar utredningen av ett brott som påverkar ett gemensamt intresse som omfattas av unionens politik, utan att det berörda brottet måste ha ett gränsöverskridande inslag. |
| --- | --- |

iii)

Låta Europol begära att de behöriga myndigheterna i en medlemsstat inleder, genomför eller samordnar utredningen av ett brott som påverkar ett gemensamt intresse som omfattas av unionens politik, utan att det berörda brottet måste ha ett gränsöverskridande inslag.

| 2.3 | Kommissionen ser också ett behov av att stärka Europols samarbete med Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) samt med tredjeländer. Europols roll när det gäller forskning och innovation, dess dataskyddsram och dess parlamentariska tillsyn kommer också att förstärkas. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | När det gäller förstärkt samarbete med privata parter innehåller förslaget regler för hur Europol kan utbyta personuppgifter med privata parter (för att byrån ska kunna ta emot personuppgifter från dem), informera dem om information som saknas och be medlemsstaterna att begära att andra privata parter delar ytterligare information. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Genom dessa regler införs också möjligheten för Europol att fungera som en teknisk kanal för utbyte mellan medlemsstaterna och privata parter. För att förbättra krishanteringen kommer andra regler att styra stöd till medlemsstaterna för att förhindra storskalig spridning av terroristinnehåll via onlineplattformar (med anknytning till pågående eller nyligen inträffade händelser som visar skada på liv eller fysisk integritet eller uppviglar till omedelbar skada på liv eller fysisk integritet). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | För att kunna behandla stora och komplexa datamängder har kommissionen för avsikt att införa möjligheten att utföra en förhandsanalys av personuppgifter, med det enda syftet att fastställa om sådana uppgifter omfattas av de olika kategorierna av registrerade och är kopplade till ett brott. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | För att effektivt kunna stödja brottsutredningar i medlemsstaterna eller av Eppo skulle Europol i vissa fall kunna behandla uppgifter som nationella myndigheter eller Eppo erhållit i samband med brottsutredningar – i enlighet med förfarandekrav och skyddsåtgärder som är tillämpliga enligt nationell straffrätt. För detta ändamål skulle Europol kunna behandla (och på begäran lagra) alla uppgifter som finns i en utredningsakt som tillhandahålls av medlemsstaten eller Eppo så länge byrån stöder den specifika brottsutredningen. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Kommissionen föreslår också att det inrättas en ny registreringskategori för Schengens informationssystem. Detta förslag bygger på att Europol inte kan förse medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter direkt och i realtid med information från tredjeländer eller internationella organisationer om personer som har misstänkts eller dömts för brott eller terroristbrott. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Ur ett budgetperspektiv uppskattas det i förslaget att en tilläggsbudget på cirka 180 miljoner euro och cirka 160 ytterligare tjänster skulle behövas för perioden 2021–2027 i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

2.9

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Europa står inom alla verksamhetsområden, vare sig de är privata eller offentliga, inför föränderliga och alltmer komplexa säkerhetshot. Den digitala omvandlingen, avancerad teknik och den lätthet med vilken brottslingar kan bedriva brottslig verksamhet via internet har lett till en alltmer omfattande brottslig verksamhet i Europa och världen, och förekomsten av it-brottslighet ökar exponentiellt. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Terrorism utgör också fortfarande ett betydande hot mot EU:s och dess medborgares frihet och livsstil. Covid-19-krisen har förvärrat sådana hot i och med att kriminella organisationer har utnyttjat krisen genom att anpassa sina arbetsmetoder eller utveckla ny brottsverksamhet. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Dessa föränderliga säkerhetshot kräver ett effektivt stöd på EU-nivå till de nationella brottsbekämpande myndigheternas arbete. Hoten sprids över gränserna, visar sig genom en rad olika brottsformer och tar sig uttryck i brottsorganisationer som ägnar sig åt många olika typer av brottslig verksamhet. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Med tanke på denna utveckling räcker åtgärder på nationell nivå inte till för att hantera dessa gränsöverskridande säkerhetsutmaningar, och medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter har i allt högre grad utnyttjat det stöd och den sakkunskap som Europol, EU:s byrå för samarbete inom brottsbekämpning, erbjuder för att bekämpa allvarlig brottslighet och terrorism. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Europol står för det huvudsakliga stödet på EU-nivå till medlemsstaterna i kampen mot allvarlig brottslighet och terrorism. Byrån erbjuder de nationella brottsbekämpande myndigheterna stöd och sakkunskap när det gäller att förebygga och bekämpa allvarlig brottslighet som berör två eller fler medlemsstater, terrorism och sådana former av brottslighet som skadar ett gemensamt intresse som omfattas av EU:s politik. Sedan Europolförordningens ikraftträdande 2016 har den operativa betydelsen av byråns uppgifter förändrats avsevärt och dess operativa stöd har fortsatt att öka. Europol deltar nu i nästan alla större terrorismbekämpningsutredningar i EU. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Mot bakgrund av föränderliga och alltmer komplexa gränsöverskridande säkerhetshot med suddiga gränser mellan den fysiska och digitala världen samt det kvarvarande stora terrorismhotet i Europa, anses det vara både välkommet och lägligt att stärka Europols kapacitet, resurser och verktyg för att effektivt stödja medlemsstaterna i kampen mot allvarlig brottslighet och terrorism. |
| --- | --- |

3.6

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK välkomnar kommissionens förslag om att stärka Europols mandat eftersom förslaget syftar till att förbättra dataskyddsåtgärder och stärka Europols roll när det gäller forskning. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK välkomnar också det föreslagna operativa samarbetet med tredjeländer, vilket möjliggör samarbete med privata parter, särskilt när det gäller uppgiftsutbyte. EESK anser inte att förslaget som möjliggör samarbete med privata parter är oproportionerligt. Tvärtom anses förslaget vara helt nödvändigt med tanke på den ständiga utvecklingen av internationell brottslighet där internet och mobila enheter används. Kriminella organisationer använder allt oftare gränsöverskridande tjänster som erbjuds av privata parter för att kommunicera och bedriva olaglig verksamhet. Privata aktörer har dock för närvarande inte någon kontaktpunkt på EU-nivå där de kan rapportera information som kan vara relevant för brottsutredningar. Detta förslag syftar till att åtgärda denna brist. I själva verket skulle lagändringen göra det möjligt för Europol att fungera som kontaktpunkt och att på ett centraliserat sätt undersöka det brott eller ärende som utreds av medlemsstaten/medlemsstaterna. Detta arrangemang möjliggör utveckling av det nödvändiga samarbetet mellan Europol och privata parter. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Genom ändringarna föreslås att Europol bör spela en nyckelroll när det gäller att hjälpa medlemsstaterna att utveckla nya tekniska lösningar baserade på artificiell intelligens, vilket skulle gynna nationella brottsbekämpande myndigheter i hela EU. Att fastställa innovativa lösningar är en viktig del av kampen mot internationell brottslighet för att säkerställa att brottsbekämpande myndigheter håller jämna steg med det föränderliga landskapet. Det kan bara göras genom samordnad forskning. EESK stöder därför Europols proaktiva roll när det gäller att tillhandahålla centraliserat stöd till brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna genom i) kartläggning av innovationer och ii) utvecklingen av dessa myndigheters kompetens och kapacitet med hjälp av teknik och innovationer som utvecklats inom EU, snarare än att använda säkerhetslösningar som kommer från tredjeländer. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | När det gäller skydd av personuppgifter syftar ändringarna till att effektivt säkerställa att integritetsskydd och grundläggande rättigheter vid behandling av olika typer av uppgifter respekteras till fullo. EESK anser också att behandlingen av personuppgifter redan är mycket strängt reglerad och att det därför inte finns några problem att ta upp. Tvärtom skulle en uppdaterad och harmoniserad lagstiftning möjliggöra en mer effektiv granskning av frågor som rör dataskydd, samtidigt som man uppnår en balans med säkerhetskraven i enskilda medlemsstater och EU i dess helhet. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESK noterar också att Europol för närvarande inte kan förse de brottsbekämpande myndigheterna i medlemsstaterna direkt och i realtid med information från tredjeländer eller internationella organisationer om personer som har blivit misstänkta eller dömda för brott eller terroristbrott. Kommissionens förslag syftar därför till att åtgärda denna säkerhetsbrist. EESK välkomnar detta tillsammans med skapandet av en ny registreringskategori som uteslutande ska användas av Europol i särskilda och väldefinierade fall och omständigheter. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESK anser dock att kommissionen kan behöva vidta ännu djärvare åtgärder i framtiden för att utvidga Europols mandat och räckvidd. Som förslagen bekräftar har brottsligheten förändrats och de farligaste kriminella nätverken blir alltmer gränsöverskridande. Det är därför samarbete mellan europeiska länder och polisstyrkor är viktigt. Det är avgörande att Europols mandat med tiden anpassas för att göra byrån till en ännu mer central aktör inom europeisk säkerhet. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESK understryker att en förstärkning av Europols kapacitet bör inbegripa prioritering av gränsöverskridande utredningar, särskilt vid allvarliga attacker mot visselblåsare och undersökande journalister som spelar en mycket viktig roll när det gäller att avslöja korruption, bedrägerier, bristfällig förvaltning och andra missförhållanden inom den offentliga och privata sektorn. Detta ligger i linje med Europaparlamentets resolution från juli 2020, där det hänvisas till ett starkare mandat för att Europol ska kunna begära att gränsöverskridande utredningar inleds vid allvarliga attacker mot visselblåsare och undersökande journalister (1). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESK anser att förstärkning av Europols befogenheter innebär ett åtagande om effektivitet eftersom omfattningen möjliggör kostnadseffektiva insatser. En ytterligare förstärkning av Europols mandat och ökade resurser är en nödvändighet för att det europeiska samhället ska känna sig och vara skyddat. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Att Europols mandat stärks ytterligare bör enligt EESK medföra en ytterligare förstärkning av samordningen mellan nationella brottsbekämpande organ och Europol, där byrån fungerar som ett centrum för analys och innovation. I detta sammanhang ses den föreslagna lagstiftningen som ett steg i rätt riktning. Samordning mellan Europol och medlemsstaterna är centralt för allt detta, och förslagen utgör en stark grund för förbättrad samordning. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Brottslig verksamhet tar dock inte hänsyn till gränser, och i en alltmer globaliserad miljö ställer sig EESK frågan om det är dags att låta Europol agera på eget initiativ. Bör Europol ha rätt att inleda utredningar och att proaktivt utföra brottsbekämpande verksamhet i medlemsstaterna? Detta är för närvarande inte tillåtet, men den föränderliga brottsliga verksamheten kan kräva en diskussion om huruvida brottsutredningar i större skala bör inledas av Europol. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Som sagt är förslagen ett steg i rätt riktning genom att de utvidgar Europols roll som en reaktion på föränderliga situationer, men Europols arbete kommer fortfarande att förlita sig starkt på medlemsstaternas verksamhet och åtgärder och de uppgifter som samlas in av nationella brottsbekämpande organ. EESK anser därför att en oberoende granskning av hur effektivt Europol är när det gäller att utföra sina uppgifter och sin verksamhet (vilket i betydande utsträckning också är beroende av de nationella brottsbekämpande myndigheternas effektivitet) skulle vara mycket relevant. Granskningen, som eventuellt kan genomföras av en liten grupp pensionerade tidigare högt uppsatta anställda inom rättsväsendet och polisen, skulle också omfatta en undersökning av hur nationell brottsbekämpningspraxis och datainsamling påverkar Europols analyser och bedömningar, och hur detta i sin tur påverkar nationell brottsbekämpande verksamhet. En sådan granskning skulle också behöva ta hänsyn till synpunkter från det civila samhället, arbetsmarknadens parter och relevanta berörda parter, särskilt de grupper och individer vars liv kan påverkas orättvist eller oberättigat av brottsbekämpande verksamhet. |
| --- | --- |

4.11

Bryssel den 9 juni 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets resolution av den 10 juli 2020 om en övergripande EU-politik för att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism (2020/2686(RSP)).

1

---

| 24.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 341/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 341/71

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Strategi för EU:s säkerhetsunion

(COM(2020) 605 final)

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En agenda för terrorismbekämpning för EU: förutse, förhindra, skydda, reagera

(COM(2020) 795 final)

(2021/C 341/11)

Föredragande:
  Ákos TOPOLÁNSZKY

| Remiss | Europeiska kommissionen, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 26.5.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 9.6.2021 |
| Plenarsession nr | 561 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 234/1/3 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 24.2.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

26.5.2021

Antagande vid plenarsessionen

9.6.2021

Plenarsession nr

561

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

234/1/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar och stöder den strategiska agendan för att skydda EU-medborgare från terrorism, i enlighet med förslaget i strategin för EU:s säkerhetsunion (1), och håller med om att det behövs en stark och ambitiös politik för att bekämpa terrorism. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Samtidigt betonar kommittén att insatserna för att uppnå detta mål måste bygga på erkännande och fullständig efterlevnad av den rättsliga grunden i internationell och europeisk rätt, som skyddar och bevarar vårt pluralistiska samhälle, våra gemensamma värden och vår europeiska livsstil. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK anser att den nya agendan är viktig och läglig, och stöder i stort sett dess arrangemang och fokus på konceptet resiliens. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kommittén betonar vikten av att använda modern teknik, men betonar också behovet av att se till att användningen av tekniken begränsas med hänsyn till rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén anser att det genom agendan införs en sammanhängande ram för åtgärder som främst är utformade för de institutioner och myndigheter som arbetar med specialiserade och nödvändiga uppgifter för att förebygga och bekämpa terroristhotet. I texten föreskrivs dock inte att företrädare för lokalsamhällen, medborgarförsamlingar och föreningar för offer, organisationer i det civila samhället och fackföreningar, trossamfund, den akademiska världen och privata intressenter ska vara lika delaktiga som de bör när det gäller att ta itu med detta problem. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK anser att huvudmålet framför allt bör vara att förebygga och undanröja risker och spänningar i stället för att ta itu med deras oönskade konsekvenser i efterhand, med de särskilt höga sociala kostnader som detta medför. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kommittén betonar vikten av att undersöka och bedöma hotet för att undvika arrangemang som omotiverat skulle kunna inkräkta på de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Vi uppmärksammar medlemsstaternas roll och behovet av att utveckla synergier vid ett hållbart genomförande av programmet. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | När det gäller effektiviteten i reaktionerna på terrorism är det viktigt att ha en vetenskaplig förståelse för terrorismens individuella och sociala orsaker snarare än att hålla fast vid rent politiska reaktioner. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Vad gäller förebyggande uppmärksammar EESK betydelsen av att aktivt involvera det civila samhället och dess organisationer, tillsammans med arbetsmarknadens parter, vilket hittills har varit underutnyttjat. I detta avseende anser kommittén att en särskilt gynnsam investering i säkerhet består i att utnyttja de gemensamma åtgärder, riskminskningsprogram och försoningsprocesser som inletts i lokalsamhällen. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Kommittén är övertygad om behovet av att effektivt och orubbligt bekämpa terrorism, men utan att inkräkta på europeiska värden och medborgarnas demokratiska rättigheter: om dessa avsevärt skulle begränsas skulle terrorister kunna anses ha uppnått sina mål. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Skydd av offentliga utrymmen bör planeras och genomföras med deltagande av privata intressenter och företrädare för lokalsamhällen för att nå samförstånd. Fortlöpande dialog bör inledas med religiösa ledare, eftersom religionen kan spela en betydande roll för att minska radikaliseringen och vissa former av hot, samt de spänningar i samhället som orsakas av terrorism. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Kommittén noterar att EU-lagstiftningen förbjuder allmän och omdömeslös lagring av uppgifter och att detta endast kan tillåtas med strikta garantier baserade på detaljerad reglering och med stöd av kontinuerlig övervakning av systemet. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | I samband med användningen av programmet för att spåra finansiering av terrorism (TFTP) (2) bör det fortlöpande göras en bedömning av garantierna för att skydda EU-medborgarnas integritet. |
| --- | --- |

1.14

2.   Preliminära anmärkningar (3)

| 2.1 | EESK välkomnar och stöder den strategiska agendan för effektiva och samordnade åtgärder baserade på övergripande strategier som utformats för att skydda EU-medborgarna mot terrorism, i enlighet med förslaget i strategin för EU:s säkerhetsunion (4). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESK håller med om att det behövs en stark och ambitiös politik för att bekämpa terrorism, men konstaterar att denna bör bygga på en evidensbaserad riskanalys och en noggrann bedömning av effekterna av åtgärder som redan har genomförts i EU. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESK stöder helhjärtat de universella värdena om respekt för mänskligt liv och mänsklig värdighet, i enlighet med den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. EESK håller också med kommissionen om att demokrati, rättsstatsprincipen, respekt för de grundläggande rättigheterna – särskilt rätten till integritet – yttrandefrihet, religionsfrihet och respekt för mångfald är grunden för Europeiska unionen och därför kräver en stark kollektiv strategi som skyddar och upprätthåller vårt pluralistiska samhälle, våra gemensamma värden och vår europeiska livsstil. Dessa grundläggande värden måste ständigt och systematiskt beaktas vid planeringen och genomförandet av de åtgärder som anges i meddelandet. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESK anser att den nya agendan är viktig och läglig: dess arrangemang för att förutse, förebygga, skydda och reagera samt det internationella samarbetets övergripande dimension utgör en lämplig ram och strategi för att genomföra en övergripande insatsplan. EESK anser också att det är lämpligt att man i meddelandet särskilt uppmärksammar ett antal frågor, däribland vikten av resiliens. Resiliens kräver större engagemang från samhällets sida, och därmed från det civila samhället och grupper av medborgare, i processen för att upprätta och garantera säkerhet. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Det är också värt att nämna fokuset på användningen av modern teknik, som uppenbarligen gör det möjligt att på ett effektivare sätt bekämpa terroristverksamhet och stöd till terrorism. Det är dock viktigt att i linje med EU:s lagstiftning specifikt definiera användningen av alla dessa nya verktyg – särskilt dem som kan användas för att förvärva och analysera ”stordata” – och mer traditionella metoder, och även att reglera användningen och lagringen av de insamlade uppgifterna och att kontrollera att reglerna alltid efterlevs överallt. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kommittén anser att det genom agendan införs en sammanhängande ram för åtgärder som främst är utformade för de institutioner och myndigheter som arbetar med specialiserade och nödvändiga uppgifter för att förebygga och bekämpa terroristhotet. I texten föreskrivs dock inte att företrädare för lokalsamhällen, medborgarförsamlingar och föreningar för offer, organisationer i det civila samhället och fackföreningar, trossamfund, den akademiska världen och privata intressenter ska vara lika delaktiga som de bör när det gäller att ta itu med detta problem. Det kommer inte att vara möjligt att utrota terroristhotet utan de insatser som görs av människor på lokal nivå i samhället för att nå samordnade avtal som skulle kunna stödjas i syfte att minska risken. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESK anser att huvudmålet framför allt bör vara att förebygga och undanröja risker och spänningar i stället för att ta itu med deras oönskade konsekvenser i efterhand, med de särskilt höga sociala kostnader som detta medför. Kommittén anser att det är viktigt att genomförandet av agendan inte bygger på sociala uppfattningar eller politiska reaktioner, utan alltid på den faktiska terroristsituationen och det verkliga hot som den utgör, och att åtgärder som vidtas för att ta itu med dessa frågor utformas i enlighet med detta. Politiska åtgärder bör också utformas så att de återspeglar detta. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EESK påpekar att EU inte kommer att kunna bekämpa radikalisering på ett effektivt sätt om det inte också framgångsrikt tar itu med den utestängning som drabbar både egna etniska minoriteter (såsom romerna) och dem som nyligen har anlänt till EU. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | För att inte undergräva den sociala inkluderingen och säkerställa att de åtgärder som vidtas är proportionerliga är det nödvändigt att hålla ett öga på och minimera den klyfta som finns i vissa medlemsstater mellan samhällets uppfattning om terroristhotet och den faktiska omfattningen på detta hot. Det är därför viktigt att undersöka och bedöma hotet för att undvika att införa arrangemang som på ett omotiverat sätt skulle kunna inkräkta på de grundläggande rättigheterna. Säkerhetspolitiken kan endast anpassas på grundval av en detaljerad analys av de faktiska hot och risker som identifierats. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EESK ser också agendans starka engagemang för att bekämpa radikalisering som en viktig positiv aspekt i kampen mot terrorism. Förutom att ta itu med radikalt innehåll online anser dock kommittén att det är mycket viktigt att förstå och utforska mekanismerna för radikalisering och avradikalisering, och att studera radikaliseringens karaktär och process som ett sätt att förhindra fenomenet. Företrädare för det civila samhället och lokalsamhällena kan spela en nyckelroll på detta område. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Kommittén är övertygad om behovet av att effektivt och orubbligt bekämpa terrorism, men utan att inkräkta på europeiska värden och medborgarnas demokratiska rättigheter: om dessa avsevärt skulle begränsas skulle terrorister kunna anses ha uppnått sina mål. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | För att lyckas är även de bäst utformade och mest sofistikerade programmen till stor del beroende av de deltagande medlemsstaternas vilja att samarbeta med varandra och av deras resiliens och de politiska beslut som fattas för att stödja programmen. Här är den politiska viljan av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | EESK anser att en noggrann bedömning av situationen borde ha gjorts när agendan lanserades för att identifiera de processer avseende vilka agendan bör ge en lämplig reaktion och de resultat som uppnåtts genom redan införda insatser. |
| --- | --- |

