# Euroopa Liidu L 299/16.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 299 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide16. november 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 299

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide16. november 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1858/2005, 8. november 2005, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist, Indiast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1859/2005, 14. november 2005, millega kehtestatakse teatavad piiravad meetmed Usbekistani suhtes | 23 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1860/2005, 15. november 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 32 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1861/2005, 15. november 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1064/2005 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud Leedu sekkumisameti valduses oleva pehme nisu eksportimiseks ette nähtud kogusega | 34 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1862/2005, 15. november 2005, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Leedu sekkumisameti valduses oleva pehme nisu edasimüümiseks ühenduse turul eesmärgiga töödelda see ühenduses jahuks | 35 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1863/2005, 15. november 2005, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Läti sekkumisameti valduses oleva pehme nisu edasimüümiseks ühenduse turul eesmärgiga töödelda see ühenduses jahuks | 40 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1864/2005, 15. november 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1725/2003 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga IFRS 1 ning rahvusvahelist raamatupidamisstandarditega IAS 32 ja IAS 39 (
  1
  ) | 45 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1865/2005, 15. november 2005, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. novembrist 2005 | 58 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1858/2005, 8. november 2005, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist, Indiast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1859/2005, 14. november 2005, millega kehtestatakse teatavad piiravad meetmed Usbekistani suhtes

23

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1860/2005, 15. november 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

32

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1861/2005, 15. november 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1064/2005 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud Leedu sekkumisameti valduses oleva pehme nisu eksportimiseks ette nähtud kogusega

34

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1862/2005, 15. november 2005, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Leedu sekkumisameti valduses oleva pehme nisu edasimüümiseks ühenduse turul eesmärgiga töödelda see ühenduses jahuks

35

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1863/2005, 15. november 2005, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Läti sekkumisameti valduses oleva pehme nisu edasimüümiseks ühenduse turul eesmärgiga töödelda see ühenduses jahuks

40

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1864/2005, 15. november 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1725/2003 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga IFRS 1 ning rahvusvahelist raamatupidamisstandarditega IAS 32 ja IAS 39 (
  1
  )

1

45

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1865/2005, 15. november 2005, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. novembrist 2005

58

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | Nõukogu otsus, 20. september 2005, Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitleva lepingu Euroopa Ühenduse nimel allkirjastamise kohta | 61 |
| Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vaheline kohtualluvust ja kohtuotsuste täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitlev leping | 62 |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 14. november 2005, millega lubatakse Saksamaal jätkata uue veinivalmistustava katset
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 4376 all) | 71 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

Nõukogu otsus, 20. september 2005, Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitleva lepingu Euroopa Ühenduse nimel allkirjastamise kohta

61

Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vaheline kohtualluvust ja kohtuotsuste täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitlev leping

62

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 14. november 2005, millega lubatakse Saksamaal jätkata uue veinivalmistustava katset
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 4376 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 4376 all)

71

| | | Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu ühine seisukoht 2005/792/ÜVJP, 14. november 2005, Usbekistani vastu suunatud piiravate meetmete kohta | 72 |
| | * | Nõukogu ühine seisukoht 2005/793/ÜVJP, 14. november 2005, mis käsitleb teatavate palestiinlaste ajutist vastuvõtmist Euroopa Liidu liikmesriikides | 80 |

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

*

Nõukogu ühine seisukoht 2005/792/ÜVJP, 14. november 2005, Usbekistani vastu suunatud piiravate meetmete kohta

72

*

Nõukogu ühine seisukoht 2005/793/ÜVJP, 14. november 2005, mis käsitleb teatavate palestiinlaste ajutist vastuvõtmist Euroopa Liidu liikmesriikides

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 16.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1858/2005,

8. november 2005,

millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist, Indiast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”), (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

| (1) | 1999. aasta augustis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1796/1999 (2) (edaspidi “esialgne määrus”) Hiina Rahvavabariigist (“HRV”), Ungarist, Indiast, Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Nende meetmeteni viinud uurimisele viidates kasutatakse edaspidi nimetust “esialgne uurimine”. |
| --- | --- |

(1)

1999. aasta augustis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1796/1999 (2) (edaspidi “esialgne määrus”) Hiina Rahvavabariigist (“HRV”), Ungarist, Indiast, Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Nende meetmeteni viinud uurimisele viidates kasutatakse edaspidi nimetust “esialgne uurimine”.

| (2) | Kõnealuse impordi suhtes kohaldatavad meetmed hõlmasid väärtuselist tollimaksu, välja arvatud import ühelt India, ühelt Mehhiko, ühelt Lõuna-Aafrika ja ühelt Ukraina eksportivalt tootjalt, kelle kohustused kinnitati komisjoni otsusega 1999/572/EÜ. (3) Määrusega (EÜ) nr 1678/2003 tühistas komisjon eespool nimetatud Ukraina eksportiva tootja pakutud kohustuse ja määrusega (EÜ) nr 1674/2003 kehtestas nõukogu selle eksportija suhtes uuesti vastava väärtuselise dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse impordi suhtes kohaldatavad meetmed hõlmasid väärtuselist tollimaksu, välja arvatud import ühelt India, ühelt Mehhiko, ühelt Lõuna-Aafrika ja ühelt Ukraina eksportivalt tootjalt, kelle kohustused kinnitati komisjoni otsusega 1999/572/EÜ. (3) Määrusega (EÜ) nr 1678/2003 tühistas komisjon eespool nimetatud Ukraina eksportiva tootja pakutud kohustuse ja määrusega (EÜ) nr 1674/2003 kehtestas nõukogu selle eksportija suhtes uuesti vastava väärtuselise dumpinguvastase tollimaksu.

| (3) | Pärast algmääruse artikli 13 kohaseid uurimisi selgus, et Ukrainast ja HRVst pärit impordi puhul kehtivatest meetmetest hoitakse kõrvale vastavalt Moldova ja Maroko kaudu. Sellest tulenevalt laiendati Ukrainast pärit impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 760/2004 (4) kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Moldovast lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordile. Samamoodi laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1886/2004 (5) HRVst pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu Marokost lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordile, välja arvatud tegeliku Maroko tootja valmistatud terastrossid ja -kaablid. |
| --- | --- |

(3)

Pärast algmääruse artikli 13 kohaseid uurimisi selgus, et Ukrainast ja HRVst pärit impordi puhul kehtivatest meetmetest hoitakse kõrvale vastavalt Moldova ja Maroko kaudu. Sellest tulenevalt laiendati Ukrainast pärit impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 760/2004 (4) kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Moldovast lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordile. Samamoodi laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1886/2004 (5) HRVst pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu Marokost lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordile, välja arvatud tegeliku Maroko tootja valmistatud terastrossid ja -kaablid.

1.2.   Teise riigiga seotud uurimine

| (4) | 20. novembril 2004 algatas komisjon dumpinguvastase menetluse seoses Korea Vabariigist pärit samasuguse toote impordiga (6) pärast ühenduse tootmisharu esitatud kaebust, mis sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid kõnealuse impordi dumpingu kohta, mis seega põhjustab ühenduse tootmisharule olulist kahju. Uurimine lõpetati komisjoni otsusega 2005/739/EÜ (7) meetmeid kehtestamata. |
| --- | --- |

(4)

20. novembril 2004 algatas komisjon dumpinguvastase menetluse seoses Korea Vabariigist pärit samasuguse toote impordiga (6) pärast ühenduse tootmisharu esitatud kaebust, mis sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid kõnealuse impordi dumpingu kohta, mis seega põhjustab ühenduse tootmisharule olulist kahju. Uurimine lõpetati komisjoni otsusega 2005/739/EÜ (7) meetmeid kehtestamata.

1.3.   Läbivaatamistaotlus

| (5) | Pärast seda, kui avaldati teadaanne teatavate HRVst, Ungarist, Indiast, Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, (8) sai komisjon 17. mail 2004 taotluse vaadata need meetmed läbi algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel. |
| --- | --- |

(5)

Pärast seda, kui avaldati teadaanne teatavate HRVst, Ungarist, Indiast, Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, (8) sai komisjon 17. mail 2004 taotluse vaadata need meetmed läbi algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel.

| (6) | Taotluse esitas Euroopa Liidu terastrossitööstuste (EWRIS) koostöökomitee (edaspidi “taotleja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab suure osa, antud juhul enam kui 50 %, ühenduse terastrosside ja -kaablite kogutoodangust. Taotluse aluseks oli väide, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(6)

Taotluse esitas Euroopa Liidu terastrossitööstuste (EWRIS) koostöökomitee (edaspidi “taotleja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab suure osa, antud juhul enam kui 50 %, ühenduse terastrosside ja -kaablite kogutoodangust. Taotluse aluseks oli väide, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

| (7) | Tõendite puudumisel Mehhikost pärit impordi kohta ei nõudnud taotleja aegumise läbivaatamise algatamist Mehhikost pärit impordi puhul. Sellest tulenevalt lõppes Mehhikost pärit impordi suhtes kohaldatavate meetmete kehtivusaeg 18. augustil 2004. (9) |
| --- | --- |

(7)

Tõendite puudumisel Mehhikost pärit impordi kohta ei nõudnud taotleja aegumise läbivaatamise algatamist Mehhikost pärit impordi puhul. Sellest tulenevalt lõppes Mehhikost pärit impordi suhtes kohaldatavate meetmete kehtivusaeg 18. augustil 2004. (9)

| (8) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et läbivaatamise algatamiseks algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt on olemas piisavad tõendid, algatas komisjon läbivaatamise. (10) |
| --- | --- |

(8)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et läbivaatamise algatamiseks algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt on olemas piisavad tõendid, algatas komisjon läbivaatamise. (10)

1.4.   Uurimine

| (9) | Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult teadaolevatele asjaomastele eksportivatele tootjatele, importijatele ja kasutajatele ning nende ühendustele, ekspordiriikide esindajatele ja ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult teadaolevatele asjaomastele eksportivatele tootjatele, importijatele ja kasutajatele ning nende ühendustele, ekspordiriikide esindajatele ja ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (10) | Pidades silmas selliste ühenduse tootjate ja ühendusse importijate suurt arvu, kes ei ole seotud mõne asjaomase riigi eksportiva tootjaga, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 17 asjakohaseks uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on tõesti vajalik, ning vajadusel valimi moodustamiseks paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 endast kahe nädala jooksul pärast menetluse algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. |
| --- | --- |

(10)

Pidades silmas selliste ühenduse tootjate ja ühendusse importijate suurt arvu, kes ei ole seotud mõne asjaomase riigi eksportiva tootjaga, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 17 asjakohaseks uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on tõesti vajalik, ning vajadusel valimi moodustamiseks paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 endast kahe nädala jooksul pärast menetluse algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

| (11) | Seitseteist ühenduse tootjat täitsid tähtajaks nõuetekohaselt väljavõttelise uuringu vormi ja andsid ametliku nõusoleku teha uurimises edaspidi koostööd. Väljavõttelise uuringu vormis küsiti muu hulgas teavet teatavate “makrotasandi” kahju näitajate kohta, näiteks tootmisvõimsuse, tootmismahu, varude, müügimahu ja tööhõive kohta. |
| --- | --- |

(11)

Seitseteist ühenduse tootjat täitsid tähtajaks nõuetekohaselt väljavõttelise uuringu vormi ja andsid ametliku nõusoleku teha uurimises edaspidi koostööd. Väljavõttelise uuringu vormis küsiti muu hulgas teavet teatavate “makrotasandi” kahju näitajate kohta, näiteks tootmisvõimsuse, tootmismahu, varude, müügimahu ja tööhõive kohta.

| (12) | Eespool nimetatud seitsmeteistkümnest tootjast võeti valimisse viis äriühingut, kes leiti olevat vaatlusaluse toote ühendusesisese tootmismahu ja müügi suhtes ühenduse tootmisharu mõistes tüüpilised. |
| --- | --- |

(12)

Eespool nimetatud seitsmeteistkümnest tootjast võeti valimisse viis äriühingut, kes leiti olevat vaatlusaluse toote ühendusesisese tootmismahu ja müügi suhtes ühenduse tootmisharu mõistes tüüpilised.

| (13) | Ainult üks importija esitas algatamisteates nõutud teabe ja väljendas valmisolekut teha komisjoni teenistustega edaspidi koostööd. Seetõttu otsustasid komisjoni talitused sõltumatute importijate puhul väljavõttelist uuringut mitte kohaldada, vaid saata eespool nimetatud importijale küsimustik. Nimetatud importija aga küsimustikku ei täitnud. Seega leitakse, et sõltumatud importijad ei teinud koostööd. Importijaid esindav ühendus (“EWRIA”) esitas üldisi märkusi, eelkõige vaatlusaluse toote ja samasuguse toote määratluse kohta. Neid märkusi käsitletakse 19. ja 20. põhjenduses. |
| --- | --- |

(13)

Ainult üks importija esitas algatamisteates nõutud teabe ja väljendas valmisolekut teha komisjoni teenistustega edaspidi koostööd. Seetõttu otsustasid komisjoni talitused sõltumatute importijate puhul väljavõttelist uuringut mitte kohaldada, vaid saata eespool nimetatud importijale küsimustik. Nimetatud importija aga küsimustikku ei täitnud. Seega leitakse, et sõltumatud importijad ei teinud koostööd. Importijaid esindav ühendus (“EWRIA”) esitas üldisi märkusi, eelkõige vaatlusaluse toote ja samasuguse toote määratluse kohta. Neid märkusi käsitletakse 19. ja 20. põhjenduses.

| (14) | Viiele valimisse kaasatud ühenduse tootjale ja kõigile teadaolevatele eksportivatele tootjatele saadeti küsimustikud. Lisaks sellele võeti ühendust ühe Türgi (edaspidi “võrdlusriik”) tootjaga ja saadeti talle küsimustik. |
| --- | --- |

(14)

Viiele valimisse kaasatud ühenduse tootjale ja kõigile teadaolevatele eksportivatele tootjatele saadeti küsimustikud. Lisaks sellele võeti ühendust ühe Türgi (edaspidi “võrdlusriik”) tootjaga ja saadeti talle küsimustik.

| (15) | Vastused küsimustikele saadi viielt valimisse kaasatud ühenduse tootjalt ja kolmelt asjaomaste riikide eksportivalt tootjalt ning võrdlusriigi kahelt sidusimportijalt ja ühelt tootjalt. |
| --- | --- |

(15)

Vastused küsimustikele saadi viielt valimisse kaasatud ühenduse tootjalt ja kolmelt asjaomaste riikide eksportivalt tootjalt ning võrdlusriigi kahelt sidusimportijalt ja ühelt tootjalt.

| (16) | Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse: | Valimisse kaasatud ühenduse tootjad:






  — | BTS Drahtseile GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

Valimisse kaasatud ühenduse tootjad:

—

BTS Drahtseile GmbH (Saksamaa),

| — | Cables y Alambres especiales, SA (Hispaania), |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales, SA (Hispaania),

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksamaa),

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugal), |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugal),

| — | Trefileurope (Prantsusmaa). |
| --- | --- |

—

Trefileurope (Prantsusmaa).

| | Ekspordiriigi tootja:






  — | Usha Martin Ltd. (India). |
| --- | --- | --- |

Ekspordiriigi tootja:

—

Usha Martin Ltd. (India).

| | Ühenduses asuvad sidusimportijad:






  — | Usha Martin UK (Ühendkuningriik), |
| --- | --- | --- |

Ühenduses asuvad sidusimportijad:

—

Usha Martin UK (Ühendkuningriik),

| — | Usha Martin Scandinavia (Taani). |
| --- | --- |

—

Usha Martin Scandinavia (Taani).

| | Võrdlusriigi tootja:






  — | Celik Halat (Türgi). |
| --- | --- | --- |

Võrdlusriigi tootja:

—

Celik Halat (Türgi).

| (17) | Dumpingu ja kahju jätkumise ja/või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju jätkumise ja/või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(17)

Dumpingu ja kahju jätkumise ja/või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju jätkumise ja/või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (18) | Vaatlusalune toode on sama mis esialgses uurimises, mille tagajärjel kehtestati praegu kehtivad meetmed, st terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid ja kaablid, kaasa arvatud mittehargnevad trossid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm. Need on praegu liigitatud KN koodide ex 7312 10 82, ex 7312 10 84, ex 7312 10 86, ex 7312 10 88 ja ex 7312 10 99 alla. |
| --- | --- |

(18)

Vaatlusalune toode on sama mis esialgses uurimises, mille tagajärjel kehtestati praegu kehtivad meetmed, st terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid ja kaablid, kaasa arvatud mittehargnevad trossid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm. Need on praegu liigitatud KN koodide ex 7312 10 82, ex 7312 10 84, ex 7312 10 86, ex 7312 10 88 ja ex 7312 10 99 alla.

2.2.   Samasugune toode

| (19) | Käesolev kordusuurimine kinnitas esialgse uurimise järeldusi, st et vaatlusalusel tootel ning eksportivate tootjate poolt toodetavatel ja omamaisel turul müüdavatel toodetel ning ühenduse tootjate poolt toodetavatel ja ühenduse turul müüdavatel toodetel ning võrdlusriigi tootja poolt toodetavatel ja võrdlusriigi siseturul müüdavatel toodetel on samasugused füüsikalised omadused ja lõppkasutus ning seega loetakse neid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks. |
| --- | --- |

(19)

Käesolev kordusuurimine kinnitas esialgse uurimise järeldusi, st et vaatlusalusel tootel ning eksportivate tootjate poolt toodetavatel ja omamaisel turul müüdavatel toodetel ning ühenduse tootjate poolt toodetavatel ja ühenduse turul müüdavatel toodetel ning võrdlusriigi tootja poolt toodetavatel ja võrdlusriigi siseturul müüdavatel toodetel on samasugused füüsikalised omadused ja lõppkasutus ning seega loetakse neid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.

| (20) | EWRIA toonitas taas esialgses uurimises esitatud väidet, mille kohaselt erineb vaatlusalune toode oluliselt ühenduses toodetavatest ja müüdavatest toodetest ning neid ei tohiks võrrelda. Seda väidet on süvitsi käsitletud esialgsetes määrustes, millega kehtestati ajutised ja lõplikud meetmed vaatlusaluse toote impordi suhtes; leiti, et ühenduses toodetud ja imporditud terastrossid ja -kaablid olid samasugused. EWRIA ei edastanud uut teavet, mis näidanuks, et nende esialgsete järelduste tegemise alus on muutunud, ning seetõttu kinnitatakse esialgses lõplikus määruses tehtud järeldusi. |
| --- | --- |

(20)

EWRIA toonitas taas esialgses uurimises esitatud väidet, mille kohaselt erineb vaatlusalune toode oluliselt ühenduses toodetavatest ja müüdavatest toodetest ning neid ei tohiks võrrelda. Seda väidet on süvitsi käsitletud esialgsetes määrustes, millega kehtestati ajutised ja lõplikud meetmed vaatlusaluse toote impordi suhtes; leiti, et ühenduses toodetud ja imporditud terastrossid ja -kaablid olid samasugused. EWRIA ei edastanud uut teavet, mis näidanuks, et nende esialgsete järelduste tegemise alus on muutunud, ning seetõttu kinnitatakse esialgses lõplikus määruses tehtud järeldusi.

3.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (21) | Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas praegu toimub dumping ning kui jah, siis kas olemasolevate meetmete kehtivuse lõppemisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine. |
| --- | --- |

(21)

Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas praegu toimub dumping ning kui jah, siis kas olemasolevate meetmete kehtivuse lõppemisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine.

3.1.   Sissejuhatavad märkused

| (22) | Uurimisperioodi ajal oli Eurostati andmetel HRVst, Indiast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast (edaspidi “asjaomased riigid”) pärit terastrosside impordi kogumaht 7 784 tonni, mis moodustab 4,4 % ühenduse turuosast. |
| --- | --- |

(22)

Uurimisperioodi ajal oli Eurostati andmetel HRVst, Indiast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast (edaspidi “asjaomased riigid”) pärit terastrosside impordi kogumaht 7 784 tonni, mis moodustab 4,4 % ühenduse turuosast.

| (23) | Esialgse uurimise uurimisperiood hõlmas 15 kuud (1 jaanuar 1997 kuni 31. märts 1998) ja selle raames käsitleti ainult importi ühendusse enne laienemist. Seepärast ei ole esialgse uurimisperioodi ja uurimisperioodi impordinäitajad otseselt võrreldavad. Igal juhul oli esialgsel uurimisperioodil asjaomaste riikide koguimport 15 liikmesriigiga Euroopa Liitu 21 102 tonni, mis moodustab 14,3 % ühenduse turuosast. |
| --- | --- |

(23)

Esialgse uurimise uurimisperiood hõlmas 15 kuud (1 jaanuar 1997 kuni 31. märts 1998) ja selle raames käsitleti ainult importi ühendusse enne laienemist. Seepärast ei ole esialgse uurimisperioodi ja uurimisperioodi impordinäitajad otseselt võrreldavad. Igal juhul oli esialgsel uurimisperioodil asjaomaste riikide koguimport 15 liikmesriigiga Euroopa Liitu 21 102 tonni, mis moodustab 14,3 % ühenduse turuosast.

| (24) | Indias tegi koostööd üks eksportiv tootja, kelle ekspordimaht moodustas Eurostatis registreeritud ekspordimahust 75 %. Lõuna-Aafrikas esitas ainuke teadaolev eksportiv tootja teavet uurimisperioodil toimunud eksportmüügi kohta ühendusse, mis moodustas samal perioodil kogu Lõuna-Aafrika eksportmüügi ühendusse. HRVs tegi koostööd üks eksportiv tootja, kelle eksportmüük moodustas 75 % vaatlusaluse toote HRVst pärit eksportmüügist ühendusse. Ukraina puhul ei teinud käesolevas uurimises koostööd kumbki kahest teadaolevast eksportivast tootjast. |
| --- | --- |

(24)

Indias tegi koostööd üks eksportiv tootja, kelle ekspordimaht moodustas Eurostatis registreeritud ekspordimahust 75 %. Lõuna-Aafrikas esitas ainuke teadaolev eksportiv tootja teavet uurimisperioodil toimunud eksportmüügi kohta ühendusse, mis moodustas samal perioodil kogu Lõuna-Aafrika eksportmüügi ühendusse. HRVs tegi koostööd üks eksportiv tootja, kelle eksportmüük moodustas 75 % vaatlusaluse toote HRVst pärit eksportmüügist ühendusse. Ukraina puhul ei teinud käesolevas uurimises koostööd kumbki kahest teadaolevast eksportivast tootjast.

3.2.   Dumpinguhinnaga import uurimisperioodil

| (25) | Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9 rakendati kõigil juhtudel, kui asjaolud ei olnud muutunud, sama metoodikat nagu esialgses uurimises. |
| --- | --- |

(25)

Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9 rakendati kõigil juhtudel, kui asjaolud ei olnud muutunud, sama metoodikat nagu esialgses uurimises.

3.2.1.   India

| (26) | Uurimisperioodi ajal oli Indiast pärit terastrosside ja -kaablite kogu impordimaht Eurostati andmetel 3 869 tonni, mis moodustab 2,2 % ühenduse turuosast. |
| --- | --- |

(26)

Uurimisperioodi ajal oli Indiast pärit terastrosside ja -kaablite kogu impordimaht Eurostati andmetel 3 869 tonni, mis moodustab 2,2 % ühenduse turuosast.

3.2.1.1.   Normaalväärtus

| (27) | Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kontrolliti kõigepealt India eksportiva tootja puhul, kas samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline, st kas kõnealuse müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % tema kogu eksportmüügist ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 leiti, et tegemist oli sellise juhtumiga. |
| --- | --- |

(27)

Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kontrolliti kõigepealt India eksportiva tootja puhul, kas samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline, st kas kõnealuse müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % tema kogu eksportmüügist ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 leiti, et tegemist oli sellise juhtumiga.

| (28) | Pärast avaldamist protestis koostööd tegev India eksportiv tootja komisjoni poolt kasutatud meetodi vastu. Tema väitel pidanuks tüüpilisuse kontrollimiseks kasutama vaatlusaluse toote müügimahtu esimesele sõltumatule tarbijale ühenduses, mitte aga sidusimportijale ühenduses. Algmääruse artikli 2 lõikes 2 on aga sätestatud, et määratlemaks, kas samasuguse toote omamaine müük on tüüpiline, tuleb omamaist müügimahtu võrrelda ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote müügimahuga, täpsustamata samas, kas arvesse tuleb võtta eksportmüüki esimesele sõltumatule kliendile või eksportmüüki sidusimportijale. Sellest tulenevalt järeldati, et komisjoni kasutatud meetod oli põhjendatud ja algmäärusega kooskõlas. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(28)

Pärast avaldamist protestis koostööd tegev India eksportiv tootja komisjoni poolt kasutatud meetodi vastu. Tema väitel pidanuks tüüpilisuse kontrollimiseks kasutama vaatlusaluse toote müügimahtu esimesele sõltumatule tarbijale ühenduses, mitte aga sidusimportijale ühenduses. Algmääruse artikli 2 lõikes 2 on aga sätestatud, et määratlemaks, kas samasuguse toote omamaine müük on tüüpiline, tuleb omamaist müügimahtu võrrelda ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote müügimahuga, täpsustamata samas, kas arvesse tuleb võtta eksportmüüki esimesele sõltumatule kliendile või eksportmüüki sidusimportijale. Sellest tulenevalt järeldati, et komisjoni kasutatud meetod oli põhjendatud ja algmäärusega kooskõlas. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.

| (29) | Seejärel määras komisjon kindlaks need tooteliigid, mida asjaomane äriühing omamaisel turul müüs, ning mis olid identsed või otseselt võrreldavad liikidega, mida müüdi ekspordiks ühendusse. |
| --- | --- |

(29)

Seejärel määras komisjon kindlaks need tooteliigid, mida asjaomane äriühing omamaisel turul müüs, ning mis olid identsed või otseselt võrreldavad liikidega, mida müüdi ekspordiks ühendusse.

| (30) | Iga eksportiva tootja poolt omamaisel turul müüdava tooteliigi puhul, mis leiti olevat otseselt võrreldav ühendusse ekspordiks müüdava terastrosside ja -kaablite liigiga, tehti kindlaks, kas omamaine müük on algmääruse artikli 2 lõike 2 mõistes piisavalt tüüpiline. Teatavat liiki terastrosside ja -kaablite omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks juhul, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul moodustas 5 % või rohkem võrreldava terastrosside ja -kaablite liigi kogu ühendusse eksporditud müügimahust. See kehtis 31 % kohta kõigist ühendusse eksporditud liikidest. |
| --- | --- |

(30)

Iga eksportiva tootja poolt omamaisel turul müüdava tooteliigi puhul, mis leiti olevat otseselt võrreldav ühendusse ekspordiks müüdava terastrosside ja -kaablite liigiga, tehti kindlaks, kas omamaine müük on algmääruse artikli 2 lõike 2 mõistes piisavalt tüüpiline. Teatavat liiki terastrosside ja -kaablite omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks juhul, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul moodustas 5 % või rohkem võrreldava terastrosside ja -kaablite liigi kogu ühendusse eksporditud müügimahust. See kehtis 31 % kohta kõigist ühendusse eksporditud liikidest.

| (31) | Lisaks uuriti, kas iga omamaisel turul tüüpilistes kogustes müüdud tooteliigi omamaist müüki võib pidada teostatuks tavapärase kaubandustegevuse käigus, tehes kindlaks kõnealuse tooteliigi kasumliku müügi osakaalu sõltumatutele klientidele. Kui arvutuslike tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht oli rohkem kui 80 % kõnealuse tooteliigi müügi kogumahust ja kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli samaväärne või kõrgem tootmise hinnast, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kõnealuse tooteliigi kogu uurimisperioodi ajal toimunud omamaise müügi kaalutud keskmisena, sõltumata sellest, kas nimetatud müük oli tasuv või mitte. Juhul kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust või kui kaalutud keskmine müügihind oli alla tootmishinna, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati ainult asjaomase tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisena, tingimusel et müük moodustas 10 % või rohkem vastava liigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks uuriti, kas iga omamaisel turul tüüpilistes kogustes müüdud tooteliigi omamaist müüki võib pidada teostatuks tavapärase kaubandustegevuse käigus, tehes kindlaks kõnealuse tooteliigi kasumliku müügi osakaalu sõltumatutele klientidele. Kui arvutuslike tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht oli rohkem kui 80 % kõnealuse tooteliigi müügi kogumahust ja kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli samaväärne või kõrgem tootmise hinnast, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kõnealuse tooteliigi kogu uurimisperioodi ajal toimunud omamaise müügi kaalutud keskmisena, sõltumata sellest, kas nimetatud müük oli tasuv või mitte. Juhul kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust või kui kaalutud keskmine müügihind oli alla tootmishinna, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati ainult asjaomase tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisena, tingimusel et müük moodustas 10 % või rohkem vastava liigi müügi kogumahust.

| (32) | Juhul kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli alla 10 % selle liigi müügi kogumahust, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal. |
| --- | --- |

(32)

Juhul kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli alla 10 % selle liigi müügi kogumahust, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal.

| (33) | Juhul kui normaalväärtuse kehtestamiseks ei saadud kasutada eksportiva tootja poolt müüdud vaatlusaluse tooteliigi omamaiseid hindu, sest neid polnud omamaisel turul või tavapärase kaubandustegevuse käigus müüdud, tuli kohaldada teist meetodit. Muu asjakohase meetodi puudumisel kasutati arvestuslikku normaalväärtust. |
| --- | --- |

(33)

Juhul kui normaalväärtuse kehtestamiseks ei saadud kasutada eksportiva tootja poolt müüdud vaatlusaluse tooteliigi omamaiseid hindu, sest neid polnud omamaisel turul või tavapärase kaubandustegevuse käigus müüdud, tuli kohaldada teist meetodit. Muu asjakohase meetodi puudumisel kasutati arvestuslikku normaalväärtust.

| (34) | Kõikidel juhtudel, kui kasutati arvestuslikku normaalväärtust, ning vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3, arvestati normaalväärtus eksporditud toodete tootmiskulude alusel, millele lisati põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude protsent ja põhjendatud kasumimarginaal. Seoses sellega ja kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 6 põhinesid müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad tegelikel andmetel samasuguse toote tootmise ja müügi kohta tavapärase kaubandustegevuse käigus omamaisel turul. |
| --- | --- |

(34)

Kõikidel juhtudel, kui kasutati arvestuslikku normaalväärtust, ning vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3, arvestati normaalväärtus eksporditud toodete tootmiskulude alusel, millele lisati põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude protsent ja põhjendatud kasumimarginaal. Seoses sellega ja kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 6 põhinesid müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad tegelikel andmetel samasuguse toote tootmise ja müügi kohta tavapärase kaubandustegevuse käigus omamaisel turul.

| (35) | Pärast avaldamist väitis koostööd tegev India eksportiv tootja, et tema omamaise kasumimarginaali arvutamisel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 6 kaasas komisjon ekslikult uurimise piiridest väljapoole jäävate toodete (st mittehargnevate trosside) omamaise müügi. Nagu on märgitud 18. põhjenduses, kuuluvad mittehargnevad trossid selgesõnaliselt vaatlusaluse toote määratluse alla mitte üksnes käesolevas uurimises, vaid ka esialgses uurimises. Seepärast tuli nimetatud väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(35)

Pärast avaldamist väitis koostööd tegev India eksportiv tootja, et tema omamaise kasumimarginaali arvutamisel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 6 kaasas komisjon ekslikult uurimise piiridest väljapoole jäävate toodete (st mittehargnevate trosside) omamaise müügi. Nagu on märgitud 18. põhjenduses, kuuluvad mittehargnevad trossid selgesõnaliselt vaatlusaluse toote määratluse alla mitte üksnes käesolevas uurimises, vaid ka esialgses uurimises. Seepärast tuli nimetatud väide tagasi lükata.

| (36) | India eksportiv tootja väitis, et normaalväärtus, mida kasutati dumpingumarginaali arvutamiseks uurimisperioodi ajal, ei kajastaks realistlikult omamaiseid hindu ega kulusid, sest see määrati kindlaks mittetüüpilisel alusel, st uurimisperioodi 12 kuu asemel 4 kuu põhjal. Tuleks märkida, et aegumise läbivaatamise raames ning algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuritakse, kas olemasolevate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu ja kahju jätkumine või kordumine. Selle tulemusena kas kinnitatakse või tühistatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks, samas kui individuaalseid tollimaksumäärasid iseenesest muuta ei saa. Kuna täpsete dumpingumarginaalide arvutamine aegumise läbivaatamise käigus ei ole seega vajalik, põhineb dumpingu jätkumise uurimine uurimisperioodi ajast pärit representatiivsel andmekogumil. Käesolevas menetluses taotleti andmeid kuude kohta iga kvartali lõpus ja eksportivaid tootjaid kutsuti üles nende tüüpilisust kommenteerima. Eksportiv tootja ei esitanud selle lähenemisviisi kohta vastuväiteid nõutud tähtajaks, vaid alles pärast kohapealset kontrollkäiku, st ajal, mil teistsuguse andmekogumi kontrollimine ei olnuks enam võimalik. Pealegi ei selgitanud ega esitanud eksportiv tootja mingeid tõendeid selle kohta, miks oleks valitud perioodid antud konkreetsel juhul ebatüüpilised. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(36)

India eksportiv tootja väitis, et normaalväärtus, mida kasutati dumpingumarginaali arvutamiseks uurimisperioodi ajal, ei kajastaks realistlikult omamaiseid hindu ega kulusid, sest see määrati kindlaks mittetüüpilisel alusel, st uurimisperioodi 12 kuu asemel 4 kuu põhjal. Tuleks märkida, et aegumise läbivaatamise raames ning algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuritakse, kas olemasolevate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu ja kahju jätkumine või kordumine. Selle tulemusena kas kinnitatakse või tühistatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks, samas kui individuaalseid tollimaksumäärasid iseenesest muuta ei saa. Kuna täpsete dumpingumarginaalide arvutamine aegumise läbivaatamise käigus ei ole seega vajalik, põhineb dumpingu jätkumise uurimine uurimisperioodi ajast pärit representatiivsel andmekogumil. Käesolevas menetluses taotleti andmeid kuude kohta iga kvartali lõpus ja eksportivaid tootjaid kutsuti üles nende tüüpilisust kommenteerima. Eksportiv tootja ei esitanud selle lähenemisviisi kohta vastuväiteid nõutud tähtajaks, vaid alles pärast kohapealset kontrollkäiku, st ajal, mil teistsuguse andmekogumi kontrollimine ei olnuks enam võimalik. Pealegi ei selgitanud ega esitanud eksportiv tootja mingeid tõendeid selle kohta, miks oleks valitud perioodid antud konkreetsel juhul ebatüüpilised. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.

3.2.1.2.   Ekspordihind

| (37) | Et vaatlusaluse toote kogu eksportmüük ühendusse toimus ühenduses asuvatele sidusettevõtjatele, arvutati ekspordihind kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9 hinna alusel, millega imporditooted esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi. Kohandati kõiki importimise ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kulusid ning kasumit, et määrata kindlaks usaldusväärne ekspordihind ühenduse piiril. Seoses sellega arvati sidusimportija müügi-, üld- ja halduskulud maha edasimüügihinnast ühenduses. Kasumimarginaaliga seoses ja kuna sõltumatud importijad koostööd ei teinud, leiti, et muu usaldusväärsema teabe puudumisel tuleks kasutada sama kasumimarginaali nagu esialgses uurimises, st 5 %. Puudus teave, mis näidanuks, et tegemist ei ole usaldusväärse marginaaliga. |
| --- | --- |

(37)

Et vaatlusaluse toote kogu eksportmüük ühendusse toimus ühenduses asuvatele sidusettevõtjatele, arvutati ekspordihind kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9 hinna alusel, millega imporditooted esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi. Kohandati kõiki importimise ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kulusid ning kasumit, et määrata kindlaks usaldusväärne ekspordihind ühenduse piiril. Seoses sellega arvati sidusimportija müügi-, üld- ja halduskulud maha edasimüügihinnast ühenduses. Kasumimarginaaliga seoses ja kuna sõltumatud importijad koostööd ei teinud, leiti, et muu usaldusväärsema teabe puudumisel tuleks kasutada sama kasumimarginaali nagu esialgses uurimises, st 5 %. Puudus teave, mis näidanuks, et tegemist ei ole usaldusväärse marginaaliga.

3.2.1.3.   Võrdlus

| (38) | Tooteliikide õiglaseks võrdlemiseks nii tehasest hankimise tasandil kui ka samal kaubandustasandil võeti nõuetekohaselt arvesse hinna võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavaid erinevusi. Kohandused tehti seoses transpordi-, kindlustus-, pangandus- ja krediidikuludega kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10. |
| --- | --- |

(38)

Tooteliikide õiglaseks võrdlemiseks nii tehasest hankimise tasandil kui ka samal kaubandustasandil võeti nõuetekohaselt arvesse hinna võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavaid erinevusi. Kohandused tehti seoses transpordi-, kindlustus-, pangandus- ja krediidikuludega kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10.

3.2.1.4.   Dumpingumarginaal

| (39) | Dumpingumarginaali arvutamiseks võrreldi iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga ühendusse eksportimisel. Nimetatud võrdlusest ilmnes asjaomase eksportiva tootja puhul arvestatav dumping, mis oli enam kui 10 % tasemel. See on võrreldav esialgses uurimises avastatud 39,8 % dumpingumarginaaliga. Koostööd mittetegevate eksportivate tootjate puhul sooritati dumpingutaseme hindamine, tuginedes läbivaatamise taotluses taotleja poolt esitatud normaalväärtuse ja ekspordihindadega seotud andmetele. Ka see näitas üle 20 % dumpingumarginaali. |
| --- | --- |

(39)

Dumpingumarginaali arvutamiseks võrreldi iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga ühendusse eksportimisel. Nimetatud võrdlusest ilmnes asjaomase eksportiva tootja puhul arvestatav dumping, mis oli enam kui 10 % tasemel. See on võrreldav esialgses uurimises avastatud 39,8 % dumpingumarginaaliga. Koostööd mittetegevate eksportivate tootjate puhul sooritati dumpingutaseme hindamine, tuginedes läbivaatamise taotluses taotleja poolt esitatud normaalväärtuse ja ekspordihindadega seotud andmetele. Ka see näitas üle 20 % dumpingumarginaali.

3.2.2.   HRV

| (40) | Uurimisperioodi ajal oli Eurostati andmete põhjal HRVst pärit terastrosside kogu impordimaht 1 942 tonni, mis moodustab 1,1 % ühenduse turuosast. Nagu on mainitud 24. põhjenduses, moodustas ainukese koostööd tegeva eksportiva tootja import 75 % Hiina koguimpordist. |
| --- | --- |

(40)

Uurimisperioodi ajal oli Eurostati andmete põhjal HRVst pärit terastrosside kogu impordimaht 1 942 tonni, mis moodustab 1,1 % ühenduse turuosast. Nagu on mainitud 24. põhjenduses, moodustas ainukese koostööd tegeva eksportiva tootja import 75 % Hiina koguimpordist.

| (41) | Esialgses uurimises tegi koostööd neli Hiina eksportivat tootjat, kuid neist ühelegi ei antud turumajanduslikku staatust ega kehtestatud individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(41)

Esialgses uurimises tegi koostööd neli Hiina eksportivat tootjat, kuid neist ühelegi ei antud turumajanduslikku staatust ega kehtestatud individuaalset kohtlemist.

3.2.2.1.   Võrdlusriik

| (42) | Et Hiina Rahvavabariik on üleminekumajandusega riik, tuli normaalväärtus määrata algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt valitud asjakohasest kolmandast turumajandusriigist saadud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(42)

Et Hiina Rahvavabariik on üleminekumajandusega riik, tuli normaalväärtus määrata algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt valitud asjakohasest kolmandast turumajandusriigist saadud andmete põhjal.

| (43) | Esialgses uurimises kasutati normaalväärtuse määramisel võrdlusriigina Poolat. Kuna Poola on 2004. aasta 1. maist alates Euroopa Liidu liige, ei saa teda enam dumpinguvastastes uurimistes võrdlusriigina kasutada. Käesoleva uurimise tarbeks pakkus taotleja võrdlusriigina välja Ameerika Ühendriigid (edaspidi “USA”). |
| --- | --- |

(43)

Esialgses uurimises kasutati normaalväärtuse määramisel võrdlusriigina Poolat. Kuna Poola on 2004. aasta 1. maist alates Euroopa Liidu liige, ei saa teda enam dumpinguvastastes uurimistes võrdlusriigina kasutada. Käesoleva uurimise tarbeks pakkus taotleja võrdlusriigina välja Ameerika Ühendriigid (edaspidi “USA”).

| (44) | Üks importijate ühendus oli USA võrdlusriigiks valimise vastu ja pakkus sobiva võrdlusriigina välja Lõuna-Korea. Ükski USA ja Lõuna-Korea tootjatest ei soovinud käesoleva aegumise läbivaatamise raames koostööd teha. |
| --- | --- |

(44)

Üks importijate ühendus oli USA võrdlusriigiks valimise vastu ja pakkus sobiva võrdlusriigina välja Lõuna-Korea. Ükski USA ja Lõuna-Korea tootjatest ei soovinud käesoleva aegumise läbivaatamise raames koostööd teha.

| (45) | Seetõttu uurisid komisjoni teenistused teisi võimalikke võrdlusriike, näiteks Norrat, Taid, Indiat ja Türgit. Ka Norras ja Tais ei soovinud ükski tootja koostööd teha. |
| --- | --- |

(45)

Seetõttu uurisid komisjoni teenistused teisi võimalikke võrdlusriike, näiteks Norrat, Taid, Indiat ja Türgit. Ka Norras ja Tais ei soovinud ükski tootja koostööd teha.

| (46) | Uurimise raames tegi koostööd ainult üks Türgi terastrosside ja -kaablite tootja, kes vastas küsimustikule ja nõustus kohapealse kontrollkäiguga. Uurimisest selgus, et Türgil on konkurentsivõimeline terastrosside ja -kaablite turg, kusjuures umbes 83 % ulatuses varustavad turgu kaks omamaist tootjat ja konkurentsi pakub muudest kolmandatest riikidest pärit import. Impordimaksud on Türgis madalad ja terastrosside ja -kaablite importimiseks Türki puuduvad ka muud kitsendused. Tootmismaht Türgis oli Hiina vaatlusaluse toote ühendusse ekspordi mahust rohkem kui viis korda suurem. Seetõttu leiti, et Türgi turg on HRV normaalväärtuse määramiseks piisavalt tüüpiline. Nagu on mainitud 19. põhjenduses, oli Türgis toodetud ja omamaisel turul müüdud toode sarnane Hiina eksportiva tootja poolt ühendusse eksporditava tootega. |
| --- | --- |

(46)

Uurimise raames tegi koostööd ainult üks Türgi terastrosside ja -kaablite tootja, kes vastas küsimustikule ja nõustus kohapealse kontrollkäiguga. Uurimisest selgus, et Türgil on konkurentsivõimeline terastrosside ja -kaablite turg, kusjuures umbes 83 % ulatuses varustavad turgu kaks omamaist tootjat ja konkurentsi pakub muudest kolmandatest riikidest pärit import. Impordimaksud on Türgis madalad ja terastrosside ja -kaablite importimiseks Türki puuduvad ka muud kitsendused. Tootmismaht Türgis oli Hiina vaatlusaluse toote ühendusse ekspordi mahust rohkem kui viis korda suurem. Seetõttu leiti, et Türgi turg on HRV normaalväärtuse määramiseks piisavalt tüüpiline. Nagu on mainitud 19. põhjenduses, oli Türgis toodetud ja omamaisel turul müüdud toode sarnane Hiina eksportiva tootja poolt ühendusse eksporditava tootega.

| (47) | Teavitamise järel oli üks importijate ühendus Türgi võrdlusriigiks valimise vastu. See väide ei olnud aga põhjendatud ja tuli seepärast tagasi lükata. |
| --- | --- |

(47)

Teavitamise järel oli üks importijate ühendus Türgi võrdlusriigiks valimise vastu. See väide ei olnud aga põhjendatud ja tuli seepärast tagasi lükata.

| (48) | Seepärast järeldatakse, et Türgi on asjakohane võrdlusriik normaalväärtuse kindlaksmääramiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. |
| --- | --- |

(48)

Seepärast järeldatakse, et Türgi on asjakohane võrdlusriik normaalväärtuse kindlaksmääramiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a.

3.2.2.2.   Normaalväärtus

| (49) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi koostööd tegevalt tootjalt saadud kontrollitud teabe alusel, st Türgi omamaisel turul sõltumatute klientide makstud või makstava hinna alusel, sest leiti, et kõnealune müük toimub tavapärase kaubandustegevuse käigus. |
| --- | --- |

(49)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi koostööd tegevalt tootjalt saadud kontrollitud teabe alusel, st Türgi omamaisel turul sõltumatute klientide makstud või makstava hinna alusel, sest leiti, et kõnealune müük toimub tavapärase kaubandustegevuse käigus.

| (50) | Selle tulemusena määrati normaalväärtuseks koostööd tegeva Türgi tootja sõltumatutele klientidele kehtiva omamaise müügi hinna kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(50)

Selle tulemusena määrati normaalväärtuseks koostööd tegeva Türgi tootja sõltumatutele klientidele kehtiva omamaise müügi hinna kaalutud keskmine.

3.2.2.3.   Ekspordihind

| (51) | Arvestades, et koostööd tegeva eksportija eksportmüük moodustas uurimisperioodil 75 % ELi vaatlusaluse toote impordist HRVst, tugineti ekspordihinna määramisel koostööd tegeva HRV eksportiva tootja esitatud teabele. Et kogu vaatlusaluse toote eksport toimus otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal. |
| --- | --- |

(51)

Arvestades, et koostööd tegeva eksportija eksportmüük moodustas uurimisperioodil 75 % ELi vaatlusaluse toote impordist HRVst, tugineti ekspordihinna määramisel koostööd tegeva HRV eksportiva tootja esitatud teabele. Et kogu vaatlusaluse toote eksport toimus otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.

3.2.2.4.   Võrdlus

| (52) | Tooteliikide õiglaseks võrdlemiseks nii tehasest hankimise tasandil kui ka samal kaubandustasandil võeti nõuetekohaselt arvesse hinna võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavaid erinevusi. Kohandati transpordi-, kindlustus-, panga- ja krediidikulusid kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10. |
| --- | --- |

(52)

Tooteliikide õiglaseks võrdlemiseks nii tehasest hankimise tasandil kui ka samal kaubandustasandil võeti nõuetekohaselt arvesse hinna võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavaid erinevusi. Kohandati transpordi-, kindlustus-, panga- ja krediidikulusid kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10.

| (53) | Teatavate Türgi siseturul müüdavate tooteliikide puhul tuli teha kohandusi, et muuta need võrreldavaks Hiina eksporditavate tooteliikidega. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile b kohandati füüsiliste omaduste erinevusi, näiteks läbimõõt, tõmbetugevus ja südamik. Kohanduste aluseks olid kõnealuste tooteliikide hinnaerinevused Türgi turul. |
| --- | --- |

(53)

Teatavate Türgi siseturul müüdavate tooteliikide puhul tuli teha kohandusi, et muuta need võrreldavaks Hiina eksporditavate tooteliikidega. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile b kohandati füüsiliste omaduste erinevusi, näiteks läbimõõt, tõmbetugevus ja südamik. Kohanduste aluseks olid kõnealuste tooteliikide hinnaerinevused Türgi turul.