2.13

3.   Väsentliga aspekter

3.1   Förutse

| 3.1.1 | Det är viktigt att användningen av artificiell intelligens (AI) för tidig upptäckt och bekämpning av terrorism i allmänhet är öppen och kontrollerbar, att den endast inriktas på innehåll och personer som är relevanta för kampen mot terrorism och att de sju centrala kraven i AI-strategin uppfylls (5). |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | När det gäller skydd av offentliga utrymmen fokuserar agendan med rätta på att använda ny teknik. EESK beklagar dock att texten endast underförstått tar upp frågan om förberedelse för fordonsattacker, trots att detta har skett mycket ofta under de senaste åren. Ett antal så kallade strategiska terroristattacker (med ett stort antal offer, omfattande mediebevakning och efterföljande betydande rädsla) har genomförts på detta sätt. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | När det gäller effektiviteten i reaktionerna på terrorism är det viktigt att ha en vetenskaplig förståelse för terrorismens individuella och sociala orsaker. EESK anser därför att det bör finnas ett särskilt fokus på denna fråga, eftersom kunskap som förvärvats här på ett effektivt sätt kan minska de mänskliga och materiella skadorna. |
| --- | --- |

3.1.3

3.2   Förhindra

| 3.2.1 | När det gäller förebyggande uppmärksammar EESK särskilt att den civila sfären kan spela – och redan spelar – en viktig roll i kampen mot just denna aspekt av terrorism. Detta är relevant för innehållet, som sträcker sig från att stärka känslan av säkerhet i samhället till att stödja och övervaka de operativa processerna för organ som bekämpar terrorism genom att upptäcka och förebygga radikalisering, och genom att bekämpa den. Agendan bör därför mycket mer i detalj beakta ramen för och innehållet i det samarbete som kan främjas på alla nivåer i samhället. Samarbete mellan individer eller grupper och lokalsamhällen skulle kunna ha påvisbara långsiktiga effekter när det gäller att minska riskerna och främja en varaktig inkludering. Agendan bör lägga större tonvikt vid denna proaktiva, snarare än rent reaktiva, strategi. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Agendan som diskuteras lägger med rätta stor vikt vid att bekämpa främjandet av extremistiska ideologier online, med hänvisning till terroristernas direktsändning av terroristhandlingar. Men man nämner inte den mycket vanligare praxis – som kommittén därför anser vara nödvändig att förhindra – där vittnen till terroristhandlingar sprider dem på sociala medier. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Agendan erkänner den samhällsroll som mycket stora onlineplattformar spelar och omfattar även skyldigheter med anknytning till dem. Utöver de åtgärder som nämns i kommissionens dokument skulle det vara lämpligt att göra regelbundna bedömningar av de systemrisker som är förknippade med de grundläggande rättigheterna och med de manipulativa tekniker som ligger till grund för den sociala klyftan och radikaliseringen. |
| --- | --- |

3.2.3

Det finns också ett behov av en kontinuerlig bedömning av riskerna med industriella, ekonomiska och kommersiella aktörer, små och medelstora företag och företrädare för det civila samhället, och av att de får en större roll som partner när det gäller att förebygga terrorism genom sina paraplyorganisationer.

| 3.2.4 | När det gäller förebyggande bör det påpekas att inte bara hatpropaganda utan även spridning av falska nyheter och konspirationsteorier spelar en viktig roll för radikaliseringen. Att bekämpa detta är därför nödvändigt för att bekämpa terrorismen. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | EESK understryker vikten av strategisk kommunikation inte bara efter en attack, utan också som ett sätt att förebygga, vilket också innebär att införliva det budskap som formulerats av det civila samhället för att tona ned terrorismens dragningskraft och erbjuda alternativa lösningar. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Kollektiva åtgärder och städers och kommuners resiliens kan bidra effektivt till att skydda lokalsamhället. När det gäller förebyggande anser EESK att en särskilt gynnsam investering i säkerhet är att mobilisera gemensamma åtgärder, riskminskningsprogram och försoningsprocesser som inletts i lokalsamhällen. Att ta itu med, lösa och slutligen minska spänningarna skulle kunna minska behovet av att agera i risksituationer och frigöra betydande resurser samt öka den sociala inkluderingen. Detta innebär att man måste förstå de bakomliggande orsakerna till terrorism samt dess karaktär, och det kräver kontinuerlig övervakning av de åtgärder som vidtas. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | Våra städer måste få bättre tillgång till finansiering, rådgivning och utbildning för att ta itu med dagens utmaningar och öka sin resiliens. EESK stöder kraftfullt kommissionens stöd till de lokala samordnarnas verksamhet genom nätverket för kunskapsspridning om radikalisering. EESK anser att initiativet ”EU-städer mot radikalisering” och den strategiska dialogen mellan städer är avgörande. Kommittén anser att en sådan dialog också bör göras till ett permanent inslag i stadsområden genom att lämpliga forum inrättas. |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.2.8 | Med tanke på att faktisk och upplevd social utestängning, diskriminering och marginalisering kan öka människors mottaglighet för radikal propaganda och skapa ytterligare hot mot den sociala sammanhållningen bör kommissionen öka sin antirasistiska verksamhet. Det är därför nödvändigt att införa en lämplig socialpolitik för att minska riskerna och stärka förtroendet, eftersom terroristhandlingar också kan tolkas som extrema uttryck för sociala spänningar och misstro. |
| --- | --- |

3.2.8

| 3.2.9 | Kommittén anser att mer uppmärksamhet än hittills bör ägnas åt att studera, identifiera och effektivt förebygga radikaliseringsprocesser i fängelser. Kommittén hoppas att de stödprogram som genomförts på grundval av utvärderingar som gjorts under den senaste tiden kommer att fortsätta att konsolideras i detta sammanhang och ställer sig bakom dem. Det bör säkerställas, med hjälp av välutformade strategier, att fängelser inte är grogrunder för radikalisering, utan snarare, så långt det är möjligt, platser där den hanteras. |
| --- | --- |

3.2.9

3.3   Skydda

| 3.3.1 | I avsnittet ”Neka terroristerna de medel som behövs för att utföra en attack” diskuteras inte åtgärder för att förhindra fordonsattacker. Med tanke på hur ofta sådana attacker har ägt rum under de senaste åren bör detta problem definitivt tas upp i agendan. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | EESK uppmanar även till ytterligare arbete för att förhindra att hyrda eller delade fordon används som verktyg för terroristattacker och att ta fram effektiva stadsplaneringsmetoder för att undvika skador orsakade av fordon som används för detta ändamål. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Skydd av offentliga utrymmen bör planeras och genomföras med deltagande av privata intressenter och företrädare för lokalsamhällen för att nå samförstånd, samtidigt som man strävar efter att hålla begränsningar av den fria användningen av sådana utrymmen till ett minimum. EESK instämmer i behovet av att fastställa miniminormer för skydd av offentliga utrymmen som är särskilt välbesökta och i hög grad symboliska. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Fortlöpande dialog bör inledas med religiösa ledare, eftersom religionen kan spela en betydande roll för att minska radikaliseringen och vissa former av hot, samt de spänningar i samhället som orsakas av terrorism. Denna strategi bör kompletteras med interreligiös dialog och, vid behov, försoningsprocesser. |
| --- | --- |

3.3.4

3.4   Reagera

| 3.4.1 | Med tanke på antiterroristreaktionens mycket specialiserade karaktär insisterar EESK särskilt på behovet och vikten av regelbunden kommunikation om resultaten. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Kommittén noterar att EU-lagstiftningen förbjuder allmän och omdömeslös lagring av uppgifter och att detta endast kan tillåtas med strikta garantier baserade på detaljerad reglering och med stöd av kontinuerlig övervakning av systemet. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Verksamheten vid EU:s expertcentrum för terrorismens offer, som för närvarande är ett pilotprojekt, bör drivas vidare och utökas för att bedöma hur terrorismbekämpning påverkar det civila samhället och de grundläggande rättigheterna. Mekanismerna för att hjälpa brottsoffer i medlemsstaterna bör också ses över och intensifieras som en del av unionens första strategi för brottsoffers rättigheter (2020–2025) (6). Det är också avgörande att de nationella kontaktpunkterna för terrorismens offer fungerar smidigt (7). |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Mycket information har samlats in genom programmet för att spåra finansiering av terrorism (TFTP) (8). Om denna information används av en tredje part (t.ex. inom ramen för samarbetet mellan EU och Förenta staterna) måste det fortlöpande göras en bedömning av garantierna för att skydda EU-medborgarnas integritet. Detsamma gäller cybersäkerhet, behandling av krypterad information under utredningar, hantering av e-bevis (eEDES) och digitala utredningar som genomförs med internationella partner. Medborgarnas intressen när det gäller rättsligt skydd måste under alla omständigheter betraktas som av största vikt. |
| --- | --- |

3.4.4

Bryssel den 9 juni 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  COM(2020) 605 final.

1

(2)  EUT L 195, 27.7.2010, s. 3.

2

(3)  Mot bakgrund av att kommittén stöder innehållet i agendan och med tanke på dess tekniska karaktär behandlar detta yttrande huvudsakligen aspekter som rör det civila samhället, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna, som är centrala för kommitténs ansvarsområde.

3

(4)  COM(2020) 605 final.

4

(5)  COM(2020) 65 final.

5

(6)  COM(2020) 258 final.

6

(7)  I linje med rådets slutsatser om offer för terrorism av den 4 juni 2018 (9719/18).

7

(8)  EUT L 195, 27.7.2010, s. 3.

8

---

| 24.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 341/76 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 341/76

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Europas plan mot cancer

[COM(2021) 44 final]

(2021/C 341/12)

| Föredragande: | Małgorzata BOGUSZ |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Milena ANGELOVA |

Föredragande:

Małgorzata BOGUSZ

Medföredragande:

Milena ANGELOVA

| Remiss | Europeiska kommissionen, 26.3.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 168.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 26.5.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 9.6.2021 |
| Plenarsession nr | 561 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 226/3/3 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 26.3.2021

Rättslig grund

Artikel 168.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

26.5.2021

Antagande vid plenarsessionen

9.6.2021

Plenarsession nr

561

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

226/3/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar Europas plan mot cancer (nedan kallad ”planen”) som en milstolpe i kampen mot cancer och dess sociala, ekonomiska och psykologiska konsekvenser för EU:s medborgare, och efterlyser en konkret färdplan för att genomföra planen åtföljd av prestationsindikatorer och realistiska tidsramar. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Även om det är av yttersta vikt att förebygga cancer är det lika viktigt att EU och medlemsstaterna säkerställer tillgången till högkvalitativ och tillgänglig hälso- och sjukvårdsinfrastruktur, inklusive screening-, diagnostik- och behandlingsinrättningar, hälso- och sjukvårdstjänster med en lämplig behovsbaserad nivå av hälso- och sjukvårdspersonal, samt ändamålsenliga stödsystem för patienternas fysiska och psykiska välbefinnande under och efter behandlingen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Det är nödvändigt att omgående ta itu med de problem i fråga om tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster som covid-19-pandemin har orsakat. Restriktioner och förseningar kan försämra möjligheterna till tillfrisknande och måste hanteras på ett ändamålsenligt sätt, och det behövs omgående insatser för att bemöta människors rädsla. Arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer har en oumbärlig roll att spela genom att sprida bästa praxis och tillhandahålla relevant information – om vad som kan orsaka cancer, om hur människor kan upptäcka tidiga symtom samt för att främja prevention och inspirera till en hälsosam livsstil. Deras insatser ska stödjas, bland annat genom att relevanta medel avsätts inom ramen för ESF+ för gemensamma åtgärder för att bekämpa cancer och för att sprida bästa praxis för prevention. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | För att förbättra tidig upptäckt av cancer stöder EESK initiativen för screening- och cancerpreventionsprojekt och uppmuntrar till användning av ny teknik och nya insatser för att öka människors medvetenhet om behovet av förebyggande screening. Initiativen för screening och utbildning bör inriktas på alla frekventa cancerformer och vara tillgängliga för så många människor som möjligt. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Planen måste svara mot den demografiska situationen i EU och säkerställa villkor som främjar bevarandet av god hälsa fram till ålderdomen. Samtidigt efterlyser EESK särskilt fokus på att bekämpa barncancer, som kräver särskilda åtgärder när det gäller upptäckt, tillgång till standardläkemedel och innovativa läkemedel samt särskild vård för barn och ungdomar. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | För att minska nationella, regionala och sociala ojämlikheter i kampen mot cancer och tillhandahålla högkvalitativa lösningar för alla är det mycket viktigt att EU involverar alla medlemsstater i genomförandet av planen och uppmuntrar till samarbete mellan medlemsstaterna, även med stöd av EU-medel. Planens genomförande måste svara mot patienternas och överlevarnas särskilda och specifika behov samt anpassas till de olika nationella omständligheterna, såsom människors olika socioekonomiska bakgrund, ålder, kön och funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK efterlyser också förbättrade möjligheter för cancerpatienter att dra nytta av högkvalitativ behandling, vård och expertis från andra medlemsstater samt av tillgängliga läkemedel, medicinsk utrustning och andra medicinska produkter som tillhandahålls av en välfungerande inre marknad. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK anser att forskning och innovation är en hörnsten för att bättre förstå riskfaktorer för cancer och förbättra diagnoser, terapier och behandlingar. Innovationsekosystem som omfattar företag av olika storlek, forskare, patienter, hälso- och sjukvårdspersonal samt myndigheter måste uppmuntras, främjas och stödjas med hjälp av EU-medel och nationella medel, särskilt genom partnerskap inom Horisont Europa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK betonar behovet av betydande insatser för generering av samt tillgång på och till data för att bidra till att utveckla mer avancerade metoder för prevention, diagnos och behandling. Att koppla digitala hälsodata till genomdata från biobanker måste underlättas för att möjliggöra individanpassad prevention och vård. Utveckling och användning av dataanalysmetoder, inklusive AI, måste också förbättras genom ett förstärkt EU-samarbete. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK betonar vikten av att minska tobaksrökningen och noterar kommissionens rapport om tillämpningen av direktiv 2014/40/EU om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror och relaterade produkter (1) och dess slutsatser, som syftar till att minska rökarnas exponering för farliga och/eller beroendeframkallande ämnen. I detta sammanhang förespråkar EESK, med hänvisning till kommissionens synpunkter på utsläpp och mätmetoder [avsnitt 3.1 i rapporten], även ytterligare forskning om testmetoden för innehållet i rökutsläpp, bland annat med hjälp av metoden WHO-Intense, och förespråkar ett genomförande av WHO:s rekommendationer på grundval av forskningsresultat. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | För att bidra till ett ändamålsenligt förebyggande av arbetsrelaterad cancer efterlyser EESK mer forskning om exponering i arbetet för cancerframkallande, mutagena och hormonstörande ämnen samt orsakerna till arbetsrelaterad cancer, särskilt hos kvinnor. EESK tar del av de cancerrelaterade lagstiftningsinitiativen i planen för att minska exponeringen för cancer i arbetet, och betonar att eventuella uppdateringar måste vara vetenskaps- och evidensbaserade samt underbyggda genom samråd med arbetsmarknadens parter. EESK understryker behovet av att främja och stödja forskning och utveckling för att hitta ersättningar för farliga ämnen och produkter. När det gäller asbest hänvisar EESK till sina tidigare yttranden, inklusive förslagen om erkännande- och kompensationsaspekterna (2). Kommittén anser också att hänsyn bör tas till flera exponeringar vid riskbedömning och riskhantering på arbetsplatsen, och att data om exponering i arbetet bör integreras i program för tidig upptäckt. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | En framgångsrik kamp mot cancer kräver internationellt samarbete och högkvalitativ utbildning inom cancerrelaterade fackområden, inklusive samarbete mellan medlemsstaterna i utbildnings- och kompetenshöjningsprogram som stöds av EU och även genomförs genom gemensamma åtgärder av arbetsmarknadsparterna. Samarbete är också särskilt viktigt inom forskning och innovation samt för att underlätta kunskapsutbyte. Dessutom behövs ett öppet och strukturerat samarbete för att säkerställa tillgången till läkemedel, utrustning och andra varor för cancerbehandling. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Företagen spelar en central roll när det gäller att utveckla lösningar för prevention, screening, diagnostik och behandling av cancer. De strävar också efter att bekämpa cancer genom att minska sin miljöpåverkan, utveckla och producera säkra produkter eller ändrade, mindre skadliga produkter, förbättra hälsan och säkerheten på arbetsplatsen samt stödja patienter i fråga om att kombinera arbete och cancerbehandling och återgå till arbetet på ett smidigt sätt. För att uppmuntra detta måste EU skapa gynnsamma villkor för innovation, investeringar och affärsverksamhet. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESK efterlyser ett nära deltagande av arbetsmarknadsparterna och civilsamhällesorganisationerna i den fortsatta utvecklingen och uppföljningen av planen, tillsammans med riktad pr och finansiering för gemensamma åtgärder av arbetsmarknadsparterna och civilsamhällesorganisationerna, med en bred representation av olika sektorer. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESK efterlyser EU-omfattande kampanjer för att öka medvetenheten och kunskapen om åtgärder för att förebygga och hantera cancer på arbetsplatsen och om den roll som livsmedel av hög kvalitet, rent vatten och ren luft samt en hälsosam livsstil, inklusive kostvanor, motion och val av bättre alternativ, spelar för att förebygga cancer. Kommunikation i syfte att göra planen och dess åtgärder begripliga och trovärdiga för EU-medborgarna kommer att spela en avgörande roll för att planen ska bli framgångsrik och dess mål ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

1.15

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | EESK välkomnar planen som en milstolpe i kampen mot det växande problemet med cancerbördan bland EU:s medborgare. Eftersom kommittén anser att förslaget är alltför allmänt uppmanar den kommissionen att beskriva hur det kommer att omsättas i konkreta åtgärder och påverka prevention och patienternas situation. Kommittén efterlyser också en färdplan där man redogör för genomförandet av planen och som innehåller prestationsindikatorer och realistiska tidsramar för denna strategi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESK välkomnar förslagen om en mångfasetterad och innovativ strategi för att bekämpa cancer som bygger på prevention, tidig upptäckt, diagnos och behandling samt förbättrad livskvalitet för patienter och överlevare, särskilt genom att hålla kvar dem i arbetslivet. Även om det är av yttersta vikt att förebygga cancer är det i synnerhet också viktigt att EU och medlemsstaterna säkerställer tillgången till högkvalitativ hälso- och sjukvårdsinfrastruktur, inklusive screening-, diagnostik- och behandlingsinrättningar samt hälso- och sjukvårdstjänster. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESK konstaterar att planen måste anpassas ytterligare för att underlätta lika deltagande av alla medlemsstater och deras regioner i syfte att bidra till att överbrygga eventuella ojämlikheter. Tämligen ofta har sjuklighet och dödlighet inte bara samband med cancertyp, utan även med ort och sociala gradienter. Rekommendationerna måste därför anpassas till de enskilda medlemsstaternas deltagande i kampen mot cancer, inbegripet organisatoriska framsteg med nationella screening- och vaccinationsprogram samt stödsystem, och genom att ta itu med frågan om social ojämlikhet när det gäller hälsa. Det är också nödvändigt att stödja personen och hans eller hennes anhörigvårdare i hanteringen av cancerns konsekvenser i form av förlust av autonomi och möjlighet att utöva sina medborgerliga rättigheter: tillgång till medel, stöd i vardagen osv. Samma uppmärksamhet måste ägnas åt att bekämpa de ekonomiska följderna av cancer och konsekvenserna av detta för vissa redan utsatta delar av samhället. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Registret över cancerrelaterad ojämlikhet bör vara så inkluderande som möjligt och identifiera skillnader mellan medlemsstater och mellan regioner samt om möjligt sociala ojämlikheter, särskilt när det gäller arbete och kön. Det är också viktigt att tillhandahålla lämplig infrastruktur och kompetent personal för att samla in tillhörande data av hög kvalitet inom ramen för ett ändamålsenligt samarbete mellan cancerregistren i alla medlemsstater och i samarbete mellan länderna. |
| --- | --- |

2.4

| 2.4.1 | Exponering i arbetet som förstärks av andra faktorer såsom de sociala bestämningsfaktorerna för hälsa, inklusive miljöexponering, tillgång till vård, utbildningsnivå osv., spelar en viktig roll i denna dynamik. EESK betonar behovet av att främja och stödja forskning för att hitta ersättningar för farliga ämnen och produkter. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | EESK understryker den betydelse som miljöexponering – inklusive kvaliteten på livsmedel, vatten och luft – har, och betonar den avgörande betydelsen av att tillhandahålla relevant utbildning och information för att motivera och stödja människor att välja och följa en hälsosam livsstil. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | För att bekämpa cancer måste man ta vederbörlig hänsyn till alla faser i processen: försiktig och välinformerad prevention, tidig och relevant upptäckt, tillgång till snabb behandling, högkvalitativ och tillgänglig vård med en lämplig behovsbaserad nivå av hälso- och sjukvårdspersonal, stöd för återintegrering i samhället och på arbetsplatsen samt eftervård. |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.5 | EESK välkomnar tillhandahållandet av 4 miljarder euro i finansiering för planen, men anser att dessa medel bör ses över mot bakgrund av de nationella hälso- och sjukvårdssystemen, med hänsyn till deras organisation med offentliga/privata hälsofinansieringsordningar. EU har inte råd att fortsätta att agera långsamt i kampen mot cancer. Det skulle skapa mänskligt lidande och förvärra EU-medborgarnas ekonomiska villkor. EU behöver en ny Marshallplan för onkologi. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESK anser att demografiska och ekonomiska konsekvenser är av avgörande betydelse för planen. Europas åldrande befolkning är kopplad till å ena sidan ett lågt fruktsamhetstal och å andra sidan en ökning av människors livslängd, vilket på lång sikt även kommer att innebära en utmaning för hälso- och sjukvårdssystemen i hela EU. Detta är också förknippat med en ökad risk för att utveckla cancer ju äldre man blir. Det krävs kraftfulla åtgärder för att säkerställa villkor som främjar bevarandet av god hälsa hos EU-medborgarna fram till ålderdomen. De åtgärder som i planen beskrivs som en ny strategi för prevention, behandling och vård av cancer bör vara vägen för att uppnå detta mål. Planen bör omfattas av en klausul om granskning/översyn vartannat år och inkludera gemensamma indikatorer för alla EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

2.6

3.   Jämlik vård av hög kvalitet

| 3.1 | Det är nödvändigt att omgående ta itu med de problem som pandemin har orsakat. EESK konstaterar att begränsningarna i tillgången till många medicinska tjänster, särskilt inom onkologi och kardiologi, enbart kan undvikas om de covid-inducerade störningarna åtgärdas på ett ändamålsenligt sätt. Stora förseningar i diagnos och behandling minskar chanserna till tillfrisknande och ökar därmed dödligheten. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Det är också viktigt att stärka och utveckla infrastrukturen och tjänsterna för att kunna tillgodose behoven på medellång och lång sikt. I syfte att vara väl förberedd för att på ett ändamålsenligt sätt kunna hantera andra potentiella exceptionella situationer måste praxis utvecklas, inklusive utveckling och EU-omfattande utbyggnad av telemedicin och distansåtgärder som är tillämpliga under alla omständigheter och som även bidrar till att minska cancerrelaterad ojämlikhet mellan medlemsstaterna och inom deras regioner. |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Ojämlikheter mellan medlemsstaterna råder både mellan öst och väst – med en kompetensflykt västerut – och mellan stora och små länder, med stora skillnader i screeningprogram och investeringar i hälso- och sjukvårdssystemen. Sjukhus som är aktiva inom forskning rankas som föregångare när det gäller att bekämpa cancer. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Behovet av samarbete mellan medlemsstaterna kan hanteras genom olika åtgärder och verktyg, bl.a.