3.2.2.5.   Dumpingumarginaal

| (54) | Dumpingumarginaali arvutamiseks võrreldi iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga ühendusse eksportimisel. Võrdlusest ilmnes koostööd tegeva tootja puhul vaatlusaluse toote impordi arvestatav dumping, mille tase oli enam kui 65 %. See on võrreldav esialgses uurimises avastatud 60,4 % dumpingumarginaaliga. |
| --- | --- |

(54)

Dumpingumarginaali arvutamiseks võrreldi iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga ühendusse eksportimisel. Võrdlusest ilmnes koostööd tegeva tootja puhul vaatlusaluse toote impordi arvestatav dumping, mille tase oli enam kui 65 %. See on võrreldav esialgses uurimises avastatud 60,4 % dumpingumarginaaliga.

3.2.3.   Lõuna-Aafrika

| (55) | Uurimisperioodi ajal oli Lõuna-Aafrikast pärit terastrosside ja -kaablite kogu impordimaht Eurostati andmetel 278 tonni, mis moodustab 0,1 % ühenduse turuosast, olles seega miinimumtasemel. Ainukese teadaoleva eksportiva tootja import moodustas sellest 100 %. |
| --- | --- |

(55)

Uurimisperioodi ajal oli Lõuna-Aafrikast pärit terastrosside ja -kaablite kogu impordimaht Eurostati andmetel 278 tonni, mis moodustab 0,1 % ühenduse turuosast, olles seega miinimumtasemel. Ainukese teadaoleva eksportiva tootja import moodustas sellest 100 %.

| (56) | 57. põhjenduses kirjeldatud Lõuna-Aafrika eksportiva tootja täiemahulise koostöö puudumise tõttu tuli tugineda kättesaadavatele faktidele kooskõlas algmääruse artikliga 18. |
| --- | --- |

(56)

57. põhjenduses kirjeldatud Lõuna-Aafrika eksportiva tootja täiemahulise koostöö puudumise tõttu tuli tugineda kättesaadavatele faktidele kooskõlas algmääruse artikliga 18.

| (57) | Ainuke teadaolev eksportiv tootja esitas andmed üksnes oma eksportmüügi kohta ühendusse, kuid ei esitanud mingit teavet samasuguse toote tootmiskulude ja hindade kohta omamaisel turul. Seepärast ei saanud uurimisperioodi kohta normaalväärtust kindlaks määrata. Eksportiv tootja möönis siiski, et uurimisperioodi ajal toimus endiselt dumping. Sellest lähtuvalt ja usaldusväärsema teabe puudumisel järeldati, et uurimisperioodi ajal jätkus dumping arvestataval tasemel. |
| --- | --- |

(57)

Ainuke teadaolev eksportiv tootja esitas andmed üksnes oma eksportmüügi kohta ühendusse, kuid ei esitanud mingit teavet samasuguse toote tootmiskulude ja hindade kohta omamaisel turul. Seepärast ei saanud uurimisperioodi kohta normaalväärtust kindlaks määrata. Eksportiv tootja möönis siiski, et uurimisperioodi ajal toimus endiselt dumping. Sellest lähtuvalt ja usaldusväärsema teabe puudumisel järeldati, et uurimisperioodi ajal jätkus dumping arvestataval tasemel.

3.2.4.   Ukraina

| (58) | Uurimisperioodi ajal oli Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite kogu impordimaht Eurostati andmetel 1 695 tonni, mis moodustab 1 % ühenduse turuosast; seda loeti turuosa miinimumtasemeks. |
| --- | --- |

(58)

Uurimisperioodi ajal oli Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite kogu impordimaht Eurostati andmetel 1 695 tonni, mis moodustab 1 % ühenduse turuosast; seda loeti turuosa miinimumtasemeks.

| (59) | Ukraina koostöö puudumise tõttu tuli tugineda kättesaadavatele faktidele kooskõlas algmääruse artikliga 18. Sellest lähtuvalt võrreldi võrdlusriigi jaoks kindlaksmääratud normaalväärtust taotleja läbivaatamistaotluses esitatud ekspordihinnaga. Selle tagajärjel määrati uurimisperioodi dumpingumarginaaliks enam kui 65 %. |
| --- | --- |

(59)

Ukraina koostöö puudumise tõttu tuli tugineda kättesaadavatele faktidele kooskõlas algmääruse artikliga 18. Sellest lähtuvalt võrreldi võrdlusriigi jaoks kindlaksmääratud normaalväärtust taotleja läbivaatamistaotluses esitatud ekspordihinnaga. Selle tagajärjel määrati uurimisperioodi dumpingumarginaaliks enam kui 65 %.

3.3.   Impordi areng meetmete tühistamise korral

3.3.1.   Sissejuhatavad märkused

| (60) | Kaheksast kaebuses nimetatud India eksportivast tootjast tegi uurimises koostööd üks. Kahest kaebuses nimetatud Lõuna-Aafrika eksportivast tootjast tegi vaid üks osaliselt koostööd. Muid tootjaid Lõuna-Aafrikas teadaolevalt ei ole. Ukraina puhul ei teinud koostööd kumbki kahest teadaolevast tootjast ja samamoodi pole ka Ukrainas teada teisi tootjaid. Üheksast teadaolevast Hiina eksportivast tootjast tegi uurimise käigus koostööd ainult üks. |
| --- | --- |

(60)

Kaheksast kaebuses nimetatud India eksportivast tootjast tegi uurimises koostööd üks. Kahest kaebuses nimetatud Lõuna-Aafrika eksportivast tootjast tegi vaid üks osaliselt koostööd. Muid tootjaid Lõuna-Aafrikas teadaolevalt ei ole. Ukraina puhul ei teinud koostööd kumbki kahest teadaolevast tootjast ja samamoodi pole ka Ukrainas teada teisi tootjaid. Üheksast teadaolevast Hiina eksportivast tootjast tegi uurimise käigus koostööd ainult üks.

3.3.2.   India

3.3.2.1.   Sissejuhatavad märkused

| (61) | Seitse kaheksast teadaolevast India tootjast ei teinud käesoleva aegumise läbivaatamise raames koostööd. Tuleb märkida, et esialgses uurimises müüs nendest tootjatest kuus terastrosse ja -kaableid üksnes omamaisel turul või muude kolmandate riikide turgudel ning seepärast esialgses uurimises neid ei käsitletud. Pealegi, kuna nad käesolevas uurimises koostööd ei teinud, puudus teave nende tootmisvõimsuse ja -mahu, varude ja müügi kohta väljaspool ühendust asuvatele turgudele. Seepärast põhines uurimine, kas meetmete tühistamisel oleks dumpingu jätkumine tõenäoline, kättesaadavatel andmetel, st koostööd tegeva eksportiva tootja esitatud andmetel. Uuriti ka Eurostati andmete alusel määratud teavet teiste eksportijate kui koostööd tegeva eksportija impordihindade kohta. Et teha kindlaks dumpingu kordumise tõenäosus meetmete tühistamisel, uuriti koostööd tegeva eksportiva tootja hinnakäitumist teistel eksporditurgudel, tema ekspordihindu ühendusse eksportimisel, tootmisvõimsust ja varusid. Samuti hinnati meetmete tühistamise tõenäolist mõju muu impordiga seotud hindadele. |
| --- | --- |

(61)

Seitse kaheksast teadaolevast India tootjast ei teinud käesoleva aegumise läbivaatamise raames koostööd. Tuleb märkida, et esialgses uurimises müüs nendest tootjatest kuus terastrosse ja -kaableid üksnes omamaisel turul või muude kolmandate riikide turgudel ning seepärast esialgses uurimises neid ei käsitletud. Pealegi, kuna nad käesolevas uurimises koostööd ei teinud, puudus teave nende tootmisvõimsuse ja -mahu, varude ja müügi kohta väljaspool ühendust asuvatele turgudele. Seepärast põhines uurimine, kas meetmete tühistamisel oleks dumpingu jätkumine tõenäoline, kättesaadavatel andmetel, st koostööd tegeva eksportiva tootja esitatud andmetel. Uuriti ka Eurostati andmete alusel määratud teavet teiste eksportijate kui koostööd tegeva eksportija impordihindade kohta. Et teha kindlaks dumpingu kordumise tõenäosus meetmete tühistamisel, uuriti koostööd tegeva eksportiva tootja hinnakäitumist teistel eksporditurgudel, tema ekspordihindu ühendusse eksportimisel, tootmisvõimsust ja varusid. Samuti hinnati meetmete tühistamise tõenäolist mõju muu impordiga seotud hindadele.

3.3.2.2.   Kolmandatesse riikidesse ja ühendusse toimuva ekspordi hindade seosed

| (62) | Selgus, et keskmine ekspordihind väljaspool ELi asuvatesse riikidesse toimuva müügi puhul oli tunduvalt madalam kui keskmine ekspordihind ühendusse ja samuti madalam omamaisel turul kehtivatest hindadest, mis näitas, et väljaspool ELi asuvatesse riikidesse eksportimisel rakendati suure tõenäosusega veelgi ulatuslikumat dumpingut kui eksportmüügil ühendusse. Samas tuleb märkida, et uurimisperioodi ajal kehtis miinimumhinna kohustus, mis nõudis asjaomaselt eksportivalt tootjalt ühendusse eksportimisel kinnipidamist teatavast hinnatasemest. Mõned hinnad osutusid kohustuseks võetud tasemest veidi kõrgemaks, kuid suurem osa müügist toimus kohustuseks võetud hinnatasemel. Eksportija müük väljaspool ELi asuvatesse riikidesse toimus olulistes kogustes, moodustades 86 % kogu eksportmüügist. Seepärast leiti, et muude kolmandate riikide puhul kehtivate ekspordihindade taset saab vaadelda ühendusse suunatud ekspordi tõenäolise hinnataseme indikaatorina juhul, kui meetmed tühistatakse. Selle alusel ja arvestades madalat hinnataset müügi puhul kolmandate riikide turgudel, peeti tõenäoliseks, et koostööd tegev eksportija langetaks oma ekspordihinda ühendusse, mis omakorda tõstaks dumpingu määra. |
| --- | --- |

(62)

Selgus, et keskmine ekspordihind väljaspool ELi asuvatesse riikidesse toimuva müügi puhul oli tunduvalt madalam kui keskmine ekspordihind ühendusse ja samuti madalam omamaisel turul kehtivatest hindadest, mis näitas, et väljaspool ELi asuvatesse riikidesse eksportimisel rakendati suure tõenäosusega veelgi ulatuslikumat dumpingut kui eksportmüügil ühendusse. Samas tuleb märkida, et uurimisperioodi ajal kehtis miinimumhinna kohustus, mis nõudis asjaomaselt eksportivalt tootjalt ühendusse eksportimisel kinnipidamist teatavast hinnatasemest. Mõned hinnad osutusid kohustuseks võetud tasemest veidi kõrgemaks, kuid suurem osa müügist toimus kohustuseks võetud hinnatasemel. Eksportija müük väljaspool ELi asuvatesse riikidesse toimus olulistes kogustes, moodustades 86 % kogu eksportmüügist. Seepärast leiti, et muude kolmandate riikide puhul kehtivate ekspordihindade taset saab vaadelda ühendusse suunatud ekspordi tõenäolise hinnataseme indikaatorina juhul, kui meetmed tühistatakse. Selle alusel ja arvestades madalat hinnataset müügi puhul kolmandate riikide turgudel, peeti tõenäoliseks, et koostööd tegev eksportija langetaks oma ekspordihinda ühendusse, mis omakorda tõstaks dumpingu määra.

| (63) | Tuleb märkida, et uurimisperioodil avastati märkimisväärne dumpingumarginaal. Sellele tuginedes tuleb eeldada, et isegi kui ühenduse suhtes kehtiv hinnatase jääks samaks või tõuseks, on väga tõenäoline, et dumping jätkuks kehtivate meetmete tühistamisel ikkagi. Pidades silmas äriühingu varasemat eksporditegevust ühendusse (st esialgses uurimises selgus, et äriühing ekspordib ELi suuri koguseid dumpinguhinnaga), samuti hinnakujundusstrateegiat seoses ekspordiga muude kolmandate riikide turgudele, on tõenäolisem, et igasugune eksport ühendusse toimuks madalamate ja seega siis dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(63)

Tuleb märkida, et uurimisperioodil avastati märkimisväärne dumpingumarginaal. Sellele tuginedes tuleb eeldada, et isegi kui ühenduse suhtes kehtiv hinnatase jääks samaks või tõuseks, on väga tõenäoline, et dumping jätkuks kehtivate meetmete tühistamisel ikkagi. Pidades silmas äriühingu varasemat eksporditegevust ühendusse (st esialgses uurimises selgus, et äriühing ekspordib ELi suuri koguseid dumpinguhinnaga), samuti hinnakujundusstrateegiat seoses ekspordiga muude kolmandate riikide turgudele, on tõenäolisem, et igasugune eksport ühendusse toimuks madalamate ja seega siis dumpinguhindadega.

3.3.2.3.   Kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hindade ja ühenduse hinnataseme seosed

| (64) | Tuleb ka märkida, et kolmandate riikide puhul kehtivad ekspordihinnad osutusid keskmiselt madalamaks ühenduse tootmisharu müügihindadest ühenduses, mis tähendab, et vaatlusaluse toote valitsev hinnatase ühenduse turul muudab ühenduse turu India eksportijate jaoks väga atraktiivseks. Selle alusel leiti, et kehtivate meetmete tühistamise korral eksisteerib tõepoolest majanduslik stiimul ekspordi üleviimiseks väljaspool ELi asuvatest riikidest ühenduse tasuvamale turule. |
| --- | --- |

(64)

Tuleb ka märkida, et kolmandate riikide puhul kehtivad ekspordihinnad osutusid keskmiselt madalamaks ühenduse tootmisharu müügihindadest ühenduses, mis tähendab, et vaatlusaluse toote valitsev hinnatase ühenduse turul muudab ühenduse turu India eksportijate jaoks väga atraktiivseks. Selle alusel leiti, et kehtivate meetmete tühistamise korral eksisteerib tõepoolest majanduslik stiimul ekspordi üleviimiseks väljaspool ELi asuvatest riikidest ühenduse tasuvamale turule.

3.3.2.4.   Koostööst keeldunud eksportijate hinnad

| (65) | Eurostati andmete põhjal on vaatlusaluse toote hinnad kogu impordi puhul (välja arvatud koostööd tegeva eksportija import) koostööd tegeva eksportija hindadest tunduvalt madalamad. Tuginedes muu teabe puudumisel koostööd tegeva tootja normaalväärtusele, toimuks nimetatud import arvestatavalt kõrgel tasemel dumpinguhinnaga. On tõenäoline, et meetmete puudumisel toimuks kõnealune import samasuguse dumpinguhinnaga, kuid suuremates kogustes. |
| --- | --- |

(65)

Eurostati andmete põhjal on vaatlusaluse toote hinnad kogu impordi puhul (välja arvatud koostööd tegeva eksportija import) koostööd tegeva eksportija hindadest tunduvalt madalamad. Tuginedes muu teabe puudumisel koostööd tegeva tootja normaalväärtusele, toimuks nimetatud import arvestatavalt kõrgel tasemel dumpinguhinnaga. On tõenäoline, et meetmete puudumisel toimuks kõnealune import samasuguse dumpinguhinnaga, kuid suuremates kogustes.

3.3.2.5.   Kasutamata tootmisvõimsus ja varud

| (66) | Koostööd tegeval India tootjal on hoolimata tootmisvõimsuse rakendamise tõusust viimastel aastatel endiselt märkimisväärset vaba tootmisvõimsust, mis võrdub peaaegu viiekordse uurimisperioodil ühendusse eksporditud kogusega. Lisaks sellele on varud – ehkki nende mahud kahanevad – märkimisväärsed, ning uurimisperioodi lõpus moodustasid need suure osa ühendusse eksporditud mahust. Seega on võimalik EÜsse imporditavaid koguseid märkimisväärselt suurendada, eriti kuna puuduvad märgid selle kohta, et kolmandate riikide turud või omamaine turg suudaksid võtta vastu võimaliku täiendava toodangu. Seoses sellega tuleks märkida, et India siseturg ei suuda kaheksa konkureeriva tootja olemasolu tõttu kuigi tõenäoliselt võtta vastu selle eksportiva tootja kogu vaba tootmisvõimsust. Õigupoolest hinnati kõigi India tootjate vaba tootmisvõimsuse mahuks läbivaatamistaotluse kohaselt 35 000 tonni, mis moodustab peaaegu 20 % ühenduse tarbimisest. |
| --- | --- |

(66)

Koostööd tegeval India tootjal on hoolimata tootmisvõimsuse rakendamise tõusust viimastel aastatel endiselt märkimisväärset vaba tootmisvõimsust, mis võrdub peaaegu viiekordse uurimisperioodil ühendusse eksporditud kogusega. Lisaks sellele on varud – ehkki nende mahud kahanevad – märkimisväärsed, ning uurimisperioodi lõpus moodustasid need suure osa ühendusse eksporditud mahust. Seega on võimalik EÜsse imporditavaid koguseid märkimisväärselt suurendada, eriti kuna puuduvad märgid selle kohta, et kolmandate riikide turud või omamaine turg suudaksid võtta vastu võimaliku täiendava toodangu. Seoses sellega tuleks märkida, et India siseturg ei suuda kaheksa konkureeriva tootja olemasolu tõttu kuigi tõenäoliselt võtta vastu selle eksportiva tootja kogu vaba tootmisvõimsust. Õigupoolest hinnati kõigi India tootjate vaba tootmisvõimsuse mahuks läbivaatamistaotluse kohaselt 35 000 tonni, mis moodustab peaaegu 20 % ühenduse tarbimisest.

3.3.3.   HRV

3.3.3.1.   Sissejuhatavad märkused

| (67) | Nagu on märgitud 41. põhjenduses, ei kohaldatud esialgses uurimises ühegi Hiina äriühingu suhtes turumajanduslikku staatust ega individuaalset kohtlemist, st kõigile äriühingutele kehtib ühtne üleriigiline dumpinguvastane tollimaksumäär 60,4 %. HRVst pärit impordimahud langesid märgatavalt, st esialgses uurimises käsitletud uurimisperioodi 11 484 tonnilt (EL 15) 1 942 tonnile (EL 25) Käesoleval uurimisperioodil. HRV praegune turuosa on veidi üle miinimumtaseme, st 1,1 %. Samas tuleb märkida, et Hiina import on pärast 2001. aastat tõusuteel. Ainsa koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja eksport EÜsse moodustas Hiina koguekspordist 75 % ehk 1 456 tonni uurimisperioodil. On veel seitse eksportivat tootjat, kes eksportisid uurimisperioodil ühendusse ainult väikeseid koguseid. |
| --- | --- |

(67)

Nagu on märgitud 41. põhjenduses, ei kohaldatud esialgses uurimises ühegi Hiina äriühingu suhtes turumajanduslikku staatust ega individuaalset kohtlemist, st kõigile äriühingutele kehtib ühtne üleriigiline dumpinguvastane tollimaksumäär 60,4 %. HRVst pärit impordimahud langesid märgatavalt, st esialgses uurimises käsitletud uurimisperioodi 11 484 tonnilt (EL 15) 1 942 tonnile (EL 25) Käesoleval uurimisperioodil. HRV praegune turuosa on veidi üle miinimumtaseme, st 1,1 %. Samas tuleb märkida, et Hiina import on pärast 2001. aastat tõusuteel. Ainsa koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja eksport EÜsse moodustas Hiina koguekspordist 75 % ehk 1 456 tonni uurimisperioodil. On veel seitse eksportivat tootjat, kes eksportisid uurimisperioodil ühendusse ainult väikeseid koguseid.

| (68) | Et teha kindlaks dumpingu kordumise tõenäosus meetmete tühistamisel, uuriti koostööd tegeva eksportiva tootja hinnakäitumist teistel eksporditurgudel, tema ekspordihindu ühendusse eksportimisel, muu impordi tõenäolist mõju hindadele, tootmisvõimsust ja varusid. Muude eksportijate kui koostööd tegeva eksportija puhul määratleti impordihinnad Eurostati andmete alusel. |
| --- | --- |

(68)

Et teha kindlaks dumpingu kordumise tõenäosus meetmete tühistamisel, uuriti koostööd tegeva eksportiva tootja hinnakäitumist teistel eksporditurgudel, tema ekspordihindu ühendusse eksportimisel, muu impordi tõenäolist mõju hindadele, tootmisvõimsust ja varusid. Muude eksportijate kui koostööd tegeva eksportija puhul määratleti impordihinnad Eurostati andmete alusel.

3.3.3.2.   Kolmandatesse riikidesse ja ühendusse suunduva ekspordi hindade seosed

| (69) | Ekspordihinnad eksportimisel HRVst USAsse, mis on Hiina eksportivate tootjate üks peamisi eksporditurge ja ühtlasi turg, kus ei kehti mingeid meetmeid, olid oluliselt madalamad kui ekspordihinnad ühendusse eksportimisel. Kuna eksportmüük HRVst ühendusse toimus dumpinguhinnaga, nagu on järeldatud 54. põhjenduses, näitas see, et ekspordi puhul USA ja muude kolmandate riikide turgudele oli dumping tõenäoliselt isegi suurem kui eksportmüügi puhul ühendusse. Samuti leiti, et USA ja teiste kolmandate riikide puhul kehtivate ekspordihindade taset saab vaadelda ühendusse suunatud ekspordi tõenäolise hinnataseme indikaatorina juhul, kui meetmed tühistatakse. Tuginedes sellele ja arvestades madalat hinnataset kolmandate riikide turgudel jõuti järeldusele, et ühendusse toimuva ekspordi hindu saaks oluliselt vähendada, mis omakorda suurendaks ka dumpingut. |
| --- | --- |

(69)

Ekspordihinnad eksportimisel HRVst USAsse, mis on Hiina eksportivate tootjate üks peamisi eksporditurge ja ühtlasi turg, kus ei kehti mingeid meetmeid, olid oluliselt madalamad kui ekspordihinnad ühendusse eksportimisel. Kuna eksportmüük HRVst ühendusse toimus dumpinguhinnaga, nagu on järeldatud 54. põhjenduses, näitas see, et ekspordi puhul USA ja muude kolmandate riikide turgudele oli dumping tõenäoliselt isegi suurem kui eksportmüügi puhul ühendusse. Samuti leiti, et USA ja teiste kolmandate riikide puhul kehtivate ekspordihindade taset saab vaadelda ühendusse suunatud ekspordi tõenäolise hinnataseme indikaatorina juhul, kui meetmed tühistatakse. Tuginedes sellele ja arvestades madalat hinnataset kolmandate riikide turgudel jõuti järeldusele, et ühendusse toimuva ekspordi hindu saaks oluliselt vähendada, mis omakorda suurendaks ka dumpingut.

3.3.3.3.   Kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hindade ja ühenduse hinnataseme seosed

| (70) | Samuti leiti, et ühenduse tootmisharu müügi keskmine hinnatase ühenduses oli tunduvalt kõrgem kui koostööd tegeva Hiina eksportija ekspordihinna tase kolmandate riikide turgude puhul. Nagu 64. põhjenduses India kohta on juba märgitud, kehtib tõsiasi, et vaatlusaluse toote üldiselt valitsev hinnatase ühenduse turul muudab ühenduse turu väga atraktiivseks, ka HRV tootjatele. Ühenduse turul valitsev kõrgem hinnatase on ajend, et suurendada eksporti ühendusse. |
| --- | --- |

(70)

Samuti leiti, et ühenduse tootmisharu müügi keskmine hinnatase ühenduses oli tunduvalt kõrgem kui koostööd tegeva Hiina eksportija ekspordihinna tase kolmandate riikide turgude puhul. Nagu 64. põhjenduses India kohta on juba märgitud, kehtib tõsiasi, et vaatlusaluse toote üldiselt valitsev hinnatase ühenduse turul muudab ühenduse turu väga atraktiivseks, ka HRV tootjatele. Ühenduse turul valitsev kõrgem hinnatase on ajend, et suurendada eksporti ühendusse.

3.3.3.4.   Koostööst keeldunud eksportijate hinnad

| (71) | Eurostati andmete põhjal on vaatlusaluse toote hinnad kogu impordi puhul (välja arvatud koostööd tegeva eksportija import) koostööd tegeva eksportija hindadest tunduvalt madalamad. Tuginedes võrdlusriigi kohta arvutatud normaalväärtusele, toimuks nimetatud import märkimisväärselt kõrgel tasemel dumpinguhinnaga. On tõenäoline, et meetmete puudumisel toimuks kõnealune import samasuguse dumpinguhinnaga, kuid suuremates kogustes. |
| --- | --- |

(71)

Eurostati andmete põhjal on vaatlusaluse toote hinnad kogu impordi puhul (välja arvatud koostööd tegeva eksportija import) koostööd tegeva eksportija hindadest tunduvalt madalamad. Tuginedes võrdlusriigi kohta arvutatud normaalväärtusele, toimuks nimetatud import märkimisväärselt kõrgel tasemel dumpinguhinnaga. On tõenäoline, et meetmete puudumisel toimuks kõnealune import samasuguse dumpinguhinnaga, kuid suuremates kogustes.

3.3.3.5.   Kasutamata tootmisvõimsus ja varud

| (72) | Koostööd tegeval Hiina tootjal on hoolimata tootmisvõimsuse rakendamise kergest tõusust viimastel aastatel endiselt märkimisväärset vaba tootmisvõimsust, mis võrdub peaaegu neljakordse uurimisperioodil ühendusse eksporditud kogusega. Kõigi HRV eksportivate tootjate vaba tootmisvõimsuse mahuks hinnati läbivaatamistaotluse kohaselt 270 000 tonni. Seega on võimalik suurendada ühendusse imporditavaid koguseid, eriti kuna puuduvad märgid selle kohta, et kolmandate riikide turud või omamaine turg suudaksid vastu võtta võimaliku täiendava toodangu. Seoses sellega tuleks märkida, et HRV siseturg ei suuda arvestatava hulga konkureerivate tootjate olemasolu tõttu kuigi tõenäoliselt võtta vastu vaba tootmisvõimsust. |
| --- | --- |

(72)

Koostööd tegeval Hiina tootjal on hoolimata tootmisvõimsuse rakendamise kergest tõusust viimastel aastatel endiselt märkimisväärset vaba tootmisvõimsust, mis võrdub peaaegu neljakordse uurimisperioodil ühendusse eksporditud kogusega. Kõigi HRV eksportivate tootjate vaba tootmisvõimsuse mahuks hinnati läbivaatamistaotluse kohaselt 270 000 tonni. Seega on võimalik suurendada ühendusse imporditavaid koguseid, eriti kuna puuduvad märgid selle kohta, et kolmandate riikide turud või omamaine turg suudaksid vastu võtta võimaliku täiendava toodangu. Seoses sellega tuleks märkida, et HRV siseturg ei suuda arvestatava hulga konkureerivate tootjate olemasolu tõttu kuigi tõenäoliselt võtta vastu vaba tootmisvõimsust.

3.3.3.6.   Kõrvalehoidmise viisid

| (73) | Tuleb märkida, et avastati vaatlusaluse toote HRVst pärit impordi suhtes kehtivatest meetmetest kõrvalehoidmine impordi ümberlaadimise teel Maroko kaudu. See näitab Hiina terastrosside ja -kaablite müüjate ilmselget huvi ühenduse turu vastu ja nende võimetust konkureerida ühenduse turul dumpinguta. Seda loeti järjekordseks märgiks, et meetmete tühistamise korral Hiinast lähtuva ekspordi maht tõenäoliselt kasvaks ja see toodaks ühenduse turule dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(73)

Tuleb märkida, et avastati vaatlusaluse toote HRVst pärit impordi suhtes kehtivatest meetmetest kõrvalehoidmine impordi ümberlaadimise teel Maroko kaudu. See näitab Hiina terastrosside ja -kaablite müüjate ilmselget huvi ühenduse turu vastu ja nende võimetust konkureerida ühenduse turul dumpinguta. Seda loeti järjekordseks märgiks, et meetmete tühistamise korral Hiinast lähtuva ekspordi maht tõenäoliselt kasvaks ja see toodaks ühenduse turule dumpinguhinnaga.

3.3.4.   Lõuna-Aafrika

3.3.4.1.   Sissejuhatavad märkused

| (74) | Lõuna-Aafrikas on ainult üks teadaolev tootja. Kõnealune tootja tegi käesoleval läbivaatamisega seotud uurimisel osaliselt koostööd. |
| --- | --- |

(74)

Lõuna-Aafrikas on ainult üks teadaolev tootja. Kõnealune tootja tegi käesoleval läbivaatamisega seotud uurimisel osaliselt koostööd.

| (75) | Import Lõuna-Aafrikast langes pärast lõplike meetmete rakendamist märgatavalt. Lõuna-Aafrikast pärit impordi turuosa oli uurimisperioodi ajal alla miinimumi piiri (1 %). Seega ulatus kogueksport Lõuna-Aafrikast uurimisperioodi jooksul 278 tonnini, millest suurem osa tarniti Rotterdamis asuvasse tollilattu, kustkaudu kaubad lõpuks uuesti eksporditi ning ELi tollis neid ei vormistatudki. Vaatlusalust toodet lasti ELis vabasse ringlusesse ainult väikestes kogustes. |
| --- | --- |

(75)

Import Lõuna-Aafrikast langes pärast lõplike meetmete rakendamist märgatavalt. Lõuna-Aafrikast pärit impordi turuosa oli uurimisperioodi ajal alla miinimumi piiri (1 %). Seega ulatus kogueksport Lõuna-Aafrikast uurimisperioodi jooksul 278 tonnini, millest suurem osa tarniti Rotterdamis asuvasse tollilattu, kustkaudu kaubad lõpuks uuesti eksporditi ning ELi tollis neid ei vormistatudki. Vaatlusalust toodet lasti ELis vabasse ringlusesse ainult väikestes kogustes.

| (76) | Nagu on nimetatud 57. ja 60. põhjenduses, toetuti olemasolevatele faktidele, eelkõige seoses Lõuna-Aafrika siseturu olukorraga. Et Lõuna-Aafrika tööstuse kohta on vähe teavet, toetuvad järgmised järeldused taotluse esitaja läbivaatamistaotluses sisaldunud teabele ja avalikkusele kättesaadavale eksportkaubanduse statistikale. |
| --- | --- |

(76)

Nagu on nimetatud 57. ja 60. põhjenduses, toetuti olemasolevatele faktidele, eelkõige seoses Lõuna-Aafrika siseturu olukorraga. Et Lõuna-Aafrika tööstuse kohta on vähe teavet, toetuvad järgmised järeldused taotluse esitaja läbivaatamistaotluses sisaldunud teabele ja avalikkusele kättesaadavale eksportkaubanduse statistikale.

| (77) | Et teha kindlaks, kas dumping meetmete tühistamisel korduks, uuriti koostööd tegeva eksportija esitatud andmeid ühendusse eksportimisel ja kolmandatesse riikidesse eksportimisel kehtivaid hindu, vaba tootmisvõimsust ja varusid. |
| --- | --- |

(77)

Et teha kindlaks, kas dumping meetmete tühistamisel korduks, uuriti koostööd tegeva eksportija esitatud andmeid ühendusse eksportimisel ja kolmandatesse riikidesse eksportimisel kehtivaid hindu, vaba tootmisvõimsust ja varusid.

3.3.4.2.   Kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hindade ja ekspordiriigi hindade seosed

| (78) | Nagu 76. põhjenduses juba selgitati, ei esitatud teavet omamaiste hindade kohta. Seepärast kasutati taotluses esitatud teavet omamaiste hindade kohta. Muudele eksporditurgudele kui ühendusse suunduva ekspordi hindu käsitledes analüüsiti viit peamist ekspordisihtkohta. Kõigil juhtudel olid ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse omamaistest hindadest madalamad. Eeldades, et nimetatud ekspordihinnad on kõige madalamad, mida eksportija võib tagasi ühenduse turule tulles aktsepteerida, on selge, et kõnealune eksport jätkuks tõenäoliselt dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(78)

Nagu 76. põhjenduses juba selgitati, ei esitatud teavet omamaiste hindade kohta. Seepärast kasutati taotluses esitatud teavet omamaiste hindade kohta. Muudele eksporditurgudele kui ühendusse suunduva ekspordi hindu käsitledes analüüsiti viit peamist ekspordisihtkohta. Kõigil juhtudel olid ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse omamaistest hindadest madalamad. Eeldades, et nimetatud ekspordihinnad on kõige madalamad, mida eksportija võib tagasi ühenduse turule tulles aktsepteerida, on selge, et kõnealune eksport jätkuks tõenäoliselt dumpinguhinnaga.

3.3.4.3.   Kolmandatesse riikidesse ja ühendusse suunduva ekspordi hindade seosed

| (79) | Viie peamise väljaspool ühendust asuva ekspordituru suhtes kehtivate keskmiste eksportmüügi hindade uurimine näitas, et kõnealune müük toimus ühenduse suhtes kehtivatest ekspordihindadest tunduvalt madalamate hindadega. Nagu India puhul, tuleneb see vähemalt osaliselt asjaolust, et uurimisperioodi ajal kehtis miinimumhinna kohustus, mis nõudis asjaomaselt eksportivalt tootjalt ühendusse eksportimisel kinnipidamist teatavast hinnatasemest. Kõik hinnad osutusid kohustuseks võetud tasemest veidi kõrgemaks. |
| --- | --- |

(79)

Viie peamise väljaspool ühendust asuva ekspordituru suhtes kehtivate keskmiste eksportmüügi hindade uurimine näitas, et kõnealune müük toimus ühenduse suhtes kehtivatest ekspordihindadest tunduvalt madalamate hindadega. Nagu India puhul, tuleneb see vähemalt osaliselt asjaolust, et uurimisperioodi ajal kehtis miinimumhinna kohustus, mis nõudis asjaomaselt eksportivalt tootjalt ühendusse eksportimisel kinnipidamist teatavast hinnatasemest. Kõik hinnad osutusid kohustuseks võetud tasemest veidi kõrgemaks.

| (80) | Seepärast leiti, et nende viie väljaspool ühendust asuva ekspordituru puhul kehtivate ekspordihindade taset saab vaadelda ühendusse suunatud ekspordi tõenäolise hinnataseme indikaatorina juhul, kui meetmed tühistatakse. Sellele tuginedes jõuti järeldusele, et ainsal Lõuna-Aafrika eksportijal on küllalt ruumi ühendusse toimuva ekspordi hindade vähendamiseks, mis omakorda suurendaks ka dumpingu taset. |
| --- | --- |

(80)

Seepärast leiti, et nende viie väljaspool ühendust asuva ekspordituru puhul kehtivate ekspordihindade taset saab vaadelda ühendusse suunatud ekspordi tõenäolise hinnataseme indikaatorina juhul, kui meetmed tühistatakse. Sellele tuginedes jõuti järeldusele, et ainsal Lõuna-Aafrika eksportijal on küllalt ruumi ühendusse toimuva ekspordi hindade vähendamiseks, mis omakorda suurendaks ka dumpingu taset.

3.3.4.4.   Kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hindade ja ühenduse hinnataseme seosed

| (81) | Peale selle selgus, et hinnad ühenduse turul on keskmiselt oluliselt kõrgemad kui viie peamise väljaspool ühendust asuva ekspordiriigi suhtes kehtivad ekspordihinnad. Nagu 64. põhjenduses India kohta ja 70. põhjenduses HRV kohta on juba märgitud, muudab see ühenduse turu tulevikus väga atraktiivseks, kui meetmed peaks tühistatama. Seoses sellega leiti, et ühenduse turul valitsev kõrgem hinnatase on ajend, et suurendada eksporti ühenduse turule. |
| --- | --- |

(81)

Peale selle selgus, et hinnad ühenduse turul on keskmiselt oluliselt kõrgemad kui viie peamise väljaspool ühendust asuva ekspordiriigi suhtes kehtivad ekspordihinnad. Nagu 64. põhjenduses India kohta ja 70. põhjenduses HRV kohta on juba märgitud, muudab see ühenduse turu tulevikus väga atraktiivseks, kui meetmed peaks tühistatama. Seoses sellega leiti, et ühenduse turul valitsev kõrgem hinnatase on ajend, et suurendada eksporti ühenduse turule.

3.3.4.5.   Kasutamata tootmisvõimsus ja varud

| (82) | Lõpliku tollimaksu kehtestamisest saadik akumuleeris osaliselt koostööd tegev eksportiv tootja märkimisväärsed varud ja vaba tootmisvõimsuse; vaba tootmisvõimsus moodustas üle 40 % installeeritud tootmisvõimsuse tasemest. Vaba tootmisvõimsuse mahuks hinnati taotluse kohaselt 23 000 kuni 25 000 tonni. Seega on võimalik suurendada ühendusse imporditavaid koguseid, eriti kuna puuduvad märgid selle kohta, et kolmandate riikide turud või omamaine turg suudaksid vastu võtta võimaliku täiendava toodangu. |
| --- | --- |

(82)

Lõpliku tollimaksu kehtestamisest saadik akumuleeris osaliselt koostööd tegev eksportiv tootja märkimisväärsed varud ja vaba tootmisvõimsuse; vaba tootmisvõimsus moodustas üle 40 % installeeritud tootmisvõimsuse tasemest. Vaba tootmisvõimsuse mahuks hinnati taotluse kohaselt 23 000 kuni 25 000 tonni. Seega on võimalik suurendada ühendusse imporditavaid koguseid, eriti kuna puuduvad märgid selle kohta, et kolmandate riikide turud või omamaine turg suudaksid vastu võtta võimaliku täiendava toodangu.

3.3.5.   Ukraina

3.3.5.1.   Sissejuhatavad märkused

| (83) | Kahe teadaoleva Ukraina eksportiva tootja vähimagi koostöö puudumise tõttu lähtuti järelduste tegemisel kättesaadavatest faktidest kooskõlas algmääruse artikliga 18. Et Ukraina tööstuse kohta on vähe teavet, toetuvad järgmised järeldused taotluse esitaja läbivaatamistaotluses sisaldunud teabele ja avalikkusele kättesaadavale kaubandusstatistikale. Tuleb märkida, et Ukrainas ei ole teisi teadaolevaid tootjaid ja et järgnevad kaalutlused (eelkõige tootmisvõimsuse kohta) on seotud kahe teadaoleva eksportiva tootjaga. |
| --- | --- |

(83)

Kahe teadaoleva Ukraina eksportiva tootja vähimagi koostöö puudumise tõttu lähtuti järelduste tegemisel kättesaadavatest faktidest kooskõlas algmääruse artikliga 18. Et Ukraina tööstuse kohta on vähe teavet, toetuvad järgmised järeldused taotluse esitaja läbivaatamistaotluses sisaldunud teabele ja avalikkusele kättesaadavale kaubandusstatistikale. Tuleb märkida, et Ukrainas ei ole teisi teadaolevaid tootjaid ja et järgnevad kaalutlused (eelkõige tootmisvõimsuse kohta) on seotud kahe teadaoleva eksportiva tootjaga.

| (84) | Et teha kindlaks dumpingu kordumise tõenäosus meetmete tühistamisel, uuriti kolmandate riikide suhtes kehtivaid ekspordihindu, vaba tootmisvõimsust ja varusid. |
| --- | --- |

(84)

Et teha kindlaks dumpingu kordumise tõenäosus meetmete tühistamisel, uuriti kolmandate riikide suhtes kehtivaid ekspordihindu, vaba tootmisvõimsust ja varusid.

3.3.5.2.   Kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hindade ja ühenduse ekspordihinna taseme seosed

| (85) | Muu usaldusväärsema teabe puudumisel on arvesse võetud taotluses esitatud teavet ekspordi kohta Venemaale ja USAsse, mis põhines avalikkusele kättesaadaval statistikal. Olemasolevate andmete analüüs tõi ilmsiks, et keskmised ekspordihinnad neisse riikidesse eksportimisel olid oluliselt madalamad ekspordihindadest ühendusse eksportimisel Nagu eespool on juba India, HRV ja Lõuna-Aafrikaga seoses selgitatud, loeti muude kolmandate riikide suhtes kehtivaid ekspordihindu ühendusse toimuva eksportmüügi tõenäolise hinnataseme indikaatoriks juhul, kui meetmed tühistatakse. Sellele tuginedes jõuti järeldusele, et ühendusse toimuva ekspordi hindade vähendamiseks on küllalt ruumi, kusjuures suure tõenäosusega alandataks hindu dumpingu tasemeni. |
| --- | --- |

(85)

Muu usaldusväärsema teabe puudumisel on arvesse võetud taotluses esitatud teavet ekspordi kohta Venemaale ja USAsse, mis põhines avalikkusele kättesaadaval statistikal. Olemasolevate andmete analüüs tõi ilmsiks, et keskmised ekspordihinnad neisse riikidesse eksportimisel olid oluliselt madalamad ekspordihindadest ühendusse eksportimisel Nagu eespool on juba India, HRV ja Lõuna-Aafrikaga seoses selgitatud, loeti muude kolmandate riikide suhtes kehtivaid ekspordihindu ühendusse toimuva eksportmüügi tõenäolise hinnataseme indikaatoriks juhul, kui meetmed tühistatakse. Sellele tuginedes jõuti järeldusele, et ühendusse toimuva ekspordi hindade vähendamiseks on küllalt ruumi, kusjuures suure tõenäosusega alandataks hindu dumpingu tasemeni.

3.3.5.3.   Kasutamata tootmisvõimsus

| (86) | Taotluses leiduvate tõendite kohaselt ulatub Ukraina hinnanguline tootmisvõimsus 100 000 tonnini, millest tegelikuks tootmiseks kasutatakse ainult 50 %. Vaba tootmisvõimsus 50 000 tonni oleks kõigi asjaomaste riikide kõrgeim vaba tootmisvõimsus ja moodustaks enam kui ühe kolmandiku ühenduse tarbimisest. Seepärast on Ukraina võime tõsta ühendusse imporditavaid koguseid selgelt suurim asjaomaste riikide hulgas, eriti kuna puuduvad märgid selle kohta, et kolmandate riikide turud või koduturud suudaksid vastu võtta võimaliku täiendava toodangu. |
| --- | --- |

(86)

Taotluses leiduvate tõendite kohaselt ulatub Ukraina hinnanguline tootmisvõimsus 100 000 tonnini, millest tegelikuks tootmiseks kasutatakse ainult 50 %. Vaba tootmisvõimsus 50 000 tonni oleks kõigi asjaomaste riikide kõrgeim vaba tootmisvõimsus ja moodustaks enam kui ühe kolmandiku ühenduse tarbimisest. Seepärast on Ukraina võime tõsta ühendusse imporditavaid koguseid selgelt suurim asjaomaste riikide hulgas, eriti kuna puuduvad märgid selle kohta, et kolmandate riikide turud või koduturud suudaksid vastu võtta võimaliku täiendava toodangu.

3.3.5.4.   Kohustuse rikkumine ja meetmetest kõrvalehoidmine

| (87) | 1999. aastal võttis komisjon esialgse uurimise raames vastu ühe Ukraina eksportija kohustuste võtmise ettepaneku. Hiljem avastas komisjon selle kohustuse rikkumise kahes punktis. Esiteks esitas asjaomane Ukraina eksportija eksitavaid päritoludeklaratsioone ja teiseks andis eksportija välja kohustusel põhinevaid arveid tooteliikide kohta, mis ei kuulunud kohustuse kohaldamisalasse, saades seega dumpinguvastaste tollimaksude tasumisest vabastamisest õiguseta kasu. Sellest tulenevalt tühistas komisjon heakskiidetud kohustuse määrusega 1678/2003. |
| --- | --- |

(87)

1999. aastal võttis komisjon esialgse uurimise raames vastu ühe Ukraina eksportija kohustuste võtmise ettepaneku. Hiljem avastas komisjon selle kohustuse rikkumise kahes punktis. Esiteks esitas asjaomane Ukraina eksportija eksitavaid päritoludeklaratsioone ja teiseks andis eksportija välja kohustusel põhinevaid arveid tooteliikide kohta, mis ei kuulunud kohustuse kohaldamisalasse, saades seega dumpinguvastaste tollimaksude tasumisest vabastamisest õiguseta kasu. Sellest tulenevalt tühistas komisjon heakskiidetud kohustuse määrusega 1678/2003.

| (88) | Lisaks sellele selgus pärast olemasolevate meetmete kehtestamist Ukrainast pärit terastrosside ja kaablite impordi suhtes, et nendest meetmetest hoiti kõrvale, importides terastrosse ja -kaableid Moldovast. Nagu on mainitud 3. põhjenduses, laiendati olemasolevaid meetmeid vastavalt Moldovast lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile. |
| --- | --- |

(88)

Lisaks sellele selgus pärast olemasolevate meetmete kehtestamist Ukrainast pärit terastrosside ja kaablite impordi suhtes, et nendest meetmetest hoiti kõrvale, importides terastrosse ja -kaableid Moldovast. Nagu on mainitud 3. põhjenduses, laiendati olemasolevaid meetmeid vastavalt Moldovast lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile.

| (89) | Kuigi kohustuse rikkumine ja kõrvalehoidmine minevikus ei anna iseenesest õigust teha järeldusi tulevase dumpingu kohta, leiti, et antud juhul oli selline tegevus täiendav tegur, mis viitas eksportijate huvile siseneda ühenduse turule ja nende võimetusele konkureerida ühenduse turul mittedumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(89)

Kuigi kohustuse rikkumine ja kõrvalehoidmine minevikus ei anna iseenesest õigust teha järeldusi tulevase dumpingu kohta, leiti, et antud juhul oli selline tegevus täiendav tegur, mis viitas eksportijate huvile siseneda ühenduse turule ja nende võimetusele konkureerida ühenduse turul mittedumpinguhinnaga.

3.4.   Järeldus

| (90) | Kõigil juhtudel avastati olulise dumpingu jätkumine, ehkki Lõuna-Aafrika ja Ukraina impordimahud olid miinimumtasemel. |
| --- | --- |

(90)

Kõigil juhtudel avastati olulise dumpingu jätkumine, ehkki Lõuna-Aafrika ja Ukraina impordimahud olid miinimumtasemel.

| (91) | Et uurida dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosust dumpinguvastaste meetmete tühistamisel, analüüsiti vaba tootmisvõimsust ja kasutamata varusid ning hinnakujundus- ja ekspordistrateegiaid eri turgudel. Kõnealune kontrollimine tõi ilmsiks, et kõigis asjaomastes ekspordiriikides oli olulisel määral vaba tootmisvõimsust ja akumuleerunud varusid. Lisaks selgus, et teistesse kolmandatesse riikidesse eksportimisel olid ekspordihinnad üldjuhul märgatavalt madalamal tasemel kui ühenduse turule eksportimisel ja et seepärast on ühendus kõigi asjaomaste riikide eksportivate tootjate jaoks endiselt ahvatlev turg. Sellest järeldati, et eksport vaatlusalustest toodetest kolmandatesse riikidesse suunataks väga tõenäoliselt ümber ühendusse, kui ühenduse turule oleks võimalik pääseda ilma dumpinguvastaste meetmeteta. Ka olemasolev vaba tootmisvõimsus tooks tõenäoliselt kaasa impordi kasvu kõigist asjaomastest riikidest. |
| --- | --- |

(91)

Et uurida dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosust dumpinguvastaste meetmete tühistamisel, analüüsiti vaba tootmisvõimsust ja kasutamata varusid ning hinnakujundus- ja ekspordistrateegiaid eri turgudel. Kõnealune kontrollimine tõi ilmsiks, et kõigis asjaomastes ekspordiriikides oli olulisel määral vaba tootmisvõimsust ja akumuleerunud varusid. Lisaks selgus, et teistesse kolmandatesse riikidesse eksportimisel olid ekspordihinnad üldjuhul märgatavalt madalamal tasemel kui ühenduse turule eksportimisel ja et seepärast on ühendus kõigi asjaomaste riikide eksportivate tootjate jaoks endiselt ahvatlev turg. Sellest järeldati, et eksport vaatlusalustest toodetest kolmandatesse riikidesse suunataks väga tõenäoliselt ümber ühendusse, kui ühenduse turule oleks võimalik pääseda ilma dumpinguvastaste meetmeteta. Ka olemasolev vaba tootmisvõimsus tooks tõenäoliselt kaasa impordi kasvu kõigist asjaomastest riikidest.

| (92) | Peale selle näitas kõigi asjaomaste riikide hinnakujundusstrateegia analüüs, et kõnealune eksport toimuks ülimalt tõenäoliselt dumpinguhinnaga. HRV ja Ukraina puhul kinnitas neid järeldusi veelgi tõsiasi, et olemasolevatest meetmetest hoiti kõrvale impordi abil teiste riikide kaudu, mis viitas sellele, et eksportivad tootjad ei suutnud ühenduse turul õiglaste hindadega konkureerida. |
| --- | --- |

(92)

Peale selle näitas kõigi asjaomaste riikide hinnakujundusstrateegia analüüs, et kõnealune eksport toimuks ülimalt tõenäoliselt dumpinguhinnaga. HRV ja Ukraina puhul kinnitas neid järeldusi veelgi tõsiasi, et olemasolevatest meetmetest hoiti kõrvale impordi abil teiste riikide kaudu, mis viitas sellele, et eksportivad tootjad ei suutnud ühenduse turul õiglaste hindadega konkureerida.

| (93) | Eespool toodut arvestades tõdeti kõigi asjaomaste riikide puhul, et tõenäoliselt jätkuks või korduks dumping märkimisväärses ulatuses, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(93)

Eespool toodut arvestades tõdeti kõigi asjaomaste riikide puhul, et tõenäoliselt jätkuks või korduks dumping märkimisväärses ulatuses, kui meetmetel lastakse aeguda.

4.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÕISTE

4.1.   Ühenduse tootmine

| (94) | Ühenduses toodab vaatlusalust toodet 30 tootjat, mis kokku moodustab ühenduse kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(94)

Ühenduses toodab vaatlusalust toodet 30 tootjat, mis kokku moodustab ühenduse kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

4.2.   Ühenduse tootmisharu

| (95) | Tuleks märkida, et esialgses uurimises koosnes ühenduse tootmisharu 20 tootjast. Neist tootjatest üheksa ei teinud läbivaatamisega seotud uurimise käigus koostööd. Seevastu kuus äriühingut, kes ei kuulunud esialgses uurimises ühenduse tootmisharu koosseisu, toetasid läbivaatamistaotlust ja nõustusid tegema koostööd läbivaatamisega seotud uurimises. Niisiis toetasid kaebust ja nõustusid ka koostööd tegema järgmised 17 tootjat:






  — | Bridon International Ltd (Ühendkuningriik), |
| --- | --- | --- |

(95)

Tuleks märkida, et esialgses uurimises koosnes ühenduse tootmisharu 20 tootjast. Neist tootjatest üheksa ei teinud läbivaatamisega seotud uurimise käigus koostööd. Seevastu kuus äriühingut, kes ei kuulunud esialgses uurimises ühenduse tootmisharu koosseisu, toetasid läbivaatamistaotlust ja nõustusid tegema koostööd läbivaatamisega seotud uurimises. Niisiis toetasid kaebust ja nõustusid ka koostööd tegema järgmised 17 tootjat:

—

Bridon International Ltd (Ühendkuningriik),

| — | BTS Drahtseile GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- |

—

BTS Drahtseile GmbH (Saksamaa),

| — | Cables y Alambres especiales, SA (Hispaania), |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales, SA (Hispaania),

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksamaa),

| — | D. Koronakis SA (Kreeka), |
| --- | --- |

—

D. Koronakis SA (Kreeka),

| — | Drahtseilwerk GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- |

—

Drahtseilwerk GmbH (Saksamaa),

| — | Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Saksamaa), |
| --- | --- |

—

Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Saksamaa),

| — | Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- |

—

Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Saksamaa),

| — | Drumet SA (Poola), |
| --- | --- |

—

Drumet SA (Poola),

| — | Hamburger Drahtseilerei A. Steppuhn GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- |

—

Hamburger Drahtseilerei A. Steppuhn GmbH (Saksamaa),

| — | Iscar Funi Metalliche Srl (Itaalia), |
| --- | --- |

—

Iscar Funi Metalliche Srl (Itaalia),

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugal), |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugal),

| — | Metalcavi wire ropes Srl (Itaalia), |
| --- | --- |

—

Metalcavi wire ropes Srl (Itaalia),

| — | Metal Press Srl (Itaalia), |
| --- | --- |

—

Metal Press Srl (Itaalia),

| — | Trefileurope (Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

Trefileurope (Prantsusmaa),

| — | WADRA GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- |

—

WADRA GmbH (Saksamaa),

| — | Westfälische Drahtindustrie GmbH (Saksamaa). |
| --- | --- |

—

Westfälische Drahtindustrie GmbH (Saksamaa).

Nagu on märgitud 12. põhjenduses, koostati viiest äriühingust koosnev valim.

| (96) | Need äriühingud tegid uurimises täiel määral koostööd. Viis valimisse kaasatud ühenduse tootjat andsid 30 % ühenduse kogutoodangust uurimisperioodil; eespool nimetatud 17 ühenduse tootjat andsid 68 % ühenduse kogutoodangust uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(96)

Need äriühingud tegid uurimises täiel määral koostööd. Viis valimisse kaasatud ühenduse tootjat andsid 30 % ühenduse kogutoodangust uurimisperioodil; eespool nimetatud 17 ühenduse tootjat andsid 68 % ühenduse kogutoodangust uurimisperioodil.

| (97) | Seepärast leitakse, et eespool nimetatud 17 ühenduse tootjat annavad olulise osa ühenduse samasuguse toote toodangust. Seepärast loetakse eespool nimetatud 17 ühenduse tootjat ühenduse tootmisharuks algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse nende tähistamiseks mõistet “ühenduse tootmisharu”. |
| --- | --- |

(97)

Seepärast leitakse, et eespool nimetatud 17 ühenduse tootjat annavad olulise osa ühenduse samasuguse toote toodangust. Seepärast loetakse eespool nimetatud 17 ühenduse tootjat ühenduse tootmisharuks algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse nende tähistamiseks mõistet “ühenduse tootmisharu”.

5.   OLUKORD ÜHENDUSE TURUL

5.1.   Tarbimine ühenduse turul

| (98) | Ühenduse tarbimise kindlakstegemiseks võeti aluseks ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdud toodangu maht, muude ühenduse tootjate poolt ühenduse turul müüdud toodangu maht ja Eurostati andmed ELi koguimpordi kohta. |
| --- | --- |

(98)

Ühenduse tarbimise kindlakstegemiseks võeti aluseks ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdud toodangu maht, muude ühenduse tootjate poolt ühenduse turul müüdud toodangu maht ja Eurostati andmed ELi koguimpordi kohta.

| (99) | 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel langes ühenduse tarbimine 9 % võrra. Täpsemalt vähenes see aastatel 2001–2002 3 %, aastatel 2002–2003 aga veel 6 % võrra. Pärast seda püsis see uurimisperioodil üldiselt stabiilselt nimetatud tasemel. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EÜ kogutarbimine (tonnides) | 194 547 | 187 845 | 176 438 | 177 825 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 97 | 91 | 91 |

(99)

2001. aasta ja uurimisperioodi vahel langes ühenduse tarbimine 9 % võrra. Täpsemalt vähenes see aastatel 2001–2002 3 %, aastatel 2002–2003 aga veel 6 % võrra. Pärast seda püsis see uurimisperioodil üldiselt stabiilselt nimetatud tasemel.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

EÜ kogutarbimine (tonnides)

194 547

187 845

176 438

177 825

Indeks (2001 = 100)

100

97

91

91

5.2.   Import asjaomastest riikidest

5.2.1.   Kumulatsioon

| (100) | Esialgses uurimises hinnati HRVst, Indiast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite importi kumulatiivselt kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4. Uuriti, kas kumulatiivne hindamine oleks käesolevas uurimises samuti asjakohane. |
| --- | --- |

(100)

Esialgses uurimises hinnati HRVst, Indiast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite importi kumulatiivselt kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4. Uuriti, kas kumulatiivne hindamine oleks käesolevas uurimises samuti asjakohane.

| (101) | Leiti, et igast riigist pärit impordiga seoses kindlaksmääratud dumpingumarginaal oli miinimumtasemest kõrgem. Seoses nelja asjaomase riigi poolt eksporditud kogustega, nagu on märgitud 22. kuni 24. põhjenduses, leiti, et kui meetmed tühistatakse, siis import igast asjaomasest riigist kerkiks tasemele, mis on oluliselt kõrgem uurimisperioodi tasemest, ning ületaks kindlasti vähetähtsuse künnise. |
| --- | --- |

(101)

Leiti, et igast riigist pärit impordiga seoses kindlaksmääratud dumpingumarginaal oli miinimumtasemest kõrgem. Seoses nelja asjaomase riigi poolt eksporditud kogustega, nagu on märgitud 22. kuni 24. põhjenduses, leiti, et kui meetmed tühistatakse, siis import igast asjaomasest riigist kerkiks tasemele, mis on oluliselt kõrgem uurimisperioodi tasemest, ning ületaks kindlasti vähetähtsuse künnise.

| (102) | Konkurentsitingimuste küsimuses leiti, et asjaomastest riikidest imporditud terastrossid ja -kaablid olid tooteliigiti kõigi oma põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste poolest sarnased. Lisaks olid kõnealused terastrosside ja -kaablite liigid asjaomastest riikidest imporditud ja ühenduses toodetud tooteliikidega omavahel vahetatavad ning neid turustati ühenduses samal ajavahemikul võrreldavate müügikanalite kaudu samasugustel kaubandustingimustel. Seetõttu peeti imporditud terastrosse ja -kaableid üksteisega ja ühenduses toodetud terastrosside ning -kaablitega konkureerivaks. |
| --- | --- |

(102)

Konkurentsitingimuste küsimuses leiti, et asjaomastest riikidest imporditud terastrossid ja -kaablid olid tooteliigiti kõigi oma põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste poolest sarnased. Lisaks olid kõnealused terastrosside ja -kaablite liigid asjaomastest riikidest imporditud ja ühenduses toodetud tooteliikidega omavahel vahetatavad ning neid turustati ühenduses samal ajavahemikul võrreldavate müügikanalite kaudu samasugustel kaubandustingimustel. Seetõttu peeti imporditud terastrosse ja -kaableid üksteisega ja ühenduses toodetud terastrosside ning -kaablitega konkureerivaks.

| (103) | Eespool toodut silmas pidades leiti, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud. Seetõttu uuriti nelja asjaomase riigi importi kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(103)

Eespool toodut silmas pidades leiti, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud. Seetõttu uuriti nelja asjaomase riigi importi kumulatiivselt.

5.2.2.   Impordi maht, turuosa ja hinnad

| (104) | Nelja asjaomase riigi puhul muutusid impordimahud, turuosad ja keskmised hinnad nii, nagu allpool on kirjas. Järgnevalt toodud hinnasuundumused põhinevad Eurostati impordihindadel ja sisaldavad dumpinguvastast tollimaksu ja arvestuslikke impordijärgseid kulusid. |
| --- | --- |

(104)

Nelja asjaomase riigi puhul muutusid impordimahud, turuosad ja keskmised hinnad nii, nagu allpool on kirjas. Järgnevalt toodud hinnasuundumused põhinevad Eurostati impordihindadel ja sisaldavad dumpinguvastast tollimaksu ja arvestuslikke impordijärgseid kulusid.

| (105) | Neljast asjaomasest riigist pärit impordi maht esmalt kerkis, saavutades 2002. aastal 9 153 tonni taseme, mis vastas 4,9 % turuosale, langedes seejärel uurimisperioodi ajal 7 784 tonnini, mis vastas 4,4 % turuosale. Esialgse uurimise uurimisperioodil oli nelja asjaomase riigi kumulatiivne turuosa 14,3 %. |
| --- | --- |

(105)

Neljast asjaomasest riigist pärit impordi maht esmalt kerkis, saavutades 2002. aastal 9 153 tonni taseme, mis vastas 4,9 % turuosale, langedes seejärel uurimisperioodi ajal 7 784 tonnini, mis vastas 4,4 % turuosale. Esialgse uurimise uurimisperioodil oli nelja asjaomase riigi kumulatiivne turuosa 14,3 %.

| (106) | Neljast asjaomasest riigist pärit impordi keskmised hinnad langesid 2001. aasta tasemelt (1 364 eurot/tonn) uurimisperioodil 1 296 euroni tonnist. |
| --- | --- |

(106)

Neljast asjaomasest riigist pärit impordi keskmised hinnad langesid 2001. aasta tasemelt (1 364 eurot/tonn) uurimisperioodil 1 296 euroni tonnist.

| (107) | Uurimisel selgus, et import asjaomastest riikidest lõi uurimisperioodil 36–68 % võrra alla ühenduse tootmisharu hinna. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neljast asjaomasest riigist pärit impordi maht (tonnides) | 7 951 | 9 153 | 7 168 | 7 784 |
| Neljast asjaomasest riigist pärit impordi turuosa | 4,1 % | 4,9 % | 4,1 % | 4,4 % |
| Neljast asjaomasest riigist pärit impordi hinnad (eurot/tonn) | 1 364 | 1 450 | 1 331 | 1 296 |

(107)

Uurimisel selgus, et import asjaomastest riikidest lõi uurimisperioodil 36–68 % võrra alla ühenduse tootmisharu hinna.

2001

2002

2003

IP

Neljast asjaomasest riigist pärit impordi maht (tonnides)

7 951

9 153

7 168

7 784

Neljast asjaomasest riigist pärit impordi turuosa

4,1 %

4,9 %

4,1 %

4,4 %

Neljast asjaomasest riigist pärit impordi hinnad (eurot/tonn)

1 364

1 450

1 331

1 296

5.3.   Import, mille puhul avastati kõrvalehoidmine

| (108) | Nagu on märgitud 3. põhjenduses, selgus lisaks Ukraina ja HRV suhtes kehtestatud algsetest meetmetest kõrvalehoidmine vastavalt Moldova ja Maroko kaudu. Sellest tulenevalt laiendati HRVst pärit impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Marokost lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordile, välja arvatud tegeliku Maroko tootja valmistatud terastrossid ja -kaablid. Samamoodi laiendati Ukrainast pärit impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Moldovast lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordile. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Moldovast pärit impordi maht (tonnides) | 1 054 | 1 816 | 0 | 0 |
| Moldovast pärit impordi turuosa | 0,5 % | 1,0 % | 0,0 % | 0,0 % |
| Moldovast pärit impordi hinnad (eurot/tonn) | 899 | 843 | 0 | 0 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 94 | 0 | 0 |
| Marokost pärit impordi maht (tonnides) | 231 | 1 435 | 2 411 | 1 904 |
| Marokost pärit impordi turuosa | 0,1 % | 0,8 % | 1,4 % | 1,1 % |
| Marokost pärit impordi hinnad (eurot/tonn) | 963 | 955 | 1 000 | 1 009 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 99 | 104 | 105 |

(108)

Nagu on märgitud 3. põhjenduses, selgus lisaks Ukraina ja HRV suhtes kehtestatud algsetest meetmetest kõrvalehoidmine vastavalt Moldova ja Maroko kaudu. Sellest tulenevalt laiendati HRVst pärit impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Marokost lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordile, välja arvatud tegeliku Maroko tootja valmistatud terastrossid ja -kaablid. Samamoodi laiendati Ukrainast pärit impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Moldovast lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordile.

2001

2002

2003

IP

Moldovast pärit impordi maht (tonnides)

1 054

1 816

0

0

Moldovast pärit impordi turuosa

0,5 %

1,0 %

0,0 %

0,0 %

Moldovast pärit impordi hinnad (eurot/tonn)

899

843

0

0

Indeks (2001 = 100)

100

94

0

0

Marokost pärit impordi maht (tonnides)

231

1 435

2 411

1 904

Marokost pärit impordi turuosa

0,1 %

0,8 %

1,4 %

1,1 %

Marokost pärit impordi hinnad (eurot/tonn)

963

955

1 000

1 009

Indeks (2001 = 100)

100

99

104

105

| (109) | Moldovast pärit impordi maht püsis enne 2000. aastat nullis, 2002. aastal kerkis see aga järsult 1 816 tonnini. Seejärel langes see uuesti nulli, tõenäoliselt eespool nimetatud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise algatamise tõttu 2003. aastal. Import Moldovast toimus 2001. ja 2002. aastal väga madalate hindadega, st 2001. aastal 899 eurot tonni kohta ja 2002. aastal 843 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(109)

Moldovast pärit impordi maht püsis enne 2000. aastat nullis, 2002. aastal kerkis see aga järsult 1 816 tonnini. Seejärel langes see uuesti nulli, tõenäoliselt eespool nimetatud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise algatamise tõttu 2003. aastal. Import Moldovast toimus 2001. ja 2002. aastal väga madalate hindadega, st 2001. aastal 899 eurot tonni kohta ja 2002. aastal 843 eurot tonni kohta.

| (110) | Esialgse uurimise uurimisperioodil oli Marokost pärit impordi turuosa 0 %. Marokost pärit impordi maht kasvas järsult, olles 2001. aastal 231 tonni ja 2003. aastal 2 411 tonni. Uurimisperioodi ajal langes see 1 904 tonni peale. Eespool nimetatud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitlev uurimine andis tunnistust, et väike osa Marokost pärit impordimahust (umbes 100 tonni) tuli 2003. aastal tegelikult Maroko tootjalt. Import Marokost toimus 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal väga madalate hindadega, st umbes 1 000 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(110)

Esialgse uurimise uurimisperioodil oli Marokost pärit impordi turuosa 0 %. Marokost pärit impordi maht kasvas järsult, olles 2001. aastal 231 tonni ja 2003. aastal 2 411 tonni. Uurimisperioodi ajal langes see 1 904 tonni peale. Eespool nimetatud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitlev uurimine andis tunnistust, et väike osa Marokost pärit impordimahust (umbes 100 tonni) tuli 2003. aastal tegelikult Maroko tootjalt. Import Marokost toimus 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal väga madalate hindadega, st umbes 1 000 eurot tonni kohta.

5.4.   Import teistest riikidest

5.4.1.   Korea Vabariik (Lõuna-Korea)

| (111) | 20. novembril 2004 algatas komisjon dumpinguvastase menetluse seoses Korea Vabariigist pärit samasuguse toote impordiga pärast ühenduse tootmisharu esitatud kaebust, mis sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid kõnealuse impordi dumpingu kohta, mis seega põhjustab ühenduse tootmisharule olulist kahju. |
| --- | --- |

(111)

20. novembril 2004 algatas komisjon dumpinguvastase menetluse seoses Korea Vabariigist pärit samasuguse toote impordiga pärast ühenduse tootmisharu esitatud kaebust, mis sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid kõnealuse impordi dumpingu kohta, mis seega põhjustab ühenduse tootmisharule olulist kahju.

| (112) | Korea Vabariigist pärit impordi areng on järgmine: | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korea Vabariigist pärit impordi maht (tonnides) | 13 582 | 16 403 | 22 400 | 25 835 |
| Korea Vabariigist pärit impordi turuosa | 7,0 % | 8,7 % | 12,7 % | 14,5 % |
| Korea Vabariigist pärit impordi hinnad (eurot/tonn) | 1 366 | 1 256 | 1 187 | 1 123 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 92 | 87 | 82 |

(112)

Korea Vabariigist pärit impordi areng on järgmine:

2001

2002

2003

IP

Korea Vabariigist pärit impordi maht (tonnides)

13 582

16 403

22 400

25 835

Korea Vabariigist pärit impordi turuosa

7,0 %

8,7 %

12,7 %

14,5 %

Korea Vabariigist pärit impordi hinnad (eurot/tonn)

1 366

1 256

1 187

1 123

Indeks (2001 = 100)

100

92

87

82

| (113) | Korea Vabariigist pärit impordi maht kerkis 2001. aasta 13 582 tonnilt, mis vastas 7 % turuosale, uurimisperioodil 25 835 tonnile, mis vastas 14,5 % turuosale. Korea Vabariigist pärit impordi keskmine hind langes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel 18 % võrra, st oli 2001. aastal 1 366 eurot tonni kohta ja uurimisperioodil 1 123 eurot tonni kohta. Kuna Korea Vabariigist pärit impordiga seoses ei leitud tõendeid dumpingu kohta, lõpetati kõnealune menetlus (vt 4. põhjendus). |
| --- | --- |

(113)

Korea Vabariigist pärit impordi maht kerkis 2001. aasta 13 582 tonnilt, mis vastas 7 % turuosale, uurimisperioodil 25 835 tonnile, mis vastas 14,5 % turuosale. Korea Vabariigist pärit impordi keskmine hind langes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel 18 % võrra, st oli 2001. aastal 1 366 eurot tonni kohta ja uurimisperioodil 1 123 eurot tonni kohta. Kuna Korea Vabariigist pärit impordiga seoses ei leitud tõendeid dumpingu kohta, lõpetati kõnealune menetlus (vt 4. põhjendus).

5.4.2.   Mehhiko

| (114) | Nagu on märgitud 7. põhjenduses, aegusid Mehhikost pärit impordi suhtes lõpliku algmäärusega kehtestatud meetmed 18. augustil 2004. Mehhikost pärit impordi maht püsis 2001. aastast uurimisperioodi lõpuni vägagi väikesel tasemel. 2001. aastal ja uurimisperioodi ajal oli see null ning saavutas 2002. ja 2003. aastal aastataseme 700 ja 400 tonni vahel, mis vastab turuosale 0,4 % ja 0,2 %. |
| --- | --- |

(114)

Nagu on märgitud 7. põhjenduses, aegusid Mehhikost pärit impordi suhtes lõpliku algmäärusega kehtestatud meetmed 18. augustil 2004. Mehhikost pärit impordi maht püsis 2001. aastast uurimisperioodi lõpuni vägagi väikesel tasemel. 2001. aastal ja uurimisperioodi ajal oli see null ning saavutas 2002. ja 2003. aastal aastataseme 700 ja 400 tonni vahel, mis vastab turuosale 0,4 % ja 0,2 %.

| (115) | Mehhikost pärit impordi hinnad olid 2002. ja 2003. aastal umbes 2 400 eurot tonni kohta. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mehhikost pärit impordi maht (tonnides) | 0 | 669 | 433 | 0 |
| Mehhikost pärit impordi turuosa | 0,0 % | 0,4 % | 0,2 % | 0,0 % |
| Mehhikost pärit impordi hinnad (eurot/tonn) | n/a | 2 358 | 2 434 | n/a |
| Indeks (2001 = 100) | n/a | 100 | 103 | n/a |

(115)

Mehhikost pärit impordi hinnad olid 2002. ja 2003. aastal umbes 2 400 eurot tonni kohta.

2001

2002

2003

IP

Mehhikost pärit impordi maht (tonnides)

0

669

433

0

Mehhikost pärit impordi turuosa

0,0 %

0,4 %

0,2 %

0,0 %

Mehhikost pärit impordi hinnad (eurot/tonn)

n/a

2 358

2 434

n/a

Indeks (2001 = 100)

n/a

100

103

n/a

5.4.3.   Muud riigid, kust pärit impordi suhtes on kehtestatud dumpinguvastased meetmed

| (116) | Määrusega (EÜ) nr 1601/2001 (11) kehtestas nõukogu dumpinguvastased meetmed muu hulgas Venemaalt, Taist ja Türgist pärit samasuguste toodete impordi suhtes. |
| --- | --- |

(116)

Määrusega (EÜ) nr 1601/2001 (11) kehtestas nõukogu dumpinguvastased meetmed muu hulgas Venemaalt, Taist ja Türgist pärit samasuguste toodete impordi suhtes.

| (117) | Venemaalt pärit impordi suhtes kohaldatav tollimaksumäär oli vahemikus 36,1 % kuni 50,7 %, välja arvatud impordi puhul ühelt Venemaa eksportijalt, kelle hinnakohustus heaks kiideti. Venemaalt pärit impordi maht langes 2001. aasta 3 630 tonni pealt, mis vastas 1,9 % turuosale, uurimisperioodil 2 101 tonnini, mis vastas 1,2 % turuosale. Venemaalt pärit impordi keskmised hinnad olid 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suhteliselt stabiilsed – umbkaudu 1 000 eurot tonni kohta. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venemaalt pärit impordi maht (tonnides) | 3 630 | 2 557 | 2 198 | 2 101 |
| Venemaalt pärit impordi turuosa | 1,9 % | 1,4 % | 1,2 % | 1,2 % |
| Venemaalt pärit impordi hinnad (eurot/tonn) | 1 038 | 997 | 980 | 1 046 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 96 | 94 | 101 |

(117)

Venemaalt pärit impordi suhtes kohaldatav tollimaksumäär oli vahemikus 36,1 % kuni 50,7 %, välja arvatud impordi puhul ühelt Venemaa eksportijalt, kelle hinnakohustus heaks kiideti. Venemaalt pärit impordi maht langes 2001. aasta 3 630 tonni pealt, mis vastas 1,9 % turuosale, uurimisperioodil 2 101 tonnini, mis vastas 1,2 % turuosale. Venemaalt pärit impordi keskmised hinnad olid 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suhteliselt stabiilsed – umbkaudu 1 000 eurot tonni kohta.

2001

2002

2003

IP

Venemaalt pärit impordi maht (tonnides)

3 630

2 557

2 198

2 101

Venemaalt pärit impordi turuosa

1,9 %

1,4 %

1,2 %

1,2 %

Venemaalt pärit impordi hinnad (eurot/tonn)

1 038

997

980

1 046

Indeks (2001 = 100)

100

96

94

101

| (118) | Taist pärit impordi suhtes kohaldatav tollimaksumäär oli vahemikus 24,8 % kuni 42,8 %, välja arvatud impordi puhul ühelt eksportijalt, kelle hinnakohustus heaks kiideti. Taist pärit impordi maht langes 2001. aasta 1 039 tonnilt, mis vastas 0,5 % turuosale, uurimisperioodil 277 tonnile, mis vastas 0,2 % turuosale. Taist pärit impordi keskmised hinnad tõusid 2001. aasta tasemelt, mis oli umbes 1 335 eurot tonni kohta, uurimisperioodil 1 722 euroni tonni kohta. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taist pärit impordi maht (tonnides) | 1 039 | 1 002 | 368 | 277 |
| Taist pärit impordi turuosa | 0,5 % | 0,5 % | 0,2 % | 0,2 % |
| Taist pärit impordi hinnad (eurot/tonn) | 1 335 | 1 433 | 1 593 | 1 722 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 107 | 119 | 129 |

(118)

Taist pärit impordi suhtes kohaldatav tollimaksumäär oli vahemikus 24,8 % kuni 42,8 %, välja arvatud impordi puhul ühelt eksportijalt, kelle hinnakohustus heaks kiideti. Taist pärit impordi maht langes 2001. aasta 1 039 tonnilt, mis vastas 0,5 % turuosale, uurimisperioodil 277 tonnile, mis vastas 0,2 % turuosale. Taist pärit impordi keskmised hinnad tõusid 2001. aasta tasemelt, mis oli umbes 1 335 eurot tonni kohta, uurimisperioodil 1 722 euroni tonni kohta.

2001

2002

2003

IP

Taist pärit impordi maht (tonnides)

1 039

1 002

368

277

Taist pärit impordi turuosa

0,5 %

0,5 %

0,2 %

0,2 %

Taist pärit impordi hinnad (eurot/tonn)

1 335

1 433

1 593

1 722

Indeks (2001 = 100)

100

107

119

129

| (119) | Türgist pärit impordi suhtes kohaldatav tollimaksumäär vaatlusalusel ajavahemikul oli vahemikus 17,8 % kuni 31 %, välja arvatud impordi puhul kahelt Türgi eksportijalt, kelle hinnakohustus 2001. aastal heaks kiideti ja hiljem 2003. aastal tühistati. Türgist pärit impordi maht langes 2001. aasta 4 354 tonnilt, mis vastas 2,2 % turuosale, uurimisperioodil 1 457 tonnile, mis vastas 0,8 % turuosale. Türgist pärit impordi keskmised hinnad langesid 2001. aasta tasemelt (1 448 eurot tonni kohta) uurimisperioodil 1 302 euroni tonni kohta. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Türgist pärit impordi maht (tonnides) | 4 354 | 4 448 | 2 248 | 1 457 |
| Türgist pärit impordi turuosa | 2,2 % | 2,4 % | 1,3 % | 0,8 % |
| Türgist pärit impordi hinnad (eurot/tonn) | 1 448 | 1 414 | 1 376 | 1 302 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 98 | 95 | 90 |

(119)

Türgist pärit impordi suhtes kohaldatav tollimaksumäär vaatlusalusel ajavahemikul oli vahemikus 17,8 % kuni 31 %, välja arvatud impordi puhul kahelt Türgi eksportijalt, kelle hinnakohustus 2001. aastal heaks kiideti ja hiljem 2003. aastal tühistati. Türgist pärit impordi maht langes 2001. aasta 4 354 tonnilt, mis vastas 2,2 % turuosale, uurimisperioodil 1 457 tonnile, mis vastas 0,8 % turuosale. Türgist pärit impordi keskmised hinnad langesid 2001. aasta tasemelt (1 448 eurot tonni kohta) uurimisperioodil 1 302 euroni tonni kohta.

2001

2002

2003

IP

Türgist pärit impordi maht (tonnides)

4 354

4 448

2 248

1 457

Türgist pärit impordi turuosa

2,2 %

2,4 %

1,3 %

0,8 %

Türgist pärit impordi hinnad (eurot/tonn)

1 448

1 414

1 376

1 302

Indeks (2001 = 100)

100

98

95

90

5.4.4.   Muud eespool nimetamata kolmandad riigid

| (120) | Muudest eespool nimetamata kolmandatest riikidest pärit impordi maht langes 2001. aasta umbkaudu 23 000 tonnilt, mis vastas 12 % turuosale, uurimisperioodil umbes 19 000 tonnile, mis vastas 10,5 % turuosale. Muudest eespool mainimata kolmandatest riikidest pärit impordi keskmised hinnad kerkisid 2001. aasta tasemelt, mis oli umbes 1 500 eurot tonni kohta, 2003. aastal umbes 1 900 euroni tonni kohta, langedes seejärel uurimisperioodil uuesti umbes 1 500 euroni tonni kohta. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eespool nimetamata riikidest pärit impordi maht (tonnides) | 23 321 | 14 924 | 17 227 | 18 741 |
| Eespool nimetamata riikidest pärit impordi turuosa | 12,0 % | 7,9 % | 9,8 % | 10,5 % |
| Eespool nimetamata riikidest pärit impordi hinnad (eurot/tonn) | 1 472 | 1 749 | 1 895 | 1 497 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 119 | 129 | 102 |

(120)

Muudest eespool nimetamata kolmandatest riikidest pärit impordi maht langes 2001. aasta umbkaudu 23 000 tonnilt, mis vastas 12 % turuosale, uurimisperioodil umbes 19 000 tonnile, mis vastas 10,5 % turuosale. Muudest eespool mainimata kolmandatest riikidest pärit impordi keskmised hinnad kerkisid 2001. aasta tasemelt, mis oli umbes 1 500 eurot tonni kohta, 2003. aastal umbes 1 900 euroni tonni kohta, langedes seejärel uurimisperioodil uuesti umbes 1 500 euroni tonni kohta.

2001

2002

2003

IP

Eespool nimetamata riikidest pärit impordi maht (tonnides)

23 321

14 924

17 227

18 741

Eespool nimetamata riikidest pärit impordi turuosa

12,0 %

7,9 %

9,8 %

10,5 %

Eespool nimetamata riikidest pärit impordi hinnad (eurot/tonn)

1 472

1 749

1 895

1 497

Indeks (2001 = 100)

100

119

129

102

6.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU MAJANDUSLIK OLUKORD

| (121) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 kontrollis komisjon kõiki asjaomaseid majandustegureid ja -näitajaid, mis mõjutavad ühenduse tootmisharu seisundit. |
| --- | --- |

(121)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 kontrollis komisjon kõiki asjaomaseid majandustegureid ja -näitajaid, mis mõjutavad ühenduse tootmisharu seisundit.

6.1.   Sissejuhatavad märkused

| (122) | Pidades silmas asjaolu, et ühenduse tootmisharu puhul kasutati väljavõttelist uuringut, on kahju hinnatud nii kogu ühenduse tootmisharu tasandil kogutud teabe kui ka valimisse kaasatud ühenduse tootjate tasandil kogutud teabe alusel. |
| --- | --- |

(122)

Pidades silmas asjaolu, et ühenduse tootmisharu puhul kasutati väljavõttelist uuringut, on kahju hinnatud nii kogu ühenduse tootmisharu tasandil kogutud teabe kui ka valimisse kaasatud ühenduse tootjate tasandil kogutud teabe alusel.

| (123) | Kui kasutatakse väljavõttelist uuringut, analüüsitakse vastavalt kujunenud tavale teatavaid kahjunäitajaid (tootmine, tootmisvõimsus, tootlikkus, varud, müük, turuosa, majanduskasv ja tööhõive) ühenduse tootmisharu puhul tervikuna, samas kui üksikute äriühingute tulemusnäitajatega seotud kahjunäitajaid, st hindu, tootmiskulusid, tasuvust, palku, investeeringuid, investeeringutasuvust, rahakäivet ja kapitali kaasamise võimet, uuritakse valimisse kaasatud ühenduse tootjate tasandil kogutud andmetele tuginedes. |
| --- | --- |

(123)

Kui kasutatakse väljavõttelist uuringut, analüüsitakse vastavalt kujunenud tavale teatavaid kahjunäitajaid (tootmine, tootmisvõimsus, tootlikkus, varud, müük, turuosa, majanduskasv ja tööhõive) ühenduse tootmisharu puhul tervikuna, samas kui üksikute äriühingute tulemusnäitajatega seotud kahjunäitajaid, st hindu, tootmiskulusid, tasuvust, palku, investeeringuid, investeeringutasuvust, rahakäivet ja kapitali kaasamise võimet, uuritakse valimisse kaasatud ühenduse tootjate tasandil kogutud andmetele tuginedes.

6.2.   Andmed ühenduse tootmisharu kui terviku kohta

a)   Tootmine

| (124) | Ühenduse tootmisharu tootmine langes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel 10 % võrra, st 2001. aasta umbes 125 000 tonni tasemelt umbes 112 000 tonnini uurimisperioodil. Täpsemalt tõusis tootmine 2002. aastal 2 % võrra, langes seejärel 2003. aastal 5 protsendipunkti võrra ja uurimisperioodil veel 7 protsendipunkti võrra. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu tootmine (tonnides) | 124 549 | 127 118 | 121 065 | 111 765 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 102 | 97 | 90 |

(124)

Ühenduse tootmisharu tootmine langes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel 10 % võrra, st 2001. aasta umbes 125 000 tonni tasemelt umbes 112 000 tonnini uurimisperioodil. Täpsemalt tõusis tootmine 2002. aastal 2 % võrra, langes seejärel 2003. aastal 5 protsendipunkti võrra ja uurimisperioodil veel 7 protsendipunkti võrra.

2001

2002

2003

IP

Ühenduse tootmisharu tootmine (tonnides)

124 549

127 118

121 065

111 765

Indeks (2001 = 100)

100

102

97

90

b)   Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

| (125) | Tootmisvõimsuse kasvas 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähesel määral (2 %). Kuna tootmine vähenes, samas kui võimsus veidi kerkis, langes tulemuseks olev tootmisvõimsuse rakendamine 2001. aasta 67 % tasemelt uurimisperioodil 59 % tasemele. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus (tonnides) | 184 690 | 185 360 | 188 430 | 189 150 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 100 | 102 | 102 |
| Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine | 67 % | 69 % | 64 % | 59 % |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 102 | 95 | 88 |

(125)

Tootmisvõimsuse kasvas 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähesel määral (2 %). Kuna tootmine vähenes, samas kui võimsus veidi kerkis, langes tulemuseks olev tootmisvõimsuse rakendamine 2001. aasta 67 % tasemelt uurimisperioodil 59 % tasemele.

2001

2002

2003

IP

Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus (tonnides)

184 690

185 360

188 430

189 150

Indeks (2001 = 100)

100

100

102

102

Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine

67 %

69 %

64 %

59 %

Indeks (2001 = 100)

100

102

95

88

c)   Varud

| (126) | Ühenduse tootmisharu varud aruandeperioodi lõpul vähenesid kogu vaatlusperioodi jooksul järk-järgult. Uurimisperioodil oli varude tase 14 % madalam kui 2001. aastal. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu varud aruandeperioodi lõpul (tonnides) | 31 459 | 30 222 | 29 336 | 26 911 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 96 | 93 | 86 |

(126)

Ühenduse tootmisharu varud aruandeperioodi lõpul vähenesid kogu vaatlusperioodi jooksul järk-järgult. Uurimisperioodil oli varude tase 14 % madalam kui 2001. aastal.

2001

2002

2003

IP

Ühenduse tootmisharu varud aruandeperioodi lõpul (tonnides)

31 459

30 222

29 336

26 911

Indeks (2001 = 100)

100

96

93

86

d)   Müügimaht

| (127) | Ühenduse tootmisharu müük ühenduse turul vähenes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 10 % võrra. See muutus on kooskõlas arenguga ühenduse turul, mis langes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 9 % võrra. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu EÜ müügimaht sõltumatutele klientidele (tonnides) | 80 019 | 79 089 | 73 636 | 72 072 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 99 | 92 | 90 |

(127)

Ühenduse tootmisharu müük ühenduse turul vähenes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 10 % võrra. See muutus on kooskõlas arenguga ühenduse turul, mis langes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 9 % võrra.

2001

2002

2003

IP

Ühenduse tootmisharu EÜ müügimaht sõltumatutele klientidele (tonnides)

80 019

79 089

73 636

72 072

Indeks (2001 = 100)

100

99

92

90

e)   Turuosa

| (128) | Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ühe protsendipunkti võrra. Täpsemalt tõusis see 2002. aastal 0,5 protsendipunkti võrra, langes 2003. aastal 0,3 protsendipunkti võrra ja lõpuks langes uurimisperioodil 1,2 protsendipunkti võrra. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu turuosa | 42,8 % | 43,3 % | 43,0 % | 41,8 % |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 101 | 101 | 98 |
| Nelja asjaomase riigi turuosa | 4,1 % | 4,9 % | 4,1 % | 4,4 % |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 119 | 99 | 107 |

(128)

Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ühe protsendipunkti võrra. Täpsemalt tõusis see 2002. aastal 0,5 protsendipunkti võrra, langes 2003. aastal 0,3 protsendipunkti võrra ja lõpuks langes uurimisperioodil 1,2 protsendipunkti võrra.

2001

2002

2003

IP

Ühenduse tootmisharu turuosa

42,8 %

43,3 %

43,0 %

41,8 %

Indeks (2001 = 100)

100

101

101

98

Nelja asjaomase riigi turuosa

4,1 %

4,9 %

4,1 %

4,4 %

Indeks (2001 = 100)

100

119

99

107

f)   Kasv

| (129) | 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kui tarbimine ühenduses langes 9 % võrra, langes ühenduse tootmisharu müügimaht 10 % võrra. Ühenduse tootmisharu turuosa seega vähenes, samas kui asjaomane import kasvas sama perioodi jooksul 0,3 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(129)

2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kui tarbimine ühenduses langes 9 % võrra, langes ühenduse tootmisharu müügimaht 10 % võrra. Ühenduse tootmisharu turuosa seega vähenes, samas kui asjaomane import kasvas sama perioodi jooksul 0,3 protsendipunkti võrra.

g)   Tööhõive

| (130) | Ühenduse tootmisharu tööhõive tase langes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 4 % võrra. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu tööhõive seoses vaatlusaluse tootega | 2 049 | 2 028 | 1 975 | 1 975 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 99 | 96 | 96 |

(130)

Ühenduse tootmisharu tööhõive tase langes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 4 % võrra.

2001

2002

2003

IP

Ühenduse tootmisharu tööhõive seoses vaatlusaluse tootega

2 049

2 028

1 975

1 975

Indeks (2001 = 100)

100

99

96

96

h)   Tootlikkus

| (131) | Ühenduse tootmisharu töötajate tootlikkus, mõõdetuna toodangu mahuna töötaja kohta aastas, püsis 2001. ja 2003. aasta vahel võrdlemisi stabiilsel tasemel. Uurimisperioodil, kui tootmismaht langes, ent tööhõive püsis samal tasemel, langes tootlikkus 8 % võrra. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 61 | 63 | 61 | 57 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 103 | 101 | 93 |

(131)

Ühenduse tootmisharu töötajate tootlikkus, mõõdetuna toodangu mahuna töötaja kohta aastas, püsis 2001. ja 2003. aasta vahel võrdlemisi stabiilsel tasemel. Uurimisperioodil, kui tootmismaht langes, ent tööhõive püsis samal tasemel, langes tootlikkus 8 % võrra.

2001

2002

2003

IP

Ühenduse tootmisharu tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

61

63

61

57

Indeks (2001 = 100)

100

103

101

93

i)   Dumpingumarginaali suurus

| (132) | Võttes arvesse asjaomastest riikidest pärit impordi mahtu ning hindu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks, eriti läbipaistvatel ja seega ülimalt hinnatundlikel turgudel, nagu seda on vaatlusaluse toote turg. |
| --- | --- |

(132)

Võttes arvesse asjaomastest riikidest pärit impordi mahtu ning hindu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks, eriti läbipaistvatel ja seega ülimalt hinnatundlikel turgudel, nagu seda on vaatlusaluse toote turg.

j)   Toibumine varasema dumpingu tagajärgedest

| (133) | Ehkki eespool ja allpool käsitletud näitajad annavad tunnistust ühenduse tootmisharu majandus- ja finantsolukorra mõningasest paranemisest pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 1999. aastal, näitavad nad ka seda, et ühenduse olukord on endiselt habras ja haavatav. |
| --- | --- |

(133)

Ehkki eespool ja allpool käsitletud näitajad annavad tunnistust ühenduse tootmisharu majandus- ja finantsolukorra mõningasest paranemisest pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 1999. aastal, näitavad nad ka seda, et ühenduse olukord on endiselt habras ja haavatav.

6.3.   Andmed valimisse kaasatud ühenduse tootjate kohta

a)   Müügihinnad ja omamaised hindu mõjutavad tegurid

| (134) | Ühenduse tootmisharu ühiku müügihind oli 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel suhteliselt stabiilne ning tõusis vaatlusperioodi lõpus vähesel määral. Hindade selline areng vastab laias laastus põhitooraine omale, mis näitas vaatlusperioodi lõpul samuti kasvutendentsi. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valimisse kuulunud tootjate ühikuhind EÜ turul (eurot/tonn) | 2 195 | 2 171 | 2 224 | 2 227 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 99 | 101 | 101 |

(134)

Ühenduse tootmisharu ühiku müügihind oli 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel suhteliselt stabiilne ning tõusis vaatlusperioodi lõpus vähesel määral. Hindade selline areng vastab laias laastus põhitooraine omale, mis näitas vaatlusperioodi lõpul samuti kasvutendentsi.

2001

2002

2003

IP

Valimisse kuulunud tootjate ühikuhind EÜ turul (eurot/tonn)

2 195

2 171

2 224

2 227

Indeks (2001 = 100)

100

99

101

101

b)   Palgad

| (135) | 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kerkis keskmine palk töötaja kohta 5 % võrra, mis on tagasihoidlik näitaja võrreldes ühenduses sama perioodi jooksul üldiselt aset leidnud keskmiste nominaalsete tööjõu ühikukulude kasvuga (6 %). | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valimisse kuulunud tootjate aastased tööjõukulud töötaja kohta (1 000 eurot) | 36,6 | 37,6 | 38,2 | 38,5 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 103 | 104 | 105 |

(135)

2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kerkis keskmine palk töötaja kohta 5 % võrra, mis on tagasihoidlik näitaja võrreldes ühenduses sama perioodi jooksul üldiselt aset leidnud keskmiste nominaalsete tööjõu ühikukulude kasvuga (6 %).

2001

2002

2003

IP

Valimisse kuulunud tootjate aastased tööjõukulud töötaja kohta (1 000 eurot)

36,6

37,6

38,2

38,5

Indeks (2001 = 100)

100

103

104

105

c)   Investeeringud

| (136) | Viie valimisse kuulunud tootja aastane investeeringukäive vaatlusaluse tootega seoses püsis võrdlemisi stabiilselt 4 miljoni euro ringis. Märkimisväärne tõus 2003. aastal on suurel määral seotud ühe valimisse kuulunud äriühingu sooritatud erandliku seadmete ostuga. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valimisse kuulunud tootjate puhasinvesteeringud (1 000 eurot) | 4 284 | 3 074 | 8 393 | 4 914 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 72 | 196 | 115 |

(136)

Viie valimisse kuulunud tootja aastane investeeringukäive vaatlusaluse tootega seoses püsis võrdlemisi stabiilselt 4 miljoni euro ringis. Märkimisväärne tõus 2003. aastal on suurel määral seotud ühe valimisse kuulunud äriühingu sooritatud erandliku seadmete ostuga.

2001

2002

2003

IP

Valimisse kuulunud tootjate puhasinvesteeringud (1 000 eurot)

4 284

3 074

8 393

4 914

Indeks (2001 = 100)

100

72

196

115

d)   Tasuvus ja investeeringutasuvus

| (137) | Valimisse kuulunud tootjate tasuvus, mis ilmutas vaatlusperioodi jooksul küll järkjärgulist paranemist, püsis negatiivsena 2001. aasta (– 4,2 %) ja uurimisperioodi (– 0,3 %) vahel. Investeeringute tasuvus, mis on väljendatud protsentuaalse puhaskasumi ja investeeringute raamatupidamisliku puhasväärtuse suhtena, järgis kogu vaatlusperioodi jooksul üldjoontes varasemat tasuvustrendi. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valimisse kuulunud tootjate tasuvus EÜ müügi puhul sõltumatutele (% netomüügist) | – 4,2 % | – 1,7 % | – 1,5 % | – 0,3 % |
| Valimisse kuulunud tootjate investeeringute tasuvus (kasum investeeringute raamatupidamisliku puhasväärtuse %na) | – 13,9 % | – 6,5 % | – 4,5 % | – 1,0 % |

(137)

Valimisse kuulunud tootjate tasuvus, mis ilmutas vaatlusperioodi jooksul küll järkjärgulist paranemist, püsis negatiivsena 2001. aasta (– 4,2 %) ja uurimisperioodi (– 0,3 %) vahel. Investeeringute tasuvus, mis on väljendatud protsentuaalse puhaskasumi ja investeeringute raamatupidamisliku puhasväärtuse suhtena, järgis kogu vaatlusperioodi jooksul üldjoontes varasemat tasuvustrendi.

2001

2002

2003

IP

Valimisse kuulunud tootjate tasuvus EÜ müügi puhul sõltumatutele (% netomüügist)

– 4,2 %

– 1,7 %

– 1,5 %

– 0,3 %

Valimisse kuulunud tootjate investeeringute tasuvus (kasum investeeringute raamatupidamisliku puhasväärtuse %na)

– 13,9 %

– 6,5 %

– 4,5 %

– 1,0 %

e)   Rahakäive ja kapitali kaasamise võime

| (138) | Rahakäibe olukord paranes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, sest eespool nimetatud piiratud kahjumit kompenseerisid enam kui küllaga mitterahalised artiklid, nagu varade kulum ja laoseisu muutused. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valimisse kuulunud tootjate rahakäive (1 000 eurot) | – 6 322 | 10 670 | 2 124 | 4 485 |

(138)

Rahakäibe olukord paranes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, sest eespool nimetatud piiratud kahjumit kompenseerisid enam kui küllaga mitterahalised artiklid, nagu varade kulum ja laoseisu muutused.