  — | datadelning och användning av AI, |
| --- | --- | --- |

3.2.2

—

datadelning och användning av AI,

| — | utbyte av kunskap och expertis, |
| --- | --- |

—

utbyte av kunskap och expertis,

| — | samarbete för att komma till rätta med läkemedelsbrist, |
| --- | --- |

—

samarbete för att komma till rätta med läkemedelsbrist,

| — | specialiseringsöverskridande utbildningsprogram, |
| --- | --- |

—

specialiseringsöverskridande utbildningsprogram,

| — | europeiska referensnätverk, och |
| --- | --- |

—

europeiska referensnätverk, och

| — | ett EU-nätverk av nationella övergripande cancercentrum. |
| --- | --- |

—

ett EU-nätverk av nationella övergripande cancercentrum.

| 3.3 | Kommittén välkomnar initiativet ”Hjälp till barn med cancer”, men är oroad över bristen på särskilda åtgärder för att ta itu med situationen och efterlyser mer specifika och verkligen snabba och konkreta åtgärder med särskild finansiering för att kunna bota fler barn och ungdomar med cancer och göra detta mer effektivt. Med tanke på det brådskande behovet av att ge barn tillgång till innovation, minska ojämlikheten i fråga om behandlingar och förstå ursprunget till barncancer – eftersom vi till skillnad från cancer hos vuxna inte kan förebygga barncancer – anser EESK att planen bör användas för att få ett slut på de bortglömda barnens orättvisa situation och äntligen ge dem den omtanke de förtjänar, eftersom de representerar EU:s framtid. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kommittén är oroad över de stora regionala skillnaderna i samarbetsmodeller och informationsflöden, inklusive den digitala klyftan, som har en negativ inverkan på äldre, personer som bor utanför större städer, personer med funktionsnedsättning och ekonomiskt missgynnade grupper. Därför måste färdplanen garantera standardisering på detta område. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK efterlyser också en mer gräsrotsinriktad plan som är tillräckligt flexibel för att tillgodose särskilda behov och anpassa sig till olika omständigheter samt cancerpatienters och överlevandes situation. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK välkomnar målet att förebygga cancer som orsakas av virusinfektioner genom att införa populationsbaserad vaccinering, men noterar att vaccinationsgraden och vaccinationsprogrammens framsteg varierar mellan regionerna. Alla regioner bör upprepa bästa praxis för att se till att varje medborgare har tillgång till dessa vaccintyper. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK stöder planerna på att förbättra tidig upptäckt av cancer genom screeningprojekt och utbildningsverksamhet, inbegripet sådana som använder ny teknik och som syftar till att öka patienternas medvetenhet om behovet av förebyggande screening, samt integrera data om exponering i arbetet i program för tidig upptäckt av cancer. För att rikta in screeningen behövs även bättre kunskap om ärftlig cancer. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Prevention blir ändamålsenligare om den inte enbart bygger på individuellt beteende samt om den minskar eller eliminerar skada eller kollektiva faktorer som bidrar till cancer. Sociala bestämningsfaktorer underskattas i avsnitt 3 i planen. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Kommittén noterar att initiativ för tidig diagnos bör inriktas på alla cancertyper, inklusive blodcancer, och att screeningtester bör vara tillgängliga för en så stor del av befolkningen som möjligt. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESK efterlyser förbättrade möjligheter för cancerpatienter att dra nytta av högkvalitativ behandling, vård och expertis från andra medlemsstater samt av tillgängliga läkemedel, medicinsk utrustning och andra medicinska produkter som tillhandahålls av en välfungerande inre marknad. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESK betonar också vikten av stödsystem, inklusive nödvändig information och kunskap, för patienternas fysiska och psykiska välbefinnande under och efter behandlingen. Detsamma gäller för arbetstagare, arbetsgivare och företagare. Dessutom betonar EESK välbefinnandet för anhörigvårdare av cancerpatienter. Deras informella insatser som anhörigvårdare kan allvarligt påverka balansen mellan arbete och privatliv samt påverka deras fysiska välbefinnande. EESK ställer sig därför bakom kommissionens uppmaning till medlemsstaterna om att fullt ut införliva direktivet om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare samt stödja den kommande strategin för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Kommittén uppmärksammar den kulturella mångfalden och den varierande graden av respekt för EU-medborgarnas grundläggande rättigheter, bland annat när det gäller icke-diskriminering i arbetslivet, det sociala skyddet eller tillgången till finansiella tjänster, till exempel kredit. Det är därför nödvändigt att undanröja skillnader mellan medlemsstaterna och följa principen om ”rätten att bli bortglömd” när det handlar om en individs cancerhistoria och företrädare för patienternas anhörigvårdare. |
| --- | --- |

3.12

4.   Behov av nya lösningar för att bekämpa cancer

| 4.1 | Med tanke på de enorma framstegen inom teknik och vetenskap, inklusive medicinsk vetenskap, välkomnar EESK löftet om en modern strategi för att bekämpa cancer genom ny teknik, forskning och produktinnovation. Det är även glädjande att kommissionen fokuserar på insikter från samsjuklighet samt samhälls- och beteendevetenskap i sina flaggskepp och åtgärder. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | I planen betonas med rätta forskningens och innovationens roll som en hörnsten för att bättre förstå riskfaktorer för cancer och förbättra diagnoser, terapier, behandlingar och förebyggande strategier. Här är internationellt och EU-omfattande samarbete avgörande för att sprida bästa praxis, bl.a. om regleringsstrategier, genom att kombinera yrkesverksammas expertis, data och teknik samt ekonomiska resurser på ett så produktivt sätt som möjligt. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Betydande insatser bör inriktas på generering av samt tillgång på och till data för att utveckla mer avancerade metoder för genomisk spårning, prevention, diagnos och behandling, inbegripet utveckling av det europeiska hälsodataområdet. För att patienterna ska kunna få adekvat vård och behandling är digitaliseringen av hälsodata samt en säker och trygg delning av dem inom hela vårdkedjan avgörande, även vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård. Samtidigt måste byråkratin inom hälso- och sjukvården minskas och rutinerna kring patientjournalerna göras så effektiva som möjligt. Möjligheten att koppla digitala hälsodata till genomdata från biobanker måste också underlättas som en viktig faktor för att möjliggöra utvecklingen av cancerprevention, cancerdiagnos och patientcentrerad vård. Utveckling och användning av dataanalysmetoder, inklusive AI, måste också förbättras genom ett förstärkt EU-samarbete. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Frågan om flera exponeringar är en av de viktigaste utmaningarna för att utveckla preventionen av både miljö- och arbetsrelaterad cancer. EU bör stärka stödet till befintlig forskning på detta område. Det är också viktigt är att tillhandahålla relevant information – om vad som kan orsaka cancer, om hur människor kan upptäcka tidiga symtom, om hantering av cancerrelaterad stress samt för att främja prevention och inspirera till en hälsosam livsstil. Arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer har en oumbärlig roll att spela, och deras insatser ska stödjas, bland annat genom att relevanta medel avsätts inom ramen för ESF+ för gemensamma åtgärder för att bekämpa cancer och för att sprida bästa praxis för prevention. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Det finns ett behov av att samordna en systematisk insamling av data om exponering i arbetet för cancerframkallande och mutagena ämnen på EU-nivå och av att koppla samman befintliga data från cancerregister med data om cancerpatienters yrken. Sådana data skulle göra det möjligt att bättre rikta förebyggande åtgärder och stimulera tidig upptäckt av cancer bland dem som exponeras. Nya och innovativa forskningsprojekt i Europa bör utvidgas till att omfatta alla medlemsstater. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Exponering för hormonstörande ämnen är förknippad med ett antal hormonberoende cancerformer. Grundforskningen om dessa ämnen måste utgöra grunden för att förbättra EU:s politik på detta område och för bättre prevention. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | För att framgångsrikt bekämpa cancer krävs också högkvalitativ utbildning inom cancerrelaterade fackområden, inklusive ett stabilt samarbete mellan medlemsstaterna och arbetsmarknadsparterna i utbildnings- och kompetenshöjningsprogram som stöds av EU, såsom det specialiseringsöverskridande utbildningsprogrammet för cancer och kommissionens kompetenspakt. I planen bör behovet av kontinuerlig yrkesmässig utveckling, information och upplysning för hälso- och sjukvårdspersonalen nämnas, även när det gäller hantering och administrering av farliga läkemedel. Dessutom behövs högutbildad och kompetent personal för att kunna erbjuda de olika tjänsterna, vare sig det är i samband med den ursprungliga diagnosen och upprättandet av en behandlingsplan eller för administrering av läkemedel, kirurgi och radiologi, medan en annan grundval för framgångsrik vård är nära samarbete mellan cancerforskare, hälso- och sjukvårdspersonal och patienter. Dessutom är intensivt samarbete med partner utanför EU också avgörande för att underlätta kunskapsutbyte. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Företagen spelar en central roll när det gäller att utveckla lösningar för prevention, screening, diagnostik och behandling av cancer. Att främja och underlätta innovationsekosystem är av yttersta vikt för EU:s framgång. Ekosystemen måste omfatta företag av olika storlek (från stora internationella företag till uppstartsföretag) och forskare, patienter, hälso- och sjukvårdspersonal samt myndigheter. Detta arbete måste stödjas med EU-finansiering och nationell finansiering, särskilt genom partnerskap inom Horisont Europa. Det är också mycket viktigt att fastställa Europeiska läkemedelsmyndighetens (EMA) roll när det gäller att uppmuntra och stödja medlemsstaterna i införandet av innovativa, säkra och effektiva cancerbehandlingar. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EMA har en viktig roll att spela när det gäller att marknadsföra och på ett säkert sätt tillgängliggöra avancerade produkter och relevant utrustning för att bidra till att förebygga och effektivt bota cancer. Myndigheten kan också förbättra medlemsstaternas tillgång till sådana produkter och samordna ett ändamålsenligt införande av dem i hela EU. Detta kommer att leda till snabbare tillgång för alla patienter till högkvalitativ modern behandling. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Förutom att utveckla och tillhandahålla läkemedel, vacciner, teknik och vårdtjänster strävar företagen efter att bekämpa cancer genom att minska sin miljöpåverkan, utveckla och producera säkra produkter eller ändrade, mindre skadliga produkter samt förbättra hälsan och säkerheten på arbetsplatsen. Bland annat bör exponeringen för UV-strålning från utomhusaktiviteter minskas så långt det är möjligt, särskilt inom sektorer såsom jordbruks- och byggbranscherna. Hälsa är lika viktigt som säkerhet för arbetsmarknadsparterna, som utvecklar sektoriella förebyggande strategier som de finansierar genom sociala avgifter. I syfte att frigöra deras potential är en smidig samordnad strategi avgörande för att möjliggöra utveckling och tillhandahållande av lösningar av hög standard. Dessutom stöder arbetsgivare – liksom fackföreningar och civilsamhällesorganisationer – patienter när det gäller att kombinera arbete och cancerbehandlingar samt återgå till arbetet på ett smidigt sätt. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | För att uppmuntra arbetet inom de företag som är specialiserade på att utveckla lösningar för att bekämpa cancer måste EU skapa gynnsamma villkor för innovation, investeringar och affärsverksamhet. Det är avgörande för att stärka EU:s övergripande globala ställning inom teknik, tjänster och lösningar för cancerrelaterad hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Det är också viktigt att påskynda införandet av och tillgången till nya diagnosmetoder och behandlingar för cancer, utan att kompromissa med patienternas och hälso- och sjukvårdspersonalens säkerhet. I detta avseende är ett möjliggörande och stödjande regelverk en väsentlig del av ett gynnsamt företagsklimat. EU:s lagstiftning måste vara vetenskapsbaserad och garantera lika villkor för företag inom EU och i förhållande till deras globala konkurrenter. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Med tanke på företagens och arbetsgivarnas centrala och mångsidiga roll i det praktiska arbetet mot cancer är det viktigt att i den fortsatta utvecklingen och genomförandet av åtgärderna på ett heltäckande sätt engagera en bred representation av företag och arbetsgivare, från hälso- och sjukvårdssektorn till bygg-, konsumentvaru-, jordbruks- och tillverkningsbranscherna samt företrädare för patienter och anhörigvårdare. Lika viktig är den roll som arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer spelar när det gäller att tillhandahålla bästa praxis och information samt anordna upplysningskampanjer. |
| --- | --- |

4.13

5.   Cancerformer som kräver särskilt fokus

| 5.1 | EESK välkomnar planens initiativ mot barncancer, men påpekar att det finns ett stort behov av att öka ansträngningarna för att påverka barns och ungdomars liv samt minska den befintliga ojämlikheten. Detta kräver investeringar i innovation samt tydliga och brådskande särskilda åtgärder och finansiering som syftar till att utveckla och införa lämpliga metoder för upptäckt, läkemedel, behandling och vårdtjänster. Tiden är inne för att få ett slut på de bortglömda barnens orättvisa situation och äntligen ge dem den omtanke de förtjänar, eftersom de representerar EU:s framtid. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESK konstaterar att hematologiska cancerformer utgör en betydande hälsobörda och ekonomisk börda för EU:s medborgare. Dessa bördor för patienterna, deras familjer och samhället kan lindras genom att innovativa metoder för blodcancervård beaktas och inbegrips i planen. Ett lämpligt engagemang för och investeringar i högkvalitativ cancerövervakning, reform av hälso- och sjukvårdssystemen samt innovativa vårdmetoder kan säkerställa att meningsfulla framsteg inom behandling av blodcancer kan göras tillgängliga för alla på en hållbar grund. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Kommittén påpekar att planen skulle kunna betona behovet av att särskilt inrikta sig på malign hematologi och göra det möjligt att införa särskilda initiativ för att främja vårdstatusen för denna svagaste patientgrupp:






  — | Maligna blodcancerformer låg bakom 9 % av alla cancerdödsfall (124 000) i EU, Norge, Schweiz och Island 2016 och står för 12 % av de totala hälso- och sjukvårdsutgifterna i EU (3). |
| --- | --- | --- |

5.3

—

Maligna blodcancerformer låg bakom 9 % av alla cancerdödsfall (124 000) i EU, Norge, Schweiz och Island 2016 och står för 12 % av de totala hälso- och sjukvårdsutgifterna i EU (3).

| — | Hematologiska cancerformer drabbar vanligtvis de mycket unga (30 % av barncancerformerna) och de mycket gamla i samhället, de svagaste bland oss, och det är orättvist att inte beakta dem eftersom de inte hör till den ekonomiskt aktiva/förvärvsarbetande befolkningen. |
| --- | --- |

—

Hematologiska cancerformer drabbar vanligtvis de mycket unga (30 % av barncancerformerna) och de mycket gamla i samhället, de svagaste bland oss, och det är orättvist att inte beakta dem eftersom de inte hör till den ekonomiskt aktiva/förvärvsarbetande befolkningen.

6.   Internationellt samarbete i kampen mot cancer

| 6.1 | Kommittén håller med om att det är nödvändigt med samarbete och samordning på internationell nivå för att främja den medicinska utvecklingen och utsikterna till långsiktig hälsa för miljontals européer, men är oroad över att planen intar en alltför allmän strategi för internationellt samarbete vid genomförandet. Vikten av internationellt samarbete illustreras bäst av det sorgliga faktum att femårsöverlevnaden är högst i Förenta staterna, Kanada, Australien och Nya Zeeland, följt av de bästa EU-länderna. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EESK betonar att samarbete är särskilt viktigt inom forskning och innovation, i syfte att fastställa vetenskapsbaserade regleringsstandarder som står i proportion till riskerna, samt för att underlätta kunskapsutbyte för att försäkra sig om att de mest avancerade kunskaperna finns tillgängliga till förmån för européerna. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | EESK betonar vikten av att minska tobaksrökningen och noterar kommissionens rapport om tillämpningen av direktiv 2014/40/EU om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror och relaterade produkter (4) och dess slutsatser, som syftar till att minska rökarnas exponering för farliga och/eller beroendeframkallande ämnen. I detta sammanhang förespråkar EESK, med hänvisning till kommissionens synpunkter på utsläpp och mätmetoder [avsnitt 3.1 i rapporten], även ytterligare forskning om testmetoden för innehållet i rökutsläpp, bland annat med hjälp av metoden WHO-Intense, och förespråkar ett genomförande av WHO:s rekommendationer på grundval av forskningsresultat. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | EU bör visserligen undvika överdrivet beroende av främmande länder på strategiska områden såsom hälso- och sjukvård, men internationellt ekonomiskt samarbete är nödvändigt för tillgången till säkra läkemedel, utrustning och andra varor som behövs vid cancerbehandling. Handeln måste vara öppen när det gäller hälso- och sjukvårdssektorns internationella försörjningskedjor, och EU måste bekämpa all slags protektionism mellan medlemsstaterna eller globalt. Lösningar på cancer ger också europeiska företag betydande exportmöjligheter, som måste främjas för att möta den globala efterfrågan på hälsorelaterade lösningar. |
| --- | --- |

6.4

7.   Hälsofrämjande aktiviteter och kommunikation

| 7.1 | EESK uppskattar det starka sambandet mellan miljökvalitet samt en hälsosam livsstil och kost som faktorer som minskar cancerincidensen. Medlemsstaterna ska tillsammans med arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer förklara och främja den roll som livsmedel av hög kvalitet, rent vatten och ren luft spelar för att förebygga cancer och andra sjukdomar. De ska också förena sina krafter för att utbilda och motivera människor att följa en hälsosam livsstil och undvika farliga saker, eftersom detta är det enda sättet att också hjälpa barn att undvika exponering för cancerframkallande ämnen. Dessutom bör ökad kunskap om cancerfrågor ges i skolorna och genom kampanjer med hjälp av traditionella och sociala medier. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Det finns ett behov av att öka allmänhetens medvetenhet om en hälsosam livsstil, och på ett korrekt sätt informera konsumenterna om bättre alternativ, samt prevention, behandling och vård för cancerpatienter, överlevare och personer som riskerar att drabbas av cancer. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Kommittén påpekar dock att hälsomedvetenheten varierar mellan regionerna och att förändringar på detta område måste ta hänsyn till lokala vanor. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Eftersom samarbetet mellan arbetsmarknadsparterna spelar en nyckelroll på arbetsplatsen efterlyser EESK EU-omfattande kampanjer för att öka arbetstagarnas och arbetsgivarnas medvetenhet och kunskap om åtgärder för att förebygga och hantera cancer på arbetsplatsen, bland annat genom att utbyta god praxis och tillhandahålla verktygslådor och utbildning. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | EESK håller med om att planen har stor potential att trygga européernas hälsobehov. Kommunikation i syfte att göra planen och dess åtgärder begripliga och trovärdiga för EU-medborgarna kommer således att spela en avgörande roll för att planen ska bli framgångsrik och dess mål ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

7.5

8.   Uppföljning av strategin

| 8.1 | Kommittén understryker att många faktorer måste komma samman för att skingra alla tvivel om utsikterna till ett ändamålsenligt genomförande av planen. Planens allmänna och icke-bindande karaktär garanterar inte ett ändamålsenligt genomförande och ett mer ändamålsenligt och regionaliserat svar på den ökande cancerbördan. EESK efterlyser därför en rad olika instrument som banar väg för ett ändamålsenligt genomförande av planen i enlighet med nationella särdrag och nationell praxis. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | I den fortsatta utvecklingen och uppföljningen av planen efterlyser EESK också ett nära deltagande av leverantörerna av medicinsk teknik och hälsolösningar, arbetsmarknadsparterna och civilsamhällesorganisationerna, med en bred, heltäckande representation av olika sektorer. Detta är också avgörande vid utarbetandet av motsvarande nationella handlingsplaner. |
| --- | --- |

8.2

Bryssel den 9 juni 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Rapport om tillämpningen av direktiv 2014/40/EU.

1

(2)  En mycket viktig aspekt är att fortsätta insatserna för att sluta använda farlig asbest – se EESK:s yttranden EUT C 251, 31.7.2015, s. 13 och EUT C 288, 31.8.2017, s. 56.

2

(3)  Institute for Health Metrics Evaluation GBD results 2016.

3

(4)  Rapport om tillämpningen av direktiv 2014/40/EU.

4

---

| 24.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 341/84 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 341/84

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om stärkt tillämpning av principen om lika lön för kvinnor och män för lika eller likvärdigt arbete tack vare insyn i lönesättningen och efterlevnadsmekanismer

[COM(2021) 93 final – 2021/0050 (COD)]

(2021/C 341/13)

| Föredragande: | Pekka RISTELÄ |
| --- | --- |

Föredragande:

Pekka RISTELÄ

| Remiss | Europaparlamentet, 11.3.2021
  Rådet, 15.3.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 26.5.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 9.6.2021 |
| Plenarsession nr | 561 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 147/87/11 |

Remiss

Europaparlamentet, 11.3.2021

Rådet, 15.3.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

26.5.2021

Antagande vid plenarsessionen

9.6.2021

Plenarsession nr

561

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

147/87/11

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar kommissionens förslag som syftar till att göra det lättare för arbetstagarna att genomdriva principen om lika lön om de anser att de har utsatts för lönediskriminering, att bidra till större insyn i lönestrukturer och att bidra till att stärka nationella organs roll vid tillämpningen av denna princip. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK konstaterar att det föreslagna direktivet har ett brett tillämpningsområde och gäller alla arbetstagare inom både offentlig och privat sektor och att det erkänner intersektionella aspekter av diskriminering. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK anser dock att förslaget bör stärkas i olika avseenden, särskilt när det gäller de kriterier som ska användas för att bestämma arbetets värde, täckningen av några av de viktigaste insynsskyldigheterna samt rollen för arbetsmarknadsparterna och kollektiva förhandlingar i genomförandet av principen om lika lön. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK anser att mer detaljerade riktlinjer kan tillhandahållas angående de objektiva kriterier som ska användas för att fastställa arbetets värde på ett könsneutralt sätt. Sådana kriterier bör inkludera färdigheter och egenskaper för arbete som vanligtvis utförs av kvinnor, som ofta förbises eller undervärderas vid bedömningen av arbetets värde, till exempel färdigheter inriktade på människor. Dessa kriterier bör utarbetas av arbetsmarknadens parter, eller med deltagande av dem, och formuleras på ett sätt som lämnar utrymme för ytterligare specificering av dem. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Även om man i förslaget med rätta beaktar farhågorna om ytterligare bördor för små och medelstora företag, finner EESK inte att ett fullständigt undantag för alla arbetsgivare med färre än 250 arbetstagare är motiverat. Det kan dock vara lämpligt med särskilda regler för små och medelstora företag. Medlemsstaterna bör också åläggas att ge stöd, utbildning och tekniskt bistånd till arbetsgivare, särskilt små och medelstora företag, när det gäller deras skyldigheter om insyn i lönesättningen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK anser att åtgärder bör vidtas för att främja kollektiva förhandlingar om lika lön och andra åtgärder som syftar till att minska löneskillnaderna mellan könen, utan att det påverkar arbetsmarknadsparternas oberoende. Kollektiva förhandlingar kan ha en betydande, fördelaktig roll för att systematiskt främja lika lön och jämställdhet på företags- och sektorsnivå samt på regional eller nationell nivå. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK påpekar att åtgärderna i förslaget endast är några av de åtgärder som är nödvändiga för att hantera de strukturella problem som ligger till grund för löneskillnaderna mellan könen. En helhetssyn som inbegriper främjande och förstärkning av kontrollen av efterlevnaden kommer att vara nödvändig för att säkerställa lika lön i praktiken. Detta bör omfatta ytterligare ansträngningar för att ta itu med arbetsmarknadssegregering, könsstereotyper och undervärdering av arbete som främst utförs av kvinnor, adekvat och tillgänglig barnomsorg och tillfredsställande möjligheter till ledighet för partner samt initiativ för att öka medvetenheten om löneskillnader, främja kvinnors karriärmöjligheter och säkerställa bättre representation av kvinnor i beslutsfattande positioner. Skatterelaterade hinder för kvinnors sysselsättning bör också undanröjas. |
| --- | --- |

1.7

2.   Inledning

| 2.1 | Lika lön för män och kvinnor för lika eller likvärdigt arbete är en av de grundläggande rättigheterna och principerna för både EU (1) och internationella och europeiska instrument för mänskliga rättigheter (2). Detta upprepades senast i princip 2 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Detta uttrycks också i artikel 4 i jämställdhetsdirektivet (3), som förbjuder direkt och indirekt könsdiskriminering med avseende på lön för samma eller likvärdigt arbete. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU:s ram för lika lön har funnits i många decennier (4) och har bidragit till att hantera lönediskriminering och könsrelaterad särbehandling i lönestrukturer. Enligt EIGE kan 9 % (av 14,1 %) av löneklyftan mellan könen (den ”oförklarade” delen) hänföras till icke observerade egenskaper hos arbetstagare, som inte omfattas av modellen, samt diskriminering (5). Andra orsaker till löneskillnaderna mellan könen är till exempel att kvinnor bär en större andel av obetalt omsorgsansvar, vilket påverkar deras deltagande på arbetsmarknaden, t.ex. genom deltidsarbete, och horisontell och vertikal arbetsmarknadssegregering. Några av dessa tas upp i andra aspekter av unionens lagstiftning och politik (6). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Dessa åtgärder har lett till framsteg när det gäller att utjämna löneklyftan mellan kvinnor och män i EU. Den genomsnittliga löneklyftan för heltidsarbete i EU ligger dock fortfarande på 14,1 %, med mycket små framsteg under det senaste decenniet. Utvecklingen varierar mellan medlemsstaterna – vissa uppvisar till och med ökande löneskillnader (7). Att kvinnor i genomsnitt fortfarande tjänar mindre per timme än män bidrar till skillnaderna mellan könen när det gäller totala årsinkomster (36,7 % (8)) och pensioner (30 % (9)) – även om det inte är den enda faktor som bidrar till dessa skillnader. I synnerhet kan skillnaden mellan könen i fråga om totala inkomster till stor del förklaras av att kvinnor tillbringar färre timmar i avlönat arbete, i stor utsträckning för att tillgodose obetalt omsorgsansvar (10). Heltidsarbete har stor inverkan på inkomster och karriärmöjligheter, och för att ge både kvinnor och män denna möjlighet krävs stödstrukturer såsom omsorgstjänster, delat familjeansvar och undanröjande av skatterelaterade hinder för kvinnors sysselsättning. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Rättspraxis från övervakningsorgan för internationella och europeiska instrument för mänskliga rättigheter visar tydligt att det fortfarande finns mycket utrymme för förbättringar i de flesta medlemsstater, både i lagstiftningen och i praktiken, för att säkerställa och upprätthålla rätten till lika lön, inklusive beträffande insyn i lönesättningen (11). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Covid-19-pandemin har haft allvarliga effekter på samhället, ekonomin, arbetstagare, entreprenörer och företag. Pandemin har belyst det faktum att kvinnor fortfarande får lägre lön än män och att det arbete som utförs i många kvinnodominerade, väsentliga yrken fortfarande är undervärderat. Pandemin har också påverkat kvinnor oproportionerligt, både på arbetsplatsen och utanför, och utan avgörande åtgärder kommer den sannolikt att få negativa konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män (12). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | I kommissionens förslag till direktiv om stärkt tillämpning av principen om lika lön för kvinnor och män för lika eller likvärdigt arbete tack vare insyn i lönesättningen och efterlevnadsmekanismer (2021/0050 (COD), ”förslaget”) erkänns det brådskande behovet att vidta åtgärder för att främja lika lön för kvinnor och män i detta sammanhang. Förslaget syftar till att ta itu med några av de största hindren för en verkningsfull tillämpning och kontroll av efterlevnaden av EU:s ram för lika lön i praktiken, vilket har förblivit en utmaning (13). Kommissionen anser att en minskning av den oförklarade löneskillnaden mellan kvinnor och män med 3 procentenheter är en rimlig uppskattning av effekterna av de föreslagna åtgärderna, även om bristen på exakta uppgifter om lönediskrimineringens omfattning gör det svårt att bedöma effekterna av de föreslagna åtgärderna (14). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Kommissionen har identifierat tre huvudsakliga utmaningar i detta avseende: bristande tydlighet i viktiga juridiska begrepp, såsom ”likvärdigt arbete”, brist på insyn i lönesystem samt en rad förfarandehinder, såsom höga rättsliga kostnader eller brist på tillräcklig ersättning (15). År 2014 offentliggjorde kommissionen en rekommendation om stärkande av principen om lika lön för kvinnor och män genom bättre insyn i lönesättningen (”rekommendationen”), som syftar till att ta itu med några av dessa frågor (16). Rekommendationen har inte hörsammats i så hög grad i medlemsstaterna (17), även om vissa redan har vidtagit olika åtgärder för insyn i lönesättningen, som skiljer sig åt i utformning och omfattning (18). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | I början av sin mandatperiod identifierade kommissionens ordförande Ursula von der Leyen principen om lika lön för lika arbete som den grundläggande principen för en ny europeisk jämställdhetsstrategi och bindande åtgärder för insyn i lönesättningen som en av sina politiska prioriteringar. Kommissionen inkluderade därefter införandet av bindande åtgärder för insyn i lönesättningen i EU:s jämställdhetsstrategi 2020–2025. Europaparlamentet har uttryckt sitt stöd för införandet av sådana åtgärder i sina resolutioner om lönegapet mellan kvinnor och män (19) och om jämställdhetsstrategin (20). Kommittén har också uppmanat kommissionen att agera på detta område för att ta itu med situationer där arbete som vanligtvis utförs av kvinnor är undervärderat, bland annat genom att införa bindande åtgärder för insyn i lönesättningen, men också genom åtgärder för att säkerställa lika möjligheter för kvinnor och män på arbetsmarknaden och för att ta itu med horisontell och vertikal könssegregering inom olika yrken (21). |
| --- | --- |

2.8

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Kommittén har tidigare påpekat att bindande åtgärder är nödvändiga för att stärka principen om lika lön för kvinnor och män (22). Erfarenheterna från 2014 års rekommendation om insyn i lönesättningen har visat att det är osannolikt att icke-bindande åtgärder uppnår det önskade resultatet, som är att säkerställa en effektiv tillämpning av principen om lika lön i praktiken i önskad takt. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK välkomnar kommissionens förslag som syftar till att göra det lättare för arbetstagarna att genomdriva principen om lika lön om de anser att de har utsatts för lönediskriminering, att bidra till större insyn i lönestrukturer och att bidra till att stärka nationella organs roll vid tillämpningen av denna princip. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK anser dock att förslaget bör stärkas i olika avseenden, särskilt när det gäller de kriterier som ska användas för att bestämma arbetets värde och omfattningen av några av de viktigaste insynsskyldigheterna, men även rollen för arbetsmarknadsparterna och kollektiva förhandlingar i genomförandet av principen om lika lön, med tanke på att arbetsmarknadens parter är bäst lämpade att ompröva värdet av färdigheter och yrkeskunnande (23). Kommittén är oroad över att fördelarna med de föreslagna åtgärderna annars kommer att vara begränsade för många arbetstagare och att åtgärderna inte kommer att bidra tillräckligt till de systemförändringar som krävs för att eliminera lönediskriminering och särbehandling i lönehänseende på grund av kön. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK påpekar att åtgärderna i förslaget endast är några av de åtgärder som krävs för att hantera de strukturella problem som ligger till grund för löneskillnaderna mellan könen. För att säkerställa lika lön i praktiken kommer det att krävas en helhetssyn som inbegriper ytterligare åtgärder samt en stärkt kontroll av efterlevnaden. Åtgärderna bör omfatta ytterligare ansträngningar för att ta itu med arbetsmarknadssegregering, könsstereotyper och undervärdering av arbete som främst utförs av kvinnor, adekvat och tillgänglig barnomsorg och tillfredsställande möjligheter till ledighet för partner samt initiativ för att öka medvetenheten om löneskillnader, främja kvinnors karriärmöjligheter och säkerställa bättre representation av kvinnor i beslutsfattande positioner. Skatterelaterade hinder för kvinnors sysselsättning bör också undanröjas. |
| --- | --- |

3.4

4.   Särskilda kommentarer

4.1   Tillämpningsområde och definitioner

| 4.1.1 | EESK konstaterar att det föreslagna direktivet har ett brett tillämpningsområde (artikel 2) som omfattar både den offentliga och privata sektorn och alla arbetstagare som har ett anställningsavtal eller anställningsförhållande, där fastställandet av förekomsten av ett sådant förhållande styrs av fakta som rör utförandet av arbetet. Detta inkluderar arbetstagare i icke-standardiserade anställningsformer, såsom arbete som grundar sig på förfrågningar eller plattformsarbete, där fakta om arbetets utförande indikerar att dessa kriterier är uppfyllda (24). Förekomsten av ett anställningsavtal eller ett anställningsförhållande definieras i den lagstiftning, de kollektivavtal och/eller den praxis som gäller i varje medlemsstat med hänsyn till domstolens rättspraxis. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Definitionen av ”arbetstagarkategori” i artikel 3 föreskriver att dessa ska specificeras av arbetsgivaren. Det är avgörande att det finns mekanismer för att säkerställa att arbetstagarkategorier bestäms på ett könsneutralt sätt, till exempel genom att se till att dessa upprättas med medverkan av fackföreningar/arbetstagarföreträdare, i enlighet med nationell lagstiftning och praxis. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | EESK välkomnar det faktum att definitionen av lönediskriminering innefattar diskriminering på grund av en kombination av kön och alla andra diskrimineringsgrunder (25), och att intersektionella aspekter av diskriminering erkänns. Kommissionen bör ge ytterligare vägledning för att se till att fall där lönediskriminering uppstår på grund av en kombination av kön och en annan skyddad egenskap kan identifieras och behandlas som sådan. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | EESK noterar att ansvaret genomgående i förslaget tilldelas ”arbetstagarföreträdare” utan att termen definieras. Det konstateras i motiveringen att om ”arbetstagarna inte har några formella företrädare i organisationen bör arbetsgivaren utse en eller flera arbetstagare för detta ändamål”. För att inte riskera en otillbörlig påverkan på nationella system för arbetsmarknadsrelationer och för att undvika att fackliga rättigheter och befogenheter kringgås av arbetstagarföreträdare som utsetts av arbetsgivaren (26) bör det i förslaget garanteras att legitima arbetstagarföreträdare alltid utses av arbetstagarna. Det måste anges att detta ska ske i enlighet med Internationella arbetsorganisationens relevanta konventioner och rättspraxis i fråga om föreningsfrihet, organisationsrätt och den kollektiva förhandlingsrätten. |
| --- | --- |

4.1.4

4.2   Lika lön och likvärdigt arbete

| 4.2.1 | I artikel 4.3 i förslaget förtydligas några av de objektiva kriterier som ska användas för att bestämma arbetets värde, i enlighet med EU-domstolens rättspraxis, och medlemsstaterna åläggs att vidta åtgärder för att säkerställa att verktyg och metoder inrättas för att fastställa arbetets värde. Dessa bestämmelser kommer att hjälpa arbetstagare som försöker upprätthålla sina rättigheter när det gäller att identifiera en lämplig jämförbar person och säkerställa att arbetets värde bestäms mer konsekvent mellan medlemsstaterna. Det kommer att hjälpa arbetsmarknadens parter att utforma lönestrukturer på ett könsneutralt sätt och att fastställa vilka kategorier av arbetstagare som utför likvärdigt arbete, vilket är mycket viktigt för tillämpningen av andra bestämmelser i det föreslagna direktivet. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Den föreslagna bestämmelsen innehåller dock endast ett fåtal allmänna kriterier. Det vore önskvärt att tillhandahålla mer ingående information om de objektiva kriterier som ska användas för att bestämma arbetets värde, och särskilda ansträngningar bör göras för att säkerställa att man inte förbiser nödvändiga färdigheter och egenskaper med koppling till arbete som vanligtvis utförs av kvinnor. Om sådana färdigheter och egenskaper förbises är bedömningen av arbetets värde inte könsneutral. I de föreslagna kriterierna bör det till exempel specificeras ytterligare underkriterier som ska beaktas, som inbegriper färdigheter inriktade på människor, som är typiska för det arbete som utförs i många kvinnodominerade yrken, såsom omsorgsarbete (27). Mer detaljerade uppgifter skulle bidra till att säkerställa att det arbete som vanligtvis utförs av kvinnor inte undervärderas. Dessa kriterier bör formuleras på ett sätt som lämnar utrymme för ytterligare specificering från arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Arbetsmarknadens parter är bäst lämpade att bedöma värdet av färdigheter och yrkeskunnande. De könsneutrala kriterierna samt de verktyg och metoder för att bestämma arbetets värde som avses i artikel 4.2 måste utvecklas av dem, eller åtminstone med deltagande av dem, utan att det påverkar deras oberoende. Social dialog och kollektiva förhandlingar är betydelsefulla för att nå de eftersträvade målen och ta itu med löneskillnaderna mellan könen. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | EESK välkomnar införandet av möjligheten att använda en hypotetisk jämförbar person eller andra bevis som möjliggör ett antagande om en påstådd diskriminering, där ingen verklig jämförbar person kan fastställas. Detta kommer att hjälpa arbetstagare på mycket könssegregerade arbetsplatser att visa på diskriminering där detta förekommer, även om det inte finns någon verklig jämförbar person. Det är särskilt viktigt att se till att kvinnliga arbetstagare på mycket könssegregerade arbetsplatser kan väcka talan avseende principen om lika lön eftersom det finns belägg för att det finns ett samband mellan andelen kvinnor på en arbetsplats och lägre lön – ju högre andel kvinnor, desto lägre lön (28). |
| --- | --- |

4.2.4

4.3   Insyn i lönesättning

| 4.3.1 | EESK noterar de föreslagna åtgärderna i artiklarna 5–9, som syftar till att förbättra tillgången till information om lön, även före anställning, och insyn i lönestrukturer, men konstaterar att hänsyn måste tas till de nationella modellerna för arbetsmarknadsrelationer. De kan bidra till att hantera en av de största utmaningarna när det gäller att identifiera och utmana lönediskriminering, samt löneskillnader orsakade av könsskillnader i de inledande löneförhandlingarna, som tenderar att missgynna kvinnor (29). EESK noterar att det i förslaget erkänns att artikel 5 inte begränsar möjligheten för arbetsgivare, arbetstagare och arbetsmarknadens parter att förhandla om en lön utanför det angivna intervallet. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Dessa åtgärder skulle kunna få arbetsgivare att identifiera och åtgärda löneskillnader i sin organisation. Rapportering och gemensamma bedömningar kan bidra till att öka medvetenheten om lönediskriminering och könsdiskriminering i lönestrukturer och ta itu med dem på ett mer systematiskt och effektivt sätt, vilket skulle gynna alla arbetstagare i organisationen utan att arbetstagare behöver väcka talan avseende principen om lika lön. Samtidigt är det viktigt att förbättra arbetstagarnas kunskaper om vad lönen består av och hur den kan påverkas. Åtgärder för att öka medvetenheten om jämställdhetsfrågor på arbetsplatsen skulle också i hög grad bidra till att ta itu med löneklyftan. Större insyn i lönesättningen kan också ha positiva effekter på personalens tillfredsställelse, omsättning och produktivitet (30). |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Enligt formuleringen i den föreslagna artikel 7.5 kan arbetstagare hindras från att fritt tala om sin lön med andra förutom vid de specifika omständigheter som avser att åberopa principen om lika lön. EESK påpekar att det för att säkerställa större insyn bör göras tydligt att arbetstagare inte bör hindras från att redovisa sin lön för kollegor och andra, särskilt deras fackförening. Förmågan att diskutera lön fritt med andra gör det möjligt för arbetstagare att identifiera om principen om lika lön inte efterlevs. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Dessutom bör arbetsgivare inte kunna hindra arbetstagare från att för fackföreningar redovisa information om lönenivåerna för kategorier av anställda, som erhålls på begäran och som kan indikera lönediskriminering (artikel 7.6). Mottagaren kan åläggas att behandla informationen konfidentiellt, när det gäller andra syften än att genomdriva principen om lika lön. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Begränsningen av kravet att rapportera om löneskillnader inom organisationen till arbetsgivare med minst 250 arbetstagare (artikel 8.1), som undantar alla små och medelstora företag, innebär att endast ungefär en tredjedel av alla arbetstagare i EU kan dra nytta av denna åtgärd (31). Dessutom är kvinnor överrepresenterade i små företag (32), vilket innebär att en ännu mindre andel kvinnliga arbetstagare kommer att dra nytta av denna åtgärd. Denna tröskel är ett steg tillbaka från kommissionens rekommendation från 2014, som föreslår rapporteringskrav för arbetsgivare med minst 50 anställda (33). |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | EESK medger att små och medelstora företag kan ha mer begränsade resurser för att uppfylla sina skyldigheter enligt det föreslagna direktivet. Förslaget bör ta hänsyn till oro för ytterligare bördor för små och medelstora företag, särskilt med tanke på den betydelse som dessa kan ha i processen för återhämtning efter pandemin, som kan pågå efter det föreslagna direktivets ikraftträdande. Ändå uppskattar kommissionen att kostnaderna för att utarbeta rapporter kommer att vara måttliga (34). Ett fullständigt undantag för alla arbetsgivare med färre än 250 arbetstagare är därför inte motiverat, men särskilda regler för små och medelstora företag kan vara lämpligt. |
| --- | --- |