2001

2002

2003

IP

Valimisse kuulunud tootjate rahakäive (1 000 eurot)

– 6 322

10 670

2 124

4 485

| (139) | Uurimine on näidanud, et mitme valimisse kaasatud ühenduse tootja keeruline finantsolukord on avaldanud kahjulikku mõju nende kapitalinõuetele. Kuigi mitmed neist äriühingutest kuuluvad suurte teraseettevõtete koosseisu, ei ole kapitalinõuded alati soovitud tasemel täidetud, kuna finantsvahendeid eraldatakse neis gruppides üldiselt kõige kasumlikematele äriüksustele. |
| --- | --- |

(139)

Uurimine on näidanud, et mitme valimisse kaasatud ühenduse tootja keeruline finantsolukord on avaldanud kahjulikku mõju nende kapitalinõuetele. Kuigi mitmed neist äriühingutest kuuluvad suurte teraseettevõtete koosseisu, ei ole kapitalinõuded alati soovitud tasemel täidetud, kuna finantsvahendeid eraldatakse neis gruppides üldiselt kõige kasumlikematele äriüksustele.

6.4.   Järeldus

| (140) | 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal toimus järgmiste näitajate positiivne areng: ühenduse tootmisharu tootmismaht kasvas ja varud aruandeperioodi lõpus vähenesid. Ühenduse tootmisharu ühiku müügihind püsis 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel samal tasemel, tasuvus paranes uurimisperioodil peaaegu nullijõudmiseni, samas paranesid ka investeeringutasuvus ja rahakäive. Palkade areng oli mõõdukas ja ühenduse tootmisharu jätkas investeerimist stabiilses tempos. |
| --- | --- |

(140)

2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal toimus järgmiste näitajate positiivne areng: ühenduse tootmisharu tootmismaht kasvas ja varud aruandeperioodi lõpus vähenesid. Ühenduse tootmisharu ühiku müügihind püsis 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel samal tasemel, tasuvus paranes uurimisperioodil peaaegu nullijõudmiseni, samas paranesid ka investeeringutasuvus ja rahakäive. Palkade areng oli mõõdukas ja ühenduse tootmisharu jätkas investeerimist stabiilses tempos.

| (141) | Seevastu järgmised näitajad tegid läbi negatiivse arengu: tootmine ja tootmisvõimsuse rakendusaste langesid, müügimaht langes (kooskõlas turu arenguga) ning tööhõive ja tootlikkus vähenesid. Ühenduse tootmisharu turuosa langes veidi, ehkki kahju oli selgelt väiksem kui dumpinguvastaste meetmete vastuvõtmisele eelnenud perioodil, kui täheldati turuosa langust 9 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(141)

Seevastu järgmised näitajad tegid läbi negatiivse arengu: tootmine ja tootmisvõimsuse rakendusaste langesid, müügimaht langes (kooskõlas turu arenguga) ning tööhõive ja tootlikkus vähenesid. Ühenduse tootmisharu turuosa langes veidi, ehkki kahju oli selgelt väiksem kui dumpinguvastaste meetmete vastuvõtmisele eelnenud perioodil, kui täheldati turuosa langust 9 protsendipunkti võrra.

| (142) | Üldiselt iseloomustavad ühenduse tootmisharu olukorda vastuolulised arengud: mõned näitajad ilmutavad küll positiivset arengut, kuid mitmed teised on negatiivsed. Kui võrrelda eespool nimetatud suundumusi nendega, mida kirjeldatakse ajutiste ja lõplike meetmete kehtestamise määruses, on selge, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine 1999. aastal Indiast, HRVst, Ukrainast ja Lõuna-Aafrikast pärit impordi suhtes avaldas ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale positiivset mõju. Kui meetmetest poleks Moldovast ja Marokost importimisega kõrvale hoitud, oleks olukord võinud olla veelgi soodsam. Lisaks vähenesid Venemaalt, Taist ja Türgist pärit impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtestamise tõttu nimetatud riikide turuosad (vt 116.–119. põhjendus), mis kindlasti vähendas survet ühenduse tootmisharu hindadele. Sellegipoolest tuleks rõhutada, et isegi positiivseid arenguid näitavad indikaatorid, eelkõige näiteks tasuvus ja investeeringutasuvus, ei ulatu siiski kaugeltki sellise tasemeni, mida võiks eeldada juhul, kui ühenduse tootmisharu oleks tekitatud kahjust täielikult toibunud. |
| --- | --- |

(142)

Üldiselt iseloomustavad ühenduse tootmisharu olukorda vastuolulised arengud: mõned näitajad ilmutavad küll positiivset arengut, kuid mitmed teised on negatiivsed. Kui võrrelda eespool nimetatud suundumusi nendega, mida kirjeldatakse ajutiste ja lõplike meetmete kehtestamise määruses, on selge, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine 1999. aastal Indiast, HRVst, Ukrainast ja Lõuna-Aafrikast pärit impordi suhtes avaldas ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale positiivset mõju. Kui meetmetest poleks Moldovast ja Marokost importimisega kõrvale hoitud, oleks olukord võinud olla veelgi soodsam. Lisaks vähenesid Venemaalt, Taist ja Türgist pärit impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtestamise tõttu nimetatud riikide turuosad (vt 116.–119. põhjendus), mis kindlasti vähendas survet ühenduse tootmisharu hindadele. Sellegipoolest tuleks rõhutada, et isegi positiivseid arenguid näitavad indikaatorid, eelkõige näiteks tasuvus ja investeeringutasuvus, ei ulatu siiski kaugeltki sellise tasemeni, mida võiks eeldada juhul, kui ühenduse tootmisharu oleks tekitatud kahjust täielikult toibunud.

| (143) | Seega võib järeldada, et ühenduse tootmisharu olukord on paranenud, võrreldes meetmete kehtestamisele eelnenud ajaga, kuid on siiski habras. |
| --- | --- |

(143)

Seega võib järeldada, et ühenduse tootmisharu olukord on paranenud, võrreldes meetmete kehtestamisele eelnenud ajaga, kuid on siiski habras.

7.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (144) | Nagu 91. põhjenduses järeldatakse, on asjaomaste riikide tootjatel potentsiaali oma ekspordimahtude suurendamiseks ja/või ümbersuunamiseks ühenduse turule. Uurimine näitas võrreldavate tooteliikide alusel, et koostööd tegevad eksportivad tootjad müüsid vaatlusalust toodet tunduvalt madalama hinnaga kui ühenduse tootmisharu (HRV 58–68 %, India 47–55 %). Koostöö puudumise ning erinevate tooteliikide ja seega ka erinevate impordihindade tõttu ei olnud Ukraina ja Lõuna-Aafrika puhul võimalik teostada hinnavõrdlust tooteliikide kaupa. Olemasolevad faktid aga viitavad sellele, et nii Ukraina kui Lõuna-Aafrika keskmine impordihind (kumbki ilma dumpinguvastase tollimaksuta) on ühenduse tootmisharu omamaistest hindadest oluliselt madalam, st vastavalt 65 % ja 25 % võrra. Asjaomased riigid jätkavad tõenäoliselt nende madalate hindade nõudmist ka selleks, et võita tagasi oma kaotatud turuosasid. Selline hinnapoliitika koos asjaomaste riikide eksportijate suutlikkusega tarnida vaatlusaluse toote suuri koguseid ühenduse turule tugevdaks tõenäoliselt hindu allasuruva arengutendentsi mõju turul koos eeldatava negatiivse toimega ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale. |
| --- | --- |

(144)

Nagu 91. põhjenduses järeldatakse, on asjaomaste riikide tootjatel potentsiaali oma ekspordimahtude suurendamiseks ja/või ümbersuunamiseks ühenduse turule. Uurimine näitas võrreldavate tooteliikide alusel, et koostööd tegevad eksportivad tootjad müüsid vaatlusalust toodet tunduvalt madalama hinnaga kui ühenduse tootmisharu (HRV 58–68 %, India 47–55 %). Koostöö puudumise ning erinevate tooteliikide ja seega ka erinevate impordihindade tõttu ei olnud Ukraina ja Lõuna-Aafrika puhul võimalik teostada hinnavõrdlust tooteliikide kaupa. Olemasolevad faktid aga viitavad sellele, et nii Ukraina kui Lõuna-Aafrika keskmine impordihind (kumbki ilma dumpinguvastase tollimaksuta) on ühenduse tootmisharu omamaistest hindadest oluliselt madalam, st vastavalt 65 % ja 25 % võrra. Asjaomased riigid jätkavad tõenäoliselt nende madalate hindade nõudmist ka selleks, et võita tagasi oma kaotatud turuosasid. Selline hinnapoliitika koos asjaomaste riikide eksportijate suutlikkusega tarnida vaatlusaluse toote suuri koguseid ühenduse turule tugevdaks tõenäoliselt hindu allasuruva arengutendentsi mõju turul koos eeldatava negatiivse toimega ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale.

| (145) | Nagu eespool näidatud, on ühenduse tootmisharu olukord, ehkki enne kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtestamist valitsenud olukorraga võrreldes paranenud, endiselt haavatav ja habras. On tõenäoline, et kui ühenduse tootmisharu peaks vastu seisma suuremale dumpinguhindadega impordi mahule asjaomastest riikidest, oleks selle tagajärjeks ühenduse tootmisharu finantsolukorra halvenemine, nagu järeldati esialgses uurimises. Sellest lähtuvalt järeldatakse, et meetmete tühistamine tingiks suure tõenäosusega ühenduse tootmisharule osaks saanud kahju kordumise. |
| --- | --- |

(145)

Nagu eespool näidatud, on ühenduse tootmisharu olukord, ehkki enne kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtestamist valitsenud olukorraga võrreldes paranenud, endiselt haavatav ja habras. On tõenäoline, et kui ühenduse tootmisharu peaks vastu seisma suuremale dumpinguhindadega impordi mahule asjaomastest riikidest, oleks selle tagajärjeks ühenduse tootmisharu finantsolukorra halvenemine, nagu järeldati esialgses uurimises. Sellest lähtuvalt järeldatakse, et meetmete tühistamine tingiks suure tõenäosusega ühenduse tootmisharule osaks saanud kahju kordumise.

8.   ÜHENDUSE HUVID

8.1.   Sissejuhatus

| (146) | Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete jätkuv kohaldamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(146)

Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete jätkuv kohaldamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel.

| (147) | Tuleks meenutada, et esialgse uurimise käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed on juba kehtinud, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

(147)

Tuleks meenutada, et esialgse uurimise käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed on juba kehtinud, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

| (148) | Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole antud juhul ühenduse huvides. |
| --- | --- |

(148)

Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole antud juhul ühenduse huvides.

8.2.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (149) | Ühenduse tootmisharu on tõestanud, et tegemist on struktuuriliselt elujõulise tööstusharuga. Seda kinnitas tema majandusliku olukorra positiivne areng, mida täheldati pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 1999. aastal. Eriti asjaolu, et ühenduse tootmisharu turuosa langus praktiliselt peatus paaril uurimisperioodile eelnenud aastal, on teravas vastuolus enne meetmete kehtestamist valitsenud olukorraga. Lisaks parandas ühenduse tootmisharu 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel oma kasumiolukorda. Veel tuleb märkida, et avastati meetmetest kõrvalehoidmine Moldovast ja Marokost pärit impordi teel. Kui selliseid arenguid ei oleks toimunud, oleks ühenduse tootmisharu olukord olnud veelgi soodsam. |
| --- | --- |

(149)

Ühenduse tootmisharu on tõestanud, et tegemist on struktuuriliselt elujõulise tööstusharuga. Seda kinnitas tema majandusliku olukorra positiivne areng, mida täheldati pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 1999. aastal. Eriti asjaolu, et ühenduse tootmisharu turuosa langus praktiliselt peatus paaril uurimisperioodile eelnenud aastal, on teravas vastuolus enne meetmete kehtestamist valitsenud olukorraga. Lisaks parandas ühenduse tootmisharu 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel oma kasumiolukorda. Veel tuleb märkida, et avastati meetmetest kõrvalehoidmine Moldovast ja Marokost pärit impordi teel. Kui selliseid arenguid ei oleks toimunud, oleks ühenduse tootmisharu olukord olnud veelgi soodsam.

| (150) | Võib õigustatult eeldada, et ühenduse tootmisharu saab jätkuvalt kasu praegu kehtestatud meetmetest ja toibub veelgi, võideldes uuesti kätte oma turuosa ja parandades tasuvust. Kui meetmeid ei kohaldata jätkuvalt, on tõenäoline, et ühenduse tootmisharule saab uuesti osaks kahju seoses kasvava dumpinguhinnaga impordiga asjaomastest riikidest ning et tootmisharu praegune habras finantsolukord halveneb veelgi. |
| --- | --- |

(150)

Võib õigustatult eeldada, et ühenduse tootmisharu saab jätkuvalt kasu praegu kehtestatud meetmetest ja toibub veelgi, võideldes uuesti kätte oma turuosa ja parandades tasuvust. Kui meetmeid ei kohaldata jätkuvalt, on tõenäoline, et ühenduse tootmisharule saab uuesti osaks kahju seoses kasvava dumpinguhinnaga impordiga asjaomastest riikidest ning et tootmisharu praegune habras finantsolukord halveneb veelgi.

8.3.   Importijate huvid

| (151) | Tuleb meelde tuletada, et esialgse uurimise kohaselt ei oleks meetmete kehtestamisel märkimisväärset mõju. Nagu eespool on märgitud, ei teinud ükski importija käesolevas uurimises täiel määral koostööd. Seega võib järeldada, et meetmete jätkuv kohaldamine ei avalda importijatele ega ettevõtjatele märkimisväärset negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(151)

Tuleb meelde tuletada, et esialgse uurimise kohaselt ei oleks meetmete kehtestamisel märkimisväärset mõju. Nagu eespool on märgitud, ei teinud ükski importija käesolevas uurimises täiel määral koostööd. Seega võib järeldada, et meetmete jätkuv kohaldamine ei avalda importijatele ega ettevõtjatele märkimisväärset negatiivset mõju.

8.4.   Kasutajate huvid

| (152) | Terastrosse ja -kaableid kasutatakse paljudel eesmärkidel ja seetõttu võib küsimus mõjutada paljusid nimetatud tooteid kasutavaid tööstusharusid. Järgnev tööstusharude nimekiri on üksnes suunav: kalandus, merendus/laevandus, nafta- ja gaasitööstus, mäetööstus, metsandus, õhutransport, tsiviilehitus, ehitus ja tõsteseadmed. Uurides meetmete kehtestamise võimalikku mõju kasutajatele, jõuti esialgses uurimises järeldusele, et terastrosside ja -kaablite hinna vähese mõju tõttu toodet kasutavates tööstusharudes on ebatõenäoline, et kõnealune hinnatõusu avaldaks konkreetsele tööstusharule märkimisväärset mõju. Asjaolu, et ükski kasutaja ei esitanud käesoleva läbivaatamisega seotud uurimise raames mingit teavet, mis olnuks vastuolus eespool toodud järeldusega, näib kinnitavat, et: i) terastrossid ja -kaablid moodustavad nende tööstusharude tootmiskuludest väga väikese osa, ii) praegu kehtivad meetmed ei avaldanud nende majanduslikule olukorrale erilist negatiivset mõju ja iii) meetmete edasikestmine ei kahjustaks tööstusharude finantshuve. |
| --- | --- |

(152)

Terastrosse ja -kaableid kasutatakse paljudel eesmärkidel ja seetõttu võib küsimus mõjutada paljusid nimetatud tooteid kasutavaid tööstusharusid. Järgnev tööstusharude nimekiri on üksnes suunav: kalandus, merendus/laevandus, nafta- ja gaasitööstus, mäetööstus, metsandus, õhutransport, tsiviilehitus, ehitus ja tõsteseadmed. Uurides meetmete kehtestamise võimalikku mõju kasutajatele, jõuti esialgses uurimises järeldusele, et terastrosside ja -kaablite hinna vähese mõju tõttu toodet kasutavates tööstusharudes on ebatõenäoline, et kõnealune hinnatõusu avaldaks konkreetsele tööstusharule märkimisväärset mõju. Asjaolu, et ükski kasutaja ei esitanud käesoleva läbivaatamisega seotud uurimise raames mingit teavet, mis olnuks vastuolus eespool toodud järeldusega, näib kinnitavat, et: i) terastrossid ja -kaablid moodustavad nende tööstusharude tootmiskuludest väga väikese osa, ii) praegu kehtivad meetmed ei avaldanud nende majanduslikule olukorrale erilist negatiivset mõju ja iii) meetmete edasikestmine ei kahjustaks tööstusharude finantshuve.

8.5.   Tarnijate huvid

| (153) | Esialgses uurimises järeldati, et ühenduse tootmisharu tarnijad saaksid meetmete kehtestamisest kasu. Arvestades, et käesoleva läbivaatamise raames ei esitatud vastupidisele viitavat teavet, järeldatakse, et kehtivate meetmete jätkuv rakendamine avaldaks tarnijatele jätkuvalt positiivset mõju. |
| --- | --- |

(153)

Esialgses uurimises järeldati, et ühenduse tootmisharu tarnijad saaksid meetmete kehtestamisest kasu. Arvestades, et käesoleva läbivaatamise raames ei esitatud vastupidisele viitavat teavet, järeldatakse, et kehtivate meetmete jätkuv rakendamine avaldaks tarnijatele jätkuvalt positiivset mõju.

8.6.   Kokkuvõte ühenduse huvide kohta

| (154) | Eespool toodust lähtudes järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis oleksid vastuolus kehtivate dumpinguvastaste meetmete jätkumisega. |
| --- | --- |

(154)

Eespool toodust lähtudes järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis oleksid vastuolus kehtivate dumpinguvastaste meetmete jätkumisega.

9.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (155) | Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada olemasolevad meetmed säilitada. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Ei saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eelpool esitatud järeldusi muuta. |
| --- | --- |

(155)

Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada olemasolevad meetmed säilitada. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Ei saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eelpool esitatud järeldusi muuta.

| (156) | Eelöeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks Indiast, HRVst, Ukrainast ja Lõuna-Aafrikast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes jätkuvalt kohaldada dumpinguvastaseid meetmeid. Tuletatakse meelde, et need meetmed hõlmavad väärtuselist tollimaksu, välja arvatud vaatlusaluse toote impordi puhul, mida valmistavad ja müüvad ekspordiks ühendusse üks India ja üks Lõuna-Aafrika äriühing, kelle kohustused on heaks kiidetud. |
| --- | --- |

(156)

Eelöeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks Indiast, HRVst, Ukrainast ja Lõuna-Aafrikast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes jätkuvalt kohaldada dumpinguvastaseid meetmeid. Tuletatakse meelde, et need meetmed hõlmavad väärtuselist tollimaksu, välja arvatud vaatlusaluse toote impordi puhul, mida valmistavad ja müüvad ekspordiks ühendusse üks India ja üks Lõuna-Aafrika äriühing, kelle kohustused on heaks kiidetud.

| (157) | Nagu on kirjeldatud 3. põhjenduses, laiendati Ukrainast ja HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse nii, et need kehtiksid ka Moldovast ja Marokost lähetatud terastrosside ja -kaablite impordi suhtes, sõltumata sellest, kas nende deklareeritud päritolumaa on Moldova või Maroko või mitte. Vaatlusaluse toote impordi suhtes jätkuvalt kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu, nagu 157. põhjenduses on kirjeldatud, tuleks jätkuvalt laiendada Moldovast ja Marokost lähetatud, kuid HRVst pärit impordile, sõltumata sellest, kas selle deklareeritud päritolumaa on Moldova või Maroko või mitte. Maroko eksportiv tootja, kes vabastati määrusega (EÜ) nr 1886/2004 laiendatud meetmetest, tuleks vabastada ka käesoleva määrusega rakendatud meetmetest, |
| --- | --- |

(157)

Nagu on kirjeldatud 3. põhjenduses, laiendati Ukrainast ja HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse nii, et need kehtiksid ka Moldovast ja Marokost lähetatud terastrosside ja -kaablite impordi suhtes, sõltumata sellest, kas nende deklareeritud päritolumaa on Moldova või Maroko või mitte. Vaatlusaluse toote impordi suhtes jätkuvalt kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu, nagu 157. põhjenduses on kirjeldatud, tuleks jätkuvalt laiendada Moldovast ja Marokost lähetatud, kuid HRVst pärit impordile, sõltumata sellest, kas selle deklareeritud päritolumaa on Moldova või Maroko või mitte. Maroko eksportiv tootja, kes vabastati määrusega (EÜ) nr 1886/2004 laiendatud meetmetest, tuleks vabastada ka käesoleva määrusega rakendatud meetmetest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast, Hiina Rahvavabariigist, Ukrainast ja Lõuna-Aafrikast pärit ja KN-koodide ex 7312 10 82 (TARICi kood 7312108219), ex 7312 10 84 (TARICi kood 7312108419), ex 7312 10 86 (TARICi kood 7312108619), ex 7312 10 88 (TARICi kood 7312108819) ja ex 7312 10 99 (TARICi kood 7312109919) alla kuuluvate terastrosside ja -kaablite suhtes, kaasa arvatud mittehargnevad trossid (välja arvatud roostevabast terasest trossid ja kaablid), mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm.

2.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete vaba CIF-netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Riik | Äriühing | Tollimaksu määr
  (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| India | Usha Martin Limited (varem Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd) 2A, Shakespeare Sarani Calcutta – 700 071, West Bengal, India | 23,8 | 8613 |
| Kõik teised äriühingud | 30,8 | 8900 |
| Hiina Rahvavabariik | Kõik äriühingud | 60,4 | — |
| Ukraina | Kõik äriühingud | 51,8 | — |
| Lõuna-Aafrika | Kõik äriühingud | 38,6 | 8900 |

Riik

Äriühing

Tollimaksu määr

(%)

TARICi lisakood

India

Usha Martin Limited (varem Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd) 2A, Shakespeare Sarani Calcutta – 700 071, West Bengal, India

23,8

8613

Kõik teised äriühingud

30,8

8900

Hiina Rahvavabariik

Kõik äriühingud

60,4

—

Ukraina

Kõik äriühingud

51,8

—

Lõuna-Aafrika

Kõik äriühingud

38,6

8900

3.   Käesolevaga laiendatakse Ukrainast pärit impordi suhtes kohaldatavat lõikes 2 sätestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Moldovast lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordile, sõltumata sellest, kas nende deklareeritud päritolumaa on Moldova või mitte (TARICi koodid vastavalt 7312108211, 7312108411, 7312108611, 7312108811, 7312109911).

4.   Käesolevaga laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes lõikes 2 sätestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Marokost lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordile, sõltumata sellest, kas nende deklareeritud päritolumaa on Maroko või mitte (TARICi koodid vastavalt 7312108212, 7312108412, 7312108612, 7312108812, 7312109912), välja arvatud tooted, mille on tootnud Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Maroko (TARICi lisakood A567).

5.   Olenemata lõikest 1 ei kohaldata lõplikku dumpinguvastast tollimaksu impordi suhtes, mis lubatakse artikli 2 kohaselt vabasse ringlusesse.

6.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Alljärgnevate TARICi lisakoodide all vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritud kaubad, mille allpool nimetatud äriühing on tootnud ja otse eksportinud (st lähetanud ja nende kohta arve esitanud) importijana tegutsevale äriühingule ühenduses, vabastatakse artiklis 1 sätestatud dumpinguvastasest tollimaksust, tingimusel et import toimub kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2.

| Riik | Äriühing | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| India | Usha Martin Limited (varem Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd) |
| 2A, Shakespeare Sarani Calcutta – 700 071, West Bengal, India |

Riik

Äriühing

TARICi lisakood

India

Usha Martin Limited (varem Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd)

2A, Shakespeare Sarani Calcutta – 700 071, West Bengal, India

A024

Lõuna-Aafrika

| Haggie |
| --- |
| Lower Germiston Road |
| Jupiter |
| PO Box 40072 |
| Cleveland |
| Lõuna-Aafrika |

Haggie

Lower Germiston Road

Jupiter

PO Box 40072

Cleveland

Lõuna-Aafrika

A023

2.   Lõikes 1 osutatud import vabastatakse dumpinguvastasest tollimaksust, tingimusel et:

| a) | liikmesriikide tolliasutustele esitatakse koos vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooniga kehtiv kinnitusarve, mis sisaldab vähemalt lisas loetletud üksikasju, ning |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide tolliasutustele esitatakse koos vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooniga kehtiv kinnitusarve, mis sisaldab vähemalt lisas loetletud üksikasju, ning

| b) | tollis deklareeritud ja esitatud kaubad vastavad täpselt kinnitusarve kirjeldusele. |
| --- | --- |

b)

tollis deklareeritud ja esitatud kaubad vastavad täpselt kinnitusarve kirjeldusele.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. november 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

G. BROWN

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 217, 17.8.1999, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1674/2003 (ELT L 238, 25.9.2003, lk 1).

2

(3)  EÜT L 217, 17.8.1999, lk 63. Otsust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1678/2003 (ELT L 238, 25.9.2003, lk 13).

3

(4)  ELT L 120, 24.4.2004, lk 1.

4

(5)  ELT L 328, 30.10.2004, lk 1.

5

(6)  ELT C 283, 20.11.2004, lk 6.

6

(7)  ELT L 276, 21.10.2005, lk 62.

7

(8)  ELT C 272, 13.11.2003, lk 2.

8

(9)  ELT C 203, 11.8.2004, lk 4.

9

(10)  ELT C 207, 17.8.2004, lk 2.

10

(11)  EÜT L 211, 4.8.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 564/2005 (ELT L 97, 15.4.2005, lk 1).

11

---

LISA

Kui äriühing müüb ühendusse terastrosse ja -kaableid, mille suhtes on võetud kohustus, esitatakse kinnitusarves järgmised üksikasjad:

| 1. | Toote kood (nagu on kindlaks määratud asjaomase eksportiva tootja esitatud kohustuses), sealhulgas liik, keermete arv, traatide arv keermes ja KN-kood. |
| --- | --- |

1.

Toote kood (nagu on kindlaks määratud asjaomase eksportiva tootja esitatud kohustuses), sealhulgas liik, keermete arv, traatide arv keermes ja KN-kood.

| 2. | Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:






  — | äriühingu tootekood, |
| --- | --- | --- |

2.

Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:

—

äriühingu tootekood,

| — | KN-kood, |
| --- | --- |

—

KN-kood,

| — | TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus võib toimuda ühenduse piiridel (vastavalt käesolevas määruses sätestatud korrale), |
| --- | --- |

—

TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus võib toimuda ühenduse piiridel (vastavalt käesolevas määruses sätestatud korrale),

| — | kogus (kilogrammides), |
| --- | --- |

—

kogus (kilogrammides),

| — | kohaldatav miinimumhind. |
| --- | --- |

—

kohaldatav miinimumhind.

| 3. | Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:






  — | kilogrammihind, |
| --- | --- | --- |

3.

Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:

—

kilogrammihind,

| — | kohaldatavad maksetingimused, |
| --- | --- |

—

kohaldatavad maksetingimused,

| — | kohaldatavad tarnetingimused, |
| --- | --- |

—

kohaldatavad tarnetingimused,

| — | kõik allahindlused ja tagasimaksed. |
| --- | --- |

—

kõik allahindlused ja tagasimaksed.

| 4. | Selle importija nimi, kellele äriühing on arve otseselt välja andnud. |
| --- | --- |

4.

Selle importija nimi, kellele äriühing on arve otseselt välja andnud.

| 5. | Äriühingu töötaja nimi, kes andis välja kinnitusarve, ning järgmine allkirjastatud deklaratsioon:
  “Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseimpordiks Euroopa Ühendusse toimub ... [äriühingu nimi] poolt võetud kohustuse raames ja tingimuste kohaselt ning on heaks kiidetud Euroopa Komisjoni otsusega (1999/572/EÜ). Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.” |
| --- | --- |

5.

Äriühingu töötaja nimi, kes andis välja kinnitusarve, ning järgmine allkirjastatud deklaratsioon:

“Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseimpordiks Euroopa Ühendusse toimub ... [äriühingu nimi] poolt võetud kohustuse raames ja tingimuste kohaselt ning on heaks kiidetud Euroopa Komisjoni otsusega (1999/572/EÜ). Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.”

---

| 16.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/23

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1859/2005,

14. november 2005,

millega kehtestatakse teatavad piiravad meetmed Usbekistani suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 60 ja 301,

võttes arvesse 14. novembri 2005. aasta ühist seisukohta 2005/792/ÜVJP Usbekistani vastu suunatud piiravate meetmete kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 23. mail 2005. aastal mõistis nõukogu sügavalt hukka “ülemäärase, ebaproportsionaalse ja valimatu jõu kasutamise Usbekistani kaitsejõudude poolt” Ida-Usbekistanis Andijonis mai alguses. Nõukogu väljendas sügavat kahetsust, et Usbekistani ametivõimud ei reageerinud asjakohaselt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni üleskutsele korraldada sõltumatu rahvusvaheline uurimine. 13. juunil 2005 esitas nõukogu nimetatud ametivõimudele tungiva palve oma seisukoht 2005. aasta juuni lõpuks uuesti läbi vaadata. |
| --- | --- |

(1)

23. mail 2005. aastal mõistis nõukogu sügavalt hukka “ülemäärase, ebaproportsionaalse ja valimatu jõu kasutamise Usbekistani kaitsejõudude poolt” Ida-Usbekistanis Andijonis mai alguses. Nõukogu väljendas sügavat kahetsust, et Usbekistani ametivõimud ei reageerinud asjakohaselt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni üleskutsele korraldada sõltumatu rahvusvaheline uurimine. 13. juunil 2005 esitas nõukogu nimetatud ametivõimudele tungiva palve oma seisukoht 2005. aasta juuni lõpuks uuesti läbi vaadata.

| (2) | Arvestades asjaolu, et senini ei ole saadud rahuldavat vastust, nähakse ühise seisukohaga 2005/792/ÜVJP ette teatavate piiravate meetmete kehtestamine esialgu üheks aastaks, mille jooksul nimetatud meetmeid pidevalt läbi vaadatakse. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades asjaolu, et senini ei ole saadud rahuldavat vastust, nähakse ühise seisukohaga 2005/792/ÜVJP ette teatavate piiravate meetmete kehtestamine esialgu üheks aastaks, mille jooksul nimetatud meetmeid pidevalt läbi vaadatakse.

| (3) | Ühise seisukohaga 2005/792/ÜVJP sätestatud piiravad meetmed hõlmavad muu hulgas sellise varustuse ekspordi keeldu, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, ning sõjalise tegevuse, relvade ja nendega seotud materjalide ning sellise varustusega, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, seotud tehnilise abi, rahastamise ja rahalise toetuse andmise keeldu. |
| --- | --- |

(3)

Ühise seisukohaga 2005/792/ÜVJP sätestatud piiravad meetmed hõlmavad muu hulgas sellise varustuse ekspordi keeldu, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, ning sõjalise tegevuse, relvade ja nendega seotud materjalide ning sellise varustusega, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, seotud tehnilise abi, rahastamise ja rahalise toetuse andmise keeldu.

| (4) | Kõnealused meetmed kuuluvad asutamislepingu reguleerimisalasse ning seetõttu on nende rakendamiseks ühenduses vaja ühenduse õigusakti, eelkõige eesmärgiga tagada, et kõikide liikmesriikide ettevõtjad kohaldaksid nimetatud meetmeid ühetaoliselt. Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse ühenduse territooriumina liikmesriikide territooriume, mille suhtes kohaldatakse asutamislepingut vastavalt selles kehtestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealused meetmed kuuluvad asutamislepingu reguleerimisalasse ning seetõttu on nende rakendamiseks ühenduses vaja ühenduse õigusakti, eelkõige eesmärgiga tagada, et kõikide liikmesriikide ettevõtjad kohaldaksid nimetatud meetmeid ühetaoliselt. Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse ühenduse territooriumina liikmesriikide territooriume, mille suhtes kohaldatakse asutamislepingut vastavalt selles kehtestatud tingimustele.

| (5) | Edaspidi tuleks loetelule varustusest, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, lisada tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (2) I lisas sätestatud koondnomenklatuuri viitenumbrid. |
| --- | --- |

(5)

Edaspidi tuleks loetelule varustusest, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, lisada tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (2) I lisas sätestatud koondnomenklatuuri viitenumbrid.

| (6) | Liikmesriigid peaksid kindlaks määrama sanktsioonid, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumiste korral. Ettenähtud sanktsioonid peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriigid peaksid kindlaks määrama sanktsioonid, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumiste korral. Ettenähtud sanktsioonid peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | varustus, mida võidakse kasutada siserepressioonideks – I lisas loetletud vahendid; |
| --- | --- |

1.

varustus, mida võidakse kasutada siserepressioonideks – I lisas loetletud vahendid;

| 2. | tehniline abi – igasugune tehniline abi, mis on seotud parandamise, arendamise, tootmise, komplekteerimise, katsetamise, hoolduse või muude tehniliste teenustega ning mida võib osutada juhendamise, nõustamise, koolituse, oskusteabe või tööoskuste edastamise või konsultatsiooniteenuste kaudu; tehnilise abi hulka kuulub ka suuline abi; |
| --- | --- |

2.

tehniline abi – igasugune tehniline abi, mis on seotud parandamise, arendamise, tootmise, komplekteerimise, katsetamise, hoolduse või muude tehniliste teenustega ning mida võib osutada juhendamise, nõustamise, koolituse, oskusteabe või tööoskuste edastamise või konsultatsiooniteenuste kaudu; tehnilise abi hulka kuulub ka suuline abi;

| 3. | ühenduse territoorium – liikmesriikide territooriumid, mille suhtes kohaldatakse asutamislepingut vastavalt selles kehtestatud tingimustele. |
| --- | --- |

3.

ühenduse territoorium – liikmesriikide territooriumid, mille suhtes kohaldatakse asutamislepingut vastavalt selles kehtestatud tingimustele.

Artikkel 2

Keelatud on:

| a) | otseselt või kaudselt müüa, tarnida, üle anda või eksportida varustust, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Usbekistanis või kasutamiseks Usbekistanis, olenemata sellest, kas selline varustus pärineb ühendusest või mitte; |
| --- | --- |

a)

otseselt või kaudselt müüa, tarnida, üle anda või eksportida varustust, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Usbekistanis või kasutamiseks Usbekistanis, olenemata sellest, kas selline varustus pärineb ühendusest või mitte;

| b) | otseselt või kaudselt anda tehnilist abi, mis on seotud punktis a nimetatud varustusega, füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Usbekistanis või kasutamiseks Usbekistanis; |
| --- | --- |

b)

otseselt või kaudselt anda tehnilist abi, mis on seotud punktis a nimetatud varustusega, füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Usbekistanis või kasutamiseks Usbekistanis;

| c) | otseselt või kaudselt rahastada punktis a nimetatud varustusega seotud tegevusi või anda sellega seotud rahalist toetust füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Usbekistanis või kasutamiseks Usbekistanis; |
| --- | --- |

c)

otseselt või kaudselt rahastada punktis a nimetatud varustusega seotud tegevusi või anda sellega seotud rahalist toetust füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Usbekistanis või kasutamiseks Usbekistanis;

| d) | osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille otsene või kaudne eesmärk või tagajärg on kaasa aidata punktides a, b ja c nimetatud tegevustele. |
| --- | --- |

d)

osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille otsene või kaudne eesmärk või tagajärg on kaasa aidata punktides a, b ja c nimetatud tegevustele.

Artikkel 3

Keelatud on:

| a) | otseselt või kaudselt anda tehnilist abi, mis on seotud sõjalise tegevusega ning relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide, sealhulgas tulirelvade ja laskemoona, sõjaväeveokite ja -varustuse, poolsõjalise varustuse ja eespool nimetatutele ettenähtud varuosade varustamise, tootmise, hoolduse ja kasutamisega, füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Usbekistanis või kasutamiseks Usbekistanis; |
| --- | --- |

a)

otseselt või kaudselt anda tehnilist abi, mis on seotud sõjalise tegevusega ning relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide, sealhulgas tulirelvade ja laskemoona, sõjaväeveokite ja -varustuse, poolsõjalise varustuse ja eespool nimetatutele ettenähtud varuosade varustamise, tootmise, hoolduse ja kasutamisega, füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Usbekistanis või kasutamiseks Usbekistanis;

| b) | otseselt või kaudselt rahastada sõjalist tegevust või anda sellega seotud rahalist toetust, sealhulgas eelkõige toetusi, laene ja ekspordikrediidikindlustust, relvade ja nendega seotud materjalide müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks, füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Usbekistanis või kasutamiseks Usbekistanis; |
| --- | --- |

b)

otseselt või kaudselt rahastada sõjalist tegevust või anda sellega seotud rahalist toetust, sealhulgas eelkõige toetusi, laene ja ekspordikrediidikindlustust, relvade ja nendega seotud materjalide müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks, füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Usbekistanis või kasutamiseks Usbekistanis;

| c) | osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille otsene või kaudne eesmärk või tagajärg on kaasa aidata punktides a ja b nimetatud tegevusele. |
| --- | --- |

c)

osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille otsene või kaudne eesmärk või tagajärg on kaasa aidata punktides a ja b nimetatud tegevusele.

Artikkel 4

1.   Erandina artiklitest 2 ja 3 võivad II lisas loetletud liikmesriikide pädevad asutused anda loa:

| a) | müüa, tarnida, üle anda või eksportida vartustust, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, eeldusel et see varustus:






  i) | antakse rahvusvahelistes julgeolekujõududes (International Security Assistance Force – ISAF) ja operatsioonis “Enduring Freedom” (OEF) osalevate vägede käsutusse Usbekistanis või |
| --- | --- | --- |

a)

müüa, tarnida, üle anda või eksportida vartustust, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, eeldusel et see varustus:

i)

antakse rahvusvahelistes julgeolekujõududes (International Security Assistance Force – ISAF) ja operatsioonis “Enduring Freedom” (OEF) osalevate vägede käsutusse Usbekistanis või

| ii) | on ette nähtud üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeliseks kasutamiseks; |
| --- | --- |

ii)

on ette nähtud üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeliseks kasutamiseks;

| b) | rahastada, anda rahalist või tehnilist abi tegevusele, mis on seotud punktis a nimetatud varustusega; |
| --- | --- |

b)

rahastada, anda rahalist või tehnilist abi tegevusele, mis on seotud punktis a nimetatud varustusega;

| c) | rahastada, anda rahalist või tehnilist abi tegevusele, mis on seotud:






  i) | mittesurmava sõjavarustusega, mis on ette nähtud üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeliseks kasutamiseks või ÜRO, Euroopa Liidu ja ühenduse institutsioonide väljaarendamise programmide jaoks või ELi ja ÜRO kriisiohjamisoperatsioonideks või |
| --- | --- | --- |

c)

rahastada, anda rahalist või tehnilist abi tegevusele, mis on seotud:

i)

mittesurmava sõjavarustusega, mis on ette nähtud üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeliseks kasutamiseks või ÜRO, Euroopa Liidu ja ühenduse institutsioonide väljaarendamise programmide jaoks või ELi ja ÜRO kriisiohjamisoperatsioonideks või

| ii) | sõjalise varustusega, mida kasutavad rahvusvahelistes julgeolekujõududes ISAF ja operatsioonis OEF osalevad väed Usbekistanis. |
| --- | --- |

ii)

sõjalise varustusega, mida kasutavad rahvusvahelistes julgeolekujõududes ISAF ja operatsioonis OEF osalevad väed Usbekistanis.

2.   Luba ei anta tegevusteks, mis on juba aset leidnud.

Artikkel 5

Artikleid 2 ja 3 ei kohaldata kaitseriietuse, sealhulgas kuulivestide ja sõdurikiivrite suhtes, mida ajutiselt eksporditakse Usbekistani ÜRO ja ELi töötajatele, ühenduse või selle liikmesriikide töötajatele, meedia esindajatele, humanitaar- ja arenguabitöötajatele ning nendega seotud töötajatele üksnes isiklikuks kasutamiseks.

Artikkel 6

Komisjon ja liikmesriigid teatavad üksteisele viivitamata käesoleva määruse alusel võetud meetmetest ning edastavad nende käsutuses oleva käesoleva määrusega seotud asjakohase teabe, eelkõige teabe rikkumise ja rakendamisega seotud probleemide ning siseriiklike kohtute tehtud otsuste kohta.

Artikkel 7

Komisjonil on õigus liikmesriikide antud teabe alusel II lisa muuta.

Artikkel 8

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad sanktsioonide kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Liikmesriigid teatavad neist eeskirjadest komisjonile kohe pärast käesoleva määruse jõustumist ning annavad teada nende edaspidistest muudatustest.

Artikkel 9

Käesolevat määrust kohaldatakse:

| a) | ühenduse territooriumil, kaasa arvatud selle õhuruumis; |
| --- | --- |

a)

ühenduse territooriumil, kaasa arvatud selle õhuruumis;

| b) | liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal;

| c) | kõikide liikmesriikide kodanike suhtes ühenduse territooriumil või väljaspool seda; |
| --- | --- |

c)

kõikide liikmesriikide kodanike suhtes ühenduse territooriumil või väljaspool seda;

| d) | kõikide juriidiliste isikute, üksuste ja organite suhtes, mis on asutatud või registreeritud liikmesriigi seaduste alusel; |
| --- | --- |

d)

kõikide juriidiliste isikute, üksuste ja organite suhtes, mis on asutatud või registreeritud liikmesriigi seaduste alusel;

| e) | kõikide ühenduse territooriumil või osaliselt ühenduse territooriumil ettevõtlusega tegelevate juriidiliste isikute, üksuste või organite suhtes. |
| --- | --- |

e)

kõikide ühenduse territooriumil või osaliselt ühenduse territooriumil ettevõtlusega tegelevate juriidiliste isikute, üksuste või organite suhtes.

Artikkel 10

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. november 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

T. JOWELL

---

(1)  Vt käesoleva ELT lk 72.

1

(2)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 493/2005 (ELT L 82, 31.3.2005, lk 1).

2

---

I LISA

Loetelu varustusest, mida võidakse kasutada siserepressioonideks ja millele viidatakse artikli 1 lõikes 1 ja artikli 2 punktis a

Järgnev loetelu ei sisalda spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks kasutatavaid või vastavalt modifitseeritud esemeid.

| 1. | Kuulikindlad kiivrid, politseikiivrid, politseikilbid, kuulikindlad kilbid ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad. |
| --- | --- |

1.

Kuulikindlad kiivrid, politseikiivrid, politseikilbid, kuulikindlad kilbid ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad.

| 2. | Erivahendid sõrmejälgede võtmiseks. |
| --- | --- |

2.

Erivahendid sõrmejälgede võtmiseks.

| 3. | Võimsusregulaatoriga helgiheitjad. |
| --- | --- |

3.

Võimsusregulaatoriga helgiheitjad.

| 4. | Kuulikindlad ehitusmaterjalid. |
| --- | --- |

4.

Kuulikindlad ehitusmaterjalid.

| 5. | Jahinoad. |
| --- | --- |

5.

Jahinoad.

| 6. | Spetsiaalsed tootmisvahendid haavlipüsside valmistamiseks. |
| --- | --- |

6.

Spetsiaalsed tootmisvahendid haavlipüsside valmistamiseks.

| 7. | Laskemoona käsilaadimisvarustus. |
| --- | --- |

7.

Laskemoona käsilaadimisvarustus.

| 8. | Sideteadete pealtkuulamisseadmed. |
| --- | --- |

8.

Sideteadete pealtkuulamisseadmed.

| 9. | Optiline tahkisdetektor. |
| --- | --- |

9.

Optiline tahkisdetektor.

| 10. | Kujutisevõimendustorud. |
| --- | --- |

10.

Kujutisevõimendustorud.

| 11. | Relvade teleskoopsihikud. |
| --- | --- |

11.

Relvade teleskoopsihikud.

| 12. | Muud kui spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks kasutatavad sileraudsed relvad ja nende laskemoon ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad, välja arvatud:






  — | raketipüstolid; |
| --- | --- | --- |

12.

Muud kui spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks kasutatavad sileraudsed relvad ja nende laskemoon ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad, välja arvatud:

—

raketipüstolid;

| — | õhu- ja padrunrelvad, mis on mõeldud kasutamiseks tööriistadena või valutute vahenditena loomade uimastamiseks. |
| --- | --- |

—

õhu- ja padrunrelvad, mis on mõeldud kasutamiseks tööriistadena või valutute vahenditena loomade uimastamiseks.

| 13. | Simulaatorid tulirelvade käsitsemise harjutamiseks ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud või kohandatud osad ja lisaseadmed. |
| --- | --- |

13.

Simulaatorid tulirelvade käsitsemise harjutamiseks ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud või kohandatud osad ja lisaseadmed.

| 14. | Muud kui spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks kasutatavad pommid ja granaadid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad. |
| --- | --- |

14.

Muud kui spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks kasutatavad pommid ja granaadid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad.

| 15. | Muud kui spetsiaalselt sõjaliste standardite või spetsifikatsioonide kohaselt valmistatud kuulikindlad vestid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad. |
| --- | --- |

15.

Muud kui spetsiaalselt sõjaliste standardite või spetsifikatsioonide kohaselt valmistatud kuulikindlad vestid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad.

| 16. | Maastikul sõitmiseks sobivad neljarattaveoga sõidukid, mis on valmistatud kuulikindlatena või niisuguseks kohandatud, ja selliste sõidukite kuulikindlad kilbid. |
| --- | --- |

16.

Maastikul sõitmiseks sobivad neljarattaveoga sõidukid, mis on valmistatud kuulikindlatena või niisuguseks kohandatud, ja selliste sõidukite kuulikindlad kilbid.

| 17. | Vesikahurid ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud või kohandatud osad. |
| --- | --- |

17.

Vesikahurid ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud või kohandatud osad.

| 18. | Vesikahuritega varustatud sõidukid. |
| --- | --- |

18.

Vesikahuritega varustatud sõidukid.

| 19. | Sõidukid, mis on spetsiaalselt kujundatud või kohandatud nii, et neid saab elektrifitseerida lähenejate tõrjumiseks ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud või kohandatud osad. |
| --- | --- |

19.

Sõidukid, mis on spetsiaalselt kujundatud või kohandatud nii, et neid saab elektrifitseerida lähenejate tõrjumiseks ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud või kohandatud osad.

| 20. | Akustilised seadmed, mida tootja või tarnija väidete kohaselt saab kasutada massirahutuste ohjeldamiseks ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad. |
| --- | --- |

20.

Akustilised seadmed, mida tootja või tarnija väidete kohaselt saab kasutada massirahutuste ohjeldamiseks ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad.

| 21. | Jalarauad, rühmaahelad, vangiahelad ja elektrišokivööd, mis on spetsiaalselt ette nähtud inimeste liikumise takistamiseks, välja arvatud:






  — | käerauad, mille maksimaalne pikkus koos ketiga on lukustatuna 240 mm. |
| --- | --- | --- |

21.

Jalarauad, rühmaahelad, vangiahelad ja elektrišokivööd, mis on spetsiaalselt ette nähtud inimeste liikumise takistamiseks, välja arvatud:

—

käerauad, mille maksimaalne pikkus koos ketiga on lukustatuna 240 mm.

| 22. | Kaasaskantavad vahendid, mis on ette nähtud või kohandatud massirahutuste ohjeldamiseks või enesekaitseks tegutsemisvõimetuks muutva aine abil (näiteks pisargaasi või pipragaasi pihustid) ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad. |
| --- | --- |

22.