4.3.6

| 4.3.7 | Särskilda regler som minskar den erforderliga rapporteringsfrekvensen för mindre företag skulle minska kostnaderna, samtidigt som arbetsgivare skulle vara skyldiga att identifiera och eliminera löneskillnader till förmån för arbetstagarna. Tröskeln för rapporteringsskyldigheter bör inte vara högre än 50 arbetstagare, men rapporteringsfrekvensen för företag med mer än 50 men färre än 250 anställda skulle kunna minskas. |
| --- | --- |

4.3.7

| 4.3.8 | En liknande oro uppstår när det gäller begränsningen av kravet på en gemensam bedömning till arbetsgivare med minst 250 arbetstagare (artikel 9). Kostnaderna för att ta fram en gemensam bedömning beräknas bli något högre än för rapporter (35), men de motiverar fortfarande inte ett fullständigt undantag för arbetsgivare med färre än 250 anställda. Särskilda regler för små och medelstora företag kan dock vara motiverat. |
| --- | --- |

4.3.8

| 4.3.9 | Medlemsstaterna bör också åläggas att ge stöd, utbildning och tekniskt bistånd till arbetsgivare, särskilt små och medelstora företag, vid uppfyllandet av deras skyldigheter om insyn i lönesättningen, inklusive genom att utveckla verktyg och metoder för att beräkna löneskillnader. Medlemsstaterna bör, när så är möjligt och lämpligt, också använda sig av möjligheten i artikel 8.4 för att sammanställa information om löneskillnader mellan organisationer, särskilt när det gäller små och medelstora företag. |
| --- | --- |

4.3.9

| 4.3.10 | EESK noterar att förslaget skiljer sig från rekommendationen genom att det föreskriver att arbetsgivare endast rapporterar om löneskillnader mellan manliga och kvinnliga arbetstagare efter arbetskategori och över hela organisationen. För att säkerställa större insyn och ansvarsskyldighet bör fackföreningar/arbetstagarföreträdare kunna verifiera den metod som används av arbetsgivaren för att beräkna löneskillnader och om beräkningarna är korrekta, med vederbörlig hänsyn till nationell lagstiftning och praxis. I linje med rekommendationen bör rapporteringsskyldigheter sträcka sig till genomsnittliga lönenivåer för manliga och kvinnliga arbetstagare enligt arbetstagarkategori. Detta gör det möjligt för arbetstagare och andra organ att bedöma de faktiska skillnaderna i lön mellan kategorier av arbetstagare, vilket är viktigt för att säkerställa en effektiv tillämpning av principen om lika lön. |
| --- | --- |

4.3.10

| 4.3.11 | EESK påpekar att förslaget inte anger hur ofta arbetsgivare ska tillhandahålla information om löner för olika kategorier av arbetstagare (artikel 8.1 g). Denna information bör göras tillgänglig årligen, liksom andra typer av information. Särskilda bestämmelser om frekvens kan fastställas för små och medelstora företag, vilket föreslås i punkt 4.3.7. |
| --- | --- |

4.3.11

| 4.3.12 | EESK stöder förslaget att göra arbetsgivare skyldiga att avhjälpa situationen i samarbete med fackföreningar/arbetstagarföreträdare och andra organ, och kravet att inkludera åtgärder för att åtgärda eventuella skillnader som konstaterats och rapportera om effektiviteten av sådana åtgärder i den gemensamma bedömningen (artikel 8.7, artiklarna 9.2 och 9.3). Dessa bestämmelser är viktiga för att säkerställa att rapporteringsskyldigheter och gemensamma bedömningsskyldigheter är verkningsfulla när det gäller att främja principen om lika lön. |
| --- | --- |

4.3.12

| 4.3.13 | I artikel 10.1 föreskrivs att information som tillhandahålls i enlighet med ovan nämnda krav och som innebär behandling av personuppgifter ska tillhandahållas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (36) (”dataskyddsförordningen”). Det bör specificeras att dataskyddsförordningen inte ska användas av arbetsgivare som en anledning att neka information som är nödvändig för att identifiera lönediskriminering. Artikel 10.3 innehåller tillräckligt skydd för en enskild arbetstagares integritet, och föreskriver att om en enskild arbetstagare kan identifieras, ska relevant information göras tillgänglig endast för fackföreningar/arbetstagarföreträdare eller jämställdhetsorganet. Dessa bör sedan ge arbetstagaren råd om det finns skäl att väcka talan avseende principen om lika lön. |
| --- | --- |

4.3.13

4.4   Kollektiva förhandlingar och dialog mellan arbetsmarknadens parter om lika lön.

| 4.4.1 | I förslaget erkänns vikten av att arbetsmarknadens parter ägnar särskild uppmärksamhet åt lika lön i kollektiva förhandlingar och det föreskrivs att medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att uppmuntra arbetsmarknadens parter att ta vederbörlig hänsyn till frågor om lika lön, inklusive på lämplig nivå i kollektiva förhandlingar (37). I förslaget anges också att hänsyn ska tas till att dialogen mellan arbetsmarknadens parter och kollektivavtalssystemen på nationell nivå skiljer sig åt inom EU, och även att man ska beakta arbetsmarknadens parters handlingsfrihet och avtalsfrihet och deras kapacitet att företräda arbetstagare och arbetsgivare (38). Till skillnad från 2014 års rekommendation innehåller förslaget dock inte en bestämmelse som säkerställer att frågan om lika lön kan diskuteras på lämplig nivå i kollektiva förhandlingar. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | I artikel 11 föreskrivs endast att rättigheter och skyldigheter enligt direktivet ska diskuteras med arbetsmarknadens parter. Det bör specificeras ytterligare vad detta innebär. Det är särskilt viktigt att specifikt se till att åtgärder vidtas för att främja kollektiva förhandlingar om lika löner och andra åtgärder som syftar till att minska löneskillnaderna mellan könen, utan att det påverkar arbetsmarknadsparternas oberoende. Kollektiva förhandlingar kan ha en betydande, fördelaktig roll för att systematiskt främja lika lön och jämställdhet på företags- och sektorsnivå eller på nationell nivå. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Dessutom bör man uppmuntra andra åtgärder som främjar dialog mellan arbetsmarknadens parter, diskussioner om lika lön och utveckling av könsneutrala system för arbetsutvärdering av arbetsmarknadens parter, medvetenhet om jämställdhetsfrågor bland dem och utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Förmågan för fackföreningar/arbetstagarföreträdare att agera på arbetstagarnas vägnar bör stärkas, bland annat genom att ge fackföreningar/arbetstagarföreträdare rätten att begära information om lönenivåer, uppdelade efter kön, för kategorier av arbetstagare. Sådan information skulle göra det möjligt för fackföreningar/arbetstagarföreträdare att identifiera lönediskriminering och agera för att ta itu med den, även genom kollektiva förhandlingar. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | EESK påpekar att fackföreningar/arbetstagarföreträdare måste ha nödvändig teknisk kunskap och utbildning för att kunna fullgöra sin funktion att identifiera lönediskriminering och ge råd och företräda arbetstagare med avseende på relevanta frågor. Det bör klargöras att fackföreningar har rätt att företräda sina medlemmar. |
| --- | --- |

4.4.5

4.5   Rättsmedel och efterlevnad

| 4.5.1 | EESK noterar de föreslagna bestämmelser som syftar till att ta itu med förfarandehinder för arbetstagare som försöker väcka talan avseende principen om lika lön, såsom höga rättsliga kostnader, otillräcklig ersättning och preskriptionstider. Kommittén konstaterar i detta avseende att rättstraditionerna skiljer sig åt mellan medlemsstaterna i fråga om förfaranderegler. EESK pekar på att det behövs flexibilitet för att respektera såväl de nationella rättssystemen och de olika dragen i de nationella systemen för social dialog och kollektiva förhandlingar i EU som arbetsmarknadens parters handlingsfrihet och avtalsfrihet och deras kapacitet att företräda arbetstagare och arbetsgivare. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | EESK stöder förslaget att se till att olika enheter kan agera för eller till stöd för en arbetstagare eller en grupp arbetstagare, med deras uttryckliga godkännande, och att jämställdhetsorgan och arbetstagarföreträdare kan göra det på uppdrag av flera arbetstagare (artikel 13). Möjligheten till grupptalan på nationell nivå skulle också kunna övervägas, eftersom det förväntas ha en betydande inverkan på kontrollen av efterlevnaden (39). EESK pekar på att det behövs flexibilitet för att respektera de olika rättstraditionerna och de olika nationella rättssystemen. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | EESK anser att artikel 19 avseende arvoden och rättegångskostnader kan leda till ekonomiska svårigheter för mikroföretag och vissa småföretag som svarande i förfaranden. Om rättegångskostnaderna är så höga att verksamheten hotas, bör utebliven kompensation anses vara uppenbart orimligt. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | EESK anser att den föreslagna preskriptionstiden på tre år i artikel 18 skulle kunna kräva betydande förändringar som innebär utmaningar för de befintliga tvistlösningsmekanismerna i vissa medlemsstater. I sådana fall bör det vara möjligt för medlemsstaterna att göra en anpassning till sina rättssystem och rättstraditioner, utan att äventyra syftet med artikel 18, som är att se till att korta preskriptionstider inte hindrar personer som utsatts för lönediskriminering från att hävda sin rätt till lika lön. |
| --- | --- |

4.5.4

4.6   Jämställdhets- och tillsynsorgan

| 4.6.1 | EESK välkomnar förslaget att stärka jämställdhetsorganens roll för att upprätthålla principen om lika lön och säkerställa samarbete mellan jämställdhetsorgan och andra organ med en tillsynsfunktion (artikel 25). Dessutom bör bestämmelser införas för att säkerställa ett nära samarbete mellan jämställdhetsorgan och arbetsmarknadens parter, samt tillsynsorganet, om det är skilt från jämställdhetsorganet, med vederbörlig hänsyn till arbetsmarknadsparternas oberoende. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | EESK välkomnar särskilt bestämmelsen om tillräckliga resurser för att göra det möjligt för jämställdhetsorgan att utföra sina uppgifter effektivt (artikel 25.3). Kommittén välkomnar också det föreslagna kravet att utse ett tillsynsorgan för att stödja genomförandet av principen om lika lön (artikel 26). För att ytterligare stärka de nationella organens roll bör emellertid förslaget säkerställa att tillsynsorganet och yrkesinspektioner får tillräckliga resurser för att effektivt kunna utföra sina uppgifter. |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | EESK anser att tillsynsorganets sammansättning bör inkludera de sociala aktörer som är involverade i tillämpningen av principen om lika lön, särskilt fackföreningar och arbetsgivarföreträdare samt civilsamhällesorganisationer som främjar jämställdhet och lika lön. |
| --- | --- |

4.6.3

4.7   Övergripande bestämmelser

| 4.7.1 | EESK anser att den föreslagna klausulen om bevarande av skyddsnivån (artikel 24) kan stärkas ytterligare genom att tillägga att ingenting i direktivet ska tolkas som att det begränsar eller inverkar menligt på de rättigheter och principer som inom respektive tillämpningsområde erkänns i unionsrätten eller internationell rätt och i internationella avtal i vilka unionen eller medlemsstaterna är parter. |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Artikel 27 syftar till att säkerställa att direktivet inte påverkar arbetsmarknadsparternas rätt att förhandla om, ingå och tillämpa kollektivavtal samt att vidta kollektiva åtgärder i enlighet med nationell rätt och praxis. Det bör också ytterligare specificeras att arbetsmarknadens parter kan införa bestämmelser eller tillämpa kollektivavtal som är mer gynnsamma för arbetstagare än de som anges i direktivet. |
| --- | --- |

4.7.2

| 4.7.3 | EESK noterar att artikel 30 gör det möjligt för arbetsmarknadens parter att genomföra direktivet på gemensam begäran, förutsatt att det alltid säkerställs att direktivet får önskad verkan. Denna bestämmelse säkerställer att direktivet tillåter olika metoder för genomförandet i de olika nationella systemen, samtidigt som samma skyddsnivå för arbetstagarna garanteras. |
| --- | --- |

4.7.3

Bryssel den 9 juni 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Fastställdes i artikel 119 i Romfördraget (1957) och ingår nu i artikel 157.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Enligt artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna ska jämställdhet mellan kvinnor och män säkerställas på alla områden, inbegripet i fråga om lön.

1

(2)  Se särskilt: artikel 7 a i i FN:s internationella konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, ILO-konvention nr 100 (1951) och artikel 4.3 i Europarådets europeiska sociala stadga (1961, reviderad 1996).

2

(3)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

3

(4)  Direktivet om lika lön (EGT L 45, 19.2.1975, s. 19).

4

(5)  EIGE (2020) Gender inequalities in care and consequences for the labour market, s. 26.

5

(6)  EUT L 188, 12.7.2019, s. 79; COM(2020) 152 final, 5.3.2020 och COM(2017) 678 final, 20.11.2017.

6

(7)  Uppgifter från Eurostat från 2019, Gender pay gap statistics.

7

(8)  Uppgifter från Eurostat från 2016, Gender overall earnings gap.

8

(9)  Uppgifter från Eurostat från 2018, Closing the gender pension gap?.

9

(10)  Eurostat (2019), Why do people work part-time?.

10

(11)  Se till exempel rättspraxis från ILO:s expertkommitté om tillämpning av konventioner och rekommendationer (CEACR) om konvention nr 100 angående lika lön för män och kvinnor för arbete av lika värde (1951), beslut som antogs av Europarådets europeiska kommitté för sociala rättigheter (ECSR) om de kollektiva klagomål som lämnats in av University of Women Europe (UWE) mot 15 EU-medlemsstaters och EKSG:s slutsatser om bristande överensstämmelse med artikel 4.3 i den europeiska sociala stadgan under det normala rapporteringsförfarandet.

11

(12)  Wenham C (2020) ”The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis period”, Europaparlamentet; Eurofound (2020) ”Women and labour market equality: Has COVID-19 rolled back recent gains?”; Europeiska kommissionen, ”2021 report on gender equality in the EU”.

12

(13)  Enligt kommissionens rapport om tillämpningen av direktiv 2006/54/EG, COM(2013) 861 final, och utvärderingen av relevanta bestämmelser i direktiv 2006/54/EG om genomförande av fördragets princip om ”lika lön för lika eller likvärdigt arbete” (SWD (2020) 50 final).

13

(14)  Konsekvensbedömning som åtföljer förslaget, s. 116.

14

(15)  COM(2013) 861 final (SWD(2020) 50 final).

15

(16)  EUT L 69, 8.3.2014, s. 112.

16

(17)  COM(2017) 671 final.

17

(18)  Veldman A (2017) ”Pay Transparency in the EU: A legal analysis of the situation in the EU Member States, Iceland, Liechtenstein and Norway”, Luxemburg, Europeiska unionens publikationsbyrå.

18

(19)  Europaparlamentets resolution, 30.1.2020.

19

(20)  Europaparlamentets resolution, 21.1.2021.

20

(21)  EUT C 110, 22.3.2019, s. 26, EUT C 240, 16.7.2019, s. 3, EUT C 364, 28.10.2020, s. 77.

21

(22)  EUT C 364, 28.10.2020, s. 77.

22

(23)  EUT C 110, 22.3.2019, s. 26.

23

(24)  Skäl 11 i förslaget.

24

(25)  Rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (EGT L 180, 19.7.2000, s. 22) och direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (EGT L 303, 2.12.2000, s. 16).

25

(26)  Rättspraxis från ILO:s kommitté för föreningsfrihet och Expertkommittén för tillämpning av konventioner och rekommendationer är tydlig med att fackföreningarnas befogenheter inte får kringgås eller öppnas för andra organisationer, föreningar eller (grupperingar av) enskilda arbetare (utvalda av arbetsgivaren). Se särskilt ILO CFA Digest of legal law (§ § 1214, 1222–1230, 1234, 1342–1349) och CEACR General Survey of 2012, s. 96–97.

26

(27)  Till exempel skulle man kunna specificera att ”färdigheter” omfattar social kompetens, ”arbetsinsats” omfattar inte bara fysisk, utan även psykisk och psykosocial arbetsinsats, eller att ”arbetets karaktär” inbegriper känslomässigt stöd. Mer detaljerad vägledning om de typer av kriterier och underkriterier som ska användas för att fastställa arbetets värde finns i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet om tillämpningen av direktiv 2006/54/EG, SWD(2013) 512 final, 16 december 2013.

27

(28)  ILO (2018): ”Global wage report 2018/2019: what lies behind gender pay gaps”, Genève, s. 75.

28

(29)  Uppgifter tyder till exempel på att kvinnor tenderar att undvika löneförhandlingar och att män är mer framgångsrika än kvinnor i förhandlingarna om arbetsmarknadsresultat. Se M Recalde och L Vesterlund, ”Gender Differences in Negotiation and Policy for Improvement”, ett arbetsdokument från US National Bureau for Economic Research (på https://www.nber.org/papers/w28183); A Leibbrandt och JA List, ”Do Women Avoid Salary Negotiations?””Evidence from a Large Scale, Natural Field Experiment”, ett arbetsdokument från US National Bureau for Economic Research (på https://www.nber.org/papers/w18511).

29

(30)  Se konsekvensbedömningen, s. 17–18, och t.ex. Chamberlain, A., ”Is Salary Transparency More Than a Trend?”, Glassdoor Economic Research Report, 2015; Wall, A., ”Pay openness movement: Is it merited?””Does it influence more desirable employee outcomes than pay secrecy?”, Organization Management Journal, 2018.

30

(31)  Små och medelstora företag står för cirka två tredjedelar av sysselsättningen i EU och 99,8 % av alla företag, Statistik om små och medelstora företag.

31

(32)  EIGE (2020) ”Gender inequalities in care and consequences for the labour market”, s. 29.

32

(33)  Rekommendation 4.

33

(34)  Kommissionens konsekvensbedömning visar på ytterligare genomsnittliga kostnader på mellan minst 379–508 euro och högst 721–890 euro för det första året, med kostnader som minskar för de följande åren: Konsekvensbedömning, (SWD(2021) 41 final, s. 59). Se även Eurofound (2020), ”Measures to promote gender pay transparency in companies: How much do they cost and what are their benefits and opportunities?” Eurofounds arbetsdokument WPEF20021.

34

(35)  En genomsnittlig kostnad på mellan minst 1 180–1 724 euro och högst 1 911–2 266 euro, som förväntas minska med efterföljande bedömningar: Konsekvensbedömning (SWD(2021) 41 final, s. 61).

35

(36)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, 1).

36

(37)  Skäl 31 i förslaget.

37

(38)  Skäl 31 i förslaget.

38

(39)  Foubert P. (2017). Se även Benedi Lahuerta S. (2018).

39

---

BILAGA

Följande ändringsförslag avslogs under debatten, men fick minst en fjärdedel av rösterna (artikel 43.2 i arbetsordningen):

Ny punkt 3.1

Lägg till en ny punkt före punkt 3.1:

| | 3.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) är en stark anhängare av principen om lika lön för kvinnor och män för lika arbete eller likvärdigt arbete och erkänner den som en av EU:s grundläggande rättigheter och principer. EESK stöder också kommissionens mål att minska löneskillnaderna mellan könen och att ytterligare främja principen om lika lön. För att man ska kunna ta itu med löneskillnaderna mellan kvinnor och män måste dock de bakomliggande orsakerna till löneskillnaderna bedömas noggrant och kartläggas på ett korrekt sätt. EESK anser att kommissionens förslag avseende direktivet om insyn i lönesättningen
   (1)

  inte tar vederbörlig hänsyn till de viktigaste faktorerna bakom löneskillnaderna mellan könen, exempelvis horisontell och vertikal segregering på arbetsmarknaden till följd av individuella utbildnings- och yrkesval, heltidsarbete kontra deltidsarbete, obetalda omsorgsrelaterade begränsningar samt skatteincitamentens roll. I stället för de föreslagna åtgärderna för insyn i lönesättningen finns det därför effektivare och mer proportionerliga åtgärder än bindande EU-lagstiftning för att ta itu med dessa frågor, samtidigt som man ser till att de administrativa bördorna och kostnaderna för företag, särskilt små och medelstora företag, inte ökar. EESK understryker att lönestrukturer och lönesättning är en viktig del av kollektivförhandlingar och social dialog som omfattas av medlemsstaternas och arbetsmarknadsparternas behörighet. EESK anser att förslaget till direktiv
   (2)

  inte fullt ut respekterar de nationella befogenheterna när det gäller lönebildning och inte tar tillräcklig hänsyn till de olika nationella samhällsmodellerna och modellerna för arbetsmarknadsrelationer eller rättssystem och rättstraditioner i medlemsstaterna. Vidare tas ingen hänsyn till det faktum att lönebildningen också styrs av den aktuella efterfrågan och tillgången på kompetens på arbetsmarknaden och av tillgängliga resurser. EESK drar därför slutsatsen att kommissionens förslag om insyn i lönesättningen är oproportionerligt och strider mot subsidiaritetsprincipen. Kommissionen bör ompröva eller omarbeta sitt förslag och medlagstiftarna uppmanas att ta hänsyn till och ta itu med dessa problem i nästa steg i lagstiftningsprocessen. |
| --- | --- | --- |

3.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) är en stark anhängare av principen om lika lön för kvinnor och män för lika arbete eller likvärdigt arbete och erkänner den som en av EU:s grundläggande rättigheter och principer. EESK stöder också kommissionens mål att minska löneskillnaderna mellan könen och att ytterligare främja principen om lika lön. För att man ska kunna ta itu med löneskillnaderna mellan kvinnor och män måste dock de bakomliggande orsakerna till löneskillnaderna bedömas noggrant och kartläggas på ett korrekt sätt. EESK anser att kommissionens förslag avseende direktivet om insyn i lönesättningen
   (1)

  inte tar vederbörlig hänsyn till de viktigaste faktorerna bakom löneskillnaderna mellan könen, exempelvis horisontell och vertikal segregering på arbetsmarknaden till följd av individuella utbildnings- och yrkesval, heltidsarbete kontra deltidsarbete, obetalda omsorgsrelaterade begränsningar samt skatteincitamentens roll. I stället för de föreslagna åtgärderna för insyn i lönesättningen finns det därför effektivare och mer proportionerliga åtgärder än bindande EU-lagstiftning för att ta itu med dessa frågor, samtidigt som man ser till att de administrativa bördorna och kostnaderna för företag, särskilt små och medelstora företag, inte ökar. EESK understryker att lönestrukturer och lönesättning är en viktig del av kollektivförhandlingar och social dialog som omfattas av medlemsstaternas och arbetsmarknadsparternas behörighet. EESK anser att förslaget till direktiv
   (2)

  inte fullt ut respekterar de nationella befogenheterna när det gäller lönebildning och inte tar tillräcklig hänsyn till de olika nationella samhällsmodellerna och modellerna för arbetsmarknadsrelationer eller rättssystem och rättstraditioner i medlemsstaterna. Vidare tas ingen hänsyn till det faktum att lönebildningen också styrs av den aktuella efterfrågan och tillgången på kompetens på arbetsmarknaden och av tillgängliga resurser. EESK drar därför slutsatsen att kommissionens förslag om insyn i lönesättningen är oproportionerligt och strider mot subsidiaritetsprincipen. Kommissionen bör ompröva eller omarbeta sitt förslag och medlagstiftarna uppmanas att ta hänsyn till och ta itu med dessa problem i nästa steg i lagstiftningsprocessen.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 90 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 109 |
| Nedlagda röster: | 18 |

Röster för:

90

Röster emot:

109

Nedlagda röster:

18

Punkt 3.2

Ändra enligt följande:

| | 3.2 | " EESK välkomnar
  konstaterar att kommissionens förslag som syftar till att göra det lättare för arbetstagarna att genomdriva principen om lika lön om de anser att de har utsatts för lönediskriminering, att bidra till större insyn i lönestrukturer och att bidra till att stärka nationella organs roll vid tillämpningen av denna princip. |
| --- | --- | --- |

3.2

" EESK välkomnar
  konstaterar att kommissionens förslag som syftar till att göra det lättare för arbetstagarna att genomdriva principen om lika lön om de anser att de har utsatts för lönediskriminering, att bidra till större insyn i lönestrukturer och att bidra till att stärka nationella organs roll vid tillämpningen av denna princip.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 85 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 131 |
| Nedlagda röster: | 17 |

Röster för:

85

Röster emot:

131

Nedlagda röster:

17

Punkt 3.3 (kopplad till punkt 1.3)

Ändra enligt följande:

| | 3.3 | EESK anser dock att förslaget bör stärkas i olika avseenden
  medlemsstaternas möjlighet att ta hänsyn till respektive modeller för arbetsmarknadsrelationer, särskilt när det gäller de kriterier som ska användas för att bestämma arbetets värde och omfattningen av några av de viktigaste insynsskyldigheterna, men även rollen för arbetsmarknadsparterna och kollektiva förhandlingar i genomförandet av principen om lika lön, med tanke på att arbetsmarknadens parter är bäst lämpade att ompröva värdet av färdigheter och yrkeskunnande (3)
  . Kommittén är oroad över att fördelarna med de föreslagna åtgärderna annars kommer att vara begränsade för många arbetstagare och att åtgärderna inte kommer att bidra tillräckligt till de systemförändringar som krävs för att eliminera lönediskriminering och särbehandling i lönehänseende på grund av kön. |
| --- | --- | --- |

3.3

EESK anser dock att förslaget bör stärkas i olika avseenden
  medlemsstaternas möjlighet att ta hänsyn till respektive modeller för arbetsmarknadsrelationer, särskilt när det gäller de kriterier som ska användas för att bestämma arbetets värde och omfattningen av några av de viktigaste insynsskyldigheterna, men även rollen för arbetsmarknadsparterna och kollektiva förhandlingar i genomförandet av principen om lika lön, med tanke på att arbetsmarknadens parter är bäst lämpade att ompröva värdet av färdigheter och yrkeskunnande (3)
  . Kommittén är oroad över att fördelarna med de föreslagna åtgärderna annars kommer att vara begränsade för många arbetstagare och att åtgärderna inte kommer att bidra tillräckligt till de systemförändringar som krävs för att eliminera lönediskriminering och särbehandling i lönehänseende på grund av kön.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 90 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 138 |
| Nedlagda röster: | 17 |

Röster för:

90

Röster emot:

138

Nedlagda röster:

17

Punkt 4.2.4

Ändra enligt följande:

| | 4.2.4 | EESK välkomnar
  är kritisk mot och ifrågasätter införandet av möjligheten att använda en hypotetisk jämförbar person eller andra bevis som möjliggör ett antagande om en påstådd diskriminering, där ingen verklig jämförbar person kan fastställas. Detta kommer att hjälpa arbetstagare på mycket könssegregerade arbetsplatser att visa på diskriminering där detta förekommer, även om det inte finns någon verklig jämförbar person. Det är särskilt viktigt att se till att kvinnliga arbetstagare på mycket könssegregerade arbetsplatser kan väcka talan avseende principen om lika lön eftersom det finns belägg för att det finns ett samband mellan andelen kvinnor på en arbetsplats och lägre lön – ju högre andel kvinnor, desto lägre lön
   (4)
  . Det är oklart huruvida detta skulle fungera i praktiken, och det skulle skapa rättslig osäkerhet för företagen. Man bortser också från den dynamiska utvecklingen i ett företag, där aspekter som påverkar lönerna, såsom den allmänna ekonomiska situationen (ekonomiskt resultat, konkurrenskraft, produktivitet, efterfrågan) samt arbetsuppgifter och organisation, ständigt förändras. EESK anser att eventuell lönediskriminering alltid måste bedömas i förhållande till anställda i ett och samma företag i jämförbara befattningar. Dessutom pekar EESK på att lönebildningen till största delen är upp till (kollektiva) förhandlingar där det ges detaljerad professionell rådgivning, och bör inte regleras. Löner bildas på arbetsmarknaden och betalar arbetstagarna för de uppgifter som utförs, samt återspeglar objektiva faktorer och arbetstagarens prestationer. Löner fastställs som en del av ett avtalsförhållande mellan två privata parter eller genom kollektivavtal. Direktivet bör respektera dessa aspekter och lönebildningsstrukturer. |
| --- | --- | --- |

4.2.4

EESK välkomnar
  är kritisk mot och ifrågasätter införandet av möjligheten att använda en hypotetisk jämförbar person eller andra bevis som möjliggör ett antagande om en påstådd diskriminering, där ingen verklig jämförbar person kan fastställas. Detta kommer att hjälpa arbetstagare på mycket könssegregerade arbetsplatser att visa på diskriminering där detta förekommer, även om det inte finns någon verklig jämförbar person. Det är särskilt viktigt att se till att kvinnliga arbetstagare på mycket könssegregerade arbetsplatser kan väcka talan avseende principen om lika lön eftersom det finns belägg för att det finns ett samband mellan andelen kvinnor på en arbetsplats och lägre lön – ju högre andel kvinnor, desto lägre lön
   (4)
  . Det är oklart huruvida detta skulle fungera i praktiken, och det skulle skapa rättslig osäkerhet för företagen. Man bortser också från den dynamiska utvecklingen i ett företag, där aspekter som påverkar lönerna, såsom den allmänna ekonomiska situationen (ekonomiskt resultat, konkurrenskraft, produktivitet, efterfrågan) samt arbetsuppgifter och organisation, ständigt förändras. EESK anser att eventuell lönediskriminering alltid måste bedömas i förhållande till anställda i ett och samma företag i jämförbara befattningar. Dessutom pekar EESK på att lönebildningen till största delen är upp till (kollektiva) förhandlingar där det ges detaljerad professionell rådgivning, och bör inte regleras. Löner bildas på arbetsmarknaden och betalar arbetstagarna för de uppgifter som utförs, samt återspeglar objektiva faktorer och arbetstagarens prestationer. Löner fastställs som en del av ett avtalsförhållande mellan två privata parter eller genom kollektivavtal. Direktivet bör respektera dessa aspekter och lönebildningsstrukturer.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 69 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 114 |
| Nedlagda röster: | 15 |

Röster för:

69

Röster emot:

114

Nedlagda röster:

15

Punkt 4.3.5

Stryk punkten:

| | 4.3.5 | Begränsningen av kravet att rapportera om löneskillnader inom organisationen till arbetsgivare med minst 250 arbetstagare (artikel 8.1), som undantar alla små och medelstora företag, innebär att endast ungefär en tredjedel av alla arbetstagare i EU kan dra nytta av denna åtgärd
   (5)

  . Dessutom är kvinnor överrepresenterade i små företag
   (6)

  , vilket innebär att en ännu mindre andel kvinnliga arbetstagare kommer att dra nytta av denna åtgärd. Denna tröskel är ett steg tillbaka från kommissionens rekommendation från 2014, som föreslår rapporteringskrav för arbetsgivare med minst 50 anställda
   (7). |
| --- | --- | --- |

4.3.5

Begränsningen av kravet att rapportera om löneskillnader inom organisationen till arbetsgivare med minst 250 arbetstagare (artikel 8.1), som undantar alla små och medelstora företag, innebär att endast ungefär en tredjedel av alla arbetstagare i EU kan dra nytta av denna åtgärd
   (5)

  . Dessutom är kvinnor överrepresenterade i små företag
   (6)

  , vilket innebär att en ännu mindre andel kvinnliga arbetstagare kommer att dra nytta av denna åtgärd. Denna tröskel är ett steg tillbaka från kommissionens rekommendation från 2014, som föreslår rapporteringskrav för arbetsgivare med minst 50 anställda
   (7).

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 81 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 125 |
| Nedlagda röster: | 13 |

Röster för:

81

Röster emot:

125

Nedlagda röster:

13

Punkt 4.3.6 (kopplad till punkt 1.5)

Ändra enligt följande:

| | 4.3.6 | EESK medger att små och medelstora företag kan ha mer begränsade resurser för att uppfylla sina nya skyldigheter eftersom de ofta saknar administrativ personal
  enligt det föreslagna direktivet. Förslaget bör ta hänsyn till oro för ytterligare bördor för små och medelstora företag, särskilt med tanke på den betydelse som dessa kan ha i processen för återhämtning efter pandemin, som kan pågå efter det föreslagna direktivets ikraftträdande. Ändå uppskattar k
  Kommissionen uppskattar att kostnaderna för att utarbeta rapporter kommer att vara måttliga (8)

  , men underskattar de övergripande ekonomiska konsekvenserna för arbetsgivarna. I själva verket kan de totala kostnaderna inte bedömas på förhand utan kommer att bero på kostnaden för att ta fram nya typer av uppgifter och statistiska sammanställningar, antalet tvister, praktiska verkställighetsproblem och effekterna på lönebildningen och kollektivavtalen. Ett fullständigt undantag för alla arbetsgivare med färre än 250 arbetstagare bör
  är därför stödjas
  inte motiverat, men särskilda regler på nationell nivå för små och medelstora företag kan vara lämpligt. Medlemsstaterna bör därför tillåtas att fastställa lämpliga tröskelvärden. |
| --- | --- | --- |

4.3.6

EESK medger att små och medelstora företag kan ha mer begränsade resurser för att uppfylla sina nya skyldigheter eftersom de ofta saknar administrativ personal
  enligt det föreslagna direktivet. Förslaget bör ta hänsyn till oro för ytterligare bördor för små och medelstora företag, särskilt med tanke på den betydelse som dessa kan ha i processen för återhämtning efter pandemin, som kan pågå efter det föreslagna direktivets ikraftträdande. Ändå uppskattar k
  Kommissionen uppskattar att kostnaderna för att utarbeta rapporter kommer att vara måttliga (8)

  , men underskattar de övergripande ekonomiska konsekvenserna för arbetsgivarna. I själva verket kan de totala kostnaderna inte bedömas på förhand utan kommer att bero på kostnaden för att ta fram nya typer av uppgifter och statistiska sammanställningar, antalet tvister, praktiska verkställighetsproblem och effekterna på lönebildningen och kollektivavtalen. Ett fullständigt undantag för alla arbetsgivare med färre än 250 arbetstagare bör
  är därför stödjas
  inte motiverat, men särskilda regler på nationell nivå för små och medelstora företag kan vara lämpligt. Medlemsstaterna bör därför tillåtas att fastställa lämpliga tröskelvärden.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 90 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 121 |
| Nedlagda röster: | 13 |

Röster för:

90

Röster emot:

121

Nedlagda röster:

13

Punkt 4.3.7

Stryk punkten:

| | 4.3.7 | Särskilda regler som minskar den erforderliga rapporteringsfrekvensen för mindre företag skulle minska kostnaderna, samtidigt som arbetsgivare skulle vara skyldiga att identifiera och eliminera löneskillnader till förmån för arbetstagarna. Tröskeln för rapporteringsskyldigheter bör inte vara högre än 50 arbetstagare, men rapporteringsfrekvensen för företag med mer än 50 men färre än 250 anställda skulle kunna minskas. |
| --- | --- | --- |

4.3.7

Särskilda regler som minskar den erforderliga rapporteringsfrekvensen för mindre företag skulle minska kostnaderna, samtidigt som arbetsgivare skulle vara skyldiga att identifiera och eliminera löneskillnader till förmån för arbetstagarna. Tröskeln för rapporteringsskyldigheter bör inte vara högre än 50 arbetstagare, men rapporteringsfrekvensen för företag med mer än 50 men färre än 250 anställda skulle kunna minskas.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 82 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 127 |
| Nedlagda röster: | 18 |

Röster för:

82

Röster emot:

127

Nedlagda röster:

18

Punkt 4.3.8

Ändra enligt följande:

| | 4.3.8 | En liknande oro uppstår när det gäller
  EESK välkomnar även begränsningen av kravet på en gemensam bedömning till arbetsgivare med minst 250 arbetstagare (artikel 9). Kostnaderna för att ta fram en gemensam bedömning beräknas bli något
  aningen högre än för rapporter (9)
  , men de
  vilket således motiverar fortfarande inte ett fullständigt undantag för arbetsgivare med färre än 250 anställda. Särskilda regler för små och medelstora företag på nationell nivå kan dock vara motiverat. |
| --- | --- | --- |

4.3.8

En liknande oro uppstår när det gäller
  EESK välkomnar även begränsningen av kravet på en gemensam bedömning till arbetsgivare med minst 250 arbetstagare (artikel 9). Kostnaderna för att ta fram en gemensam bedömning beräknas bli något
  aningen högre än för rapporter (9)
  , men de
  vilket således motiverar fortfarande inte ett fullständigt undantag för arbetsgivare med färre än 250 anställda. Särskilda regler för små och medelstora företag på nationell nivå kan dock vara motiverat.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 82 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 130 |
| Nedlagda röster: | 20 |

Röster för:

82

Röster emot:

130

Nedlagda röster:

20

Punkt 4.3.9

Ändra enligt följande:

| | 4.3.9 | Medlemsstaterna bör också åläggas att ge stöd, utbildning och tekniskt bistånd till arbetsgivare, särskilt små och medelstora företag, och uppmuntra dem att vidta frivilliga åtgärder för
  vid uppfyllandet av deras skyldigheter om insyn i lönesättningen, inklusive genom att utveckla verktyg och metoder för att beräkna löneskillnader. Medlemsstaterna bör, när så är möjligt och lämpligt, också använda sig av möjligheten i artikel 8.4 för att sammanställa information om löneskillnader mellan organisationer, särskilt när det gäller små och medelstora företag. |
| --- | --- | --- |

4.3.9

Medlemsstaterna bör också åläggas att ge stöd, utbildning och tekniskt bistånd till arbetsgivare, särskilt små och medelstora företag, och uppmuntra dem att vidta frivilliga åtgärder för
  vid uppfyllandet av deras skyldigheter om insyn i lönesättningen, inklusive genom att utveckla verktyg och metoder för att beräkna löneskillnader. Medlemsstaterna bör, när så är möjligt och lämpligt, också använda sig av möjligheten i artikel 8.4 för att sammanställa information om löneskillnader mellan organisationer, särskilt när det gäller små och medelstora företag.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 91 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 130 |
| Nedlagda röster: | 15 |

Röster för:

91

Röster emot:

130

Nedlagda röster:

15

Punkt 4.4.4

Ändra enligt följande:

| | 4.4.4 | EESK välkomnar att möjligheterna för anställda att stärka sina rättigheter vad gäller principen om lika lön ökar i och med förslaget. Fackföreningars och arbetstagarföreträdares förmåga att agera på arbetstagarnas vägnar bör alltid avgöras av ett tydligt mandat från arbetstagaren och bör äga rum i enlighet med nationell lagstiftning och praxis samt system för arbetsmarknadsrelationer. Rätten att begära information om lönenivåer, uppdelad efter kön, för arbetstagarkategorier bör inte beviljas per automatik utan bör alltid motiveras från fall till fall och ges i uppdrag av arbetstagare..
  Förmågan för fackföreningar/arbetstagarföreträdare att agera på arbetstagarnas vägnar bör stärkas, bland annat genom att ge fackföreningar/ arbetstagarföreträdare rätten att begära information om lönenivåer, uppdelade efter kön, för kategorier av arbetstagare. Sådan information skulle göra det möjligt för fackföreningar/ arbetstagarföreträdare att identifiera lönediskriminering och agera för att ta itu med den, även genom kollektiva förhandlingar. |
| --- | --- | --- |

4.4.4

EESK välkomnar att möjligheterna för anställda att stärka sina rättigheter vad gäller principen om lika lön ökar i och med förslaget. Fackföreningars och arbetstagarföreträdares förmåga att agera på arbetstagarnas vägnar bör alltid avgöras av ett tydligt mandat från arbetstagaren och bör äga rum i enlighet med nationell lagstiftning och praxis samt system för arbetsmarknadsrelationer. Rätten att begära information om lönenivåer, uppdelad efter kön, för arbetstagarkategorier bör inte beviljas per automatik utan bör alltid motiveras från fall till fall och ges i uppdrag av arbetstagare..
  Förmågan för fackföreningar/arbetstagarföreträdare att agera på arbetstagarnas vägnar bör stärkas, bland annat genom att ge fackföreningar/ arbetstagarföreträdare rätten att begära information om lönenivåer, uppdelade efter kön, för kategorier av arbetstagare. Sådan information skulle göra det möjligt för fackföreningar/ arbetstagarföreträdare att identifiera lönediskriminering och agera för att ta itu med den, även genom kollektiva förhandlingar.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 88 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 127 |
| Nedlagda röster: | 11 |

Röster för:

88

Röster emot:

127

Nedlagda röster:

11

Lägg till en ny punkt 4.5.5

Lägg till en ny punkt efter punkt 4.5.4:

| | 4.5.5 | EESK understryker att alla former av diskriminering baserad på kön bör åtgärdas. Det finns en farhåga att kravet på full ersättning, som anges i artikel 14, skulle kunna orsaka både rättsosäkerhet och praktiska svårigheter, bland annat avseende den period för vilken en sådan ersättning skulle betalas ut. De särskilda villkoren för att begära och erhålla sådan ersättning eller gottgörelse bör därför specificeras på nationell nivå. |
| --- | --- | --- |

4.5.5

EESK understryker att alla former av diskriminering baserad på kön bör åtgärdas. Det finns en farhåga att kravet på full ersättning, som anges i artikel 14, skulle kunna orsaka både rättsosäkerhet och praktiska svårigheter, bland annat avseende den period för vilken en sådan ersättning skulle betalas ut. De särskilda villkoren för att begära och erhålla sådan ersättning eller gottgörelse bör därför specificeras på nationell nivå.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 89 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 127 |
| Nedlagda röster: | 20 |

Röster för:

89

Röster emot:

127

Nedlagda röster:

20

Lägg till en ny punkt 4.5.6

Lägg till en ny punkt efter punkt 4.5.5:

| | 4.5.6 | EESK noterar att bestämmelsen i artikel 16.2 om ytterligare omständigheter under vilka bevisbördan övergår till arbetsgivaren, nämligen om en arbetsgivare inte har uppfyllt kraven på insyn som anges i artiklarna 5–9, kan komma att få långtgående konsekvenser om den tillämpas strikt. Det bör därför överlåtas till medlemsstaterna att fastställa lämpliga bevisregler när sådan bristande efterlevnad utgör en försummelse av den förväntade aktsamhetsplikten. |
| --- | --- | --- |