Kaasaskantavad vahendid, mis on ette nähtud või kohandatud massirahutuste ohjeldamiseks või enesekaitseks tegutsemisvõimetuks muutva aine abil (näiteks pisargaasi või pipragaasi pihustid) ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad.

| 23. | Kaasaskantavad vahendid, mis on ette nähtud või kohandatud massirahutuste ohjeldamiseks või enesekaitseks elektrišoki abil (sealhulgas elektrišokinuiad, elektrišokikilbid, elektripüstolid ja elektrišoki noolepüstolid) ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud või kohandatud osad. |
| --- | --- |

23.

Kaasaskantavad vahendid, mis on ette nähtud või kohandatud massirahutuste ohjeldamiseks või enesekaitseks elektrišoki abil (sealhulgas elektrišokinuiad, elektrišokikilbid, elektripüstolid ja elektrišoki noolepüstolid) ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud või kohandatud osad.

| 24. | Elektroonilised seadmed, mille abil on võimalik avastada peidetud lõhkeaineid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad, välja arvatud:






  — | TV või röntgenläbivalgustuse seadmed. |
| --- | --- | --- |

24.

Elektroonilised seadmed, mille abil on võimalik avastada peidetud lõhkeaineid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad, välja arvatud:

—

TV või röntgenläbivalgustuse seadmed.

| 25. | Elektroonilised segamisseadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud selleks, et takistada improviseeritud seadmetest kaugjuhtimispuldi abil lõhkamisi ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad. |
| --- | --- |

25.

Elektroonilised segamisseadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud selleks, et takistada improviseeritud seadmetest kaugjuhtimispuldi abil lõhkamisi ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad.

| 26. | Vahendid ja seadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud plahvatuste tekitamiseks elektrilisel või mitte-elektrilisel viisil, sealhulgas laskekomplektid, detonaatorid, süütajad, süütevõimendid ja süütenöörid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad, välja arvatud:






  — | vahendid, mis on ette nähtud teatavaks kaubanduslikuks otstarbeks, mis hõlmab muude vahendite või seadmete käivitamist või kasutamist plahvatuse teel, ilma et nende vahendite või seadmete eesmärgiks oleks plahvatuste korraldamine (näiteks auto turvapatjade täispuhujad, sprinkleri starterite liigpingepiirikud). |
| --- | --- | --- |

26.

Vahendid ja seadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud plahvatuste tekitamiseks elektrilisel või mitte-elektrilisel viisil, sealhulgas laskekomplektid, detonaatorid, süütajad, süütevõimendid ja süütenöörid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad, välja arvatud:

—

vahendid, mis on ette nähtud teatavaks kaubanduslikuks otstarbeks, mis hõlmab muude vahendite või seadmete käivitamist või kasutamist plahvatuse teel, ilma et nende vahendite või seadmete eesmärgiks oleks plahvatuste korraldamine (näiteks auto turvapatjade täispuhujad, sprinkleri starterite liigpingepiirikud).

| 27. | Eridemineerimistöödeks ette nähtud vahendid ja seadmed, välja arvatud:






  — | pommikatted; |
| --- | --- | --- |

27.

Eridemineerimistöödeks ette nähtud vahendid ja seadmed, välja arvatud:

—

pommikatted;

| — | mahutid, mis on ette nähtud selliste objektide hoidmiseks, mille kohta on teada või arvata, et need on improviseeritud lõhkeseadeldised. |
| --- | --- |

—

mahutid, mis on ette nähtud selliste objektide hoidmiseks, mille kohta on teada või arvata, et need on improviseeritud lõhkeseadeldised.

| 28. | Öönägemis- ja infravalguskuvaseadmed ning kujutisevõimendustorud või nende tahkisandurid. |
| --- | --- |

28.

Öönägemis- ja infravalguskuvaseadmed ning kujutisevõimendustorud või nende tahkisandurid.

| 29. | Otselõikega lõhkelaengud. |
| --- | --- |

29.

Otselõikega lõhkelaengud.

| 30. | Järgmised lõhkeained ja nendega seotud materjalid:






  — | amatool, |
| --- | --- | --- |

30.

Järgmised lõhkeained ja nendega seotud materjalid:

—

amatool,

| — | nitrotselluloos (mis sisaldab üle 12,5 % nitrogeeni), |
| --- | --- |

—

nitrotselluloos (mis sisaldab üle 12,5 % nitrogeeni),

| — | nitroglükool, |
| --- | --- |

—

nitroglükool,

| — | pentaerütrotritooltetranitraat (PETN), |
| --- | --- |

—

pentaerütrotritooltetranitraat (PETN),

| — | pikrüülkloriid, |
| --- | --- |

—

pikrüülkloriid,

| — | trinitrofenüülmetüülnitramiin (tetrüül), |
| --- | --- |

—

trinitrofenüülmetüülnitramiin (tetrüül),

| — | 2,4,6-trinitrotolueen (TNT). |
| --- | --- |

—

2,4,6-trinitrotolueen (TNT).

| 31. | Loetletud vahendite jaoks spetsiaalselt loodud tarkvara ja vajalik tehnoloogia. |
| --- | --- |

31.

Loetletud vahendite jaoks spetsiaalselt loodud tarkvara ja vajalik tehnoloogia.

---

II LISA

Artiklis 4 osutatud pädevate asutuste loetelu

BELGIA

Belgia kaitsejõudude ja julgeolekuteenistuste sooritatavate müügi- ja ostutehingute ja tehnilise abi eest ning relvade, sõjalise ja poolsõjalise varustuse tootmise või tarnimisega seotud finants- ja tehniliste teenuste eest vastutav föderaalasutus:

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie/Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes et Energie

| Algemene Directie Economisch Potentieel/Direction générale du Potentiel économique |
| --- |
| Vergunningen/Licences |
| K.B.O. Beheerscel/Cellule de gestion B.C.E |
| 44, Leuvensestraat/rue de Louvain |
| B-1000 Brussel/Bruxelles |
| Tel.: 0032 (0) 2 548 67 79 |
| Faks: 0032 (0) 2 548 65 70. |

Algemene Directie Economisch Potentieel/Direction générale du Potentiel économique

Vergunningen/Licences

K.B.O. Beheerscel/Cellule de gestion B.C.E

44, Leuvensestraat/rue de Louvain

B-1000 Brussel/Bruxelles

Tel.: 0032 (0) 2 548 67 79

Faks: 0032 (0) 2 548 65 70.

Relvade, sõjalise ja poolsõjalise varustuse ekspordi-, impordi- ja transiidilubade eest vastutavad piirkondlikud asutused:

Brussels Hoofdstedelijk Gewest/Région de Bruxelles — Capitale:

| Directie Externe Betrekkingen/Direction des Relations extérieures |
| --- |
| City Center |
| Kruidtuinlaan/Boulevard du Jardin Botanique 20 |
| B-1035 Brussel/Bruxelles |
| Tel.: (32-2) 800 37 59 (Cédric Bellemans) |
| Faks: (32-2) 800 38 20 |
| e-post: cbellemans@mrbc.irisnet.be |

Directie Externe Betrekkingen/Direction des Relations extérieures

City Center

Kruidtuinlaan/Boulevard du Jardin Botanique 20

B-1035 Brussel/Bruxelles

Tel.: (32-2) 800 37 59 (Cédric Bellemans)

Faks: (32-2) 800 38 20

e-post: cbellemans@mrbc.irisnet.be

Région wallonne:

| Direction Générale Economie et Emploi |
| --- |
| Direction Gestion des Licences |
| Chaussée de Louvain 14 |
| 5000 Namur |
| Tel.: 081/649751 |
| Faks: 081/649760 |
| e-post: m.moreels@mrw.wallonie.be |

Direction Générale Economie et Emploi

Direction Gestion des Licences

Chaussée de Louvain 14

5000 Namur

Tel.: 081/649751

Faks: 081/649760

e-post: m.moreels@mrw.wallonie.be

Vlaams Gewest:

| Administratie Buitenlands Beleid |
| --- |
| Cel Wapenexport |
| Boudewijnlaan 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel.: (32-2) 553 59 28 |
| Faks: (32-2) 553 60 37 |
| e-post: wapenexport@vlaanderen.be |

Administratie Buitenlands Beleid

Cel Wapenexport

Boudewijnlaan 30

B-1000 Brussel

Tel.: (32-2) 553 59 28

Faks: (32-2) 553 60 37

e-post: wapenexport@vlaanderen.be

TŠEHHI VABARIIK

| Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| Tel.: + 420 2 24 06 27 20 |
| Tel.: + 420 2 24 22 18 11 |

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

Tel.: + 420 2 24 06 27 20

Tel.: + 420 2 24 22 18 11

| Ministerstvo financí |
| --- |
| Finanční analytický útvar |
| P.O. BOX 675 |
| Jindřišská 14 |
| 111 21 Praha 1 |
| Tel.: + 420 2 5704 4501 |
| Faks: + 420 2 5704 4502 |

Ministerstvo financí

Finanční analytický útvar

P.O. BOX 675

Jindřišská 14

111 21 Praha 1

Tel.: + 420 2 5704 4501

Faks: + 420 2 5704 4502

| Ministerstvo zahraničních věcí |
| --- |
| Odbor Společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU |
| Loretánské nám. 5 |
| 118 00 Praha 1 |
| Tel.: + 420 2 2418 2987 |
| Faks: + 420 2 2418 4080 |

Ministerstvo zahraničních věcí

Odbor Společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU

Loretánské nám. 5

118 00 Praha 1

Tel.: + 420 2 2418 2987

Faks: + 420 2 2418 4080

TAANI

| Justitsministeriet |
| --- |
| Slotsholmsgade 10 |
| DK-1216 København K |
| Tel.: (45) 33 92 33 40 |
| Faks: (45) 33 93 35 10 |

Justitsministeriet

Slotsholmsgade 10

DK-1216 København K

Tel.: (45) 33 92 33 40

Faks: (45) 33 93 35 10

| Udenrigsministeriet |
| --- |
| Asiatisk Plads 2 |
| DK-1448 København K |
| Tel.: (45) 33 92 00 00 |
| Faks: (45) 32 54 05 33 |

Udenrigsministeriet

Asiatisk Plads 2

DK-1448 København K

Tel.: (45) 33 92 00 00

Faks: (45) 32 54 05 33

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| Tel.: (45) 35 46 62 81 |
| Faks: (45) 35 46 62 03 |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

Tel.: (45) 35 46 62 81

Faks: (45) 35 46 62 03

SAKSAMAA

Artikli 4 lõike 1 punktide b ja c kohase rahastamise ja rahalise abi andmise lubamiseks:

| Deutsche Bundesbank |
| --- |
| Servicezentrum Finanzsanktionen |
| Postfach |
| D-80281 München |
| Tel.: (49) 89 28 89 38 00 |
| Faks: (49) 89 35 01 63 38 00 |

Deutsche Bundesbank

Servicezentrum Finanzsanktionen

Postfach

D-80281 München

Tel.: (49) 89 28 89 38 00

Faks: (49) 89 35 01 63 38 00

Artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste lubade andmiseks, seoses artikli 4 lõike 1 punkti b kohase tehnilise abiga ja artikli 4 lõike 1 punkti c kohase tehnilise abiga:

| Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) |
| --- |
| Frankfurter Straße 29—35 |
| D-65760 Eschborn |
| Tel.: (49) 6196/908-0 |
| Faks: (49) 6196/908-800 |

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA)

Frankfurter Straße 29—35

D-65760 Eschborn

Tel.: (49) 6196/908-0

Faks: (49) 6196/908-800

EESTI

| Eesti Välisministeerium |
| --- |
| Islandi väljak 1 |
| 15049 Tallinn |
| Tel.: + 372 6317 100 |
| Faks: + 372 6317 199 |

Eesti Välisministeerium

Islandi väljak 1

15049 Tallinn

Tel.: + 372 6317 100

Faks: + 372 6317 199

KREEKA

| Ministry of Economy and Finance |
| --- |
| General Directorate for Policy Planning and Management |
| Address Kornarou Str. |
| 105 63 Athens |
| Τel.: + 30 210 3286401-3 |
| Faks: + 30 210 3286404 |

Ministry of Economy and Finance

General Directorate for Policy Planning and Management

Address Kornarou Str.

105 63 Athens

Τel.: + 30 210 3286401-3

Faks: + 30 210 3286404

| Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών |
| --- |
| Γενική Δ/νση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής |
| Δ/νση: Κορνάρου 1, Τ.Κ. |
| 105 63 Αθήνα — Ελλάς |
| Τηλ.: + 30 210 3286401-3 |
| Faks: + 30 210 3286404 |

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Γενική Δ/νση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής

Δ/νση: Κορνάρου 1, Τ.Κ.

105 63 Αθήνα — Ελλάς

Τηλ.: + 30 210 3286401-3

Faks: + 30 210 3286404

HISPAANIA

| Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| --- |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Paseo de la Castellana, 162 |
| E-28046 Madrid |
| Tel.: (34) 913 49 38 60 |
| Faks: (34) 914 57 28 63 |

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Secretaría General de Comercio Exterior

Paseo de la Castellana, 162

E-28046 Madrid

Tel.: (34) 913 49 38 60

Faks: (34) 914 57 28 63

PRANTSUSMAA

| Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie |
| --- |
| Direction générale des douanes et des droits indirects |
| Cellule embargo — Bureau E2 |
| Tel.: (33) 1 44 74 48 93 |
| Faks: (33) 1 44 74 48 97 |

Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie

Direction générale des douanes et des droits indirects

Cellule embargo — Bureau E2

Tel.: (33) 1 44 74 48 93

Faks: (33) 1 44 74 48 97

| Direction générale du Trésor et de la politique économique Service des affaires multilatérales et du développement Sous-direction Politique commerciale et investissements Service Investissements et propriété intellectuelle |
| --- |
| 139, rue du Bercy |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Tel.: (33) 1 44 87 72 85 |
| Faks: (33) 1 53 18 96 55 |

Direction générale du Trésor et de la politique économique Service des affaires multilatérales et du développement Sous-direction Politique commerciale et investissements Service Investissements et propriété intellectuelle

139, rue du Bercy

F-75572 Paris Cedex 12

Tel.: (33) 1 44 87 72 85

Faks: (33) 1 53 18 96 55

| Ministère des affaires étrangères |
| --- |
| Direction générale des affaires politiques et de sécurité |
| Direction des Nations Unies et des organisations internationales Sous-direction des affaires politiques |
| Tel.: (33) 1 43 17 59 68 |
| Fax: (33) 1 43 17 46 91 |
| Service de la politique étrangère et de sécurité commune |
| Tel.: (33) 1 43 17 45 16 |
| Faks: (33) 1 43 17 45 84 |

Ministère des affaires étrangères

Direction générale des affaires politiques et de sécurité

Direction des Nations Unies et des organisations internationales Sous-direction des affaires politiques

Tel.: (33) 1 43 17 59 68

Fax: (33) 1 43 17 46 91

Service de la politique étrangère et de sécurité commune

Tel.: (33) 1 43 17 45 16

Faks: (33) 1 43 17 45 84

IIRIMAA

| Department of Foreign Affairs |
| --- |
| (United Nations Section) |
| 79-80 Saint Stephen's Green |
| Dublin 2 |
| Tel.: + 353 1 478 0822 |
| Faks: + 353 1 408 2165 |

Department of Foreign Affairs

(United Nations Section)

79-80 Saint Stephen's Green

Dublin 2

Tel.: + 353 1 478 0822

Faks: + 353 1 408 2165

| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland |
| --- |
| (Financial Markets Department) |
| Dame Street |
| Dublin 2 |
| Tel.: + 353 1 671 6666 |
| Faks: + 353 1 679 8882 |

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

(Financial Markets Department)

Dame Street

Dublin 2

Tel.: + 353 1 671 6666

Faks: + 353 1 679 8882

| Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- |
| (Export Licensing Unit) |
| Lower Hatch Street |
| Dublin 2 |
| Tel.: + 353 1 631 2534 |
| Faks: + 353 1 631 2562 |

Department of Enterprise, Trade and Employment

(Export Licensing Unit)

Lower Hatch Street

Dublin 2

Tel.: + 353 1 631 2534

Faks: + 353 1 631 2562

ITAALIA

| Ministero degli Affari Esteri |
| --- |
| Piazzale della Farnesina, 1 |
| I-00194 Roma |

Ministero degli Affari Esteri

Piazzale della Farnesina, 1

I-00194 Roma

| D.G.EU. — Ufficio IV |
| --- |
| Tel.: (39) 06 3691 3645 |
| Faks: (39) 06 3691 2335 |

D.G.EU. — Ufficio IV

Tel.: (39) 06 3691 3645

Faks: (39) 06 3691 2335

| D.G.C.E. — U.A.M.A. |
| --- |
| Tel.: (39) 06 3691 3605 |
| Faks: (39) 06 3691 8815 |

D.G.C.E. — U.A.M.A.

Tel.: (39) 06 3691 3605

Faks: (39) 06 3691 8815

KÜPROS

| 1. | Import-Export Licencing Unit |
| --- | --- |
| Trade Service |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 6, Andrea Araouzou |
| 1421 Nicosia |
| Tel.: 357 22 867100 |
| Faks: 357 22 316071 |

1.

Import-Export Licencing Unit

Trade Service

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

6, Andrea Araouzou

1421 Nicosia

Tel.: 357 22 867100

Faks: 357 22 316071

| 2. | Supervision of International Banks, Regulations and Financial Stability Department |
| --- | --- |
| Central Bank of Cyprus |
| 80, Kennedy Avenue |
| 1076 Nicosia |
| Tel.: 357 22 714100 |
| Faks: 357 22 378153 |

2.

Supervision of International Banks, Regulations and Financial Stability Department

Central Bank of Cyprus

80, Kennedy Avenue

1076 Nicosia

Tel.: 357 22 714100

Faks: 357 22 378153

LÄTI

| Latvijas Republikas Ārlietu ministrija |
| --- |
| Brīvības iela 36 |
| Rīga LV 1395 |
| Tel.: (371) 7016 201 |
| Faks: (371) 7828 121 |

Latvijas Republikas Ārlietu ministrija

Brīvības iela 36

Rīga LV 1395

Tel.: (371) 7016 201

Faks: (371) 7828 121

LEEDU

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Security Policy Department |
| J. Tumo-Vaizganto 2 |
| LT-01511 Vilnius |
| Tel.: + 370 5 2362516 |
| Faks: + 370 5 2313090 |

Ministry of Foreign Affairs

Security Policy Department

J. Tumo-Vaizganto 2

LT-01511 Vilnius

Tel.: + 370 5 2362516

Faks: + 370 5 2313090

LUKSEMBURG

| Ministère de l'économie et du commerce extérieur |
| --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Tel.: (352) 478 23 70 |
| Faks: (352) 46 61 38 |
| e-post: office.licences@mae.etat.lu |

Ministère de l'économie et du commerce extérieur

Office des licences

BP 113

L-2011 Luxembourg

Tel.: (352) 478 23 70

Faks: (352) 46 61 38

e-post: office.licences@mae.etat.lu

| Ministère des affaires étrangères et de l'immigration |
| --- |
| Direction des affaires politiques |
| 5, rue Notre-Dame |
| L-2240 Luxembourg |
| Tel.: (352) 478 2421 |
| Faks: (352) 22 19 89 |

Ministère des affaires étrangères et de l'immigration

Direction des affaires politiques

5, rue Notre-Dame

L-2240 Luxembourg

Tel.: (352) 478 2421

Faks: (352) 22 19 89

| Ministère des Finances |
| --- |
| 3 rue de la Congrégation |
| L-1352 Luxembourg |
| Faks: 00352 475241 |

Ministère des Finances

3 rue de la Congrégation

L-1352 Luxembourg

Faks: 00352 475241

UNGARI

| Hungarian Trade Licencing Office |
| --- |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Hungary |
| Postbox: H-1537 Budapest Pf.: 345 |
| Tel.: + 36-1-336-7327 |

Hungarian Trade Licencing Office

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Hungary

Postbox: H-1537 Budapest Pf.: 345

Tel.: + 36-1-336-7327

| Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Magyarország |
| Postafiók: 1537 Budapest Pf.:345 |
| Tel.: + 36-1-336-7327 |

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Magyarország

Postafiók: 1537 Budapest Pf.:345

Tel.: + 36-1-336-7327

MALTA

| Bord ta' Sorveljanza dwar is-Sanzjonijiet |
| --- |
| Ministeru ta' l-Affarijiet Barranin |
| Palazzo Parisio |
| Triq il-Merkanti |
| Valletta CMR 02 |
| Tel.: + 356 21 24 28 53 |
| Faks: + 356 21 25 15 20 |

Bord ta' Sorveljanza dwar is-Sanzjonijiet

Ministeru ta' l-Affarijiet Barranin

Palazzo Parisio

Triq il-Merkanti

Valletta CMR 02

Tel.: + 356 21 24 28 53

Faks: + 356 21 25 15 20

MADALMAAD

| Ministerie van Economische Zaken |
| --- |
| Belastingdienst/Douane Noord |
| Postbus 40200 |
| NL-8004 De Zwolle |
| Tel.: (31-38) 467 25 41 |
| Faks: (31-38) 469 52 29 |

Ministerie van Economische Zaken

Belastingdienst/Douane Noord

Postbus 40200

NL-8004 De Zwolle

Tel.: (31-38) 467 25 41

Faks: (31-38) 469 52 29

AUSTRIA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/2 (Ausfuhrkontrolle) |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Tel.: (+ 43-1) 711 00-0 |
| Faks: (+ 43-1) 711 00-8386 |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/2 (Ausfuhrkontrolle)

Stubenring 1

A-1010 Wien

Tel.: (+ 43-1) 711 00-0

Faks: (+ 43-1) 711 00-8386

POOLA

| Ministry of Economic Affairs and Labour |
| --- |
| Department of Export Control |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warsaw |
| Poland |
| Tel.: (+ 48 22) 693 51 71 |
| Faks: (+ 48 22) 693 40 33 |

Ministry of Economic Affairs and Labour

Department of Export Control

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warsaw

Poland

Tel.: (+ 48 22) 693 51 71

Faks: (+ 48 22) 693 40 33

PORTUGAL

| Ministério dos Negócios Estrangeiros |
| --- |
| Direcção-Geral dos Assuntos Multilaterais |
| Largo do Rilvas |
| P-1350-179 Lisboa |
| Tel.: (351) 21 394 67 02 |
| Faks: (351) 21 394 60 73 |

Ministério dos Negócios Estrangeiros

Direcção-Geral dos Assuntos Multilaterais

Largo do Rilvas

P-1350-179 Lisboa

Tel.: (351) 21 394 67 02

Faks: (351) 21 394 60 73

| Ministério das Finanças |
| --- |
| Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais |
| Avenida Infante D. Henrique, n.o 1, C 2.o |
| P-1100 Lisboa |
| Tel.: (351) 21 882 3390/8 |
| Faks: (351) 21 882 3399 |

Ministério das Finanças

Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais

Avenida Infante D. Henrique, n.o 1, C 2.o

P-1100 Lisboa

Tel.: (351) 21 882 3390/8

Faks: (351) 21 882 3399

SLOVEENIA

| 1. | Ministrstvo za zunanje zadeve |
| --- | --- |
| Sektor za mednarodne organizacije in človekovo varnost |
| Prešernova cesta 25 |
| SI-1001 Ljubljana |
| Tel.: 00 386 1 478 2206 |
| Faks: 00 386 1 478 2249 |

1.

Ministrstvo za zunanje zadeve

Sektor za mednarodne organizacije in človekovo varnost

Prešernova cesta 25

SI-1001 Ljubljana

Tel.: 00 386 1 478 2206

Faks: 00 386 1 478 2249

| 2. | Ministrstvo za notranje zadeve |
| --- | --- |
| Sektor za upravne zadeve prometa, zbiranja in združevanja, eksplozivov in orožja |
| Bethovnova ulica 3 |
| SI-1501 Ljubljana |
| Tel.: 00 386 1 472 47 59 |
| Faks: 00 386 1 472 42 53 |

2.

Ministrstvo za notranje zadeve

Sektor za upravne zadeve prometa, zbiranja in združevanja, eksplozivov in orožja

Bethovnova ulica 3

SI-1501 Ljubljana

Tel.: 00 386 1 472 47 59

Faks: 00 386 1 472 42 53

| 3. | Ministrstvo za gospodarstvo |
| --- | --- |
| Komisija za nadzor izvoza blaga za dvojno rabo |
| Kotnikova 5 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Tel.: 00 386 1 478 3223 |
| Faks: 00 386 1 478 3611 |

3.

Ministrstvo za gospodarstvo

Komisija za nadzor izvoza blaga za dvojno rabo

Kotnikova 5

SI-1000 Ljubljana

Tel.: 00 386 1 478 3223

Faks: 00 386 1 478 3611

| 4. | Ministrstvo za obrambo |
| --- | --- |
| Direktorat za Logistiko |
| Kardeljeva ploščad 24 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Tel.: 00 386 1 471 20 25 |
| Faks: 00 386 1 512 11 03 |

4.

Ministrstvo za obrambo

Direktorat za Logistiko

Kardeljeva ploščad 24

SI-1000 Ljubljana

Tel.: 00 386 1 471 20 25

Faks: 00 386 1 512 11 03

SLOVAKKIA

| Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |
| --- |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| Tel.: 00421/2/4854 1111 |
| Faks: 00421/2/4333 7827 |

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

Tel.: 00421/2/4854 1111

Faks: 00421/2/4333 7827

SOOME

| Ulkoasiainministeriö/Utrikesministeriet |
| --- |
| PL/PB 176 |
| FI-00161 Helsinki/Helsingfors |
| Tel.: (358-9) 16 00 5 |
| Faks: (358-9) 16 05 57 07 |

Ulkoasiainministeriö/Utrikesministeriet

PL/PB 176

FI-00161 Helsinki/Helsingfors

Tel.: (358-9) 16 00 5

Faks: (358-9) 16 05 57 07

| Puolustusministeriö/Försvarsministeriet |
| --- |
| Eteläinen Makasiinikatu 8/Södra Magasinsgatan 8 |
| PL/PB 31 |
| FI-00131 Helsinki/Helsingfors |
| Tel.: (358-9) 16 08 81 28 |
| Faks: (358-9) 16 08 81 11 |

Puolustusministeriö/Försvarsministeriet

Eteläinen Makasiinikatu 8/Södra Magasinsgatan 8

PL/PB 31

FI-00131 Helsinki/Helsingfors

Tel.: (358-9) 16 08 81 28

Faks: (358-9) 16 08 81 11

ROOTSI

| Inspektionen för strategiska produkter (ISP) |
| --- |
| Box 70 252 |
| 107 22 Stockholm |
| Tel.: (+46-8) 406 31 00 |
| Faks: (+46-8) 20 31 00 |

Inspektionen för strategiska produkter (ISP)

Box 70 252

107 22 Stockholm

Tel.: (+46-8) 406 31 00

Faks: (+46-8) 20 31 00

ÜHENDKUNINGRIIK

| Sanctions Licensing Unit |
| --- |
| Export Control Organisation |
| Department of Trade and Industry |
| Kingsgate House |
| 66-74 Victoria Street |
| London SW1E 6SW |
| Tel.: (44) 20 7215 4544 |
| Faks: (44) 20 7215 4539 |

Sanctions Licensing Unit

Export Control Organisation

Department of Trade and Industry

Kingsgate House

66-74 Victoria Street

London SW1E 6SW

Tel.: (44) 20 7215 4544

Faks: (44) 20 7215 4539

EUROOPA ÜHENDUS

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Directorate-General for External Relations |
| Directorate Common Foreign and Security Policy (CFSP) and European Security and Defence Policy (ESDP): Commission Coordination and contribution |
| Unit A.2: Legal and institutional matters, CFSP Joint Actions, Sanctions, Kimberley Process |
| CHAR 12/163 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| Belgium |
| Tel.: (32-2) 296 25 56 |
| Faks: (32-2) 296 75 63 |
| e-post: relex-sanctions@cec.eu.int |

Commission of the European Communities

Directorate-General for External Relations

Directorate Common Foreign and Security Policy (CFSP) and European Security and Defence Policy (ESDP): Commission Coordination and contribution

Unit A.2: Legal and institutional matters, CFSP Joint Actions, Sanctions, Kimberley Process

CHAR 12/163

B-1049 Bruxelles/Brussel

Belgium

Tel.: (32-2) 296 25 56

Faks: (32-2) 296 75 63

e-post: relex-sanctions@cec.eu.int

---

| 16.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/32

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1860/2005,

15. november 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. novembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 15. novembri 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 56,5 |
| 096 | 36,8 |
| 204 | 33,9 |
| 999 | 42,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 117,1 |
| 204 | 23,8 |
| 999 | 70,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 108,4 |
| 204 | 70,2 |
| 999 | 89,3 |
| 0805 20 10 | 204 | 66,2 |
| 388 | 85,5 |
| 999 | 75,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 62,7 |
| 624 | 88,1 |
| 999 | 75,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 61,2 |
| 388 | 71,6 |
| 999 | 66,4 |
| 0806 10 10 | 052 | 104,4 |
| 400 | 228,2 |
| 508 | 233,6 |
| 624 | 162,5 |
| 720 | 99,7 |
| 999 | 165,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 104,6 |
| 400 | 106,2 |
| 404 | 90,4 |
| 512 | 131,2 |
| 800 | 155,4 |
| 999 | 117,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 102,4 |
| 720 | 56,5 |
| 999 | 79,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

56,5

096

36,8

204

33,9

999

42,4

0707 00 05

052

117,1

204

23,8

999

70,5

0709 90 70

052

108,4

204

70,2

999

89,3

0805 20 10

204

66,2

388

85,5

999

75,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

62,7

624

88,1

999

75,4

0805 50 10

052

61,2

388

71,6

999

66,4

0806 10 10

052

104,4

400

228,2

508

233,6

624

162,5

720

99,7

999

165,7

0808 10 80

388

104,6

400

106,2

404

90,4

512

131,2

800

155,4

999

117,6

0808 20 50

052

102,4

720

56,5

999

79,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 16.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/34

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1861/2005,

15. november 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1064/2005 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud Leedu sekkumisameti valduses oleva pehme nisu eksportimiseks ette nähtud kogusega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1064/2005 (2) on välja kuulutatud alaline pakkumismenetlus Leedu sekkumisameti valduses oleva 150 000 tonni pehme nisu eksportimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1064/2005 (2) on välja kuulutatud alaline pakkumismenetlus Leedu sekkumisameti valduses oleva 150 000 tonni pehme nisu eksportimiseks.

| (2) | Ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu 2005. aasta saagikoristuse ajal on pehme nisu eeldatav saak Leedu sisenõudluse katmiseks ebapiisav. Seetõttu teavitas Leedu komisjoni oma sekkumisameti kavast vähendada pakkumismenetluses oleva koguse eksporti eesmärgiga soodustada edasimüüki siseturul. Võttes arvesse kõnealust taotlust, saadaval olevaid koguseid ja olukorda turul, tuleks muuta komisjoni määrusega (EÜ) nr 1064/2005 välja kuulutatud pakkumismenetluses olevat maksimumkogust. |
| --- | --- |

(2)

Ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu 2005. aasta saagikoristuse ajal on pehme nisu eeldatav saak Leedu sisenõudluse katmiseks ebapiisav. Seetõttu teavitas Leedu komisjoni oma sekkumisameti kavast vähendada pakkumismenetluses oleva koguse eksporti eesmärgiga soodustada edasimüüki siseturul. Võttes arvesse kõnealust taotlust, saadaval olevaid koguseid ja olukorda turul, tuleks muuta komisjoni määrusega (EÜ) nr 1064/2005 välja kuulutatud pakkumismenetluses olevat maksimumkogust.

| (3) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1064/2005 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1064/2005 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1064/2005 artikkel 2 asendatakse järgmise tekstiga:

“Artikkel 2

Pakkumismenetlus hõlmab kuni 120 000 tonni pehme nisu eksportimist kõikidesse kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Albaania, Bulgaaria, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Bosnia ja Hertsegoviina, Liechtenstein, Rumeenia, Serbia ja Montenegro (3) ning Šveits.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk. 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 174, 7.7.2005, lk 42.

2

(3)  Sh Kosovo, nagu see on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244.”

3

---

| 16.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/35

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1862/2005,

15. november 2005,

millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Leedu sekkumisameti valduses oleva pehme nisu edasimüümiseks ühenduse turul eesmärgiga töödelda see ühenduses jahuks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 28. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2131/93 (milles sätestatakse sekkumisametite valduses oleva teravilja müümise kord ja tingimused) (2) on eelkõige ette nähtud, et sekkumisameti valduses oleva teravilja müük peab toimuma pakkumismenetluse teel ning hindadega, mis koos transpordikuludega ei ole väiksemad ladustamiskoha või muu lähima turu hindadest, mida makstakse samaväärse kvaliteedi ja representatiivse koguse puhul, et mitte turgu häirida. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 28. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2131/93 (milles sätestatakse sekkumisametite valduses oleva teravilja müümise kord ja tingimused) (2) on eelkõige ette nähtud, et sekkumisameti valduses oleva teravilja müük peab toimuma pakkumismenetluse teel ning hindadega, mis koos transpordikuludega ei ole väiksemad ladustamiskoha või muu lähima turu hindadest, mida makstakse samaväärse kvaliteedi ja representatiivse koguse puhul, et mitte turgu häirida.

| (2) | Ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu 2005. aasta saagikoristuse ajal on pehme nisu eeldatav saak Leedu sisenõudluse katmiseks ebapiisav. Samuti on Leedu käsutuses pehme nisu sekkumisvarud, millele on raske kasutust leida ja mis järelikult tuleks ära müüa. Seetõttu võib ühenduse turul korraldada müügi pakkumismenetluse teel eesmärgiga töödelda pehme nisu jahuks. |
| --- | --- |

(2)

Ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu 2005. aasta saagikoristuse ajal on pehme nisu eeldatav saak Leedu sisenõudluse katmiseks ebapiisav. Samuti on Leedu käsutuses pehme nisu sekkumisvarud, millele on raske kasutust leida ja mis järelikult tuleks ära müüa. Seetõttu võib ühenduse turul korraldada müügi pakkumismenetluse teel eesmärgiga töödelda pehme nisu jahuks.

| (3) | Selleks et võtta arvesse olukorda ühenduse turul, tuleks sätestada, et pakkumismenetlust juhib komisjon. Peale selle tuleks sätestada jaotamise koefitsient pakkumistele, milles pakutakse madalaimat müügihinda. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et võtta arvesse olukorda ühenduse turul, tuleks sätestada, et pakkumismenetlust juhib komisjon. Peale selle tuleks sätestada jaotamise koefitsient pakkumistele, milles pakutakse madalaimat müügihinda.

| (4) | Selleks et tagada kontroll pakkumismenetluse objektiks olevate varude eesmärgipärase kasutamise üle, tuleb ette näha erijärelevalve pehme nisu tarnimiseks ja selle töötlemiseks jahuks. Järelevalve võimaldamiseks tuleks muuta kohustuslikuks komisjoni 16. oktoobri 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 3002/92 (millega kehtestatakse üksikasjalikud ühiseeskirjad sekkumisvarust pärit toodete kasutamise ja/või sihtkoha kontrollimiseks) (3) kindlaks määratud menetluste kohaldamine. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada kontroll pakkumismenetluse objektiks olevate varude eesmärgipärase kasutamise üle, tuleb ette näha erijärelevalve pehme nisu tarnimiseks ja selle töötlemiseks jahuks. Järelevalve võimaldamiseks tuleks muuta kohustuslikuks komisjoni 16. oktoobri 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 3002/92 (millega kehtestatakse üksikasjalikud ühiseeskirjad sekkumisvarust pärit toodete kasutamise ja/või sihtkoha kontrollimiseks) (3) kindlaks määratud menetluste kohaldamine.

| (5) | Nõuetekohase rakendamise tagamiseks peab edukas pakkuja esitama tagatise, mis asjaomaseid toiminguid arvestades määratakse kindlaks erandina määrusest (EMÜ) nr 2131/93, eriti selles osas, mis käsitleb tagatise suurust, mis peab olema piisav toodete nõuetekohaseks kasutamiseks, ning tagatise vabastamist, mis peab sisaldama toodete jahuks töötlemise tõendit. |
| --- | --- |

(5)

Nõuetekohase rakendamise tagamiseks peab edukas pakkuja esitama tagatise, mis asjaomaseid toiminguid arvestades määratakse kindlaks erandina määrusest (EMÜ) nr 2131/93, eriti selles osas, mis käsitleb tagatise suurust, mis peab olema piisav toodete nõuetekohaseks kasutamiseks, ning tagatise vabastamist, mis peab sisaldama toodete jahuks töötlemise tõendit.

| (6) | Samuti tuleb tagada pakkujate anonüümsus teatises, mille edastab komisjonile Läti sekkumisamet. |
| --- | --- |

(6)

Samuti tuleb tagada pakkujate anonüümsus teatises, mille edastab komisjonile Läti sekkumisamet.

| (7) | Juhtimise ajakohastamist silmas pidades tuleks komisjoni nõutavad andmed saata elektroonilisel kujul. |
| --- | --- |

(7)

Juhtimise ajakohastamist silmas pidades tuleks komisjoni nõutavad andmed saata elektroonilisel kujul.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Leedu sekkumisamet pakub alalise pakkumismenetluse teel ühenduse siseturul müügiks 32 000 tonni tema valduses olevat pehmet nisu eesmärgiga töödelda see jahuks.

Artikkel 2

Artiklis 1 ettenähtud müük toimub vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2131/93.

Erandina:

| a) | nimetatud määruse artikli 13 lõikest 1 koostatakse pakkumised pakkumises käsitletava partii tegeliku kvaliteedi põhjal; |
| --- | --- |

a)

nimetatud määruse artikli 13 lõikest 1 koostatakse pakkumised pakkumises käsitletava partii tegeliku kvaliteedi põhjal;

| b) | nimetatud määruse artikli 10 teisest lõikest määratakse kindlaks madalaim müügihind tasemel, mis ei häiri teraviljaturgu. |
| --- | --- |

b)

nimetatud määruse artikli 10 teisest lõikest määratakse kindlaks madalaim müügihind tasemel, mis ei häiri teraviljaturgu.

Artikkel 3

Pakkumised kehtivad üksnes juhul, kui neile on lisatud:

| a) | tõend selle kohta, et pakkuja on esitanud tagatise, mille suuruseks on erandina määruse (EMÜ) nr 2131/93 artikli 13 lõike 4 teisest lõigust 10 eurot tonni kohta; |
| --- | --- |

a)

tõend selle kohta, et pakkuja on esitanud tagatise, mille suuruseks on erandina määruse (EMÜ) nr 2131/93 artikli 13 lõike 4 teisest lõigust 10 eurot tonni kohta;

| b) | pakkuja kirjalik kohustus kasutada pehmet nisu ühenduse territooriumil jahuks töötlemiseks 60 päeva jooksul pärast kauba väljavõtmist sekkumisvarudest ning igal juhul enne 31. augustit 2006, ning esitada hiljemalt teisel tööpäeval pärast pakkumise vastuvõtuteatise saamist tagatis 40 eurot tonni kohta; |
| --- | --- |

b)

pakkuja kirjalik kohustus kasutada pehmet nisu ühenduse territooriumil jahuks töötlemiseks 60 päeva jooksul pärast kauba väljavõtmist sekkumisvarudest ning igal juhul enne 31. augustit 2006, ning esitada hiljemalt teisel tööpäeval pärast pakkumise vastuvõtuteatise saamist tagatis 40 eurot tonni kohta;

| c) | kohustus pidada laoarvestust, mis võimaldab kontrollida, kas müüdud pehme nisu kogus on töödeldud ühenduse territooriumil jahuks. |
| --- | --- |

c)

kohustus pidada laoarvestust, mis võimaldab kontrollida, kas müüdud pehme nisu kogus on töödeldud ühenduse territooriumil jahuks.

Artikkel 4

1.   Esimese osalise pakkumismenetluse raames lõpeb pakkumiste esitamise tähtaeg 23. novembril 2005 kell 15 (Brüsseli aja järgi).

Järgmiste osaliste pakkumismenetluste raames lõppeb pakkumiste esitamine igal kolmapäeval kell 15.00 (Brüsseli aja järgi), välja arvatud 28. detsembril 2005, 12. aprillil 2006 ning 24. mail 2006, sest nendel nädalatel pakkumismenetlusi läbi ei viida.

Viimase osalise pakkumismenetluse raames lõpeb pakkumiste esitamine 28. juunil 2006 kell 15.00 (Brüsseli aja järgi).

2.   Pakkumised tuleb saata Leedu sekkumisametile järgmisel aadressil:

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market Regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Gucevičiaus Str. 9–12 |
| Vilnius, Lituanie |
| Tel: (370-5) 268 50 49 |
| Faks: (370-5) 268 50 61 |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market Regulation Agency

L. Stuokos-Gucevičiaus Str. 9–12

Vilnius, Lituanie

Tel: (370-5) 268 50 49

Faks: (370-5) 268 50 61

Artikkel 5

Leedu sekkumisamet teavitab komisjoni saadud pakkumistest hiljemalt kaks tundi pärast pakkumiste esitamise tähtaja lõppu. Seda tehakse elektroonilisel kujul vastavalt I lisas esitatud vormile.

Artikkel 6

Komisjon kinnitab madalaima müügihinna või otsustab pakkumised tagasi lükata määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 25 lõikes 2 sätestatud korras. Kui pakkumised esitatakse sama partii kohta ja saadaolevast üldkogusest suurema koguse kohta, võib igale partiile määrata eraldi hinna.

Madalaima müügihinnaga samal tasemel esitatud pakkumiste puhul võib hinna kindlaksmääramisega kaasneda pakutud koguste jaotamise koefitsiendi määramine.

Artikkel 7

1.   Artikli 3 punktis a osutatud tagatis vabastatakse kogu ulatuses, kui:

| a) | pakkumist ei valitud välja; |
| --- | --- |

a)

pakkumist ei valitud välja;

| b) | müügihind maksti ettenähtud ajal ning artikli 3 punktis b ettenähtud tagatis oli esitatud. |
| --- | --- |

b)

müügihind maksti ettenähtud ajal ning artikli 3 punktis b ettenähtud tagatis oli esitatud.

2.   Artikli 3 punktis b nimetatud tagatis vabastatakse proportsionaalselt ühenduses jahu tootmiseks kasutatud pehme nisu hulgaga.

Artikkel 8

1.   Artikli 3 punktis b nimetatud kohustuste täitmise tõend esitatakse vastavalt määrusele (EMÜ) nr 3002/92.

2.   Lisaks määrusega (EMÜ) nr 3002/92 ette nähtud kannetele peab kontrolleksemplar T5 sisaldama ka artikli 3 punktides b ja c ette nähtud kohustusi ning üht II lisas toodud kannet.

Artikkel 9

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 191, 31.7.1993, lk 76. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1169/2005 (ELT L 188, 20.7.2005, lk 19).

2

(3)  EÜT L 301, 17.10.1992, lk 17. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1169/2005.

3

---

I LISA

Alaline pakkumismenetlus Leedu sekkumisameti valduses oleva 32 000 tonni pehme nisu edasimüümiseks

Vorm (1)

(Määrus (EÜ) nr 1862/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pakkuja number | Partii number | Kogus
  (t) | Pakkumishind
  (eurot/t) |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| jne | | | |

1

2

3

4

Pakkuja number

Partii number

Kogus

(t)

Pakkumishind

(eurot/t)

1

2

3

jne

---

(1)  Edastada põllumajanduse peadirektoraadile (D2).

---

II LISA

Artikli 8 lõikes 2 nimetatud kanded

| –– | : | hispaania keeles | : | Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1862/2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| –– | : | tšehhi keeles | : | Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1862/2005 |
| –– | : | taani keeles | : | Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1862/2005 |
| –– | : | saksa keeles | : | Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1862/2005 |
| –– | : | eesti keeles | : | määruse (EÜ) nr 1862/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode |
| –– | : | kreeka keeles | : | Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1862/2005 |
| –– | : | inglise keeles | : | Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1862/2005 |
| –– | : | prantsuse keeles | : | Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1862/2005 |
| –– | : | itaalia keeles | : | Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1862/2005 |
| –– | : | läti keeles | : | Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1862/2005 3. panta b) un c) punktā |
| –– | : | leedu keeles | : | produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1862/2005 3 straipsnio b ir c punktuose |
| –– | : | ungari keeles | : | Az 1862/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék |
| –– | : | hollandi keeles | : | Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1862/2005 |
| –– | : | poola keeles | : | Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1862/2005 |
| –– | : | portugali keeles | : | Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1862/2005 |
| –– | : | slovaki keeles | : | Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1862/2005 |
| –– | : | sloveeni keeles | : | Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1862/2005 |
| –– | : | soome keeles | : | Asetuksen (EY) N:o 1862/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote |
| –– | : | rootsi keeles | : | Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1862/2005 |

––

:

hispaania keeles

:

Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1862/2005

––

:

tšehhi keeles

:

Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1862/2005

––

:

taani keeles

:

Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1862/2005

––

:

saksa keeles

:

Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1862/2005

––

:

eesti keeles

:

määruse (EÜ) nr 1862/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode

––

:

kreeka keeles

:

Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1862/2005

––

:

inglise keeles

:

Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1862/2005

––

:

prantsuse keeles

:

Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1862/2005

––

:

itaalia keeles

:

Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1862/2005

––

:

läti keeles

:

Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1862/2005 3. panta b) un c) punktā

––

:

leedu keeles

:

produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1862/2005 3 straipsnio b ir c punktuose

––

:

ungari keeles

:

Az 1862/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék

––

:

hollandi keeles

:

Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1862/2005

––

:

poola keeles

:

Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1862/2005

––

:

portugali keeles

:

Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1862/2005

––

:

slovaki keeles

:

Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1862/2005

––

:

sloveeni keeles

:

Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1862/2005

––

:

soome keeles

:

Asetuksen (EY) N:o 1862/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote

––

:

rootsi keeles

:

Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1862/2005

---

| 16.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/40

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1863/2005,

15. november 2005,

millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Läti sekkumisameti valduses oleva pehme nisu edasimüümiseks ühenduse turul eesmärgiga töödelda see ühenduses jahuks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 28. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2131/93 (milles sätestatakse sekkumisametite valduses oleva teravilja müümise kord ja tingimused) (2) on eelkõige ette nähtud, et sekkumisameti valduses oleva teravilja müük peab toimuma pakkumismenetluse teel ning hindadega, mis koos transpordikuludega ei ole väiksemad ladustamiskoha või muu lähima turu hindadest, mida makstakse samaväärse kvaliteedi ja representatiivse koguse puhul, et mitte turgu häirida. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 28. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2131/93 (milles sätestatakse sekkumisametite valduses oleva teravilja müümise kord ja tingimused) (2) on eelkõige ette nähtud, et sekkumisameti valduses oleva teravilja müük peab toimuma pakkumismenetluse teel ning hindadega, mis koos transpordikuludega ei ole väiksemad ladustamiskoha või muu lähima turu hindadest, mida makstakse samaväärse kvaliteedi ja representatiivse koguse puhul, et mitte turgu häirida.

| (2) | Ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu 2005. aasta saagikoristuse ajal on pehme nisu eeldatav saak Läti sisenõudluse katmiseks ebapiisav. Samuti on Läti käsutuses pehme nisu sekkumisvarud, millele on raske kasutust leida ja mis järelikult tuleks ära müüa. Seetõttu võib ühenduse turul korraldada müügi pakkumismenetluse teel eesmärgiga töödelda pehme nisu jahuks. |
| --- | --- |

(2)

Ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu 2005. aasta saagikoristuse ajal on pehme nisu eeldatav saak Läti sisenõudluse katmiseks ebapiisav. Samuti on Läti käsutuses pehme nisu sekkumisvarud, millele on raske kasutust leida ja mis järelikult tuleks ära müüa. Seetõttu võib ühenduse turul korraldada müügi pakkumismenetluse teel eesmärgiga töödelda pehme nisu jahuks.

| (3) | Selleks et võtta arvesse olukorda ühenduse turul, tuleks sätestada, et pakkumismenetlust juhib komisjon. Peale selle tuleks sätestada jaotamise koefitsient pakkumistele, milles pakutakse madalaimat müügihinda. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et võtta arvesse olukorda ühenduse turul, tuleks sätestada, et pakkumismenetlust juhib komisjon. Peale selle tuleks sätestada jaotamise koefitsient pakkumistele, milles pakutakse madalaimat müügihinda.

| (4) | Et tagada kontroll pakkumismenetluse objektiks olevate varude eesmärgipärase kasutamise üle, tuleb ette näha erijärelevalve pehme nisu tarnimiseks ja selle töötlemiseks jahuks. Järelevalve võimaldamiseks tuleks muuta kohustuslikuks komisjoni 16. oktoobri 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 3002/92 (millega kehtestatakse üksikasjalikud ühiseeskirjad sekkumisvarust pärit toodete kasutamise ja/või sihtkoha kontrollimiseks) (3) kindlaks määratud menetluste kohaldamine. |
| --- | --- |

(4)

Et tagada kontroll pakkumismenetluse objektiks olevate varude eesmärgipärase kasutamise üle, tuleb ette näha erijärelevalve pehme nisu tarnimiseks ja selle töötlemiseks jahuks. Järelevalve võimaldamiseks tuleks muuta kohustuslikuks komisjoni 16. oktoobri 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 3002/92 (millega kehtestatakse üksikasjalikud ühiseeskirjad sekkumisvarust pärit toodete kasutamise ja/või sihtkoha kontrollimiseks) (3) kindlaks määratud menetluste kohaldamine.

| (5) | Nõuetekohase rakendamise tagamiseks peab edukas pakkuja esitama tagatise, mis asjaomaseid toiminguid arvestades määratakse kindlaks erandina määrusest (EMÜ) nr 2131/93, eriti selles osas, mis käsitleb tagatise suurust, mis peab olema piisav toodete nõuetekohaseks kasutamiseks, ning tagatise vabastamist, mis peab sisaldama toodete jahuks töötlemise tõendit. |
| --- | --- |

(5)

Nõuetekohase rakendamise tagamiseks peab edukas pakkuja esitama tagatise, mis asjaomaseid toiminguid arvestades määratakse kindlaks erandina määrusest (EMÜ) nr 2131/93, eriti selles osas, mis käsitleb tagatise suurust, mis peab olema piisav toodete nõuetekohaseks kasutamiseks, ning tagatise vabastamist, mis peab sisaldama toodete jahuks töötlemise tõendit.

| (6) | Samuti tuleb tagada pakkujate anonüümsus teatises, mille edastab komisjonile Läti sekkumisamet. |
| --- | --- |

(6)

Samuti tuleb tagada pakkujate anonüümsus teatises, mille edastab komisjonile Läti sekkumisamet.

| (7) | Juhtimise ajakohastamist silmas pidades tuleks komisjoni nõutavad andmed saata elektroonilisel kujul. |
| --- | --- |

(7)

Juhtimise ajakohastamist silmas pidades tuleks komisjoni nõutavad andmed saata elektroonilisel kujul.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Läti sekkumisamet pakub alalise pakkumismenetluse teel ühenduse siseturul müügiks 24 276 tonni tema valduses olevat pehmet nisu eesmärgiga töödelda see jahuks.