4.5.6

EESK noterar att bestämmelsen i artikel 16.2 om ytterligare omständigheter under vilka bevisbördan övergår till arbetsgivaren, nämligen om en arbetsgivare inte har uppfyllt kraven på insyn som anges i artiklarna 5–9, kan komma att få långtgående konsekvenser om den tillämpas strikt. Det bör därför överlåtas till medlemsstaterna att fastställa lämpliga bevisregler när sådan bristande efterlevnad utgör en försummelse av den förväntade aktsamhetsplikten.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 91 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 145 |
| Nedlagda röster: | 13 |

Röster för:

91

Röster emot:

145

Nedlagda röster:

13

Punkt 4.7.2

Ändra enligt följande:

| | 4.7.2 | Artikel 27 syftar till att säkerställa att direktivet inte påverkar arbetsmarknadsparternas rätt att förhandla om, ingå och tillämpa kollektivavtal samt att vidta kollektiva åtgärder i enlighet med nationell rätt och praxis. Deras avtal bör anses säkerställa det önskade skyddet. Det bör också ytterligare specificeras att arbetsmarknadens parter kan införa bestämmelser eller tillämpa kollektivavtal som är mer gynnsamma för arbetstagare än de som anges i direktivet. |
| --- | --- | --- |

4.7.2

Artikel 27 syftar till att säkerställa att direktivet inte påverkar arbetsmarknadsparternas rätt att förhandla om, ingå och tillämpa kollektivavtal samt att vidta kollektiva åtgärder i enlighet med nationell rätt och praxis. Deras avtal bör anses säkerställa det önskade skyddet. Det bör också ytterligare specificeras att arbetsmarknadens parter kan införa bestämmelser eller tillämpa kollektivavtal som är mer gynnsamma för arbetstagare än de som anges i direktivet.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 95 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 134 |
| Nedlagda röster: | 12 |

Röster för:

95

Röster emot:

134

Nedlagda röster:

12

Punkt 4.7.3

Ändra enligt följande:

| | 4.7.3 | EESK noterar att artikel 30 gör det möjligt för arbetsmarknadens parter att genomföra direktivet på gemensam begäran, förutsatt att det alltid säkerställs att direktivet får önskad verkan. Denna bestämmelse säkerställer att direktivet tillåter olika metoder för genomförandet i de olika nationella systemen, samtidigt som samma skyddsnivå för arbetstagarna garanteras. För att göra detta uppenbart bör man utgå från direktivet om arbete genom bemanningsföretag och direktivet om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor, i vilka det fastställs att sådant genomförande är tillåtet så länge det övergripande skyddet av arbetstagare iakttas. |
| --- | --- | --- |

4.7.3

EESK noterar att artikel 30 gör det möjligt för arbetsmarknadens parter att genomföra direktivet på gemensam begäran, förutsatt att det alltid säkerställs att direktivet får önskad verkan. Denna bestämmelse säkerställer att direktivet tillåter olika metoder för genomförandet i de olika nationella systemen, samtidigt som samma skyddsnivå för arbetstagarna garanteras. För att göra detta uppenbart bör man utgå från direktivet om arbete genom bemanningsföretag och direktivet om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor, i vilka det fastställs att sådant genomförande är tillåtet så länge det övergripande skyddet av arbetstagare iakttas.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 86 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 142 |
| Nedlagda röster: | 9 |

Röster för:

86

Röster emot:

142

Nedlagda röster:

9

Punkt 1.1 (kopplad till den nya punkt 3.1)

Ändra enligt följande:

| | 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder till fullo principen om lika lön för kvinnor och män för lika arbete eller likvärdigt arbete och erkänner den som en av EU:s grundläggande rättigheter och principer. EESK stöder också kommissionens mål att minska löneskillnaderna mellan könen och att ytterligare främja principen om lika lön. För att man ska kunna ta itu med löneskillnaderna mellan kvinnor och män måste dock de bakomliggande orsakerna till löneskillnaderna bedömas noggrant och kartläggas på ett korrekt sätt. EESK anser att kommissionens förslag avseende direktivet om insyn i lönesättningen
   (10)

  inte tar vederbörlig hänsyn till de viktigaste faktorerna bakom löneskillnaderna mellan könen, exempelvis horisontell och vertikal segregering på arbetsmarknaden till följd av individuella utbildnings- och yrkesval, heltidsarbete kontra deltidsarbete, obetalda omsorgsrelaterade begränsningar samt skatteincitamentens roll. I stället för de föreslagna åtgärderna för insyn i lönesättningen finns det därför effektivare och mer proportionerliga åtgärder än bindande EU-lagstiftning för att ta itu med dessa frågor, samtidigt som man ser till att de administrativa bördorna och kostnaderna för företag, särskilt små och medelstora företag, inte ökar. EESK anser att förslaget till direktiv
   (11)



  inte fullt ut respekterar de nationella befogenheterna när det gäller lönebildning och inte tar tillräcklig hänsyn till de olika nationella samhällsmodellerna och modellerna för arbetsmarknadsrelationer eller rättssystem och rättstraditioner i medlemsstaterna. Vidare tas ingen hänsyn till det faktum att lönebildningen också styrs av den aktuella efterfrågan och tillgången på kompetens på arbetsmarknaden och av tillgängliga resurser. EESK drar därför slutsatsen att kommissionens förslag om insyn i lönesättningen är oproportionerligt och strider mot subsidiaritetsprincipen. Kommissionen bör ompröva eller omarbeta sitt förslag och medlagstiftarna uppmanas att ta hänsyn till och ta itu med dessa problem i nästa steg i lagstiftningsprocessen.
  EESK välkomnar kommissionens förslag som syftar till att göra det lättare för arbetstagarna att genomdriva principen om lika lön om de anser att de har utsatts för lönediskriminering, att bidra till större insyn i lönestrukturer och att bidra till att stärka nationella organs roll vid tillämpningen av denna princip. |
| --- | --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder till fullo principen om lika lön för kvinnor och män för lika arbete eller likvärdigt arbete och erkänner den som en av EU:s grundläggande rättigheter och principer. EESK stöder också kommissionens mål att minska löneskillnaderna mellan könen och att ytterligare främja principen om lika lön. För att man ska kunna ta itu med löneskillnaderna mellan kvinnor och män måste dock de bakomliggande orsakerna till löneskillnaderna bedömas noggrant och kartläggas på ett korrekt sätt. EESK anser att kommissionens förslag avseende direktivet om insyn i lönesättningen
   (10)

  inte tar vederbörlig hänsyn till de viktigaste faktorerna bakom löneskillnaderna mellan könen, exempelvis horisontell och vertikal segregering på arbetsmarknaden till följd av individuella utbildnings- och yrkesval, heltidsarbete kontra deltidsarbete, obetalda omsorgsrelaterade begränsningar samt skatteincitamentens roll. I stället för de föreslagna åtgärderna för insyn i lönesättningen finns det därför effektivare och mer proportionerliga åtgärder än bindande EU-lagstiftning för att ta itu med dessa frågor, samtidigt som man ser till att de administrativa bördorna och kostnaderna för företag, särskilt små och medelstora företag, inte ökar. EESK anser att förslaget till direktiv
   (11)



  inte fullt ut respekterar de nationella befogenheterna när det gäller lönebildning och inte tar tillräcklig hänsyn till de olika nationella samhällsmodellerna och modellerna för arbetsmarknadsrelationer eller rättssystem och rättstraditioner i medlemsstaterna. Vidare tas ingen hänsyn till det faktum att lönebildningen också styrs av den aktuella efterfrågan och tillgången på kompetens på arbetsmarknaden och av tillgängliga resurser. EESK drar därför slutsatsen att kommissionens förslag om insyn i lönesättningen är oproportionerligt och strider mot subsidiaritetsprincipen. Kommissionen bör ompröva eller omarbeta sitt förslag och medlagstiftarna uppmanas att ta hänsyn till och ta itu med dessa problem i nästa steg i lagstiftningsprocessen.
  EESK välkomnar kommissionens förslag som syftar till att göra det lättare för arbetstagarna att genomdriva principen om lika lön om de anser att de har utsatts för lönediskriminering, att bidra till större insyn i lönestrukturer och att bidra till att stärka nationella organs roll vid tillämpningen av denna princip.

Punkt 1.3 (kopplad till punkt 3.3)

Ändra enligt följande:

| | 1.3 | EESK anser dock att förslaget bör stärkas i olika avseenden
  medlemsstaternas möjlighet att ta hänsyn till respektive modeller för arbetsmarknadsrelationer, särskilt när det gäller de kriterier som ska användas för att bestämma arbetets värde, täckningen av några av de viktigaste insynsskyldigheterna samt rollen för arbetsmarknadsparterna och kollektiva förhandlingar i genomförandet av principen om lika lön. |
| --- | --- | --- |

1.3

EESK anser dock att förslaget bör stärkas i olika avseenden
  medlemsstaternas möjlighet att ta hänsyn till respektive modeller för arbetsmarknadsrelationer, särskilt när det gäller de kriterier som ska användas för att bestämma arbetets värde, täckningen av några av de viktigaste insynsskyldigheterna samt rollen för arbetsmarknadsparterna och kollektiva förhandlingar i genomförandet av principen om lika lön.

Punkt 1.5 (kopplad till punkt 4.3.6)

Ändra enligt följande:

| | 1.5 | Även om man i förslaget
  Förslaget beaktar med rätta beaktar farhågorna om ytterligare bördor för små och medelstora företag.,
  finner
  EESK inte att
  stöder kommissionens förslag om att införa ett fullständigt undantag för alla arbetsgivare med färre än 250 arbetstagare men konstaterar samtidigt att
  är motiverat.

  Det
  det kan dock vara lämpligt med särskilda regler på nationell nivå för små och medelstora företag. Medlemsstaterna bör därför ha rätt att fastställa lämpliga tröskelvärden. Medlemsstaterna bör också åläggas att ge stöd, utbildning och tekniskt bistånd till arbetsgivare, särskilt små och medelstora företag, när det gäller deras skyldigheter om insyn i lönesättningen. |
| --- | --- | --- |

1.5

Även om man i förslaget
  Förslaget beaktar med rätta beaktar farhågorna om ytterligare bördor för små och medelstora företag.,
  finner
  EESK inte att
  stöder kommissionens förslag om att införa ett fullständigt undantag för alla arbetsgivare med färre än 250 arbetstagare men konstaterar samtidigt att
  är motiverat.

  Det
  det kan dock vara lämpligt med särskilda regler på nationell nivå för små och medelstora företag. Medlemsstaterna bör därför ha rätt att fastställa lämpliga tröskelvärden. Medlemsstaterna bör också åläggas att ge stöd, utbildning och tekniskt bistånd till arbetsgivare, särskilt små och medelstora företag, när det gäller deras skyldigheter om insyn i lönesättningen.

---

(1)  (COM(2021) 93 final).

(2)  (COM(2021) 93 final).

(3)  EUT C 110, 22.3.2019, s. 26.

(4)  ILO (2018): ”Global wage report 2018/2019: what lies behind gender pay gaps”, Genève, s. 75.

(5)  Små och medelstora företag står för cirka två tredjedelar av sysselsättningen i EU och 99,8 % av alla företag,
  Statistik om små och medelstora företag.

(6)  EIGE (2020) Gender inequalities in care and consequences for the labour market, s. 29.

(7)  Rekommendation 4.

(8)  Kommissionens konsekvensbedömning visar på ytterligare genomsnittliga kostnader på mellan minst 379–508 euro och högst 721–890 euro för det första året, med kostnader som minskar för de följande åren: Konsekvensbedömning, SWD(2021) 41 final, s. 59. Se även Eurofound (2020), ”Measures to promote gender pay transparency in companies: How much do they cost and what are their benefits and opportunities?” Eurofounds arbetsdokument WPEF20021.

(9)  En genomsnittlig kostnad på mellan minst 1 180–1 724 euro och högst 1 911–2 266 euro, som förväntas minska med efterföljande bedömningar: Konsekvensbedömning, SWD(2021) 41 final, s. 61.

(10)  (COM(2021) 93 final).

(11)  (COM(2021) 93 final).

---

| 24.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 341/100 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 341/100

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – Evaluation of the White Paper Roadmap to a Single European Transport Area – Towards a competitive and resource efficient transport system

(SWD(2020) 410 final)

(2021/C 341/14)

| Föredragande: | Pierre Jean COULON |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ |

Föredragande:

Pierre Jean COULON

Medföredragande:

Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ

| Remiss | Europeiska kommissionen, 14.1.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av sektionen | 27.5.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 9.6.2021 |
| Plenarsession nr | 561 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 241/1/4 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 14.1.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av sektionen

27.5.2021

Antagande vid plenarsessionen

9.6.2021

Plenarsession nr

561

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

241/1/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar detta initiativ för att utvärdera genomförandet av vitboken från 2011, men beklagar att utvärderingen inletts sent och lades fram för kommittén först på dess begäran. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | I framtiden vill EESK kunna dra nytta av regelbundna lägesrapporter om genomförandet av kommissionens strategier och kunna ge sitt bidrag på transportområdet. EESK rekommenderar dessutom att man i framtida strategiska dokument redan från början utarbetar en tydlig övervakningsplan. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK hoppas att dessa utvärderingar ska bestå av regelbundna och tematiska lägesrapporter, med intervall som möjliggör en verklig bedömning av framsteg, förseningar och orsaker till dessa och, i förekommande fall, eventuella korrigerande åtgärder. Det är viktigt att i god tid bedöma vad som uppnåtts och inte och varför (sammodalitet, bättre situation i järnvägssektorn, trafikstockningar, sociala frågor, miljömål osv.) och agera i enlighet med detta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kommittén stöder miljöanpassningen av transportsektorn, men betonar att energiomställningen måste vara rättvis och, utan att dess mål utvattnas, tillhandahålla genomförbara och realistiska alternativ, med hänsyn till de ekonomiska och sociala territoriella särdragen och behoven i alla delar av Europa, inklusive landsbygdsområdena. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén upprepar också sina åsikter om vitboken, dvs. att minskad mobilitet inte är ett alternativ, att man bör eftersträva sammodalitet och inte en trafikomställning och att en grön omställning både måste vara socialt rättvis och bevara den europeiska transportsektorns konkurrenskraft, bland annat genom ett fullständigt genomförande av det europeiska transportområdet, med ett fullständigt genomförande av den inre marknaden. EESK beklagar i detta sammanhang också förseningarna i genomförandet av TEN-T. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Såsom anges i dess yttrande från 2012 vill EESK uppmuntra till ett öppet, kontinuerligt och transparent åsiktsutbyte om genomförandet av vitboken mellan det civila samhället (företag, arbetsgivare, arbetstagare, användare, icke-statliga organisationer och den akademiska världen osv.), kommissionen och andra berörda aktörer, såsom nationella myndigheter på olika nivåer. På så sätt kommer det civila samhällets acceptans och förståelse att förbättras, liksom den användbara återkopplingen till beslutsfattare och ansvariga för genomförandet. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK upprepar uttalandet i sitt yttrande ”Sociala aspekter av EU:s transportpolitik” från 2011. Kommittén vill att kommissionen ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa en harmonisering av de sociala normerna för trafiken inom EU, samtidigt som den tar hänsyn till behovet av lika konkurrensvillkor på internationell nivå på detta område. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Den nya ”strategin för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden” har varit föremål för ett EESK-yttrande (TEN/729 (1)) som antogs den 28 april 2021. EESK uppmanar på nytt med kraft till att alla dess slutsatser och rekommendationer ska genomföras. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Kommittén kommer att vara mycket uppmärksam på och utarbeta flera yttranden om den framtida 55 %-strategin, som kommissionen ska offentliggöra den 14 juli. |
| --- | --- |

1.9

2.   Inledning

| 2.1 | Den 10 december 2020 offentliggjordes ett arbetsdokument om utvärderingen av vitboken ”Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem” (SWD(2020) 410). Europeiska ekonomiska och sociala kommittén rådfrågades 2011 när denna färdplan togs fram. Kommittén antog yttrandet TEN/454 (2) den 26 oktober 2011. Efter offentliggörandet av utvärderingsdokumentet SWD(2020) 410 beslutade kommittén att sätta utvärderingsarbetet i perspektiv till målen i färdplanen, yttrandet TEN/454 och den utveckling som skett sedan offentliggörandet. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Sedan vitboken antogs har kommissionen tagit flera initiativ avseende samtliga transportsätt (det fjärde järnvägspaketet, 2016 års europeiska strategi för utsläppssnål rörlighet, direktivet om infrastruktur för alternativa bränslen, de tre rörlighetspaketen om olika aspekter av vägtransporter, förordningen om hamntjänster, Blue Belt, transportförordningen, luftfartsstrategin, Naiades-programmet, den europeiska rättsakten om tillgänglighet, förordningen om det transeuropeiska transportnätet och förordningen om Fonden för ett sammanlänkat Europa osv.). Utvärderingen ger tillfälle att lyfta fram de tekniska, politiska och sociala framstegen, i synnerhet vägtransportregleringsdelen av det rörlighetspaket som antogs 2020, och samtidigt erinra om de mål som inte har uppnåtts. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Resultaten bör betraktas med beaktande av de ursprungliga målen från 2011, som inte kunde ta hänsyn till vad som hänt sedan dess, såväl på det geopolitiska området (brexit och ett allt mäktigare Kina) som på miljöområdet (inga tecken på en avtagande global uppvärmning eller på en kollektiv kapacitet att uppnå Parisavtalets mål) och på hälsoområdet (covid-19-krisen). Hälsokrisen har gjort det tydligt att Europa är beroende av import av strategiska varor för sin suveränitet och utlöste en historisk europeisk interventionism (en återhämtningsplan på 750 miljarder euro), som i sin tur följde på den djupgående ändringen av EU:s miljöpolitiska ambitioner med ett mål om koldioxidneutralitet till 2050 och om att minska växthusgasutsläppen i transportsektorn med 90 % inom ramen för den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESK noterar arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar från 2016 med en utvärdering av genomförandet av färdplanen (3), där man konstaterar att när det gäller målen i vitboken är den tid som förflutit sedan den antogs i de flesta fall fortfarande för kort för att man verkligen ska kunna bedöma de framsteg som gjorts. Utvärderingen visar att insatser görs för att förbättra de berörda indikatorerna och hänvisar till de berörda parternas förväntningar på ett bättre fokus på genomförandet, ökade investeringar i transportinfrastruktur, bättre hänsynstagande till transportanvändarnas och transportarbetarnas behov, ett starkare gemensamt europeiskt transportområde och teknisk utveckling. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | I detta yttrande, som enbart är tänkt att handla om utvärderingsdokumentet, är det omöjligt att helt bortse från utvecklingen på det globala planet. Därför uppmanas läsaren att på alla punkter ifrågasätta de potentiella effekterna, eller de förutsebara eller möjliga effekterna på kort, medellång och lång sikt, av denna händelseutveckling som vi ännu inte har tillräckligt stort perspektiv på. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESK bekräftar sin ståndpunkt i yttrandet om färdplanen om vikten av att involvera det civila samhället i genomförandet och utvärderingen av färdplanen. EESK antog 2015 ett yttrande om framstegen och utmaningarna beträffande färdplanen på begäran av Europaparlamentet, som i september 2015 antog en resolution om genomförandet av färdplanen. I sitt arbetsdokument från 2016 redogjorde kommissionen för flera EU-organs synpunkter, vilket EESK betraktar som god praxis. |
| --- | --- |

2.6

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar detta utvärderingsinitiativ, som ger kommittén tillfälle att framföra sina synpunkter och som framför allt bör tjäna till att rangordna prioriteringarna utifrån de utvecklingstendenser, framsteg och förseningar som tas upp i dokumentet. I framtiden vill EESK regelbundet få information om hur de strategier som genomförs fortskrider genom utvärderingar av detta slag som utförs med intervaller som är avpassade för varje projekt. EESK vill att man i dessa utvärderingar naturligtvis ska bedöma framstegen och förseningarna, men också redogöra för de viktigaste skälen till dessa framsteg och förseningar, liksom internationella utvecklingstendenser och initiativ som påverkar eller kan komma att påverka de ursprungliga färdplanerna. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | I sitt yttrande från oktober 2011 beklagade EESK att förteckningen över föreslagna åtgärder innehåller mycket få tidsindikationer och att färdplanen inte gör någon tydlig koppling mellan strategiska åtgärder (fram till 2050) och taktiska åtgärder (som kan genomföras omedelbart). I yttrandet rekommenderades det att färdplanen framför allt skulle innehålla en tydligare arbetsplan för perioden 2013–2020. I sitt yttrande från 2015 föreslog EESK en allmän omprövning av handlingsplanen i bilaga I till färdplanen med avseende på dess dåvarande politiska genomförbarhet. Kommittén måste konstatera att måttliga framsteg noterades 2018 i fråga om de tre specifika målen (utsläpp av växthusgaser – målet att minska dem med 60 % fram till 2050 jämfört med 1990 och målet att minska dem med 20 % fram till 2030 jämfört med 2008 –, beroende av fossil energi och begränsning av ökningen i trafikstockningar). Utsläppen av växthusgaser ligger 32 % över 1990 års nivåer och ökade under perioden 2013–2018. Fossil energi täcker fortfarande den största delen av transportsektorns energibehov. Andelen har visserligen tenderat att minska de senaste åren men minskningstakten, som har nära koppling till de olika ländernas genomförande av miljölagstiftningen, är otillräcklig. Beträffande trafikstockningsindikatorerna verkar det okvantifierade och oambitiösa målet likväl inte ha nåtts. EESK påpekar emellertid att de nya sätt att organisera arbetet som hälsokrisen har gett upphov till öppnar upp nya möjligheter för systemen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | I sitt yttrande från 2011 stöder kommittén färdplanens strategi att eftersträva en större andel marknadsdrivna åtgärder. I sitt yttrande från 2015 pekade EESK på behovet av att bland annat uppmärksamma sammanhållningsaspekterna av principen att förorenaren betalar och behovet av att beakta riskerna för social utestängning och behovet av att säkerställa samstämmighet med skatter och avgifter i allmänhet. Med anledning av att den globala uppvärmningen inte avtar och på grundval av lärdomarna av hälsokrisen och den viktiga roll som de offentliga myndigheterna har spelat under denna kris och troligen kommer att fortsätta att spela, uppmanar dock EESK EU och medlemsstaternas offentliga myndigheter att spela sin fulla roll när det gäller att styra de omställningar som krävs för en hållbar framtid, särskilt genom att påskynda investeringsprogrammen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | De flesta av de föreslagna initiativen i vitboken rör införandet av ett sammodalt transportsystem inom ett gemensamt europeiskt transportområde. Kommittén är fortsatt positiv till sammodalitet. I detta sammanhang vill EESK också fästa uppmärksamheten på behovet av att i praktiken fullt ut genomföra den formella öppning av marknaden som uppnåddes genom det fjärde järnvägspaketet för att göra järnvägen till en attraktiv partner i fråga om multimodalitet, bl.a. med beaktande av miljömässiga och sociala frågor. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK framhöll 2011 och 2015 avsaknaden av en realistisk syn beträffande hur målen om miljöanpassning av systemet ska uppnås samt kostnaderna. Med tanke på de konstaterade förseningarna, hälsokrisen och dess ekonomiska konsekvenser är kommittén djupt oroad över aktörernas förmåga att finansiera de nödvändiga omställningarna. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Det ursprungliga målet att minska koldioxidutsläppen inom transportsektorn med 60 % fram till 2050 var mycket ambitiöst, särskilt med tanke på siffrorna från slutet av 2018 och utsikterna i utvärderingen, som visar att målet inte kommer att uppnås utan ytterligare politiska åtgärder eller en förstärkning av de befintliga åtgärderna. EESK vill att den nya impulsen i den europeiska gröna given ska ingå i en europeisk forsknings- och utvecklingspolitik som motsvarar utmaningarna och styrs i enlighet med en skärpt tidsplan för genomförandet. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kommittén föreslår att den skärpta tidsplanen och fastställandet av mål på medellång sikt inte ska begränsas till koldioxidutsläpp utan omfatta specifika och kvantifierade mål för att minska oljeberoendet, bullret och luftföroreningarna. Kommittén betonar att energiomställningen inte får leda till en försämring av levnadsvillkoren i vissa delar av Europa. Omställningen måste vara rättvis och ta hänsyn till ekonomiska, sociala och territoriella särdrag, utan att dess mål urvattnas. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | I linje med sina tidigare yttranden (2011 och 2015) påminner EESK om vikten av uttalandet i punkt 18 i färdplanen: ”Minskad rörlighet är inget alternativ”. EESK anser att det är viktigt att påpeka att detta uttalande inte får tolkas som att det är riktat mot alla försök att göra transportsektorn mer energieffektiv och minska utsläppen. Låt vara att EU kämpar i motvind för närvarande. Detta får dock inte resultera i en ändrad kurs. Bland målen i färdplanen har stora framsteg gjorts när det gäller dem som rör organisationen av EU:s inre marknad. Det vore högst beklagansvärt om de sociala och miljömässiga förväntningarna i EU:s olika initiativ skulle hamna i bakgrunden de kommande åren. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | I färdplanen beaktas behovet av att stärka konkurrenskraften för transportsätt som utgör alternativ till vägtransporter. Kommittén fortsätter att stödja detta mål, så länge som det uppnås genom att främja större kapacitet och högre kvalitet när det gäller transport på järnväg och inre vattenvägar samt med närsjöfart, liksom effektiva intermodala tjänster, och inte genom att hindra utvecklingen av effektiva och hållbara vägtransporttjänster inom EU. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESK välkomnar framstegen på det sociala området (inrättandet av Europeiska arbetsmyndigheten, införlivandet av ILO:s sjöarbetskonvention i EU-rätten, genomförandet av de övervakningsåtgärder som anges i vägtransportpaketet från december 2011 osv.). Kommittén är dock fortfarande oroad över de spänningar som har uppstått på grund av skillnader i socialt skydd och lönenivåer på marknaden för godstransporter på väg samt över att vissa arbetsvillkor är oanständiga. Precis som 2011 och 2015 efterlyser EESK en förstärkning av trafiksäkerheten, de sociala normerna och de mänskliga och ekonomiska resurserna för att kontrollera att texter och lagstiftning efterlevs. Slutligen skulle EESK också vilja att kommissionen tar itu med problemet med ”anställda/arbetstagare” vid hemleveransplattformar. Precis som i sitt yttrande TEN/697 (4) uppmanar kommittén till att främja löntagarna och bekämpa social dumpning. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | I sina tidigare yttranden (2011 och 2015) ställde sig kommittén mycket tveksam till lämpligheten hos det specifika målet för trafikomställning i färdplanen, det vill säga att 30 % av vägtransporterna på mer än 300 km fram till 2030 bör flyttas över till andra transportmedel, exempelvis järnväg eller sjötransporter, och mer än 50 % fram till 2050. Utvärderingen visar tydligt att fördelning mellan transportsätten hittills inte har förändrats. EESK instämmer i detta avseende i uttalandet i Europaparlamentets resolution från 2015 om genomförandet av färdplanen om att färdplanens strategi för trafikomställning inte varit framgångsrik och att man därför bör förbättra alla transportsätts hållbarhet och eftersträva sammodalitetslösningar. Den europeiska gröna given och dess mål att minska växthusgasutsläppen inom transportsektorn med 90 % fram till 2050 ändrar förutsättningarna, dock utan att ge svar på de praktiska frågor som denna nya ambition ger upphov till. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESK upprepar sin oro över Europas och dess företags konkurrenskraft. Det är EESK:s bestämda åsikt att globala åtgärder är att föredra. Regionala eller kontinentala åtgärder – såsom europeiska konsumenträttigheter, sociala normer och hållbarhetsåtgärder – bör också tillämpas på transportföretag från länder utanför EU som bedriver verksamhet till, från och på den inre marknaden, vilket skulle leda till lika villkor på global nivå och undvika koldioxidläckage och förlust av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESK noterar att det i båda tidigare utvärderingar till stor del hävdas att det är för tidigt att fullt ut utvärdera resultatet av genomförandet av färdplanen. EESK anser att det är otillfredsställande att det verkar finnas otillräckliga utvärderingskriterier för att en trovärdig inventering ska kunna göras när som helst under utvärderingen av strategin. Ett sådant uttalande förefaller särskilt otillfredsställande när genomförandeåtgärderna har pågått i fem (2016) respektive nio (2020) år. EESK hänvisar i detta sammanhang till rekommendationen i yttrandet från 2011 om en tydligare arbetsplan för perioden 2013–2020 för att underlätta utvärderingen. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | I både 2016 och 2020 års utvärderingar läggs stor vikt vid ett fullständigt genomförande av det gemensamma europeiska transportområdet, och 2020 års utvärdering visar särskilt att EU:s inre marknad är en stark drivkraft för kostnadseffektiva förändringar, särskilt den utbredda acceptansen för tekniska förändringar, och pekar på vikten av detta för att främja offentliga och privata investeringar på detta område. Mot bakgrund av detta uttalande anser EESK att det är förvånande att mer uppmärksamhet inte ägnas åt kopplingen mellan hållbarhets- och digitaliseringsmålen och den inre marknaden i kommissionens strategi för hållbar och smart mobilitet från 2020, inbegripet sociala aspekter och sammanhållningsaspekter. Av skäl som dessa beklagar EESK att 2020 års utvärdering inte avslutades innan den nya strategin antogs. Detta skulle ha gjort det möjligt att dra nytta av slutsatserna från utvärderingen när strategin fastställdes. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESK beklagar att utvärderingen inte tillräckligt belyser problemen och förseningarna i genomförandet av TEN-T, särskilt stomnätskorridorerna. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EESK vill uppmärksamma vikten av att få stöd från det civila samhället och berörda parter, bland annat genom en deltagandebaserad dialog, såsom föreslogs i EESK:s yttrande från 2012. En bred förståelse och acceptans av de politiska målen kommer att vara till mycket stor hjälp för att uppnå resultat. |
| --- | --- |

3.16

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK fortsätter att stödja programmet för de transeuropeiska transportnäten. Inom ramen för den gröna given har EESK efterlyst, efterlyser och kommer att fortsätta att efterlysa en politik för investeringar i modern infrastruktur som är anpassad till kommande utmaningar (5). EESK fortsätter att stödja programmet för de transeuropeiska transportnäten. Dessutom rekommenderar kommittén att man prioriterar direkta förbindelser mellan navflygplatser och järnvägsnätet för höghastighetstrafik, vars existens måste vara en förutsättning för att man ska kunna diskutera ett eventuellt förbud mot kortdistansflygningar. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK upprepar sitt stöd för inrättandet och genomförandet av ett gemensamt europeiskt luftrum. I linje med sitt yttrande TEN/697 och mot bakgrund av krisen uppmanar kommittén medlemsstaterna och alla aktörer inom luftfartssektorn att underlätta ett fullständigt och snabbt genomförande av EU:s ambitiösa mål i fråga om säkerhet, lönsamhet, kapacitet och hållbarhet inom den europeiska luftfartssektorn. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | I sin transportpolitik för järnvägssektorn har kommissionen hittills främst inriktat sig på konkurrensen inom järnvägssektorn, i stället för att konsekvent eftersträva de miljöpolitiska målen i vitboken om transporter. EESK understryker att integrerade järnvägssystem kan garantera rättvis tilldelning i lika hög utsträckning som icke-integrerade system. Åtskillnaden har fått olika konsekvenser i olika medlemsstater beroende på infrastrukturens skick, den rullande materielens kvalitet och storlek samt modellen för åtskillnad. Nya privata transportföretags konkurrenskraft bygger ofta på en låg nivå på arbetsvillkoren. En ”universalmodell” inom järnvägssektorn är inte bra – man bör ta hänsyn till geografiska särdrag, modellens räckvidd, linjeföring samt sätt att bedriva gods- och persontrafik. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | De ansenliga belopp som man planerar att mobilisera för att uppnå koldioxidneutralitet till 2050 och minska växthusgasutsläppen med minst 50 % fram till 2030 kommer sannolikt att förändra transportsektorn i grunden. EESK efterlyser en fond för en rättvis omställning på transportområdet för att ge särskilt stöd till arbetstagarna och företagen i sektorn, vilka inte enbart är stora enheter. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Framsteg har gjorts på det sociala området sedan 2011, särskilt i och med genomförandet av ILO:s sjöarbetskonvention från 2006. Dessa minimiregler kan dock inte garantera de berörda arbetstagarna arbetsvillkor som motsvarar det europeiska projektet. Med anledning av att man övergett projektet om en EU-flagg vill kommittén att kommissionen fortsätter arbetet med att harmonisera de sociala normerna för trafiken inom EU, samtidigt som den tar hänsyn till behovet av lika konkurrensvillkor på internationell nivå på detta område. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | När det gäller upprättandet av ett EU-register och en EU-flagg konstaterar EESK att man i utvärderingen bortser från de många och komplexa skäl till att detta mål inte kunde uppnås. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | När det gäller den europeiska transportstrategin för forskning, innovation och införande förutsätter de nya målen i den europeiska gröna given effektiva sätt att mobilisera resurser och stärkt samverkan mellan de olika aktörerna i sektorn. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Kommittén hänvisar till sitt yttrande ”Sociala aspekter av EU:s transportpolitik” från 2011 där den ”rekommenderar att kvinnor och unga arbetstagare lockas till arbeten i transportsektorn med hjälp av åtgärder som förbättrar kvaliteten på arbetet inom alla transportsätt, arbetsförhållanden, utbildning och livslångt lärande, karriärmöjligheter samt hälsa och säkerhet i arbetslivet och som bidrar till en bättre balans mellan arbete och familjeliv” (6). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESK upprepar vikten av att inrätta en observationsgrupp för sociala frågor, sysselsättning och utbildning för transportsektorn. Det behövs incitament för att anta kvalitetsstandarder inom hela transportsektorn. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | I sitt yttrande från 2011 påpekade EESK att färdplanens sociala dimension generellt sett är svag. EESK gör samma påpekande om utvärderingsdokumentet. EESK anser att man måste prioritera behovet av social utvärdering, vilket hör samman med begäran om inrättande av observationsgruppen för sociala frågor i föregående punkt. De förändringar och den utvecklingstakt som man begär av sektorn kommer oundvikligen att öka trycket på organisationerna och de män och kvinnor som är verksamma inom dem. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Hälsokrisen och utvecklingen av nätförsäljning med leverans till eller i närheten av hemmet har ökat antalet ”enskilda” varutransporter, särskilt i städerna. Ökningen av dessa distributionssätt bidrar till trafikstockningar och föroreningar i städerna, och liksom vad gäller energi väcker den frågan om den sista transportsträckan. De utmaningar som detta konsumtionssätt medför gör att man ännu snabbare måste vidta åtgärder för att minska koldioxidutsläppen, särskilt i tätbefolkade områden. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EESK noterar framstegen med elfordonsparken och de stora skillnader som råder mellan EU-länderna. Dessa framsteg, som i huvudsak är resultatet av lagstiftning i respektive medlemsstat, föranleder ett behov av infrastruktur och ger upphov till standardiseringsfrågor. I sitt yttrande i denna fråga (7) har kommittén redan uttryckt sitt fulla stöd för insatser för att öka spridningen av elfordon. Kommittén välkomnar, dock med försiktighet, användningen av koldioxidfri energi. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | EESK noterar att man i vitboken främst behandlar teknisk innovation och bortser från andra viktiga aspekter av politiken för hållbar rörlighet, som också kan vara innovativa (t.ex. mjuka åtgärder och social innovation, såsom nya strategier för planering, medborgardeltagande och innovativa sätt att öka medvetenheten). Därför behövs en bredare definition av innovation. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Även om icke-motoriserade transporter erkändes 2011 främjas de fortfarande inte på ett tillräckligt konsekvent sätt. Många städer investerar i infrastruktur för gång- och cykeltrafik (t.ex. genom Eruf-program). EU har dock för närvarande ingen strategi eller administrativ kapacitet och förvaltningskapacitet för att ta itu med detta område på ett heltäckande, sektorsövergripande och integrerat sätt. EESK vill hänvisa till sitt yttrande om de viktiga potentiella hälsofördelarna med aktiva transportsätt såsom cykling och gång i Europa, där kommittén målinriktat föreslog små åtgärder för att frigöra potentialen hos cykling och gång när det gäller hälsofördelar och tillgänglighet för EU-medborgarna. EESK föreslår därför att man utarbetar en EU-strategi för icke-motoriserade transporter. Detta skulle leda till konkreta EU-åtgärder när det gäller strategisk planering, utformning och investeringar i cykling och gång. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | När det gäller planer för rörlighet i städer har kommissionen sedan riktlinjerna för planer för hållbar rörlighet i städer offentliggjordes 2013 gett finansiering till hundratals städer i hela Europa genom EU-medel (t.ex. Civitas-initiativet) för att säkerställa en balanserad och integrerad utveckling av hållbara transportsätt i städer. Detta illustreras av det imponerande och utbredda införandet av planer för hållbar rörlighet i städer i Europa. Det är viktigt att notera att detta bygger på en deltagandebaserad strategi där människors behov står i centrum för processen. Heltäckande och hållbar planering av rörlighet i städer har visat sig vara ett ändamålsenligt sätt att hantera klimat-, energi- och miljöutmaningar. EESK skulle vilja uppmuntra till ett välbehövligt EU-initiativ för att skapa nationella ramar i EU-länderna i syfte att utarbeta och genomföra planer för hållbar rörlighet i städer, som utgör de viktigaste strategiska verktygen för att planera rörlighet i städer. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | När det gäller kommunikation och kunskapsöverföring om rörlighet i städer noterar EESK det viktiga arbete som gjorts i och med inrättandet av Eltis-portalen 2014 som ett observationsorgan för rörlighet i städer som bidrar till att synliggöra tendenser och god praxis. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Åtgärderna för vägavgifter för bilar och tillträdesbestämmelser för fordon i städer är fortfarande inte allmänt accepterade i Europa. I vitboken angavs att trängselkostnaderna kommer att öka med omkring 50 % fram till 2050, och man måste utvärdera befintliga vägavgiftssystem för bilar och ge incitament till de medlemsstater som inleder pilotprojekt för att genomföra system enligt dessa riktlinjer. Att främja och uppmuntra kollektivtrafik och icke-motoriserad rörlighet skulle kunna vara en lösning. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | I vitboken förutsågs en ökad utveckling av alternativa bränslen (t.ex. el och vätgasbränsleceller) som ett bidrag till miljövänligare transporter. Under de senaste tio åren har produktionen av alternativa bränslen visserligen förbättrats och ökat, men 2018 kom endast 33 % av EU:s el från förnybar energi. EESK anser därför att fordonens utsläpp och koldioxidavtryck bör mätas under hela deras livscykel. Att bilar med förbränningsmotorer byts ut mot elbilar kommer dessutom inte att förändra trängselmönstren i våra städer. |
| --- | --- |

4.18

Bryssel den 9 juni 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 286, 16.7.2021, s. 158.

1

(2)  EUT C 24, 28.1.2012, s. 146.

2

(3)  SWD(2016) 226.

3

(4)  EUT C 14, 15.1.2020, s. 112.

4

(5)  EESK:s yttrande ”Hållbar utveckling av EU:s transportpolitik och planeringen av TEN-T-projekt” (förberedande yttrande) (EUT C 248, 25.8.2011, s. 31) (TEN/446).

5

(6)  EESK:s yttrande ”Hur EU-politiken har påverkat transportarbetares arbetstillfällen, utbildningsbehov och arbetsförhållanden” (förberedande yttrande) (EUT C 248, 25.8.2011, s. 22) (CESE 1006/2011).

6

(7)  EESK:s yttrande ”För ökad spridning av elfordon” (förberedande yttrande) (EUT C 44, 11.2.2011, s. 47) (CESE 989/2010).

7

---

| 24.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 341/106 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 341/106

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i Indiska oceanens tonfiskkommissions (IOTC) behörighetsområde och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1936/2001, (EG) nr 1984/2003 och (EG) nr 520/2007

(COM(2021) 113 final – 2021/0058 (COD))

(2021/C 341/15)

| Remiss | Europaparlamentet, 24.3.2021
  Rådet, 31.3.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 43.2 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande vid plenarsessionen | 9.6.2021 |
| Plenarsession nr | 561 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 187/0/2 |

Remiss

Europaparlamentet, 24.3.2021

Rådet, 31.3.2021

Rättslig grund

Artiklarna 43.2 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande vid plenarsessionen

9.6.2021

Plenarsession nr

561

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

187/0/2

Eftersom kommittén stöder förslaget, som inte föranleder några särskilda kommentarer, beslutade EESK vid sin 561:a plenarsession den 9 och 10 juni 2021 (sammanträdet den 9 juni) med 187 röster för och 2 nedlagda röster att avge ett positivt yttrande om förslaget.

Bryssel den 9 juni 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

| 24.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 341/107 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 341/107

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2017/625 vad gäller offentlig kontroll av djur och produkter av animaliskt ursprung som exporteras från tredjeländer till unionen för att säkerställa efterlevnad av förbudet mot viss användning av antimikrobiella medel

[COM(2021) 108 final – 2021/0055 (COD)]

(2021/C 341/16)

| Remiss | Europaparlamentet, 11.3.2021
  Rådet, 17.3.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 43.2, 114, 168.4 b och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande vid plenarsessionen | 9.6.2021 |
| Plenarsession nr | 561 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 212/0/4 |

Remiss

Europaparlamentet, 11.3.2021

Rådet, 17.3.2021

Rättslig grund

Artiklarna 43.2, 114, 168.4 b och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande vid plenarsessionen

9.6.2021

Plenarsession nr

561

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

212/0/4

Eftersom kommittén stöder förslaget, som inte föranleder några särskilda kommentarer, beslutade EESK vid sin 561:a plenarsession den 9–10 juni 2021 (sammanträdet den 9 juni) med 212 röster för och 4 nedlagda röster att avge ett positivt yttrande om förslaget.

Bryssel den 9 juni 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

| 24.8.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 341/108 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 341/108

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av bevarande- och förvaltningsåtgärder tillämpliga i konventionsområdet för fisket i västra och mellersta Stilla havet och om ändring av rådets förordning (EG) nr 520/2007

(COM(2021) 198 final – 2021/0103 (COD))

(2021/C 341/17)

| Remiss | Europaparlamentet, 26.4.2021
  Rådet, 6.5.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 43.2 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande vid plenarsessionen | 9.6.2021 |
| Plenarsession nr | 561 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 221/0/7 |

Remiss

Europaparlamentet, 26.4.2021

Rådet, 6.5.2021

Rättslig grund

Artiklarna 43.2 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande vid plenarsessionen

9.6.2021

Plenarsession nr

561

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

221/0/7

Eftersom kommittén stöder förslaget, som inte föranleder några särskilda kommentarer, beslutade EESK vid sin 561:a plenarsession den 9 och 10 juni 2021 (sammanträdet den 9 juni) med 221 röster för och 7 nedlagda röster att avge ett positivt yttrande om förslaget.

Bryssel den 9 juni 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---