Artikkel 2

Artiklis 1 ettenähtud müük toimub vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2131/93.

Erandina:

| a) | nimetatud määruse artikli 13 lõikest 1 koostatakse pakkumised pakkumises käsitletava partii tegeliku kvaliteedi põhjal; |
| --- | --- |

a)

nimetatud määruse artikli 13 lõikest 1 koostatakse pakkumised pakkumises käsitletava partii tegeliku kvaliteedi põhjal;

| b) | nimetatud määruse artikli 10 teisest lõikest määratakse kindlaks madalaim müügihind tasemel, mis ei häiri teraviljaturgu. |
| --- | --- |

b)

nimetatud määruse artikli 10 teisest lõikest määratakse kindlaks madalaim müügihind tasemel, mis ei häiri teraviljaturgu.

Artikkel 3

Pakkumised kehtivad üksnes juhul, kui neile on lisatud:

| a) | tõend selle kohta, et pakkuja on esitanud tagatise, mille suuruseks on erandina määruse (EMÜ) nr 2131/93 artikli 13 lõike 4 teisest lõigust 10 eurot tonni kohta; |
| --- | --- |

a)

tõend selle kohta, et pakkuja on esitanud tagatise, mille suuruseks on erandina määruse (EMÜ) nr 2131/93 artikli 13 lõike 4 teisest lõigust 10 eurot tonni kohta;

| b) | pakkuja kirjalik kohustus kasutada pehmet nisu ühenduse territooriumil jahuks töötlemiseks 60 päeva jooksul pärast kauba väljavõtmist sekkumisvarudest ning igal juhul enne 31. augustit 2006, ning esitada hiljemalt teisel tööpäeval pärast pakkumise vastuvõtuteatise saamist tagatis 40 eurot tonni kohta; |
| --- | --- |

b)

pakkuja kirjalik kohustus kasutada pehmet nisu ühenduse territooriumil jahuks töötlemiseks 60 päeva jooksul pärast kauba väljavõtmist sekkumisvarudest ning igal juhul enne 31. augustit 2006, ning esitada hiljemalt teisel tööpäeval pärast pakkumise vastuvõtuteatise saamist tagatis 40 eurot tonni kohta;

| c) | kohustus pidada laoarvestust, mis võimaldab kontrollida, kas müüdud pehme nisu kogus on töödeldud ühenduse territooriumil jahuks. |
| --- | --- |

c)

kohustus pidada laoarvestust, mis võimaldab kontrollida, kas müüdud pehme nisu kogus on töödeldud ühenduse territooriumil jahuks.

Artikkel 4

1.   Esimese osalise pakkumismenetluse raames lõpeb pakkumiste esitamise tähtaeg 23. novembril 2005 kell 15 (Brüsseli aja järgi).

Järgmiste osaliste pakkumismenetluste raames lõppeb pakkumiste esitamine igal kolmapäeval kell 15.00 (Brüsseli aja järgi), välja arvatud 28. detsembril 2005, 12. aprillil 2006 ning 24. mail 2006, sest nendel nädalatel pakkumismenetlusi läbi ei viida.

Viimase osalise pakkumismenetluse raames lõpeb pakkumiste esitamine 28. juunil 2006 kell 15.00 (Brüsseli aja järgi).

2.   Pakkumised tuleb saata Läti sekkumisametile järgmisel aadressil:

| Rural Support Service |
| --- |
| Republic Square 2 |
| Riga, LV-1981 |
| Tel. (371) 702 78 93 |
| Faks: (371) 702 78 92 |

Rural Support Service

Republic Square 2

Riga, LV-1981

Tel. (371) 702 78 93

Faks: (371) 702 78 92

Artikkel 5

Läti sekkumisamet teavitab komisjoni saadud pakkumistest hiljemalt kaks tundi pärast pakkumiste esitamise tähtaja lõppu. Seda tehakse elektroonilisel kujul vastavalt I lisas esitatud vormile.

Artikkel 6

Komisjon kinnitab madalaima müügihinna või otsustab pakkumised tagasi lükata määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 25 lõikes 2 sätestatud korras. Kui pakkumised esitatakse sama partii kohta ja saadaolevast üldkogusest suurema koguse kohta, võib igale partiile määrata eraldi hinna.

Madalaima müügihinnaga samal tasemel esitatud pakkumiste puhul võib hinna kindlaksmääramisega kaasneda pakutud koguste jaotamise koefitsiendi kindlaksmääramine.

Artikkel 7

1.   Artikli 3 punktis a osutatud tagatis vabastatakse kogu ulatuses, kui:

| a) | pakkumist ei valitud välja; |
| --- | --- |

a)

pakkumist ei valitud välja;

| b) | müügihind maksti ettenähtud ajal ning artikli 3 punktis b ettenähtud tagatis oli esitatud. |
| --- | --- |

b)

müügihind maksti ettenähtud ajal ning artikli 3 punktis b ettenähtud tagatis oli esitatud.

2.   Artikli 3 punktis b nimetatud tagatis vabastatakse proportsionaalselt ühenduses jahu tootmiseks kasutatud pehme nisu hulgaga.

Artikkel 8

1.   Artikli 3 punktis b nimetatud kohustuste täitmise tõend esitatakse vastavalt määrusele (EMÜ) nr 3002/92.

2.   Lisaks määrusega (EMÜ) nr 3002/92 ette nähtud kannetele peab kontrolleksemplar T5 sisaldama ka artikli 3 punktides b ja c ette nähtud kohustusi ning üht II lisas toodud kannet.

Artikkel 9

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 191, 31.7.1993, lk 76. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1169/2005 (ELT L 188, 20.7.2005, lk 19).

2

(3)  EÜT L 301, 17.10.1992, lk 17. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1169/2005.

3

---

LISA I

Alaline pakkumismenetlus Läti sekkumisameti valduses oleva 24 276 tonni pehme nisu edasimüümiseks

Vorm (1)

(Määrus (EÜ) nr 1863/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pakkuja number | Partii number | Kogus
  (t) | Pakkumishind
  (eurot/t) |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| jne | | | |

1

2

3

4

Pakkuja number

Partii number

Kogus

(t)

Pakkumishind

(eurot/t)

1

2

3

jne

---

(1)  Edastada põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadile (D2).

---

II LISA

Artikli 8 lõikes 2 nimetatud kanded

| –– | : | hispaania keeles | : | Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1863/2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| –– | : | tšehhi keeles | : | Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1863/2005 |
| –– | : | taani keeles | : | Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1863/2005 |
| –– | : | saksa keeles | : | Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1863/2005 |
| –– | : | eesti keeles | : | määruse (EÜ) nr 1863/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode |
| –– | : | kreeka keeles | : | Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1863/2005 |
| –– | : | inglise keeles | : | Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1863/2005 |
| –– | : | prantsuse keeles | : | Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1863/2005 |
| –– | : | itaalia keeles | : | Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1863/2005 |
| –– | : | läti keeles | : | Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1863/2005 3. panta b) un c) punktā |
| –– | : | leedu keeles | : | produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1863/2005 3 straipsnio b ir c punktuose |
| –– | : | ungari keeles | : | Az 1863/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék |
| –– | : | hollandi keeles | : | Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1863/2005 |
| –– | : | poola keeles | : | Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1863/2005 |
| –– | : | portugali keeles | : | Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1863/2005 |
| –– | : | slovaki keeles | : | Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1863/2005 |
| –– | : | sloveeni keeles | : | Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1863/2005 |
| –– | : | soome keeles | : | Asetuksen (EY) N:o 1863/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote |
| –– | : | rootsi keeles | : | Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1863/2005 |

––

:

hispaania keeles

:

Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1863/2005

––

:

tšehhi keeles

:

Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1863/2005

––

:

taani keeles

:

Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1863/2005

––

:

saksa keeles

:

Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1863/2005

––

:

eesti keeles

:

määruse (EÜ) nr 1863/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode

––

:

kreeka keeles

:

Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1863/2005

––

:

inglise keeles

:

Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1863/2005

––

:

prantsuse keeles

:

Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1863/2005

––

:

itaalia keeles

:

Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1863/2005

––

:

läti keeles

:

Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1863/2005 3. panta b) un c) punktā

––

:

leedu keeles

:

produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1863/2005 3 straipsnio b ir c punktuose

––

:

ungari keeles

:

Az 1863/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék

––

:

hollandi keeles

:

Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1863/2005

––

:

poola keeles

:

Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1863/2005

––

:

portugali keeles

:

Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1863/2005

––

:

slovaki keeles

:

Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1863/2005

––

:

sloveeni keeles

:

Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1863/2005

––

:

soome keeles

:

Asetuksen (EY) N:o 1863/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote

––

:

rootsi keeles

:

Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1863/2005

---

| 16.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/45

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1864/2005,

15. november 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1725/2003 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga IFRS 1 ning rahvusvahelist raamatupidamisstandarditega IAS 32 ja IAS 39

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, (1) eelkõige selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 29. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1725/2003 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) (2) võeti vastu kõik 14. septembri 2002. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused, välja arvatud IAS 32 ja IAS 39 ning nendega seotud tõlgendused. IAS 32 ja IAS 39 puhul loeti pooleliolevate muudatuste ulatust niivõrd oluliseks, et peeti asjakohaseks jätta kõnealuste standardite sel ajal kehtinud versioonid vastu võtmata. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 29. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1725/2003 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) (2) võeti vastu kõik 14. septembri 2002. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused, välja arvatud IAS 32 ja IAS 39 ning nendega seotud tõlgendused. IAS 32 ja IAS 39 puhul loeti pooleliolevate muudatuste ulatust niivõrd oluliseks, et peeti asjakohaseks jätta kõnealuste standardite sel ajal kehtinud versioonid vastu võtmata.

| (2) | 17. detsembril 2003 avaldas rahvusvaheline raamatupidamisstandardite nõukogu (IASB) IAS 39 Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine osana IASB algatusest, mille eesmärk oli parandada aegsasti 15 raamatupidamisstandardit, et 2005. aastal oleks rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid esimest korda rakendatavatel äriühingutel võimalik neid kohaldada. Kõnealuse muutmise eesmärk oli parandada olemasolevate rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kvaliteeti ja koherentsust. |
| --- | --- |

(2)

17. detsembril 2003 avaldas rahvusvaheline raamatupidamisstandardite nõukogu (IASB) IAS 39 Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine osana IASB algatusest, mille eesmärk oli parandada aegsasti 15 raamatupidamisstandardit, et 2005. aastal oleks rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid esimest korda rakendatavatel äriühingutel võimalik neid kohaldada. Kõnealuse muutmise eesmärk oli parandada olemasolevate rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kvaliteeti ja koherentsust.

| (3) | Detsembris 2003 muudetud IAS 39 versioonis antakse ettevõtetele võimalus esmasel kajastamisel määratleda lõplikult iga finantsvara või finantskohustist selle õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (õiglase väärtuse meetod). Siiski väljendasid Euroopa Keskpank (EKP), Baseli komitees esindatud usaldatavusnormatiivide järelevalveasutused ning väärtpaberituru järelevalveasutused muret, et piiramata õiglase väärtuse meetodi rakendusala, võidakse seda rakendada sobimatult, eelkõige finantsinstrumentide puhul, mis on seotud äriühingu enda kohustistega. |
| --- | --- |

(3)

Detsembris 2003 muudetud IAS 39 versioonis antakse ettevõtetele võimalus esmasel kajastamisel määratleda lõplikult iga finantsvara või finantskohustist selle õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (õiglase väärtuse meetod). Siiski väljendasid Euroopa Keskpank (EKP), Baseli komitees esindatud usaldatavusnormatiivide järelevalveasutused ning väärtpaberituru järelevalveasutused muret, et piiramata õiglase väärtuse meetodi rakendusala, võidakse seda rakendada sobimatult, eelkõige finantsinstrumentide puhul, mis on seotud äriühingu enda kohustistega.

| (4) | IASB arvestas kõnealuste probleemidega ja avaldas 21. aprillil 2004 konsulteerimisdokumendi, milles tehakse ettepanek IAS 39 muutmiseks, et piirata õiglase väärtuse meetodi rakendusala. |
| --- | --- |

(4)

IASB arvestas kõnealuste probleemidega ja avaldas 21. aprillil 2004 konsulteerimisdokumendi, milles tehakse ettepanek IAS 39 muutmiseks, et piirata õiglase väärtuse meetodi rakendusala.

| (5) | Selleks, et oleks aegsasti olemas olulised raamatupidamisjuhendid finantsinstrumentide kohta nende rakendamiseks alates aastast 2005, kiitis komisjon 19. novembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2086/2004 (3) (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1725/2003, millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002 IAS 39 sisestamise osas) heaks IAS 39, välja arvatud teatavad õiglase väärtuse meetodi ning riskiarvestusega seotud sätted. Komisjon pidas seda väljajätmist kohaldatakse seni, kuni edasiste nõupidamiste ja arutelude käigus lahendatakse lahtised küsimused. |
| --- | --- |

(5)

Selleks, et oleks aegsasti olemas olulised raamatupidamisjuhendid finantsinstrumentide kohta nende rakendamiseks alates aastast 2005, kiitis komisjon 19. novembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2086/2004 (3) (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1725/2003, millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002 IAS 39 sisestamise osas) heaks IAS 39, välja arvatud teatavad õiglase väärtuse meetodi ning riskiarvestusega seotud sätted. Komisjon pidas seda väljajätmist kohaldatakse seni, kuni edasiste nõupidamiste ja arutelude käigus lahendatakse lahtised küsimused.

| (6) | Võttes arvesse märkusi, mis saadi pärast konsulteerimisdokumendi avaldamist 21. aprillil 2004, ning edasisi arutelusid, eelkõige EKP ja Baseli komiteega ning 2005. aasta märtsis toimunud ümarlauakohtumisi huvitatud pooltega, avaldas IASB 16. juunil 2005muudetud IAS 39 Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine, õiglase väärtuse meetod. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse märkusi, mis saadi pärast konsulteerimisdokumendi avaldamist 21. aprillil 2004, ning edasisi arutelusid, eelkõige EKP ja Baseli komiteega ning 2005. aasta märtsis toimunud ümarlauakohtumisi huvitatud pooltega, avaldas IASB 16. juunil 2005muudetud IAS 39 Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine, õiglase väärtuse meetod.

| (7) | Muudetud standardis IAS 39 piiratakse õiglase väärtuse meetodi rakendamist juhtudega, kus selle rakendamise tulemusel saadakse asjakohasem teave, sest selle rakendamisega kõrvaldatakse või vähendatakse oluliselt mõõtmise või kajastamise vastuolusid (raamatupidamise mittevastavus), või juhtudega, kus finantsvarade või finantskohustiste rühma või mõlemaid hallatakse kooskõlas dokumenteeritud riskihalduse või investeerimisstrateegiaga. Lisaks on muudetud õiglase väärtuse meetodi kohaselt võimalik määratleda lepinguid, mis sisaldavad ühte või mitut varjatud tuletisinstrumenti, teatavatel tingimustel õiglases väärtuses läbi kasumiaruande kajastatava finantsvara või finantskohustisena. Seega lubatakse muudetud õiglase väärtuse meetodit kasutada vaid teatavate põhimõtete või tingimustega arvestamisel. Rakendamisega peaks kaasnema asjakohase teabe avalikustamine. |
| --- | --- |

(7)

Muudetud standardis IAS 39 piiratakse õiglase väärtuse meetodi rakendamist juhtudega, kus selle rakendamise tulemusel saadakse asjakohasem teave, sest selle rakendamisega kõrvaldatakse või vähendatakse oluliselt mõõtmise või kajastamise vastuolusid (raamatupidamise mittevastavus), või juhtudega, kus finantsvarade või finantskohustiste rühma või mõlemaid hallatakse kooskõlas dokumenteeritud riskihalduse või investeerimisstrateegiaga. Lisaks on muudetud õiglase väärtuse meetodi kohaselt võimalik määratleda lepinguid, mis sisaldavad ühte või mitut varjatud tuletisinstrumenti, teatavatel tingimustel õiglases väärtuses läbi kasumiaruande kajastatava finantsvara või finantskohustisena. Seega lubatakse muudetud õiglase väärtuse meetodit kasutada vaid teatavate põhimõtete või tingimustega arvestamisel. Rakendamisega peaks kaasnema asjakohase teabe avalikustamine.

| (8) | Seepärast tuleb lisada määrusest (EÜ) nr 2086/2004 välja jäänud finantskohustiste õiglase väärtuse meetodi rakendussätted. Lisaks tuleks finantsvaradega seotud õiglase koguväärtuse meetodi suhtes kohaldada põhimõtetest lähtuvat lähenemisviisi selliselt, nagu see on kiidetud heaks määrusega (EÜ) nr 2086/2004. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleb lisada määrusest (EÜ) nr 2086/2004 välja jäänud finantskohustiste õiglase väärtuse meetodi rakendussätted. Lisaks tuleks finantsvaradega seotud õiglase koguväärtuse meetodi suhtes kohaldada põhimõtetest lähtuvat lähenemisviisi selliselt, nagu see on kiidetud heaks määrusega (EÜ) nr 2086/2004.

| (9) | IASB nõustub, et muudetud standard ei takista usaldatavusnormatiivide järelevalveasutusel hindamast reguleeritud finantsinstitutsiooni kohaldatava õiglase väärtuse mõõtmise rangust ning sellega seotud riskihalduse strateegiate, poliitika ja tegevuse usaldusväärsust, ning võtmast vajalikke meetmeid. IASB nõustub, et teatav teabe avalikustamine võib aidata usaldatavusnormatiivide järelevalveasutustel hinnata asjaomase asutuse kapitalinõudeid. Seda eelkõige juhul, kui kajastatakse kasu, mis tuleneb asutuse krediidireitingu halvenemisest, mida tuleb põhjalikumalt uurida IAS 39 edasiseks täiustamiseks. Seepärast jälgib komisjon muudetud IAS 39 Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine, õiglase väärtuse meetod mõjusid ja uurib selle rakendamist määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 10 kirjeldatud läbivaatamise raames. |
| --- | --- |

(9)

IASB nõustub, et muudetud standard ei takista usaldatavusnormatiivide järelevalveasutusel hindamast reguleeritud finantsinstitutsiooni kohaldatava õiglase väärtuse mõõtmise rangust ning sellega seotud riskihalduse strateegiate, poliitika ja tegevuse usaldusväärsust, ning võtmast vajalikke meetmeid. IASB nõustub, et teatav teabe avalikustamine võib aidata usaldatavusnormatiivide järelevalveasutustel hinnata asjaomase asutuse kapitalinõudeid. Seda eelkõige juhul, kui kajastatakse kasu, mis tuleneb asutuse krediidireitingu halvenemisest, mida tuleb põhjalikumalt uurida IAS 39 edasiseks täiustamiseks. Seepärast jälgib komisjon muudetud IAS 39 Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine, õiglase väärtuse meetod mõjusid ja uurib selle rakendamist määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 10 kirjeldatud läbivaatamise raames.

| (10) | IAS 39 muudatuste vastuvõtmine tingib muudatuste tegemise rahvusvahelisse finantsaruandlusstandardisse IFRS 1 ja rahvusvahelisse raamatupidamisstandardisse IAS 32, et tagada asjaomaste rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite omavaheline vastavus. |
| --- | --- |

(10)

IAS 39 muudatuste vastuvõtmine tingib muudatuste tegemise rahvusvahelisse finantsaruandlusstandardisse IFRS 1 ja rahvusvahelisse raamatupidamisstandardisse IAS 32, et tagada asjaomaste rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite omavaheline vastavus.

| (11) | Võttes arvesse uutele põhimõtetele toetuvat õiglase väärtuse meetodit ja esmakordselt nende põhimõtete rakendajate vajadust esitada algusest peale eesmärgipärasemaid algseid raamatupidamisaruandeid ja võrreldavaid andmeid, tuleks näha ette käesoleva määruse kohaldamine tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2005. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse uutele põhimõtetele toetuvat õiglase väärtuse meetodit ja esmakordselt nende põhimõtete rakendajate vajadust esitada algusest peale eesmärgipärasemaid algseid raamatupidamisaruandeid ja võrreldavaid andmeid, tuleks näha ette käesoleva määruse kohaldamine tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2005.

| (12) | Valdkonna tehniliste ekspertidega peetud nõupidamised on kinnitanud, et muudetud IAS 39 Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine, õiglase väärtuse meetod vastab määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 3 kehtestatud tehnilistele vastuvõtukriteeriumidele, eelkõige nõuetele olla kooskõlas Euroopa üldiste huvidega. |
| --- | --- |

(12)

Valdkonna tehniliste ekspertidega peetud nõupidamised on kinnitanud, et muudetud IAS 39 Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine, õiglase väärtuse meetod vastab määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 3 kehtestatud tehnilistele vastuvõtukriteeriumidele, eelkõige nõuetele olla kooskõlas Euroopa üldiste huvidega.

| (13) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1725/2003 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1725/2003 vastavalt muuta.

| (14) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1725/2003 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Rahvusvahelist raamatupidamisstandardit (IAS) 39 muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisa punktile A; |
| --- | --- |

1.

Rahvusvahelist raamatupidamisstandardit (IAS) 39 muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisa punktile A;

| 2. | Vastavalt käesoleva määruse lisa punktile B lisatakse IAS 39 tekst “Rahvusvaheline raamatupidamisstandard (IAS), muudetud IAS 39 Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine, õiglase väärtuse meetod.” |
| --- | --- |

2.

Vastavalt käesoleva määruse lisa punktile B lisatakse IAS 39 tekst “Rahvusvaheline raamatupidamisstandard (IAS), muudetud IAS 39 Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine, õiglase väärtuse meetod.”

| 3. | Rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit IFRS 1 ja rahvusvahelist raamatupidamisstandardit IAS 32 muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisa punktile B. |
| --- | --- |

3.

Rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit IFRS 1 ja rahvusvahelist raamatupidamisstandardit IAS 32 muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisa punktile B.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 261, 13.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 211/2005 (ELT L 41, 11.2.2005, lk 1).

2

(3)  ELT L 363, 9.12.2004, lk 1.

3

---

LISA

A.   Rahvusvahelist raamatupidamisstandardit IAS 39 Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine muudetakse järgmiselt:

| a) | lõikesse 35 lisatakse järgmine tekst:
  “Kui ülekantud vara mõõdetakse amortiseeritud soetusmaksumuses, siis käesolevas standardis toodud võimalus finantskohustise kajastamiseks õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande ei ole kaasnevale kohustisele rakendatav.” |
| --- | --- |

a)

lõikesse 35 lisatakse järgmine tekst:

“Kui ülekantud vara mõõdetakse amortiseeritud soetusmaksumuses, siis käesolevas standardis toodud võimalus finantskohustise kajastamiseks õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande ei ole kaasnevale kohustisele rakendatav.”

| b) | Rakendusjuhendi lisas A asendatakse AG31 tekst järgmiselt:
  “Hübriidinstrumendi näiteks on finantsinstrument, mis annab valdajale õiguse finantsinstrumendi emitendile instrument tagasi müüa raha või muu finantsvara eest, mille summa muutub vastavalt omakapitali või kauba indeksi muutusele, mis võib suureneda või väheneda (müüdav instrument). Kui esmasel kajastamisel emitent ei määratleb müüdavat instrumenti õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatava finantskohustisena, on ta kohustatud eraldama varjatud tuletisinstrumendi (s.t indekseeritud põhiosamakse) paragrahvi 11 kohaselt, sest põhileping on võlainstrument vastavalt paragrahvile AG27 ja indekseeritud põhiosamakse ei ole tihedalt seotud põhivõlainstrumendiga vastavalt paragrahvi AG30 punktile a. Kuna põhiosamakse võib suureneda ja väheneda, on varjatud tuletisinstrument optsiooniks mitteolev tuletisinstrument, mille väärtus on indekseeritud alusvaraks oleva muutuja suhtes.” |
| --- | --- |

b)

Rakendusjuhendi lisas A asendatakse AG31 tekst järgmiselt:

“Hübriidinstrumendi näiteks on finantsinstrument, mis annab valdajale õiguse finantsinstrumendi emitendile instrument tagasi müüa raha või muu finantsvara eest, mille summa muutub vastavalt omakapitali või kauba indeksi muutusele, mis võib suureneda või väheneda (müüdav instrument). Kui esmasel kajastamisel emitent ei määratleb müüdavat instrumenti õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatava finantskohustisena, on ta kohustatud eraldama varjatud tuletisinstrumendi (s.t indekseeritud põhiosamakse) paragrahvi 11 kohaselt, sest põhileping on võlainstrument vastavalt paragrahvile AG27 ja indekseeritud põhiosamakse ei ole tihedalt seotud põhivõlainstrumendiga vastavalt paragrahvi AG30 punktile a. Kuna põhiosamakse võib suureneda ja väheneda, on varjatud tuletisinstrument optsiooniks mitteolev tuletisinstrument, mille väärtus on indekseeritud alusvaraks oleva muutuja suhtes.”

B.   IAS 39 lisatakse järgmine tekst:

RAHVUSVAHELISED RAAMATUPIDAMISSTANDARDID

| IAS nr | Nimetus |
| --- | --- |
| “IAS 39 | Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine
  koos sätetega õiglase väärtuse meetodi kasutamise kohta” |

IAS nr

Nimetus

“IAS 39

Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine
  koos sätetega õiglase väärtuse meetodi kasutamise kohta”

Paljundamine lubatud Euroopa Majanduspiirkonnas. Kõik olemasolevad õigused kehtivad väljaspool EMPd, v.a õigus paljundada isiklikuks kasutamiseks või muul õiglasel otstarbel. Lisateavet on võimalik saada IASB veebilehelt www.iasb.org.uk

Paljundamine lubatud Euroopa Majanduspiirkonnas. Kõik olemasolevad õigused kehtivad väljaspool EMPd, v.a õigus paljundada isiklikuks kasutamiseks või muul õiglasel otstarbel. Lisateavet on võimalik saada IASB veebilehelt www.iasb.org.uk

RAHVUSVAHELISE RAAMATUPIDAMISSTANDARDI 39

Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine parandused

Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine

ÕIGLASE VÄÄRTUSE VALIKUVÕIMALUS

Käesolevas dokumendis sätestatakse standardi IAS 39 Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine (IAS 39) parandused. Need parandused puudutavad ettepanekuid, mis sisaldusid IAS 39 2004. aasta aprillis avaldatud kavandatud paranduste projektis – Õiglase väärtuse valikuvõimalus.

Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine

Õiglase väärtuse valikuvõimalus.

Ettevõtted peavad rakendama käesolevas dokumendis sätestatud parandusi 1. jaanuaril 2006 või hiljem algavatele aruandeaastatele.

Paragrahvis 9 asendatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatava finantsvara või -kohustise mõiste punktis b esitatud osa järgmiselt.

Paragrahvis 9 asendatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatava finantsvara või -kohustise mõiste punktis b esitatud osa järgmiselt.

MÕISTED

9.   
  ...

...

Finantsinstrumentide nelja kategooria mõisted

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatav finantsvara või -kohustis on finantsvara või -kohustis, mis vastab ühele kahest järgmisest tingimusest.

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatav finantsvara või -kohustis on finantsvara või -kohustis, mis vastab ühele kahest järgmisest tingimusest.

| a) | ... |
| --- | --- |

a)

a)

...

...

| b) | Esmasel kajastamisel määratleb ettevõte selle õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks. Ettevõte võib kasutada seda määratlust ainult siis, kui see on lubatud paragrahviga 11A või kui selle tulemuseks on asjakohasem informatsioon, sest










  i) | see kas kõrvaldab või vähendab oluliselt mõõtmise või kajastamise järjekindlusetust (mida mõnikord nimetatakse arvestuse mittevastavuseks), mis muul juhul tuleneks varade või kohustiste mõõtmisest või nendelt saadavate kasumite või kahjumite kajastamisest erinevatel alustel; või |
| --- | --- | --- |

b)

b)

Esmasel kajastamisel määratleb ettevõte selle õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks. Ettevõte võib kasutada seda määratlust ainult siis, kui see on lubatud paragrahviga 11A või kui selle tulemuseks on asjakohasem informatsioon, sest

Esmasel kajastamisel määratleb ettevõte selle õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks. Ettevõte võib kasutada seda määratlust ainult siis, kui see on lubatud paragrahviga 11A või kui selle tulemuseks on asjakohasem informatsioon, sest

i)

i)

see kas kõrvaldab või vähendab oluliselt mõõtmise või kajastamise järjekindlusetust (mida mõnikord nimetatakse arvestuse mittevastavuseks), mis muul juhul tuleneks varade või kohustiste mõõtmisest või nendelt saadavate kasumite või kahjumite kajastamisest erinevatel alustel; või

see kas kõrvaldab või vähendab oluliselt mõõtmise või kajastamise järjekindlusetust (mida mõnikord nimetatakse arvestuse mittevastavuseks), mis muul juhul tuleneks varade või kohustiste mõõtmisest või nendelt saadavate kasumite või kahjumite kajastamisest erinevatel alustel; või

| ii) | finantsvarade, -kohustiste või nende mõlema rühma juhitakse ja selle tulemuslikkust hinnatakse õiglase väärtuse alusel vastavalt dokumenteeritud riskijuhtimise või investeerimise strateegiale ning informatsiooni rühma kohta antakse ettevõttesiseselt sellel alusel ettevõtte juhtkonna võtmeisikutele (nagu on määratletud standardis IAS 24 Seotud osapooli käsitleva informatsiooni avalikustamine (muudetud 2003)), näiteks ettevõtte juhtorganile ja tegevjuhile. |
| --- | --- |

ii)

ii)

finantsvarade, -kohustiste või nende mõlema rühma juhitakse ja selle tulemuslikkust hinnatakse õiglase väärtuse alusel vastavalt dokumenteeritud riskijuhtimise või investeerimise strateegiale ning informatsiooni rühma kohta antakse ettevõttesiseselt sellel alusel ettevõtte juhtkonna võtmeisikutele (nagu on määratletud standardis IAS 24 Seotud osapooli käsitleva informatsiooni avalikustamine (muudetud 2003)), näiteks ettevõtte juhtorganile ja tegevjuhile.

finantsvarade, -kohustiste või nende mõlema rühma juhitakse ja selle tulemuslikkust hinnatakse õiglase väärtuse alusel vastavalt dokumenteeritud riskijuhtimise või investeerimise strateegiale ning informatsiooni rühma kohta antakse ettevõttesiseselt sellel alusel ettevõtte juhtkonna võtmeisikutele (nagu on määratletud standardis IAS 24 Seotud osapooli käsitleva informatsiooni avalikustamine (muudetud 2003)), näiteks ettevõtte juhtorganile ja tegevjuhile.

Standardi IAS 32 paragrahvides 66, 94 ja AG40 nõutakse, et ettevõte avalikustaks informatsiooni finantsvarade ja -kohustiste kohta, mida ta on määratlenud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavatena, sealhulgas selle kohta, kuidas ta on need tingimused täitnud. Punkti ii kohaselt kriteeriumitele vastavate instrumentide puhul hõlmab see avalikustatav informatsioon tekstilist kirjeldust selle kohta, kuidas õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks määratlemine on kooskõlas ettevõtte dokumenteeritud riskijuhtimise või investeerimise strateegiaga.

Standardi IAS 32 paragrahvides 66, 94 ja AG40 nõutakse, et ettevõte avalikustaks informatsiooni finantsvarade ja -kohustiste kohta, mida ta on määratlenud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavatena, sealhulgas selle kohta, kuidas ta on need tingimused täitnud. Punkti ii kohaselt kriteeriumitele vastavate instrumentide puhul hõlmab see avalikustatav informatsioon tekstilist kirjeldust selle kohta, kuidas õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks määratlemine on kooskõlas ettevõtte dokumenteeritud riskijuhtimise või investeerimise strateegiaga.

Investeeringuid omakapitaliinstrumentidesse, millel puudub noteeritud turuhind aktiivsel turul ja mille õiglast väärtust ei saa usaldusväärselt mõõta (vt paragrahvi 46 punkt c ning lisa A paragrahvid AG80 ja AG81), ei määratleta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavateks.

Investeeringuid omakapitaliinstrumentidesse, millel puudub noteeritud turuhind aktiivsel turul ja mille õiglast väärtust ei saa usaldusväärselt mõõta (vt paragrahvi 46 punkt c ning lisa A paragrahvid AG80 ja AG81), ei määratleta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavateks.

Tuleb rõhutada, et paragrahvid 48, 48A, 49 ja lisa A paragrahvid AG69–AG82, milles sätestatakse nõuded finantsvara või -kohustise õiglase väärtuse usaldusväärsetele mõõtmisalustele, kehtivad ühteviisi kõikidele objektidele, mida kas määratluse tõttu või muul põhjusel mõõdetakse õiglases väärtuses või mille õiglane väärtus on avalikustatud.

Tuleb rõhutada, et paragrahvid 48, 48A, 49 ja lisa A paragrahvid AG69–AG82, milles sätestatakse nõuded finantsvara või -kohustise õiglase väärtuse usaldusväärsetele mõõtmisalustele, kehtivad ühteviisi kõikidele objektidele, mida kas määratluse tõttu või muul põhjusel mõõdetakse õiglases väärtuses või mille õiglane väärtus on avalikustatud.

Paragrahv 11A lisatakse järgmises sõnastuses:

Paragrahv 11A lisatakse järgmises sõnastuses:

VARJATUD TULETISINSTRUMENDID

11A.   
  Vaatamata paragrahvile 11, kui leping sisaldab ühte või mitut varjatud tuletisinstrumenti, võib ettevõte määratleda kogu hübriidlepingu õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks finantsvaraks või -kohustiseks, välja arvatud juhtudel kui:

Vaatamata paragrahvile 11, kui leping sisaldab ühte või mitut varjatud tuletisinstrumenti, võib ettevõte määratleda kogu hübriidlepingu õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks finantsvaraks või -kohustiseks, välja arvatud juhtudel kui:

| a) | varjatud tuletisinstrument(-instrumendid) ei muuda oluliselt rahavoogusid, mis muul juhul oleksid lepinguga nõutavad; või |
| --- | --- |

a)

a)

varjatud tuletisinstrument(-instrumendid) ei muuda oluliselt rahavoogusid, mis muul juhul oleksid lepinguga nõutavad; või

varjatud tuletisinstrument(-instrumendid) ei muuda oluliselt rahavoogusid, mis muul juhul oleksid lepinguga nõutavad; või

| b) | sarnase hübriidinstrumendi esmakordsel käsitlemisel on vähese analüüsiga või ilma analüüsita selge, et varjatud tuletisinstrumendi(-instrumentide) eraldamine on keelatud, nagu näiteks laenus varjatud ettemakse optsioon, mis lubab valdajal laenu ette maksta ligilähedaselt selle amortiseeritud soetusmaksumuses. |
| --- | --- |

b)

b)

sarnase hübriidinstrumendi esmakordsel käsitlemisel on vähese analüüsiga või ilma analüüsita selge, et varjatud tuletisinstrumendi(-instrumentide) eraldamine on keelatud, nagu näiteks laenus varjatud ettemakse optsioon, mis lubab valdajal laenu ette maksta ligilähedaselt selle amortiseeritud soetusmaksumuses.

sarnase hübriidinstrumendi esmakordsel käsitlemisel on vähese analüüsiga või ilma analüüsita selge, et varjatud tuletisinstrumendi(-instrumentide) eraldamine on keelatud, nagu näiteks laenus varjatud ettemakse optsioon, mis lubab valdajal laenu ette maksta ligilähedaselt selle amortiseeritud soetusmaksumuses.

Paragrahvid 12 ja 13 muudetakse järgmiselt:

Paragrahvid 12 ja 13 muudetakse järgmiselt:

12.   
  Kui käesoleva standardi kohaselt peab ettevõte varjatud tuletisinstrumendi põhilepingust eraldama, kuid ta ei suuda varjatud tuletisinstrumenti eraldi mõõta kas selle omandamisel või mõnel järgneval finantsaruandluse kuupäeval, peab ta kogu hübriidlepingu määratlema õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks.

Kui käesoleva standardi kohaselt peab ettevõte varjatud tuletisinstrumendi põhilepingust eraldama, kuid ta ei suuda varjatud tuletisinstrumenti eraldi mõõta kas selle omandamisel või mõnel järgneval finantsaruandluse kuupäeval, peab ta kogu hübriidlepingu määratlema õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks.

13.   Kui ettevõte ei suuda varjatud tuletisinstrumendi õiglast väärtust selle instrumendi tingimuste alusel usaldusväärselt kindlaks määrata (näiteks kui varjatud tuletisinstrument põhineb noteerimata omakapitaliinstrumendil), siis on varjatud tuletisinstrumendi õiglane väärtus hübriidinstrumendi õiglase väärtuse ja põhilepingu õiglase väärtuse vaheline erinevus, eeldusel et neid saab käesoleva standardi kohaselt kindlaks määrata. Kui ettevõte ei suuda varjatud tuletisinstrumendi õiglast väärtust antud meetodit kasutades kindlaks määrata, rakendub paragrahv 12 ja hübriidinstrument määratletakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks.

Lisatakse paragrahv 48A järgmises sõnastuses:

Lisatakse paragrahv 48A järgmises sõnastuses:

ÕIGLASE VÄÄRTUSE MÕÕTMISE KAALUTLUSED

48A.   Parim õiglase väärtuse mõõdik on noteeritud hind aktiivsel turul. Kui finantsinstrumendi turg ei ole aktiivne, leiab ettevõte õiglase väärtuse kasutades hindamistehnikat. Hindamistehnika kasutamise eesmärk on määratleda, milline oleks olnud tehingu hind mõõtmiskuupäeval sõltumatute osapoolte vahelises tavapärastest ärilistest kaalutlustest ajendatud tehingus. Hindamistehnikad hõlmavad teadlike, huvitatud ja sõltumatute osapoolte vaheliste hiljutiste turutehingute kasutamist (kui nende kohta on kättesaadavaid andmeid), võrdlust olulises osas sarnase teise instrumendi hetkel kehtiva õiglase väärtusega, diskonteeritud rahavoogude analüüsi ja optsioonide hinnamudelite kasutamist. Kui on olemas hindamistehnika, mida turuosalised tavaliselt kasutavad instrumendi hinna määramiseks ja see tehnika on andnud usaldusväärseid hinnanguid tegelike turutehingute hindade kohta, kasutab ettevõte seda tehnikat. Valitud hindamistehnika kasutab maksimaalselt ära turusisendeid ja tugineb võimalikult vähesel määral ettevõtte-spetsiifilistele sisenditele. See sisaldab kõiki tegureid, mida turuosalised võtaksid hinna määramisel arvesse ja on kooskõlas finantsinstrumentide hindamise üldtunnustatud majandusmetodoloogiatega. Ettevõte kontrollib hindamistehnikat perioodiliselt ja testib selle paikapidavust, kasutades sama instrumendiga (muutmata või ümber struktureerimata kujul) tehtud mis tahes jälgitavate jooksvate turutehingute hindu või tuginedes mis tahes saadaolevatele jälgitavatele turuandmetele.

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEK

Paragrahv 105 muudetakse ning lisatakse paragrahvid 105A–105D järgmises sõnastuses:

Paragrahv 105 muudetakse ning lisatakse paragrahvid 105A–105D järgmises sõnastuses:

...

105.   
  Käesoleva standardi esmakordsel rakendamisel on ettevõttel lubatud määratleda eelnevalt kajastatud finantsvara müügivalmis olevana. Iga sellise finantsvara puhul kajastab ettevõte kõik kumulatiivsed õiglase väärtuse muutused omakapitali eraldi komponendis kuni edaspidise kajastamise lõpetamiseni või vara väärtuse languseni, mil ettevõte kannab selle kumulatiivse kasumi või kahjumi kasumiaruandesse. Ettevõte peab samuti:

Käesoleva standardi esmakordsel rakendamisel on ettevõttel lubatud määratleda eelnevalt kajastatud finantsvara müügivalmis olevana. Iga sellise finantsvara puhul kajastab ettevõte kõik kumulatiivsed õiglase väärtuse muutused omakapitali eraldi komponendis kuni edaspidise kajastamise lõpetamiseni või vara väärtuse languseni, mil ettevõte kannab selle kumulatiivse kasumi või kahjumi kasumiaruandesse. Ettevõte peab samuti:

| a) | korrigeerima finantsvara kajastamist uue määratluse alusel võrreldavates finantsaruannetes, ja |
| --- | --- |

a)

a)

korrigeerima finantsvara kajastamist uue määratluse alusel võrreldavates finantsaruannetes, ja

korrigeerima finantsvara kajastamist uue määratluse alusel võrreldavates finantsaruannetes, ja

| b) | avalikustama finantsvarade õiglase väärtuse määratlemise kuupäeva seisuga ning nende liigituse ja bilansilise maksumuse eelmistes finantsaruannetes. |
| --- | --- |

b)

b)

avalikustama finantsvarade õiglase väärtuse määratlemise kuupäeva seisuga ning nende liigituse ja bilansilise maksumuse eelmistes finantsaruannetes.

avalikustama finantsvarade õiglase väärtuse määratlemise kuupäeva seisuga ning nende liigituse ja bilansilise maksumuse eelmistes finantsaruannetes.

105A.   
  Ettevõte peab rakendama paragrahve 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A ja AG33B ning 2005. aastal paragrahvides 9, 12 ja 13 tehtud parandusi 1. jaanuaril 2006 või hiljem algavatele aruandeaastatele. Varasem rakendamine on soovitatav.

Ettevõte peab rakendama paragrahve 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A ja AG33B ning 2005. aastal paragrahvides 9, 12 ja 13 tehtud parandusi 1. jaanuaril 2006 või hiljem algavatele aruandeaastatele. Varasem rakendamine on soovitatav.

105B.   
  Ettevõte, mis esmakordselt rakendab paragrahve 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A ja AG33B ning 2005. aastal paragrahvides 9, 12 ja 13 tehtud parandusi oma enne 1. jaanuari 2006 algaval aruandeaastal

Ettevõte, mis esmakordselt rakendab paragrahve 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A ja AG33B ning 2005. aastal paragrahvides 9, 12 ja 13 tehtud parandusi oma enne 1. jaanuari 2006 algaval aruandeaastal

| a) | võib nende uute ja muudetud paragrahvide esmakordsel rakendamisel määratleda õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavatena kõik eelnevalt kajastatud finantsvarad või -kohustised, mis sel ajal vastavad sellise määratlemise kriteeriumitele. Kui aruandeaasta algab enne 1. septembrit 2005, siis sellist määratlemist ei pea lõpetama enne 1. septembrit 2005 ja see võib hõlmata ka finantsvarasid ja -kohustusi, mis on kajastatud selle aruandeaasta alguse ja 1. septembri 2005 vahelisel perioodil. Vaatamata paragrahvile 91 peab lõpetama kõikide finantsvarade ja -kohustiste, mis on määratletud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavatena vastavalt käesolevale punktile ja mis olid eelnevalt määratletud maandatava instrumendina õiglase väärtuse riskimaandamissuhetes, määratlemise sellistes suhetes samaaegselt nende määratlemisega õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavatena. |
| --- | --- |

a)

a)

võib nende uute ja muudetud paragrahvide esmakordsel rakendamisel määratleda õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavatena kõik eelnevalt kajastatud finantsvarad või -kohustised, mis sel ajal vastavad sellise määratlemise kriteeriumitele. Kui aruandeaasta algab enne 1. septembrit 2005, siis sellist määratlemist ei pea lõpetama enne 1. septembrit 2005 ja see võib hõlmata ka finantsvarasid ja -kohustusi, mis on kajastatud selle aruandeaasta alguse ja 1. septembri 2005 vahelisel perioodil. Vaatamata paragrahvile 91 peab lõpetama kõikide finantsvarade ja -kohustiste, mis on määratletud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavatena vastavalt käesolevale punktile ja mis olid eelnevalt määratletud maandatava instrumendina õiglase väärtuse riskimaandamissuhetes, määratlemise sellistes suhetes samaaegselt nende määratlemisega õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavatena.

võib nende uute ja muudetud paragrahvide esmakordsel rakendamisel määratleda õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavatena kõik eelnevalt kajastatud finantsvarad või -kohustised, mis sel ajal vastavad sellise määratlemise kriteeriumitele. Kui aruandeaasta algab enne 1. septembrit 2005, siis sellist määratlemist ei pea lõpetama enne 1. septembrit 2005 ja see võib hõlmata ka finantsvarasid ja -kohustusi, mis on kajastatud selle aruandeaasta alguse ja 1. septembri 2005 vahelisel perioodil. Vaatamata paragrahvile 91 peab lõpetama kõikide finantsvarade ja -kohustiste, mis on määratletud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavatena vastavalt käesolevale punktile ja mis olid eelnevalt määratletud maandatava instrumendina õiglase väärtuse riskimaandamissuhetes, määratlemise sellistes suhetes samaaegselt nende määratlemisega õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavatena.

| b) | peab avalikustama vastavalt punktile a määratletud iga finantsvara või -kohustise õiglase väärtuse määratlemise kuupäeva seisuga ning nende liigituse ja bilansilise maksumuse eelmistes finantsaruannetes. |
| --- | --- |

b)

b)

peab avalikustama vastavalt punktile a määratletud iga finantsvara või -kohustise õiglase väärtuse määratlemise kuupäeva seisuga ning nende liigituse ja bilansilise maksumuse eelmistes finantsaruannetes.

peab avalikustama vastavalt punktile a määratletud iga finantsvara või -kohustise õiglase väärtuse määratlemise kuupäeva seisuga ning nende liigituse ja bilansilise maksumuse eelmistes finantsaruannetes.

| c) | peab lõpetama iga eelnevalt õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajatatutena määratletud finantsvara või -kohustise määratlemise, kui see ei vasta määratlemise kriteeriumitele vastavalt uutele ja muudetud paragrahvidele. Kui finantsvara või -kohustist mõõdetakse pärast määratlemise lõpetamist amortiseeritud soetusmaksumuses, loetakse määratlemise lõpetamise kuupäeva tinglikult selle esmase kajastamise kuupäevaks. |
| --- | --- |

c)

c)

peab lõpetama iga eelnevalt õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajatatutena määratletud finantsvara või -kohustise määratlemise, kui see ei vasta määratlemise kriteeriumitele vastavalt uutele ja muudetud paragrahvidele. Kui finantsvara või -kohustist mõõdetakse pärast määratlemise lõpetamist amortiseeritud soetusmaksumuses, loetakse määratlemise lõpetamise kuupäeva tinglikult selle esmase kajastamise kuupäevaks.

peab lõpetama iga eelnevalt õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajatatutena määratletud finantsvara või -kohustise määratlemise, kui see ei vasta määratlemise kriteeriumitele vastavalt uutele ja muudetud paragrahvidele. Kui finantsvara või -kohustist mõõdetakse pärast määratlemise lõpetamist amortiseeritud soetusmaksumuses, loetakse määratlemise lõpetamise kuupäeva tinglikult selle esmase kajastamise kuupäevaks.

| d) | peab avalikustama finantsvarade või -kohustiste, mille määratlemine on lõpetatud vastavalt punktile c, õiglase väärtuse määratlemise lõpetamise kuupäeva seisuga ja nende uued liigitused. |
| --- | --- |

d)

d)

peab avalikustama finantsvarade või -kohustiste, mille määratlemine on lõpetatud vastavalt punktile c, õiglase väärtuse määratlemise lõpetamise kuupäeva seisuga ja nende uued liigitused.

peab avalikustama finantsvarade või -kohustiste, mille määratlemine on lõpetatud vastavalt punktile c, õiglase väärtuse määratlemise lõpetamise kuupäeva seisuga ja nende uued liigitused.

105C.   
  Ettevõte, mis esmakordselt rakendab paragrahve 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A ja AG33B ning 2005. aastal paragrahvides 9, 12 ja 13 tehtud parandusi oma 1. jaanuaril 2006 või hiljem algavale aruandeaastale

Ettevõte, mis esmakordselt rakendab paragrahve 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A ja AG33B ning 2005. aastal paragrahvides 9, 12 ja 13 tehtud parandusi oma 1. jaanuaril 2006 või hiljem algavale aruandeaastale

| a) | lõpetab eelnevalt õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatutena määratletud mis tahes finantsvara või -kohustise määratlemise ainult juhul, kui see ei vasta määratlemise kriteeriumitele vastavalt uutele ja muudetud paragrahvidele. Kui finantsvara või -kohustist mõõdetakse pärast sellise määratlemise lõpetamist amortiseeritud soetusmaksumuses, siis määratlemise lõpetamise kuupäeva loetakse tinglikult selle esmase kajastamise kuupäevaks. |
| --- | --- |

a)

a)

lõpetab eelnevalt õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatutena määratletud mis tahes finantsvara või -kohustise määratlemise ainult juhul, kui see ei vasta määratlemise kriteeriumitele vastavalt uutele ja muudetud paragrahvidele. Kui finantsvara või -kohustist mõõdetakse pärast sellise määratlemise lõpetamist amortiseeritud soetusmaksumuses, siis määratlemise lõpetamise kuupäeva loetakse tinglikult selle esmase kajastamise kuupäevaks.

lõpetab eelnevalt õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatutena määratletud mis tahes finantsvara või -kohustise määratlemise ainult juhul, kui see ei vasta määratlemise kriteeriumitele vastavalt uutele ja muudetud paragrahvidele. Kui finantsvara või -kohustist mõõdetakse pärast sellise määratlemise lõpetamist amortiseeritud soetusmaksumuses, siis määratlemise lõpetamise kuupäeva loetakse tinglikult selle esmase kajastamise kuupäevaks.

| b) | ei tohi määratleda õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavateks ühtegi eelnevalt kajastatud finantsvara või -kohustist. |
| --- | --- |

b)

b)

ei tohi määratleda õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavateks ühtegi eelnevalt kajastatud finantsvara või -kohustist.

ei tohi määratleda õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavateks ühtegi eelnevalt kajastatud finantsvara või -kohustist.

| c) | peab avalikustama kõigi nende finantsvarade või -kohustiste õiglase väärtuse ümberliigitamise kuupäeva seisuga, mille määratlemine on lõpetatud vastavalt punktile a, ja nende uued liigitused. |
| --- | --- |

c)

c)

peab avalikustama kõigi nende finantsvarade või -kohustiste õiglase väärtuse ümberliigitamise kuupäeva seisuga, mille määratlemine on lõpetatud vastavalt punktile a, ja nende uued liigitused.

peab avalikustama kõigi nende finantsvarade või -kohustiste õiglase väärtuse ümberliigitamise kuupäeva seisuga, mille määratlemine on lõpetatud vastavalt punktile a, ja nende uued liigitused.

105D.   
  Ettevõte peab korrigeerima oma võrreldavaid finantsaruandeid, kasutades paragrahvis 105B või 105C toodud uusi määratlusi tingimusel, et õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaiks määratletud finantsvara, -kohustise või finantsvarade, -kohustiste või nende mõlema rühma korral oleksid need objektid või rühmad vastanud paragrahvi 9 punkti b alapunktides i, ii või paragrahvis 11A toodud kriteeriumitele võrreldava perioodi alguses või – kui need on omandatud pärast võrreldava perioodi algust – oleksid vastanud paragrahvi 9 punkti b alapunktides i, ii või paragrahvis 11A toodud kriteeriumitele esmase kajastamise kuupäeval.

Ettevõte peab korrigeerima oma võrreldavaid finantsaruandeid, kasutades paragrahvis 105B või 105C toodud uusi määratlusi tingimusel, et õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaiks määratletud finantsvara, -kohustise või finantsvarade, -kohustiste või nende mõlema rühma korral oleksid need objektid või rühmad vastanud paragrahvi 9 punkti b alapunktides i, ii või paragrahvis 11A toodud kriteeriumitele võrreldava perioodi alguses või – kui need on omandatud pärast võrreldava perioodi algust – oleksid vastanud paragrahvi 9 punkti b alapunktides i, ii või paragrahvis 11A toodud kriteeriumitele esmase kajastamise kuupäeval.

Lisasse A lisatakse paragrahvid AG4B–AG4K järgmises sõnastuses:

Lisasse A lisatakse paragrahvid AG4B–AG4K järgmises sõnastuses:

Lisa A

Rakendusjuhend

MÕISTED (paragrahvid 8 ja 9)

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks määratlemine

AG4B.   Käesoleva standardi paragrahvis 9 lubatakse ettevõttel määratleda finantsvara, -kohustist või finantsinstrumentide (finantsvarade, -kohustiste või nende mõlema) rühma õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks tingimusel, et selle tulemuseks on asjakohasem informatsioon.

AG4C.   Ettevõtte otsus määratleda finantsvara või -kohustist õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks sarnaneb arvestusmeetodi valikuga (kuigi erinevalt arvestusmeetodi valikust ei ole nõutav selle järjepidev rakendamine kõikidele sarnastele tehingutele). Kui ettevõttel on selline valik, nõutakse standardi IAS 8 Arvestusmeetodid, raamatupidamislike hinnangute muutused ja vead paragrahvi 14 punktis b, et valitud meetodi tulemusena annaksid finantsaruanded usaldusväärset ja asjakohasemat informatsiooni tehingute, muude sündmuste ja tingimuste mõju kohta ettevõtte finantsseisundile, finantstulemusele või rahavoogudele. Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks määratlemise korral sätestatakse paragrahvis 9 kaks tingimust, mille korral asjakohasema informatsiooni nõue on täidetud. Seega, sellise määratluse valimiseks vastavalt paragrahvile 9 peab ettevõte tõestama, et ta vastab ühele (või mõlemale) neist kahest tingimusest.

Paragrahvi 9 punkti b alapunkt i: Määratlemine kõrvaldab või vähendab oluliselt mõõtmise või kajastamise järjekindlusetust, mis ilmneks muul juhul

AG4D.   Vastavalt standardile IAS 39 määratakse finantsvara või -kohustise mõõtmine ja selle väärtuse kajastatud muutuste liigitus objekti liigituse järgi ja selle põhjal, kas objekt on määratletud riskimaandamissuhte osa. Need nõuded võivad põhjustada mõõtmise või kajastamise järjekindlusetuse (mida mõnikord nimetatakse arvestuse mittevastavuseks), kui näiteks õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mittemääratletud finantsvara liigitatakse müügivalmis olevaks (mille puhul enamikku õiglase väärtuse muutusi kajastatakse otse omakapitalis) ja ettevõtte kaasnevat kohustist mõõdetaks amortiseeritud soetusmaksumuses (mille puhul õiglase väärtuse muutusi ei kajastata). Sellisel juhul võib ettevõte otsustada, et tema finantsaruanded annaksid asjakohasemat informatsiooni, kui nii vara kui ka kohustis on liigitatud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks.

AG4E.   Järgmistest näidetest selgub, millal see tingimus on täidetud. Kõikidel juhtudel saab ettevõte kasutada nimetatud tingimust, et määratleda finantsvara või -kohustist õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks ainult siis, kui see vastab paragrahvi 9 punkti b alapunktis i toodud põhimõttele.

| a) | Ettevõttel on kohustised, mille rahavood põhinevad lepingujärgselt selliste varade tulemuslikkusel, mida muul juhul liigitataks müügivalmis olevana. Näiteks võivad kindlustusandjal olla lisakasumis osalemist sisaldavad kohustised, millelt makstakse hüvitist kindlustusandja varade määratletud kogumi realiseeritud ja/või realiseerimata investeerimiskasumi alusel. Kui nende kohustiste mõõtmine peegeldab turuhindu, tähendaks varade liigitamine õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks, et finantsvarade õiglase väärtuse muutusi kajastatakse kasumiaruandes samal perioodil, kui kaasnevaid muutusi kohustiste väärtuses. |
| --- | --- |

a)

Ettevõttel on kohustised, mille rahavood põhinevad lepingujärgselt selliste varade tulemuslikkusel, mida muul juhul liigitataks müügivalmis olevana. Näiteks võivad kindlustusandjal olla lisakasumis osalemist sisaldavad kohustised, millelt makstakse hüvitist kindlustusandja varade määratletud kogumi realiseeritud ja/või realiseerimata investeerimiskasumi alusel. Kui nende kohustiste mõõtmine peegeldab turuhindu, tähendaks varade liigitamine õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks, et finantsvarade õiglase väärtuse muutusi kajastatakse kasumiaruandes samal perioodil, kui kaasnevaid muutusi kohustiste väärtuses.

| b) | Ettevõttel on kohustised vastavalt kindlustuslepingutele, mille mõõtmine tugineb jooksvale informatsioonile (nagu on lubatud standardi IFRS 4 Kindlustuslepingud paragrahviga 24), ja tema kaasnevad finantsvarad, mida muul juhul liigitataks müügivalmis olevateks või amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavateks. |
| --- | --- |

b)

Ettevõttel on kohustised vastavalt kindlustuslepingutele, mille mõõtmine tugineb jooksvale informatsioonile (nagu on lubatud standardi IFRS 4 Kindlustuslepingud paragrahviga 24), ja tema kaasnevad finantsvarad, mida muul juhul liigitataks müügivalmis olevateks või amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavateks.

| c) | Ettevõttel on finantsvarad, -kohustised või mõlemad, millel on ühine risk, näiteks intressirisk, mis tavaliselt tingib vastastikku tasakaalustuvaid muutusi õiglastes väärtustes. Kuid ainult mõningaid instrumente mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavatena (tuletisinstrumendid või kauplemiseesmärgil hoitavaks liigitatud instrumendid). Samuti võib esineda olukord, et riskimaandamisinstrumentide arvestuse nõuded ei ole täidetud, näiteks seetõttu, et paragrahvis 88 toodud efektiivsuse nõuded ei ole täidetud. |
| --- | --- |

c)

Ettevõttel on finantsvarad, -kohustised või mõlemad, millel on ühine risk, näiteks intressirisk, mis tavaliselt tingib vastastikku tasakaalustuvaid muutusi õiglastes väärtustes. Kuid ainult mõningaid instrumente mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavatena (tuletisinstrumendid või kauplemiseesmärgil hoitavaks liigitatud instrumendid). Samuti võib esineda olukord, et riskimaandamisinstrumentide arvestuse nõuded ei ole täidetud, näiteks seetõttu, et paragrahvis 88 toodud efektiivsuse nõuded ei ole täidetud.

| d) | Ettevõttel on finantsvarad, -kohustised või mõlemad, millel on ühine risk, näiteks intressirisk, mis tingib vastastikku tasakaalustuvaid muutusi õiglastes väärtustes, ent ettevõte ei vasta riskimaandamisinstrumentide arvestuse kriteeriumitele, sest ükski instrumentidest ei ole tuletisinstrument. Lisaks on riskimaandamisarvestuse puudumisel oluline järjekindlusetus kasumite ja kahjumite kajastamisel. Näiteks:






  i) | ettevõte on finantseerinud portfelli, mis koosneb fikseeritud intressimääraga varadest – mida muul juhul liigitataks müügivalmis varadeks – fikseeritud intressimääraga võlakohustustest, mille õiglase väärtuse muutused tavaliselt tasakaalustavad üksteist. Varade ja võlakohustuste kajastamine õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kõrvaldab järjekindlusetuse, mis muul juhul tuleneks varade mõõtmisest õiglases väärtuses koos vastavate otse omakapitalis kajastatavate muutustega ja võlakohustuste mõõtmisest amortiseeritud soetusmaksumuses. |
| --- | --- | --- |

d)

Ettevõttel on finantsvarad, -kohustised või mõlemad, millel on ühine risk, näiteks intressirisk, mis tingib vastastikku tasakaalustuvaid muutusi õiglastes väärtustes, ent ettevõte ei vasta riskimaandamisinstrumentide arvestuse kriteeriumitele, sest ükski instrumentidest ei ole tuletisinstrument. Lisaks on riskimaandamisarvestuse puudumisel oluline järjekindlusetus kasumite ja kahjumite kajastamisel. Näiteks:

i)

ettevõte on finantseerinud portfelli, mis koosneb fikseeritud intressimääraga varadest – mida muul juhul liigitataks müügivalmis varadeks – fikseeritud intressimääraga võlakohustustest, mille õiglase väärtuse muutused tavaliselt tasakaalustavad üksteist. Varade ja võlakohustuste kajastamine õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kõrvaldab järjekindlusetuse, mis muul juhul tuleneks varade mõõtmisest õiglases väärtuses koos vastavate otse omakapitalis kajastatavate muutustega ja võlakohustuste mõõtmisest amortiseeritud soetusmaksumuses.

| ii) | ettevõte on finantseerinud teatud laenude rühma emiteerides kaubeldavaid võlakirju, mille õiglase väärtuse muutused tavaliselt tasakaalustavad üksteist. Kui lisaks ettevõte ostab ja müüb regulaarselt võlakirju, kuid ostab ja müüb harva – kui üldse – laene, kõrvaldab nii laenude kui ka võlakirjade õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastamine järjekindlusetuse kasumite ja kahjumite kajastamise ajastamisel, mis muul juhul tuleneks nii laenude kui ka võlakirjade amortiseeritud soetusmaksumuses mõõtmisest ja kasumi või kahjumi kajastamisest võlakirjade igakordse tagasiostmise korral. |
| --- | --- |

ii)

ettevõte on finantseerinud teatud laenude rühma emiteerides kaubeldavaid võlakirju, mille õiglase väärtuse muutused tavaliselt tasakaalustavad üksteist. Kui lisaks ettevõte ostab ja müüb regulaarselt võlakirju, kuid ostab ja müüb harva – kui üldse – laene, kõrvaldab nii laenude kui ka võlakirjade õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastamine järjekindlusetuse kasumite ja kahjumite kajastamise ajastamisel, mis muul juhul tuleneks nii laenude kui ka võlakirjade amortiseeritud soetusmaksumuses mõõtmisest ja kasumi või kahjumi kajastamisest võlakirjade igakordse tagasiostmise korral.

AG4F.   Eelmises paragrahvis kirjeldatud juhtumitel võib esmasel kajastamisel muul juhul selliselt mittemõõdetavate finantsvarade ja -kohustiste õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks määratlemine kõrvaldada või vähendada oluliselt mõõtmise või kajastamise järjekindlusetust ja anda asjakohasemat informatsiooni. Praktilistel põhjustel ei pea ettevõte saama kõigi varade ja kohustiste osapooleks, mis tingivad mõõtmise või kajastamise järjekindlusetuse täpselt üheaegselt. Mõistlik viivitus on lubatud tingimusel, et iga tehing on selle esmasel kajastamisel määratletud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks ja sel ajal eeldatakse kõigi ülejäänud tehingute toimumist.

AG4G.   Ei ole vastuvõetav määratleda ainult mõningaid järjekindlusetust põhjustavaid finantsvarasid ja -kohustisi õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks, kui see ei kõrvaldaks või ei vähendaks oluliselt järjekindlusetust ja seetõttu selle tulemuseks ei oleks asjakohasem informatsioon. Kuid on vastuvõetav määratleda ainult mõningaid mitmetest sarnastest finantsvaradest või sarnastest finantskohustistest, kui selle tulemusena saavutatakse järjekindlusetuse oluline vähenemine (ja võimalik, et suurem vähenemine kui muude lubatavate määratlustega). Näiteks oletagem, et ettevõttel on mitmeid sarnaseid finantskohustisi, mille summa on 100 VÜ (1) ja mitmeid sarnaseid finantsvarasid, mille summa on 50 VÜ, kuid mida mõõdetakse erineval alusel. Ettevõte võib vähendada oluliselt mõõtmise järjekindlusetust, määratledes esmasel kajastamisel kõik varad, kuid ainult osa kohustistest (näiteks üksikud kohustised kogusummas 45 VÜ) õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks. Kuna aga õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks määratlemist saab rakendada ainult finantsinstrumendile tervikuna, peab antud näites ettevõte määratlema ühe või mitu kohustist tervikuna. Ta ei saaks määratleda üksnes kohustise üht komponenti (nt õiglase väärtuse muutusi, mis tulenevad ainult ühest riskist, nagu näiteks intressi viitemäära muutustest) või kohustise protsentuaalset osa.

Paragrahvi 9 punkti b alapunkt ii: Finantsvarade, -kohustiste või nende mõlema rühma juhitakse ja selle tulemuslikkust hinnatakse õiglase väärtuse alusel vastavalt dokumenteeritud riskijuhtimise või investeerimise strateegiale

AG4H.   Ettevõte võib juhtida ja hinnata finantsvarade, -kohustiste või nende mõlema rühma sellisel viisil, et selle rühma õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõtmise tulemuseks on asjakohasem informatsioon. Antud juhul keskendutakse viisile, kuidas ettevõte juhib ja hindab tulemuslikkust, mitte niivõrd tema finantsinstrumentide olemusele.

AG4I.   Järgmistes näidetes selgitatakse, millal see tingimus võib olla täidetud. Kõikidel juhtudel võib ettevõte kasutada kõnealust tingimust finantsvarade või -kohustiste määratlemiseks õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastamiseks ainult siis, kui ta vastab paragrahvi 9 punkti b alapunktis ii toodud põhimõttele.

| a) | Ettevõte on riskikapitali organisatsioon, investeerimisfond või sarnane ettevõte, mille äritegevus seisneb investeerimises finantsvaradesse eesmärgiga saada kasu nende kogutootlusest intressi või dividendide näol ja õiglase väärtuse muutustest. IAS 28 Investeeringud sidusettevõtetesse ja IAS 31 Osalemine ühisettevõtmistes lubavad selliste investeeringute väljajätmist oma rakendusalast tingimusel, et investeeringuid mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande. Ettevõte võib rakendada sama arvestusmeetodit muudele kogutootluse alusel juhitavatele investeeringutele, mille üle tema mõju on ebapiisav selleks, et need kuuluksid standardi IAS 28 või IAS 31 rakendusalasse. |
| --- | --- |

a)

Ettevõte on riskikapitali organisatsioon, investeerimisfond või sarnane ettevõte, mille äritegevus seisneb investeerimises finantsvaradesse eesmärgiga saada kasu nende kogutootlusest intressi või dividendide näol ja õiglase väärtuse muutustest. IAS 28 Investeeringud sidusettevõtetesse ja IAS 31 Osalemine ühisettevõtmistes lubavad selliste investeeringute väljajätmist oma rakendusalast tingimusel, et investeeringuid mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande. Ettevõte võib rakendada sama arvestusmeetodit muudele kogutootluse alusel juhitavatele investeeringutele, mille üle tema mõju on ebapiisav selleks, et need kuuluksid standardi IAS 28 või IAS 31 rakendusalasse.

| b) | Ettevõttel on finantsvarad ja -kohustised, millel on üks või mitu ühist riski ning neid riske juhitakse ja hinnatakse õiglase väärtuse alusel vastavalt varade ja kohustiste juhtimise dokumenteeritud poliitikale. Näitena võib tuua ettevõtte, mis on emiteerinud mitmeid varjatud tuletisinstrumente sisaldavaid “struktureeritud tooteid” ja mis juhib kaasnevaid riske õiglase väärtuse alusel, kasutades tuletisinstrumentide ja tuletisinstrumentideks mitteolevate finantsinstrumentide kombinatsiooni. Sarnaseks näiteks võib olla ettevõte, mis annab välja fikseeritud intressimääraga laene ja juhib kaasnevat intressi viitemäära riski, kasutades tuletisinstrumentide ja tuletisinstrumentideks mitteolevate finantsinstrumentide kombinatsiooni. |
| --- | --- |

b)

Ettevõttel on finantsvarad ja -kohustised, millel on üks või mitu ühist riski ning neid riske juhitakse ja hinnatakse õiglase väärtuse alusel vastavalt varade ja kohustiste juhtimise dokumenteeritud poliitikale. Näitena võib tuua ettevõtte, mis on emiteerinud mitmeid varjatud tuletisinstrumente sisaldavaid “struktureeritud tooteid” ja mis juhib kaasnevaid riske õiglase väärtuse alusel, kasutades tuletisinstrumentide ja tuletisinstrumentideks mitteolevate finantsinstrumentide kombinatsiooni. Sarnaseks näiteks võib olla ettevõte, mis annab välja fikseeritud intressimääraga laene ja juhib kaasnevat intressi viitemäära riski, kasutades tuletisinstrumentide ja tuletisinstrumentideks mitteolevate finantsinstrumentide kombinatsiooni.

| c) | Ettevõte on kindlustusandja, millele kuulub finantsvarade portfell ja mis juhib portfelli, et maksimeerida selle kogutootlust (s.o intresse või dividende ja õiglase väärtuse muutusi) ning hindab tulemuslikkust sellel alusel. Portfelli võib omada selleks, et tagada teatud kohustisi, omakapitali või mõlemaid. Kui portfelli omatakse selleks, et tagada teatud kohustisi, võib paragrahvi 9 punkti b alapunktis ii toodud tingimus olla täidetud varade puhul, olenemata sellest, kas kindlustusandja juhib ja hindab ka kohustisi õiglase väärtuse alusel. Paragrahvi 9 punkti b alapunktis ii toodud tingimus võib olla täidetud, kui kindlustusandja eesmärk on maksimeerida varade kogutootlust pikema aja jooksul ka siis, kui osalevate lepingute valdajatele makstavad summad sõltuvad muudest teguritest, nagu näiteks lühema perioodi (nt aasta) jooksul realiseeritud kasumite summast või neile kohaldatakse kindlustusandja kaalutlusõigust. |
| --- | --- |

c)

Ettevõte on kindlustusandja, millele kuulub finantsvarade portfell ja mis juhib portfelli, et maksimeerida selle kogutootlust (s.o intresse või dividende ja õiglase väärtuse muutusi) ning hindab tulemuslikkust sellel alusel. Portfelli võib omada selleks, et tagada teatud kohustisi, omakapitali või mõlemaid. Kui portfelli omatakse selleks, et tagada teatud kohustisi, võib paragrahvi 9 punkti b alapunktis ii toodud tingimus olla täidetud varade puhul, olenemata sellest, kas kindlustusandja juhib ja hindab ka kohustisi õiglase väärtuse alusel. Paragrahvi 9 punkti b alapunktis ii toodud tingimus võib olla täidetud, kui kindlustusandja eesmärk on maksimeerida varade kogutootlust pikema aja jooksul ka siis, kui osalevate lepingute valdajatele makstavad summad sõltuvad muudest teguritest, nagu näiteks lühema perioodi (nt aasta) jooksul realiseeritud kasumite summast või neile kohaldatakse kindlustusandja kaalutlusõigust.

AG4J.   Nagu eespool märgitud, tugineb nimetatud tingimus viisil, kuidas ettevõte juhib ja hindab vaadeldavate finantsinstrumentide rühma tulemuslikkust. Seetõttu (vastavalt määratlemise nõudele esmasel kajastamisel) peab ettevõte, mis määratleb finantsinstrumente õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavatena selle tingimuse alusel, selliselt määratlema kõik kriteeriumitele vastavad finantsinstrumendid, mida juhitakse ja hinnatakse ühiselt.

AG4K.   Ettevõtte strateegia dokumentatsioon ei pea olema ulatuslik, kuid peab olema piisav, et tõestada vastavust paragrahvi 9 punkti b alapunktile ii. Selline dokumentatsioon ei ole nõutav iga üksiku objekti kohta, vaid võib olla portfellipõhine. Näiteks kui osakonna tulemuslikkuse juhtimise süsteem, mille on kinnitanud ettevõtte juhtkonna võtmeisikud, tõestab selgelt, et tulemuslikkust hinnatakse kogutootluse alusel, siis täiendav dokumentatsioon ei ole nõutav tõestamaks vastavust paragrahvi 9 punkti b alapunktile ii.

Pärast paragrahvi AG33 lisatakse uus pealkiri ning paragrahvid AG33A ja AG33B järgmises sõnastuses:

Varjatud tuletisinstrumente sisaldavad instrumendid

AG33A.   Kui ettevõttest saab ühte või mitut varjatud tuletisinstrumenti sisaldava hübriidinstrumendi osapool, nõutakse paragrahviga 11, et ettevõte teeks kindlaks iga sellise varjatud tuletisinstrumendi, hindaks, kas selle eraldamine põhilepingust on nõutav ja eraldamisele kuuluvate tuletisinstrumentide puhul mõõdaks tuletisinstrumente õiglases väärtuses nii esmasel kajastamisel kui ka järgnevalt. Need nõuded võivad olla keerulisemad või tingida vähem usaldusväärse mõõtmisviisi kui kogu instrumendi mõõtmine õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande. Sellel põhjusel lubatakse käesoleva standardiga instrumendi kui terviku määratlemist õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks.

AG33B.   Sellist määratlemist võib kasutada, olenemata sellest, kas paragrahviga 11 nõutakse varjatud tuletisinstrumentide eraldamist põhilepingust või keelatakse selline eraldamine. Kuid paragrahv 11A ei luba hübriidinstrumendi määratlemist õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks paragrahvi 11A punktides a ja b sätestatud juhtudel, sest sellega ei vähendataks keerulisust ega suurendataks usaldusväärsust.

---

(1)  Käesolevas standardis on rahasummad nomineeritud valuutaühikutes (VÜ).

1

Lisa

Teiste standardite parandused

Käesolevas lisas toodud parandusi rakendatakse 1. jaanuaril 2006 või hiljem algavatele aruandeaastatele. Kui ettevõte rakendab standardi IAS 39 parandusi varasemale perioodile, rakenduvad sellele varasemale perioodile ka käesolevas lisas toodud parandused.

IAS 32

Finantsinstrumendid: avalikustamine ja esitamine parandused

Paragrahv 66 muudetakse järgmiselt:

66.   Vastavalt standardile IAS 1 peab ettevõte avalikustama informatsiooni kõigi oluliste arvestusmeetodite kohta, sealhulgas vastuvõetud üldpõhimõtete kohta ning selle kohta, milliste meetoditega rakendatakse neid põhimõtteid ettevõte äritegevuses esinevate tehingute, muude sündmuste ja tingimuste puhul. Finantsinstrumentide puhul kuuluvad avalikustamisele:

| a) | kriteeriumid, millest lähtudes otsustatakse, millal finantsvara ja -kohustis kajastada ja millal selle kajastamine lõpetada; |
| --- | --- |

a)

kriteeriumid, millest lähtudes otsustatakse, millal finantsvara ja -kohustis kajastada ja millal selle kajastamine lõpetada;

| b) | finantsvarade ja -kohustiste mõõtmise alused esmasel ja edasisel kajastamisel; |
| --- | --- |

b)

finantsvarade ja -kohustiste mõõtmise alused esmasel ja edasisel kajastamisel;

| c) | finantsvaradest ja -kohustistest tulenevate tulude ja kulude kajastamise ja mõõtmise alused; ja |
| --- | --- |

c)

finantsvaradest ja -kohustistest tulenevate tulude ja kulude kajastamise ja mõõtmise alused; ja

| d) | õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavateks määratletud finantsvarade või -kohustiste puhul:






  i) | kriteeriumid finantsvarade või -kohustiste selliseks määratlemiseks esmasel kajastamisel; |
| --- | --- | --- |

d)

õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavateks määratletud finantsvarade või -kohustiste puhul:

i)

kriteeriumid finantsvarade või -kohustiste selliseks määratlemiseks esmasel kajastamisel;

| ii) | kuidas ettevõte on täitnud standardi IAS 39 paragrahvis 9, 11A või 12 toodud sellise määratlemise tingimusi. Kooskõlas standardi IAS 39 paragrahvi 9 punkti b alapunktiga i määratletud instrumentide puhul hõlmab see avalikustatav informatsioon tekstilist kirjeldust muu meetodi kasutamisel esineva mõõtmise või kajastamise järjekindlusetuse põhjuseks olevate asjaolude kohta. Standardi IAS 39 paragrahvi 9 punkti b alapunktiga ii kooskõlas määratletud instrumentide puhul hõlmab see avalikustatav informatsioon tekstilist kirjeldust selle kohta, kuidas õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks määratlemine on kooskõlas ettevõtte dokumenteeritud riskijuhtimise või investeerimise strateegiaga; |
| --- | --- |

ii)

kuidas ettevõte on täitnud standardi IAS 39 paragrahvis 9, 11A või 12 toodud sellise määratlemise tingimusi. Kooskõlas standardi IAS 39 paragrahvi 9 punkti b alapunktiga i määratletud instrumentide puhul hõlmab see avalikustatav informatsioon tekstilist kirjeldust muu meetodi kasutamisel esineva mõõtmise või kajastamise järjekindlusetuse põhjuseks olevate asjaolude kohta. Standardi IAS 39 paragrahvi 9 punkti b alapunktiga ii kooskõlas määratletud instrumentide puhul hõlmab see avalikustatav informatsioon tekstilist kirjeldust selle kohta, kuidas õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks määratlemine on kooskõlas ettevõtte dokumenteeritud riskijuhtimise või investeerimise strateegiaga;

| iii) | finantsvarade või -kohustiste olemus, mida ettevõte on määratlenud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks. |
| --- | --- |

iii)

finantsvarade või -kohustiste olemus, mida ettevõte on määratlenud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks.

Paragrahvi 94 muudetakse järgmiselt ja punktid g–j nummerdatakse ümber punktideks j–m.

94.   ...

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad finantsvarad ja -kohustised (vt ka paragrahv AG40)

...

| e) | Ettevõte peab avalikustama järgmised bilansilised maksumused:










  i) | kauplemiseesmärgil hoitavaks liigitatud finantsvarad; |
| --- | --- | --- |

e)

Ettevõte peab avalikustama järgmised bilansilised maksumused:

i)

kauplemiseesmärgil hoitavaks liigitatud finantsvarad;

| ii) | kauplemiseesmärgil hoitavaks liigitatud finantskohustised; |
| --- | --- |

ii)

kauplemiseesmärgil hoitavaks liigitatud finantskohustised;

| iii) | finantsvarad, mida ettevõte esmasel kajastamisel määratles õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavate finantsvaradena (s.t need finantsvarad, mida ei ole liigitatud kauplemiseesmärgil hoitavateks); |
| --- | --- |

iii)

finantsvarad, mida ettevõte esmasel kajastamisel määratles õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavate finantsvaradena (s.t need finantsvarad, mida ei ole liigitatud kauplemiseesmärgil hoitavateks);

| iv) | finantskohustised, mida ettevõte esmasel kajastamisel määratles õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavate finantskohustistena (s.t need finantskohustised, mida ei ole liigitatud kauplemiseesmärgil hoitavateks). |
| --- | --- |

iv)

finantskohustised, mida ettevõte esmasel kajastamisel määratles õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavate finantskohustistena (s.t need finantskohustised, mida ei ole liigitatud kauplemiseesmärgil hoitavateks).

| f) | Ettevõte peab eraldi avalikustama õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavatena määratletud finantsvaradelt või -kohustistelt tulenevad netokasumid või -kahjumid. |
| --- | --- |

f)

Ettevõte peab eraldi avalikustama õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavatena määratletud finantsvaradelt või -kohustistelt tulenevad netokasumid või -kahjumid.

| g) | Kui ettevõte on määratlenud laenu või nõude (või laenude või nõuete rühma) õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks, peab ta avalikustama järgmist:










  i) | maksimaalne krediidiriskile avatud positsioon (vt paragrahvi 76 punkt a) laenu või nõudega (või laenude või nõuete rühmaga) seoses aruandekuupäeval; |
| --- | --- | --- |

g)

Kui ettevõte on määratlenud laenu või nõude (või laenude või nõuete rühma) õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks, peab ta avalikustama järgmist:

i)

maksimaalne krediidiriskile avatud positsioon (vt paragrahvi 76 punkt a) laenu või nõudega (või laenude või nõuete rühmaga) seoses aruandekuupäeval;

| ii) | summa, mille võrra seonduvad krediidituletisinstrumendid või sarnased instrumendid vähendavad maksimaalset krediidiriskile avatud positsiooni; |
| --- | --- |

ii)

summa, mille võrra seonduvad krediidituletisinstrumendid või sarnased instrumendid vähendavad maksimaalset krediidiriskile avatud positsiooni;

| iii) | laenu või nõude (või laenude või nõuete rühma) õiglase väärtuse muutuse summa perioodi jooksul ja kumulatiivselt, mis tuleneb krediidiriski muutustest ja mis on kindlaks määratud kas selle õiglase väärtuse muutuse summana, mis ei tulene tururiski põhjustavatest turutingimuste muutustest või kasutades mõnda alternatiivset meetodit, mis kirjeldab usaldusväärsemalt õiglase väärtuse muutuse summat, mis tuleneb krediidiriski muutustest; |
| --- | --- |

iii)

laenu või nõude (või laenude või nõuete rühma) õiglase väärtuse muutuse summa perioodi jooksul ja kumulatiivselt, mis tuleneb krediidiriski muutustest ja mis on kindlaks määratud kas selle õiglase väärtuse muutuse summana, mis ei tulene tururiski põhjustavatest turutingimuste muutustest või kasutades mõnda alternatiivset meetodit, mis kirjeldab usaldusväärsemalt õiglase väärtuse muutuse summat, mis tuleneb krediidiriski muutustest;

| iv) | seonduvate krediidituletisinstrumentide või sarnaste instrumentide õiglase väärtuse muutuse summa perioodi jooksul ja kumulatiivselt alates laenu või nõude määratlemisest. |
| --- | --- |

iv)

seonduvate krediidituletisinstrumentide või sarnaste instrumentide õiglase väärtuse muutuse summa perioodi jooksul ja kumulatiivselt alates laenu või nõude määratlemisest.

| h) | Kui ettevõte on määratlenud finantskohustise õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks, peab ta avalikustama järgmist:










  i) | finantskohustise õiglase väärtuse muutuse summa perioodi jooksul ja kumulatiivselt, mis tuleneb krediidiriski muutustest ja mis on kindlaks määratud kas selle õiglase väärtuse muutuse summana, mis ei tulene tururiski põhjustavatest turutingimuste muutustest (vt paragrahv AG40) või kasutades mõnda alternatiivset meetodit, mis kirjeldab usaldusväärsemalt õiglase väärtuse muutuse summat, mis tuleneb krediidiriski muutustest; |
| --- | --- | --- |

h)

Kui ettevõte on määratlenud finantskohustise õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks, peab ta avalikustama järgmist:

i)

finantskohustise õiglase väärtuse muutuse summa perioodi jooksul ja kumulatiivselt, mis tuleneb krediidiriski muutustest ja mis on kindlaks määratud kas selle õiglase väärtuse muutuse summana, mis ei tulene tururiski põhjustavatest turutingimuste muutustest (vt paragrahv AG40) või kasutades mõnda alternatiivset meetodit, mis kirjeldab usaldusväärsemalt õiglase väärtuse muutuse summat, mis tuleneb krediidiriski muutustest;

| ii) | erinevus finantskohustise bilansilise maksumuse ja selle summa vahel, mida ettevõte peab tähtaja saabumisel lepingu alusel teisele osapoolele maksma. |
| --- | --- |

ii)

erinevus finantskohustise bilansilise maksumuse ja selle summa vahel, mida ettevõte peab tähtaja saabumisel lepingu alusel teisele osapoolele maksma.

| i) | Ettevõte peab avalikustama:










  i) | meetodid, mida kasutati punkti g alapunktis iii ja punkti h alapunktis i toodud nõuete järgimiseks; |
| --- | --- | --- |

i)

Ettevõte peab avalikustama:

i)

meetodid, mida kasutati punkti g alapunktis iii ja punkti h alapunktis i toodud nõuete järgimiseks;

| ii) | kui ettevõte leiab, et tema poolt avalikustatud informatsioon punkti g alapunktis iii või punkti h alapunktis i toodud nõuete järgimiseks ei kirjelda usaldusväärselt finantsvara või -kohustise õiglase väärtuse muutusi, mis tulenevad krediidiriski muutustest, siis sellele järeldusele jõudmise põhjused ja ettevõtte poolt asjakohaseks peetavad tegurid. |
| --- | --- |

ii)

kui ettevõte leiab, et tema poolt avalikustatud informatsioon punkti g alapunktis iii või punkti h alapunktis i toodud nõuete järgimiseks ei kirjelda usaldusväärselt finantsvara või -kohustise õiglase väärtuse muutusi, mis tulenevad krediidiriski muutustest, siis sellele järeldusele jõudmise põhjused ja ettevõtte poolt asjakohaseks peetavad tegurid.

...

Paragrahv AG40 muudetakse järgmiselt:

AG40.   Kui ettevõte määratleb finantskohustise või laenu või nõude (või laenude või nõuete rühma) õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks, peab ta avalikustama finantsinstrumendi õiglase väärtuse muutuse summa, mis on tingitud krediidiriski muutustest. Kui mõni alternatiivne meetod ei kirjelda usaldusväärsemalt seda summat, on ettevõte kohustatud tegema selle summa kindlaks finantsinstrumendi õiglase väärtuse muutuse summana, mis ei tulene tururiski põhjustavate turutingimuste muutustest. Tururiski põhjustavate turutingimuste muutuste hulka kuuluvad intressi viitemäära, kauba hinna, välisvaluuta kursi või hinna- või intressimääraindeksi muutused. Lepingute puhul, mis on seotud investeerimisfondi osakutega, kuuluvad turutingimuste muutuste hulka sise- või välisinvesteerimisfondi tulemuslikkuse muutused. Kui finantskohustise puhul on ainukesed asjakohased turutingimuste muutused jälgitava intressi (viite)määra muutused, siis seda summat saab prognoosida järgmiselt:

| a) | Esiteks, ettevõte arvutab perioodi alguses kohustise sisemise tulumäära, kasutades kohustise jälgitavat turuhinda ja kohustise lepingujärgseid rahavooge perioodi alguses. Sellest tulumäärast arvatakse maha perioodi alguse jälgitav intressi (viite)määr, et saada instrumendile spetsiifiline sisemise tulumäära komponent. |
| --- | --- |

a)

Esiteks, ettevõte arvutab perioodi alguses kohustise sisemise tulumäära, kasutades kohustise jälgitavat turuhinda ja kohustise lepingujärgseid rahavooge perioodi alguses. Sellest tulumäärast arvatakse maha perioodi alguse jälgitav intressi (viite)määr, et saada instrumendile spetsiifiline sisemise tulumäära komponent.

| b) | Järgmisena arvutab ettevõte kohustisega seonduvate rahavoogude nüüdisväärtuse, kasutades kohustise perioodi alguse lepingujärgseid rahavooge ja diskontomäära, mis võrdub perioodi lõpu jälgitava intressi (viite)määra ja punktis a kindlaks määratud instrumendile spetsiifilise sisemise tulumäära komponendi perioodi alguse summaga. |
| --- | --- |

b)

Järgmisena arvutab ettevõte kohustisega seonduvate rahavoogude nüüdisväärtuse, kasutades kohustise perioodi alguse lepingujärgseid rahavooge ja diskontomäära, mis võrdub perioodi lõpu jälgitava intressi (viite)määra ja punktis a kindlaks määratud instrumendile spetsiifilise sisemise tulumäära komponendi perioodi alguse summaga.

| c) | Seejärel korrigeeritakse punkti b kohaselt kindlaksmääratud summat perioodi jooksul kohustiselt makstud või saadud rahasumma ulatuses ja suurendatakse seda, et peegeldada õiglase väärtuse kasvu, mis tuleneb sellest, et lepingujärgsed rahavood on maksetähtajale ühe perioodi võrra lähenenud. |
| --- | --- |

c)

Seejärel korrigeeritakse punkti b kohaselt kindlaksmääratud summat perioodi jooksul kohustiselt makstud või saadud rahasumma ulatuses ja suurendatakse seda, et peegeldada õiglase väärtuse kasvu, mis tuleneb sellest, et lepingujärgsed rahavood on maksetähtajale ühe perioodi võrra lähenenud.

| d) | Kohustise perioodi lõpu jälgitava turuhinna erinevus punktis c kindlaks määratud summast on õiglase väärtuse muutus, mis ei tulene jälgitava intressi (viite)määra muutustest. See summa tuleb avalikustada. |
| --- | --- |

d)

Kohustise perioodi lõpu jälgitava turuhinna erinevus punktis c kindlaks määratud summast on õiglase väärtuse muutus, mis ei tulene jälgitava intressi (viite)määra muutustest. See summa tuleb avalikustada.

Eespool toodud näites eeldatakse, et õiglase väärtuse muutused, mis ei tulene instrumendi krediidiriski muutustest või intressimäärade muutustest, ei ole olulised. Kui eespool toodud näites sisaldaks instrument varjatud tuletisinstrumenti, jäetaks varjatud tuletisinstrumendi õiglase väärtuse muutus arvestamata paragrahvi 94 punkti h alapunktis i sätestatud summa kindlaks määramisel.

Rahvusvahelise finantsaruandluse standardi IFRS 1

Rahvusvaheliste finantsaruandluse standardite esmakordne kasutuselevõtmine parandused

Paragrahvid 25A ja 43A muudetakse järgmiselt:

Varem kajastatud finantsinstrumentide määratlemine

25A.   Standard IAS 39 Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine lubab finantsvara selle esmasel kajastamisel määratleda müügivalmis olevana või finantsinstrumendina (tingimusel, et see vastab teatud kriteeriumitele), et seda saaks määratleda õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatava finantsvara või -kohustisena. Vaatamata sellele nõudele kehtivad erandid järgmiste asjaolude korral:

| a) | kõikidel ettevõtetel on lubatud teha määratlus müügivalmis varaks IFRSidele ülemineku kuupäeval. |
| --- | --- |

a)

kõikidel ettevõtetel on lubatud teha määratlus müügivalmis varaks IFRSidele ülemineku kuupäeval.

| b) | ettevõttel, mis esitab oma esimesed IFRSi finantsaruanded 1. septembril 2006 või hiljem algava aruandeaasta kohta, on lubatud määratleda IFRSidele ülemineku kuupäeval iga finantsvara või -kohustis õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks tingimusel, et sellel kuupäeval vastab vara või kohustis standardi IAS 39 paragrahvi 9 punkti b alapunktides i, ii või paragrahvis 11A esitatud kriteeriumitele. |
| --- | --- |

b)

ettevõttel, mis esitab oma esimesed IFRSi finantsaruanded 1. septembril 2006 või hiljem algava aruandeaasta kohta, on lubatud määratleda IFRSidele ülemineku kuupäeval iga finantsvara või -kohustis õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks tingimusel, et sellel kuupäeval vastab vara või kohustis standardi IAS 39 paragrahvi 9 punkti b alapunktides i, ii või paragrahvis 11A esitatud kriteeriumitele.

| c) | ettevõttel, mis esitab oma esimesed IFRSi finantsaruanded 1. jaanuaril 2006 või hiljem, kuid enne 1. septembrit 2006 algava aruandeaasta kohta, on lubatud määratleda IFRSidele ülemineku kuupäeval iga finantsvara või -kohustis õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks tingimusel, et vara või kohustis vastab sellel kuupäeval standardi IAS 39 paragrahvi 9 punkti b alapunktides i, ii või paragrahvis 11A esitatud kriteeriumitele. Kui IFRSidele ülemineku kuupäev on enne 1. septembrit 2005, siis sellist määratlemist ei ole vaja lõpetada enne 1. septembrit 2005 ja see võib hõlmata ka finantsvarasid ja -kohustisi, mis on kajastatud IFRSidele ülemineku kuupäeva ja 1. septembri 2005 vahelisel perioodil. |
| --- | --- |

c)

ettevõttel, mis esitab oma esimesed IFRSi finantsaruanded 1. jaanuaril 2006 või hiljem, kuid enne 1. septembrit 2006 algava aruandeaasta kohta, on lubatud määratleda IFRSidele ülemineku kuupäeval iga finantsvara või -kohustis õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks tingimusel, et vara või kohustis vastab sellel kuupäeval standardi IAS 39 paragrahvi 9 punkti b alapunktides i, ii või paragrahvis 11A esitatud kriteeriumitele. Kui IFRSidele ülemineku kuupäev on enne 1. septembrit 2005, siis sellist määratlemist ei ole vaja lõpetada enne 1. septembrit 2005 ja see võib hõlmata ka finantsvarasid ja -kohustisi, mis on kajastatud IFRSidele ülemineku kuupäeva ja 1. septembri 2005 vahelisel perioodil.

| d) | ettevõttel, mis esitab oma esimesed IFRSi finantsaruanded enne 1. jaanuari 2006 algava aruandeaasta kohta ja rakendab paragrahve 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A ja AG33B ning 2005. aastal standardi IAS 39 paragrahvides 9, 12 ja 13 tehtud parandusi, on lubatud oma esimese IFRSi aruandeperioodi alguses määratleda õiglases väärtuses muutustega kasumiaruande kaudu kajastatavaks iga finantsvara või -kohustis, mis vastab sellel kuupäeval määratlemise kriteeriumitele vastavalt nendele uutele ja muudetud paragrahvidele. Kui ettevõtte esimene IFRSi aruandeperiood algab enne 1. septembrit 2005, siis sellist määratlemist ei ole vaja lõpetada enne 1. septembrit 2005 ning see võib hõlmata ka finantsvarasid ja -kohustisi, mis on kajastatud selle perioodi alguse ja 1. septembri 2005 vahelisel perioodil. Kui ettevõte korrigeerib võrreldavat informatsiooni vastavalt standardile IAS 39, peab ta seda informatsiooni korrigeerima finantsvarade, -kohustiste või finantsvarade, -kohustiste või nende mõlema rühma kohta, mis on määratletud tema esimese IFRSi aruandeperioodi alguses. Sellist võrreldavat informatsiooni korrigeeritakse ainult siis, kui määratletud objektid või nende rühmad vastavad IFRSidele ülemineku kuupäeval standardi IAS 39 paragrahvi 9 punkti b alapunktides i, ii või paragrahvis 11A toodud sellise määratlemise kriteeriumitele või, kui need on omandatud pärast IFRSidele ülemineku kuupäeva, vastavad esmase kajastamise kuupäeval paragrahvi 9 punkti b alapunktides i, ii või paragrahvis 11A toodud kriteeriumitele. |
| --- | --- |

d)

ettevõttel, mis esitab oma esimesed IFRSi finantsaruanded enne 1. jaanuari 2006 algava aruandeaasta kohta ja rakendab paragrahve 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A ja AG33B ning 2005. aastal standardi IAS 39 paragrahvides 9, 12 ja 13 tehtud parandusi, on lubatud oma esimese IFRSi aruandeperioodi alguses määratleda õiglases väärtuses muutustega kasumiaruande kaudu kajastatavaks iga finantsvara või -kohustis, mis vastab sellel kuupäeval määratlemise kriteeriumitele vastavalt nendele uutele ja muudetud paragrahvidele. Kui ettevõtte esimene IFRSi aruandeperiood algab enne 1. septembrit 2005, siis sellist määratlemist ei ole vaja lõpetada enne 1. septembrit 2005 ning see võib hõlmata ka finantsvarasid ja -kohustisi, mis on kajastatud selle perioodi alguse ja 1. septembri 2005 vahelisel perioodil. Kui ettevõte korrigeerib võrreldavat informatsiooni vastavalt standardile IAS 39, peab ta seda informatsiooni korrigeerima finantsvarade, -kohustiste või finantsvarade, -kohustiste või nende mõlema rühma kohta, mis on määratletud tema esimese IFRSi aruandeperioodi alguses. Sellist võrreldavat informatsiooni korrigeeritakse ainult siis, kui määratletud objektid või nende rühmad vastavad IFRSidele ülemineku kuupäeval standardi IAS 39 paragrahvi 9 punkti b alapunktides i, ii või paragrahvis 11A toodud sellise määratlemise kriteeriumitele või, kui need on omandatud pärast IFRSidele ülemineku kuupäeva, vastavad esmase kajastamise kuupäeval paragrahvi 9 punkti b alapunktides i, ii või paragrahvis 11A toodud kriteeriumitele.

| e) | ettevõte, mis esitab oma esimesed IFRSi finantsaruanded enne 1. septembrit 2006 algava aruandeaasta kohta – peab vaatamata standardi IAS 39 paragrahvile 91, lõpetama kõikide finantsvarade ja -kohustiste, mida ettevõte on määratlenud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavateks vastavalt eespool toodud punktile c või d ja mida eelnevalt määratleti maandatava objektina õiglase väärtuse riskimaandamisarvestuses, määratlemise riskimaandamisarvestuses samaaegselt nende määratlemisega õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks. |
| --- | --- |

e)

ettevõte, mis esitab oma esimesed IFRSi finantsaruanded enne 1. septembrit 2006 algava aruandeaasta kohta – peab vaatamata standardi IAS 39 paragrahvile 91, lõpetama kõikide finantsvarade ja -kohustiste, mida ettevõte on määratlenud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavateks vastavalt eespool toodud punktile c või d ja mida eelnevalt määratleti maandatava objektina õiglase väärtuse riskimaandamisarvestuses, määratlemise riskimaandamisarvestuses samaaegselt nende määratlemisega õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks.

Finantsvarade või -kohustiste määratlemine

43A.   Ettevõttel on lubatud määratleda varem kajastatud finantsvara või -kohustis finantsvara või -kohustisena õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavana või müügivalmis olevana vastavalt paragrahvile 25A. Ettevõte peab avalikustama igasse kategooriasse määratud kõikide finantsvarade või -kohustiste õiglase väärtuse määratlemise kuupäeva seisuga ja liigituse ning bilansilise maksumuse varasemates finantsaruannetes.

---

| 16.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/58

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1865/2005,

15. november 2005,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. novembrist 2005

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96, millega kehtestati nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 10 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete impordil kohaldatakse ühise tollitariifistikuga kehtestatud tollimaksumäärasid. Siiski on nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete imporditollimaks võrdne kõnealuste toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud asjaomase partii CIF-impordihinna võrra. See maks ei tohi siiski ületada tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 10 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete impordil kohaldatakse ühise tollitariifistikuga kehtestatud tollimaksumäärasid. Siiski on nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete imporditollimaks võrdne kõnealuste toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud asjaomase partii CIF-impordihinna võrra. See maks ei tohi siiski ületada tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõike 3 alusel arvutatakse CIF-impordihinnad kõnesoleva toote maailmaturu tüüpilise hinna põhjal. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõike 3 alusel arvutatakse CIF-impordihinnad kõnesoleva toote maailmaturu tüüpilise hinna põhjal.

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 1249/96 kehtestati määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 1249/96 kehtestati määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas.

| (4) | Imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksude kindlaksmääramise ja jõustumiseni. |
| --- | --- |

(4)

Imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksude kindlaksmääramise ja jõustumiseni.

| (5) | Imporditollimaksude korra normaalse toimimise võimaldamiseks tuleks võtta tollimaksu arvutamisel aluseks võrdlusperioodi tüüpilist turukurssi. |
| --- | --- |

(5)

Imporditollimaksude korra normaalse toimimise võimaldamiseks tuleks võtta tollimaksu arvutamisel aluseks võrdlusperioodi tüüpilist turukurssi.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 kohaldamisel määratakse imporditollimaksud kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale, |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 kohaldamisel määratakse imporditollimaksud kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse käesoleva määruse I lisas kindlaks II lisas esitatud informatsiooni alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. novembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1110/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 12).

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 loetletud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. novembrist 2005

| CN-kood | Kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme nisu seeme | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rukis | 34,38 |
| 1005 10 90 | Mais, külviks, v.a hübriidmais | 54,07 |
| 1005 90 00 | Mais, v.a külviks (2) | 54,07 |
| 1007 00 90 | Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme | 34,38 |

CN-kood

Kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme nisu seeme

0,00

ex 1001 90 99

Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks

0,00

1002 00 00

Rukis

34,38

1005 10 90

Mais, külviks, v.a hübriidmais

54,07

1005 90 00

Mais, v.a külviks (2)

54,07

1007 00 90

Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme

34,38

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõige 4), võib importija taotleda imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või |
| --- | --- |

—

3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või

| — | 2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda ühtset imporditollimaksu vähendamist 24 EUR/t kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

Imporditollimaksude arvutamisel kasutatavad tegurid

ajavahemikul 2.11.2005–14.11.2005

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:











  Börsinoteering | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures) | HRS2 | YC3 | HAD2 | keskmine kvaliteet (1) | madal kvaliteet (2) | US oder 2 |
| Noteering (EUR/t) | 129,74 (3) | 65,05 | 178,74 | 168,74 | 148,74 | 93,90 |
| Lahe lisatasu (EUR/t) | — | 17,48 | — | | | — |
| Suure järvistu lisatasu (EUR/t) | 35,89 | — | — | | | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Börsinoteering

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures)

HRS2

YC3

HAD2

keskmine kvaliteet (1)

madal kvaliteet (2)

US oder 2

Noteering (EUR/t)

129,74 (3)

65,05

178,74

168,74

148,74

93,90

Lahe lisatasu (EUR/t)

—

17,48

—

—

Suure järvistu lisatasu (EUR/t)

35,89

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:
  Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 21,14 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: 29,45 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 21,14 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: 29,45 EUR/t.

| 3. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Negatiivne lisatasu 10 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Negatiivne lisatasu 30 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Positiivne lisatasu 14 EUR/t kohta inkorporeeritud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 16.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/61

---

NÕUKOGU OTSUS,

20. september 2005,

Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitleva lepingu Euroopa Ühenduse nimel allkirjastamise kohta

(2005/790/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 61 punkti c koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei ole nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (1) sätted Taani suhtes siduvad ega kohaldatavad. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei ole nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (1) sätted Taani suhtes siduvad ega kohaldatavad.

| (2) | 8. mai 2003. aasta otsusega volitas nõukogu komisjoni pidama erakorraliselt läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise lepingu sõlmimise üle, mis laiendaks eelnimetatud määruse sätteid Taanile. |
| --- | --- |

(2)

8. mai 2003. aasta otsusega volitas nõukogu komisjoni pidama erakorraliselt läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise lepingu sõlmimise üle, mis laiendaks eelnimetatud määruse sätteid Taanile.

| (3) | Komisjon pidas ühenduse nimel Taani Kuningriigiga läbirääkimisi sellise lepingu sõlmimise üle. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon pidas ühenduse nimel Taani Kuningriigiga läbirääkimisi sellise lepingu sõlmimise üle.

| (4) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmises ja kohaldamises. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmises ja kohaldamises.

| (5) | Taani seisukohta käsitleva eelnimetatud protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmises ja kohaldamises ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(5)

Taani seisukohta käsitleva eelnimetatud protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmises ja kohaldamises ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (6) | 17. jaanuaril 2005. aastal Brüsselis parafeeritud leping tuleks allkirjastada, |
| --- | --- |

(6)

17. jaanuaril 2005. aastal Brüsselis parafeeritud leping tuleks allkirjastada,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitleva lepingu allkirjastamine kiidetakse käesolevaga ühenduse nimel heaks, kui nõukogu otsusega nimetatud lepingu sõlmimise kohta ei ole ette nähtud teisiti.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujale antakse käesolevaga õigus määrata isik(ud), kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel lepingule alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Brüssel, 20. september 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BECKETT

---

(1)  EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2245/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 10).

1

---

Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vaheline kohtualluvust ja kohtuotsuste täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitlev

LEPING

EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi “ühendus”,

ühelt poolt, ja

TAANI KUNINGRIIK, edaspidi “Taani”,

teiselt poolt,

SOOVIDES ühtlustada tsiviil- ja kaubandusasjade kohtualluvuse eeskirju ning lihtsustada ühenduses kohtuotsuste kiire ja lihtsa täitmisega seotud menetlusi,

ARVESTADES, et 27. septembril 1968 sõlmisid liikmesriigid Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 293 neljanda taande alusel Brüsseli konventsiooni kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (1) (edaspidi “Brüsseli konventsioon”), mida on muudetud konventsioonidega, mis käsitlevad uute liikmesriikide ühinemist nimetatud konventsiooniga. 16. septembril 1988 sõlmisid liikmesriigid ja EFTA riigid konventsiooni kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (edaspidi “Lugano konventsioon”), mis on Brüsseli konventsiooni paralleelkonventsioon, (2)

ARVESTADES, et Brüsseli konventsiooni sisu kajastub põhiosas nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (3) (Brüsseli I määrus),

VIIDATES Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitlevale protokollile (Taani seisukohta käsitlev protokoll), mille järgi Brüsseli I määrus ei ole Taani suhtes siduv ega kohaldatav,

RÕHUTADES, et on tuleb leida lahendus sellele vastuvõetamatule õiguslikule olukorrale, mis tuleneb kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise suhtes kohaldatavate eeskirjade erinevusest ühenduses,

SOOVIDES, et Brüsseli I määruse, selle edaspidiste paranduste ja rakendusmeetmete sätteid oleks võimalik rahvusvahelise õiguse alusel kohaldada ühenduse ja Taani vahelistele suhetele, kuna Taani on liikmesriik, kellel on eriseisukoht Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotise osas,

RÕHUTADES, et Brüsseli konventsiooni ja käesoleva lepingu vahel tuleks tagada järjepidevus ning et ka käesoleva lepingu suhtes tuleks kohaldada üleminekusätteid nagu Brüsseli I määruse puhul. Järjepidevust on vaja ka Brüsseli konventsiooni käsitlevate Euroopa Ühenduste Kohtu tõlgenduste osas ning 1971. aasta protokolli (4) suhtes, mida tuleks kohaldada ka käesoleva lepingu jõustumise ajal pooleliolevate kohtuasjade suhtes,

RÕHUTADES, et Brüsseli konventsiooni kohaldatakse edaspidigi nende liikmesriikide territooriumidel, mis kuuluvad kõnealuse konventsiooni territoriaalsesse kohaldamisalasse, kuid mis jäävad välja käesoleva lepingu kohaldamisalast,

RÕHUTADES ühenduse ja Taani vahelise asjakohase kooskõlastamise tähtsust küsimustes, mis puudutavad selliste rahvusvaheliste lepingutega, mis võivad muuta või mõjutada Brüsseli I määruse reguleerimisala, seotud läbirääkimisi ja nende sõlmimist,

RÕHUTADES, et Taani peaks ühinema selliste rahvusvaheliste lepingutega, millega on ühinenud ühendus ja millistes osalemine on asjakohane Brüsseli I määruse ja käesoleva lepingu sidusaks kohaldamiseks,

KINNITADES, et Euroopa Ühenduste Kohtul peaks olema käesoleva lepingu, sealhulgas Brüsseli I määruse sätete ning käesoleva lepingu osaks olevate mistahes ühenduse rakendusmeetmete ühtse kohaldamise ja tõlgendamise pädevus,

VIIDATES Euroopa Ühenduste Kohtule Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 68 lõikega 1 antud pädevusele teha eelotsuseid ühenduse institutsioonide asutamislepingu IV jaotisel põhinevate õigusaktide kehtivuse või tõlgendamise kohta, sealhulgas käesoleva lepingu kehtivuse või tõlgendamise kohta, ning asjaolule, et nimetatud säte ei ole tulenevalt Taani seisukohta käsitlevast protokollist Taani suhtes siduv ega kohaldatav,

ARVESTADES, et Euroopa Ühenduste Kohus peaks olema samadel tingimustel pädev tegema eelotsuseid Taani kohtu poolt tõstatatud küsimustes käesoleva lepingu kehtivuse või tõlgendamise kohta ning et Taani kohtud peaksid seetõttu taotlema eelotsuseid Brüsseli I määruse ja selle rakendusmeetmete tõlgendamise kohta samadel tingimustel kui teiste liikmesriikide kohtud,

VIIDATES sellele, et Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 68 lõike 3 kohaselt võib Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Komisjon või liikmesriik taotleda Euroopa Ühenduste Kohtult otsust ühenduse institutsioonide asutamislepingu IV jaotisel põhinevate õigusaktide tõlgendamise, sealhulgas käesoleva lepingu tõlgendamise kohta, ning asjaolule, et nimetatud säte ei ole tulenevalt Taani seisukohta käsitlevast protokollist Taani suhtes siduv ega kohaldatav,

ARVESTADES, et Taanile peaks antama teiste liikmesriikidega samadel tingimustel võimalus taotleda seoses Brüsseli I määruse ja selle rakendusmeetmetega Euroopa Ühenduste Kohtult otsust käesoleva lepingu tõlgendamise küsimustes,

RÕHUTADES, et Taani õiguse kohaselt peaksid Taani kohtud võtma käesolevat lepingut, sealhulgas Brüsseli I määruse sätteid ja käesoleva lepingu osaks olevaid mistahes ühenduse rakendusmeetmeid tõlgendades arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu ja Euroopa Ühenduste liikmesriikide kohtuotsuseid, mis on seotud Brüsseli konventsiooni ja Brüsseli I määruse sätete ja mistahes ühenduse rakendusmeetmetega,

ARVESTADES, et Euroopa Ühenduste Kohtult peaks olema võimalik taotleda otsuse tegemist küsimustes, mis on seotud käesolevat lepingust tulenevate kohustuste täitmisega vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohtu menetlust reguleerivatele sätetele,

ARVESTADES, et kuna tulenevalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõikest 7 on käesolev leping liikmesriikide suhtes siduv, peaks Taanil olema samuti võimalik pöörduda komisjoni kui asutamislepingu täitmise järelevalvaja poole, kui mõni liikmesriik ei täida oma kohustusi,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärk

1.   Käesoleva lepingu eesmärk on kohaldada Brüsseli I määrust ja selle rakendusmeetmeid ühenduse ja Taani vahelistele suhetele vastavalt käesoleva lepingu artikli 2 lõikele 1.

2.   Lepinguosaliste eesmärk on Brüsseli I määruse ja selle rakendusmeetmete ühtne kohaldamine ja tõlgendamine kõikides liikmesriikides.

3.   Käesoleva lepingu artikli 3 lõike 1, artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 1 sätted tulenevad Taani seisukohta käsitlevast protokollist.

Artikkel 2

Kohtualluvus ja kohtuotsuste täitmine tsiviil- ja kaubandusasjades

1.   Käesolevale lepingule lisatud ja käesoleva lepingu osa moodustava Brüsseli I määruse sätteid koos määruse artikli 74 lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusmeetmetega ja Taani poolt vastavalt käesoleva lepingu artiklile 4 rakendatud rakendusmeetmetega, mis on vastu võetud pärast käesoleva lepingu jõustumist, ning määruse artikli 74 lõike 1 kohaselt vastu võetud meetmetega kohaldatakse rahvusvahelise õiguse alusel ühenduse ja Taani vahelistele suhetele.

2.   Käesoleva lepingu raames muudetakse nimetatud määruse sätete kohaldamist siiski järgmiselt:

| a) | Artikli 1 lõiget 3 ei kohaldata. |
| --- | --- |

a)

Artikli 1 lõiget 3 ei kohaldata.

| b) | Artiklile 50 lisatakse järgmine lõige (lõige 2):
  “2.   Taotlejale, kes taotleb Taani haldusasutuse poolt ülalpidamiskorralduse kohta tehtud otsuse täitmist, võib taotluse saanud liikmesriigis kohaldada esimese lõike sätteid, kui ta esitab Taani justiitsministeeriumile teatise selle kohta, et ta vastab rahalistele tingimustele saada täielikult või osaliselt tasuta õigusabi või vabastust kuludest.” |
| --- | --- |

b)

Artiklile 50 lisatakse järgmine lõige (lõige 2):

“2.   Taotlejale, kes taotleb Taani haldusasutuse poolt ülalpidamiskorralduse kohta tehtud otsuse täitmist, võib taotluse saanud liikmesriigis kohaldada esimese lõike sätteid, kui ta esitab Taani justiitsministeeriumile teatise selle kohta, et ta vastab rahalistele tingimustele saada täielikult või osaliselt tasuta õigusabi või vabastust kuludest.”

| c) | Artiklisse 62 lisatakse järgmine lõige (lõige 2):
  “2.   Ülalpidamiskohustusega seotud asjades hõlmab mõiste “kohus” Taani haldusasutusi.” |
| --- | --- |

c)

Artiklisse 62 lisatakse järgmine lõige (lõige 2):

“2.   Ülalpidamiskohustusega seotud asjades hõlmab mõiste “kohus” Taani haldusasutusi.”

| d) | Artiklit 64 kohaldatakse nii Taanis, Kreekas kui ka Portugalis registreeritud laevadele. |
| --- | --- |

d)

Artiklit 64 kohaldatakse nii Taanis, Kreekas kui ka Portugalis registreeritud laevadele.

| e) | Määruse artikli 70 lõikes 2 ning artiklites 72 ja 76 märgitud määruse jõustumiskuupäeva asemel kohaldatakse käesoleva lepingu jõustumiskuupäeva. |
| --- | --- |

e)

Määruse artikli 70 lõikes 2 ning artiklites 72 ja 76 märgitud määruse jõustumiskuupäeva asemel kohaldatakse käesoleva lepingu jõustumiskuupäeva.

| f) | Määruse artikli 66 asemel kohaldatakse käesoleva lepingu üleminekusätteid. |
| --- | --- |

f)

Määruse artikli 66 asemel kohaldatakse käesoleva lepingu üleminekusätteid.

| g) | I lisasse lisatakse: “Taanis: kohtumenetluse seaduse artikli 246 lõiked 2 ja 3 (lov om rettens pleje)”. |
| --- | --- |

g)

I lisasse lisatakse: “Taanis: kohtumenetluse seaduse artikli 246 lõiked 2 ja 3 (lov om rettens pleje)”.

| h) | II lisasse lisatakse: “Taanis, “byret””. |
| --- | --- |

h)

II lisasse lisatakse: “Taanis, “byret””.

| i) | III lisasse lisatakse: “Taanis, “landsret””. |
| --- | --- |

i)

III lisasse lisatakse: “Taanis, “landsret””.

| j) | IV lisasse lisatakse: “Taanis kaebus “Højesteret’ile”, mida saab esitada “Procesbevillingsnævnet’i” antava menetlusloa alusel”. |
| --- | --- |

j)

IV lisasse lisatakse: “Taanis kaebus “Højesteret’ile”, mida saab esitada “Procesbevillingsnævnet’i” antava menetlusloa alusel”.

Artikkel 3

Brüsseli I määruse muudatused

1.   Taani ei osale Brüsseli I määruse muudatuste vastuvõtmisel ning need muudatused ei ole Taani suhtes siduvad ega kohaldatavad.

2.   Määruse muudatuste vastuvõtmisel teavitab Taani komisjoni oma otsusest rakendada niisuguste muudatuste sisu või mitte. Teavitamine toimub kas muudatuste vastuvõtmisel või sellele järgneva 30 päeva jooksul.

3.   Kui Taani otsustab niisuguste muudatuste sisu rakendada, tuleb teates märkida, kas rakendamine saab toimuda halduskorras või nõuab parlamendi heakskiitu.

4.   Kui teates on märgitud, et rakendamine saab toimuda halduskorras, kinnitatakse teates, et kõik vajalikud haldusmeetmed jõustuvad määruse muudatuste jõustumiskuupäeval või on jõustunud teate kuupäeval, olenevalt sellest, kumb neist on hilisem.

5.   Kui teates on märgitud, et rakendamine nõuab Taani parlamendi heakskiitu, kohaldatakse järgmisi eeskirju:

| a) | seadusandlikud meetmed jõustuvad Taanis määruse muudatuste jõustumiskuupäeval või kuue kuu jooksul pärast teavitamist, olenevalt sellest, kumb neist on hilisem; |
| --- | --- |

a)

seadusandlikud meetmed jõustuvad Taanis määruse muudatuste jõustumiskuupäeval või kuue kuu jooksul pärast teavitamist, olenevalt sellest, kumb neist on hilisem;

| b) | Taani teatab komisjonile, millisel kuupäeval seadusandlikud rakendusmeetmed jõustuvad. |
| --- | --- |

b)

Taani teatab komisjonile, millisel kuupäeval seadusandlikud rakendusmeetmed jõustuvad.

6.   Vastavalt lõigetele 4 ja 5 esitatud Taani teade muudatuste sisu rakendamise kohta Taanis, tekivad Taani ja ühenduse vahel rahvusvahelise õiguse kohased vastastikused kohustused. Määruse muudatused on sellisel juhul käesoleva lepingu muudatused ning loetakse sellele lisatuks.

7.   Juhul, kui:

| a) | Taani teatab oma otsusest muudatuste sisu mitte rakendada; või |
| --- | --- |

a)

Taani teatab oma otsusest muudatuste sisu mitte rakendada; või

| b) | Taani ei saada teadet lõikes 2 märgitud 30-päevase tähtaja jooksul; või |
| --- | --- |

b)

Taani ei saada teadet lõikes 2 märgitud 30-päevase tähtaja jooksul; või

| c) | seadusandlikud meetmed ei jõustu Taanis lõikes 5 märgitud tähtaja jooksul; |
| --- | --- |

c)

seadusandlikud meetmed ei jõustu Taanis lõikes 5 märgitud tähtaja jooksul;

loetakse käesolev leping lõppenuks, kui lepinguosalised ei otsusta 90 päeva jooksul teisiti, või punktis c märgitud juhul, kui seadusandlikud meetmed ei ole sama tähtaja jooksul Taanis jõustunud. Leping lõpeb kolm kuud pärast 90-päevase perioodi lõppemist.

8.   Lepingu lõppemine ei mõjuta kohtumenetlusi, mis on algatatud, ja dokumente, mis on ametlikult koostatud või autentsete dokumentidena registreeritud enne lepingu lõppemist vastavalt lõikele 7.

Artikkel 4

Rakendusmeetmed

1.   Taani ei osale Brüsseli I määruse artiklis 75 nimetatud komitee arvamuste vastuvõtmisel. Vastavalt nimetatud määruse artikli 74 lõikele 2 vastu võetud rakendusmeetmed ei ole Taani suhtes siduvad ega kohaldatavad.

2.   Taanit teavitatakse vastavalt määruse artikli 74 lõikele 2 vastu võetud rakendusmeetmetest. Taani teavitab komisjoni oma otsusest selle kohta, kas ta rakendab niisuguste rakendusmeetmete sisu või mitte. Teavitamine toimub kas rakendusmeetmete kättesaamisel või sellele järgneva 30 päeva jooksul.

3.   Teates kinnitatakse, et kõik vajalikud haldusmeetmed jõustuvad Taanis rakendusmeetmete jõustumiskuupäeval või on jõustunud teate kuupäeval, olenevalt sellest, kumb neist on hilisem.

4.   Taani teade rakendusmeetmete sisu rakendamise kohta Taanis toob kaasa Taani ja ühenduse vahelised rahvusvahelise õiguse kohased vastastikused kohustused. Rakendusmeetmed moodustavad sellisel juhul osa käesolevast lepingust.

5.   Juhul, kui:

| a) | Taani teatab oma otsusest rakendusmeetmete sisu mitte rakendada; või |
| --- | --- |

a)

Taani teatab oma otsusest rakendusmeetmete sisu mitte rakendada; või

| b) | Taani ei saada teadet lõikes 2 märgitud 30-päevase tähtaja jooksul, |
| --- | --- |

b)

Taani ei saada teadet lõikes 2 märgitud 30-päevase tähtaja jooksul,

loetakse käesolev leping lõppenuks, kui lepinguosalised ei otsusta 90 päeva jooksul teisiti. Leping lõpeb kolm kuud pärast 90-päevase perioodi lõppemist.

6.   Lepingu lõppemine ei mõjuta kohtumenetlusi, mis on algatatud ja dokumente, mis on ametlikult koostatud või autentsete dokumentidena registreeritud enne lepingu lõppemist vastavalt lõikele 5.

7.   Kui rakendamine nõuab erandjuhtudel Taani parlamendi heakskiitu, teatab Taani sellest vastavalt lõikele 2 ja kohaldatakse artikli 3 lõigete 5–8 sätteid.

8.   Taani teavitab komisjoni tekstidest, mis muudavad käesoleva lepingu artikli 2 lõige 2 punktides g–j sätestatut. Komisjon kohandab artikli 2 lõige 2 punktide g–j sõnastust vastavalt sellele.

Artikkel 5

Brüsseli I määrust mõjutavad rahvusvahelised lepingud

1.   Rahvusvahelised lepingud, millega ühendus on Brüsseli I määruse sätete alusel ühinenud, ei ole Taani suhtes siduvad ega kohaldatavad.

2.   Taani hoidub selliste rahvusvaheliste lepingutega ühinemisest, mis võivad mõjutada või muuta käesolevale lepingule lisatud Brüsseli I määruse reguleerimisala, välja arvatud juhul, kui see toimub ühenduse nõusolekul ning käesoleva lepingu ja kõnealuse rahvusvahelise lepingu omavahelise suhestamise osas on võetud tarvitusele piisavad abinõud.

3.   Kui Taani peab läbirääkimisi selliste rahvusvaheliste lepingutega ühinemise üle, mis võivad mõjutada või muuta käesolevale lepingule lisatud Brüsseli I määruse reguleerimisala, kooskõlastab Taani oma seisukohta ühendusega ning hoidub niisugustel läbirääkimistel oma pädevuse piires sammudest, mis võiksid kahjustada ühenduse kooskõlastatud seisukoha eesmärke.

Artikkel 6

Euroopa Ühenduste Kohtu pädevus lepingu tõlgendamisel

1.   Kui poolelioleva kohtuasja läbivaatamisel Taani kohtus tõstatatakse küsimus käesoleva lepingu kehtivuse või tõlgendamise kohta, taotleb see kohus Euroopa Kohtult sellekohast otsust juhul, kui teise liikmesriigi kohus oleks samadel asjaoludel kohustatud seda tegema seoses käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 1 nimetatud Brüsseli I määruse ja selle rakendusmeetmetega.

2.   Taani õiguse kohaselt võtavad Taani kohtud käesolevat lepingut tõlgendades arvesse Euroopa Kohtu praktikas sisalduvaid otsuseid Brüsseli konventsiooni ja Brüsseli I määruse sätete ja mistahes ühenduse rakendusmeetmete kohta.

3.   Taani võib nii nagu nõukogu, komisjon või iga teine liikmesriik taotleda Euroopa Kohtult otsust küsimuses, mis puudutab käesoleva lepingu tõlgendamist. Otsust, mille Euroopa Kohus teeb vastuseks sellisele taotlusele, ei kohaldata res judicata õigusjõudu omavate liikmesriikide kohtuotsuste suhtes.

4.   Taanil on õigus esitada Euroopa Kohtule oma seisukoht küsimustes, mille kohta on mõne liikmesriigi kohus taotlenud Euroopa Kohtult eelotsust seoses artikli 2 lõikes 1 nimetatud mistahes sätte tõlgendamisega.

5.   Kohaldatakse protokolli Euroopa Ühenduste Kohtu põhikirja kohta ja kohtu kodukorda.

6.   Kui Euroopa Ühenduse asutamislepingu Euroopa Kohtu otsuseid puudutavaid sätteid muudetakse selliselt, et need toovad kaasa tagajärgi Brüsseli I määrusega seotud otsustele, võib Taani teavitada komisjoni oma otsusest neid muudatusi käesoleva lepingu suhtes mitte kohaldada. Teavitamine toimub kas muudatuste jõustumisel või sellele järgneva 60 päeva jooksul.

Sellisel juhul loetakse käesolev leping lõppenuks. Leping lõpeb kolme kuu möödumisel teavitamisest.

7.   Lepingu lõppemine ei mõjuta kohtumenetlusi, mis on algatatud ja dokumente, mis on ametlikult koostatud või autentsete dokumentidena registreeritud enne lepingu lõppemist vastavalt lõikele 6.

Artikkel 7

Euroopa Ühenduste Kohtu pädevus seoses käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmisega

1.   Komisjon võib pöörduda Euroopa Kohtu poole juhul, kui Taani ei täida käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi.

2.   Taani võib esitada komisjonile kaebuse juhul, kui mõni liikmesriik ei täida oma käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi.

3.   Kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu Euroopa Kohtu menetlust reguleerivaid sätteid, protokolli Euroopa Ühenduste Kohtu põhikirja kohta ja kohtu kodukorda.

Artikkel 8

Territoriaalne kohaldatavus

1.   Käesolevat lepingut kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 299 nimetatud territooriumide suhtes.

2.   Kui ühendus otsustab laiendada Brüsseli I määruse kohaldatavust territooriumidele, mida praegu reguleerib Brüsseli konventsioon, siis teevad ühendus ja Taani koostööd, et tagada taolise kohaldamise laiendamine ka Taanile.

Artikkel 9

Üleminekusätted

1.   Käesolevat lepingut kohaldatakse ainult kohtumenetluste suhtes, mis on algatatud, ja dokumentide suhtes, mis on ametlikult koostatud või autentsete dokumentidena registreeritud pärast käesoleva lepingu jõustumist.

2.   Kui aga kohtumenetlus algatati päritoluliikmesriigis enne käesoleva lepingu jõustumist, kuid otsus tehti pärast jõustumist, tunnustatakse ja täidetakse sellist otsust vastavalt käesolevale lepingule:

| a) | juhul, kui kohtumenetlus taotluse esitanud liikmesriigis algatati pärast Brüsseli või Lugano konventsiooni jõustumist nii taotluse esitanud liikmesriigis kui ka taotluse saanud liikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

juhul, kui kohtumenetlus taotluse esitanud liikmesriigis algatati pärast Brüsseli või Lugano konventsiooni jõustumist nii taotluse esitanud liikmesriigis kui ka taotluse saanud liikmesriigis;

| b) | kõigil muudel juhtudel aga juhul, kui pädevus tulenes sätetest, mis on kooskõlas kas käesoleva lepingu sätetega või taotluse esitanud liikmesriigi ja taotluse saanud liikmesriigi vahelise konventsiooni sätetega, mis olid jõus menetluse algatamise ajal. |
| --- | --- |

b)

kõigil muudel juhtudel aga juhul, kui pädevus tulenes sätetest, mis on kooskõlas kas käesoleva lepingu sätetega või taotluse esitanud liikmesriigi ja taotluse saanud liikmesriigi vahelise konventsiooni sätetega, mis olid jõus menetluse algatamise ajal.

Artikkel 10

Suhestamine Brüsseli I määrusega

1.   Käesolev leping ei piira Brüsseli I määruse kohaldamist teiste ühenduse liikmesriikide poolt, välja arvatud Taani.

2.   Siiski kohaldatakse käesolevat lepingut alati:

| a) | kohtualluvuse asjades, kui kostja alaline asukoht on Taanis, või kui käesoleva lepingu artiklist 2 tulenevalt kohaldatakse ühenduse ja Taani suhetes määruse artiklit 22 või 23, mille kohaselt antakse pädevus Taani kohtutele; |
| --- | --- |

a)

kohtualluvuse asjades, kui kostja alaline asukoht on Taanis, või kui käesoleva lepingu artiklist 2 tulenevalt kohaldatakse ühenduse ja Taani suhetes määruse artiklit 22 või 23, mille kohaselt antakse pädevus Taani kohtutele;

| b) | seoses peatamise ja seotud menetlustega vastavalt Brüsseli I määruse artiklitele 27 ja 28, mida käesoleva lepingu artiklist 2 tulenevalt kohaldatakse ühenduse ja Taani vahelistele suhetele, kui kohtumenetlus algatati Taanist erinevas liikmesriigis ja Taanis; |
| --- | --- |

b)

seoses peatamise ja seotud menetlustega vastavalt Brüsseli I määruse artiklitele 27 ja 28, mida käesoleva lepingu artiklist 2 tulenevalt kohaldatakse ühenduse ja Taani vahelistele suhetele, kui kohtumenetlus algatati Taanist erinevas liikmesriigis ja Taanis;

| c) | täitmise asjades, kui Taani on kas taotluse esitanud liikmesriik või taotluse saanud liikmesriik. |
| --- | --- |

c)

täitmise asjades, kui Taani on kas taotluse esitanud liikmesriik või taotluse saanud liikmesriik.

Artikkel 11

Lepingu lõppemine

1.   Käesolev leping lõpeb, kui Taani teavitab teisi liikmesriike sellest, et ei soovi enam kasutada Taani seisukohta käsitleva protokolli I osa sätteid, vastavalt nimetatud protokolli artiklile 7.

2.   Käesoleva lepingu võib lõpetada kumbki lepinguosaline, teatades sellest teisele lepinguosalisele. Lõpetamine jõustub kuue kuu möödudes sellise teate saamisest.

3.   Lepingu lõppemine ei mõjuta kohtumenetlusi, mis on algatatud, ja dokumente, mis on ametlikult koostatud või autentsete dokumentidena registreeritud enne lepingu lõppemist vastavalt lõike 1 või 2 kohaselt.

Artikkel 12

Jõustumine

1.   Lepinguosalised võtavad lepingu vastu oma vastava menetluse kohaselt.

2.   Leping jõustub kuuenda kuu esimesel päeval pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud üksteisele lepingu jõustumiseks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimisest.

Artikkel 13

Tekstide autentsus

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveenia, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Hecho en Bruselas, el diecinueve de octubre del dos mil cinco.

V Bruselu dne devatenáctého října dva tisíce pět.

Udfærdiget i Bruxelles den nittende oktober to tusind og fem.

Geschehen zu Brüssel am neunzehnten Oktober zweitausendfünf.

Kahe tuhande viienda aasta oktoobrikuu üheksateistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα εννέα Οκτωβρίου δύο χιλιάδες πέντε.

Done at Brussels on the nineteenth day of October in the year two thousand and five.

Fait à Bruxelles, le dix-neuf octobre deux mille cinq.

Fatto a Bruxelles, addì diciannove ottobre duemilacinque.

Briselē, divtūkstoš piektā gada deviņpadsmitajā oktobrī.

Priimta du tūkstančiai penktų metų spalio devynioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kettőezer ötödik év október tizenkilencedik napján.

Magħmul fi Brussel, fid-dsatax jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u ħamsa.

Gedaan te Brussel, de negentiende oktober tweeduizend vijf.

Sporządzono w Brukseli dnia dziewiętnastego października roku dwa tysiące piątego.

Feito em Bruxelas, em dezanove de Outubro de dois mil e cinco.

V Bruseli dňa devätnásteho októbra dvetisícpäť.

V Bruslju, devetnajstega oktobra leta dva tisoč pet.

Tehty Brysselissä yhdeksäntenätoista päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaviisi.

Som skedde i Bryssel den nittonde oktober tjugohundrafem.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólonoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Por el Reino de Dinamarca

Za Dánské království

For Kongeriget Danmark

Für das Königreich Dänemark

Taani Kuningriigi nimel

Για το Βασίλειο της Δανίας

For the Kingdom of Denmark

Pour le Royaume de Danemark

Per il Regno di Danimarca

Dānijas Karalistes vārdā

Danijos Karalystės vardu

A Dán Királyság részéről

Għar-Renju tad-Danimarka

Voor het Koninkrijk Denemarken

W imieniu Królestwa Danii

Pelo Reino da Dinamarca

Za Dánske kráľovstvo

Za Kraljevino Dansko

Tanskan kuningaskunnan puolesta

På Konungariket Danmarks vägnar

Image

---

(1)  EÜT L 299, 31.12.1972, lk 32; EÜT L 304, 30.10.1978, lk 1; EÜT L 388, 31.12.1982, lk 1; EÜT L 285, 3.10.1989, lk 1; EÜT C 15, 15.1.1997, lk 1. Konsolideeritud tekst, vt EÜT C 27, 26.1.1998, lk 1.

1

(2)  EÜT L 319, 25.11.1988, lk 9.

2

(3)  EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2245/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 10).

3

(4)  EÜT L 204, 2.8.1975, lk 28; EÜT L 304, 30.10.1978, lk 1; EÜT L 388, 31.12.1982, lk 1; EÜT L 285, 3.10.1989, lk 1; EÜT C 15, 15.1.1997, lk 1. Konsolideeritud tekst, vt EÜT C 27, 26.1.1998, lk 28.

4

LISA

Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades, mida on muudetud komisjoni 21. augusti 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1496/2002, millega muudetakse tsiviil- ja kaubandusasjade kohtualluvust ning kohtuotsuste täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 44/2001 I lisa (artikli 3 lõikes 2 ja artikli 4 lõikes 2 osutatud jurisdiktsiooninormid) ja II lisa (pädevate kohtute ja asutuste loend) ja komisjoni 27. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2245/2004, millega muudetakse tsiviil- ja kaubandusasjade kohtualluvust ning kohtuotsuste täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 44/2001 I, II, III ja IV lisa.

---

Komisjon

| 16.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/71 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/71

---

KOMISJONI OTSUS,

14. november 2005,

millega lubatakse Saksamaal jätkata uue veinivalmistustava katset

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 4376 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(2005/791/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 46 lõike 2 punkti f,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 24. juuli 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1622/2000 (milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad turumehhanismide osas) (2) artikli 41 lõike 1 kohaselt andis Saksamaa loa katseteks töödelda veini tammepuulaaste ja -tükke kasutades. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 24. juuli 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1622/2000 (milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad turumehhanismide osas) (2) artikli 41 lõike 1 kohaselt andis Saksamaa loa katseteks töödelda veini tammepuulaaste ja -tükke kasutades.

| (2) | Katsetega uuriti tammepuu mitut liiki tükkide ja laastude kasutamist veinis, töödeldud veini aromaatseid ühendeid ja seda, kuidas eespool nimetatu mõjub veini organoleptilistele omadustele pärast küpsemist mitmesugustes mahutites. Katsete teatavate tulemuste täpsustamiseks tuleks kõnealuseid katseid jätkata. |
| --- | --- |

(2)

Katsetega uuriti tammepuu mitut liiki tükkide ja laastude kasutamist veinis, töödeldud veini aromaatseid ühendeid ja seda, kuidas eespool nimetatu mõjub veini organoleptilistele omadustele pärast küpsemist mitmesugustes mahutites. Katsete teatavate tulemuste täpsustamiseks tuleks kõnealuseid katseid jätkata.

| (3) | Saksamaa saatis kõnealuste katsete kohta komisjonile teatise, mille komisjon edastas liikmesriikidele, samuti esitas Saksamaa, võttes arvesse saadud huvitavaid tulemusi, taotluse pikendada nimetatud katsete läbiviimise ajavahemikku veel kolm aastat. Saksamaa lisas taotlusele asjaomased tõestused. |
| --- | --- |

(3)

Saksamaa saatis kõnealuste katsete kohta komisjonile teatise, mille komisjon edastas liikmesriikidele, samuti esitas Saksamaa, võttes arvesse saadud huvitavaid tulemusi, taotluse pikendada nimetatud katsete läbiviimise ajavahemikku veel kolm aastat. Saksamaa lisas taotlusele asjaomased tõestused.

| (4) | Nimetatud katsed jõuavad 2005. aasta veinisaagi töötlusjärku. |
| --- | --- |

(4)

Nimetatud katsed jõuavad 2005. aasta veinisaagi töötlusjärku.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1622/2000 artikli 41 lõike 3 kohaselt peaks komisjon temale saadetud taotluse kohta võtma vastu otsuse. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1622/2000 artikli 41 lõike 3 kohaselt peaks komisjon temale saadetud taotluse kohta võtma vastu otsuse.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on vastavuses veinituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on vastavuses veinituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Saksamaal lubatakse katseliselt jätkata tammepuutükkide ja -laastude kasutamist veini küpsemisel kuni 31. juulini 2008 määruse (EÜ) nr 1622/2000 artikli 41 lõike 1 tingimuste kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 14. november 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

1

(2)  EÜT L 194, 31.7.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1163/2005 (ELT L 188, 20.7.2005, lk 3).

2

---

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

| 16.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/72 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/72

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT 2005/792/ÜVJP,

14. november 2005,

Usbekistani vastu suunatud piiravate meetmete kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu mõistis 23. mail 2005 sügavalt hukka ülemäärase, ebaproportsionaalse ja valimatu jõu kasutamise Usbeki julgeolekujõudude poolt mais Andijonis toimunud sündmuste ajal ning väljendas sügavat kahetsust selle üle, et Usbeki ametivõimud ei vastanud adekvaatselt ÜRO nõudele viia läbi nimetatud sündmuste sõltumatu rahvusvaheline uurimine. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu mõistis 23. mail 2005 sügavalt hukka ülemäärase, ebaproportsionaalse ja valimatu jõu kasutamise Usbeki julgeolekujõudude poolt mais Andijonis toimunud sündmuste ajal ning väljendas sügavat kahetsust selle üle, et Usbeki ametivõimud ei vastanud adekvaatselt ÜRO nõudele viia läbi nimetatud sündmuste sõltumatu rahvusvaheline uurimine.

| (2) | Nõukogu mõistis 13. juunil 2005 hukka Usbeki ametivõimude keelu sõltumatu rahvusvahelise uurimise läbiviimiseks seoses hiljutiste sündmustega Andijonis ning kinnitas taas oma veendumust, et tuleb teostada usaldusväärne ja sõltumatu rahvusvaheline uurimine ning soovitas tungivalt Usbeki ametivõimudel oma seisukoht 2005. aasta juuni lõpuks läbi vaadata. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu mõistis 13. juunil 2005 hukka Usbeki ametivõimude keelu sõltumatu rahvusvahelise uurimise läbiviimiseks seoses hiljutiste sündmustega Andijonis ning kinnitas taas oma veendumust, et tuleb teostada usaldusväärne ja sõltumatu rahvusvaheline uurimine ning soovitas tungivalt Usbeki ametivõimudel oma seisukoht 2005. aasta juuni lõpuks läbi vaadata.

| (3) | 18. juulil tuletas nõukogu meelde oma 23. mai ja 13. juuni järeldusi ning väljendas kahetsust selle üle, et Usbekistani ametivõimud ei olnud juuni lõppu seatud tähtajaks oma seisukohta uuesti läbi vaadanud. Seetõttu andis nõukogu teada, et ta vaatab läbi Usbekistani suhtes võetavad meetmed nagu embargo kehtestamine Usbekistani eksporditavate relvade, sõjavarustuse ja varustuse, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, suhtes ning muud suunatud meetmed. |
| --- | --- |

(3)

18. juulil tuletas nõukogu meelde oma 23. mai ja 13. juuni järeldusi ning väljendas kahetsust selle üle, et Usbekistani ametivõimud ei olnud juuni lõppu seatud tähtajaks oma seisukohta uuesti läbi vaadanud. Seetõttu andis nõukogu teada, et ta vaatab läbi Usbekistani suhtes võetavad meetmed nagu embargo kehtestamine Usbekistani eksporditavate relvade, sõjavarustuse ja varustuse, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, suhtes ning muud suunatud meetmed.

| (4) | Nõukogu väljendas 3. oktoobril 2005 taas sügavat muret olukorra pärast Usbekistanis ja mõistis karmilt hukka Usbeki ametivõimude keelu sõltumatu rahvusvahelise uurimise teostamiseks seoses mais Andijonis toimunud sündmustega. Nõukogu teatas, et ta peab jätkuvalt esmatähtsaks usaldusväärse ja läbipaistva sõltumatu rahvusvahelise uurimise läbiviimist. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu väljendas 3. oktoobril 2005 taas sügavat muret olukorra pärast Usbekistanis ja mõistis karmilt hukka Usbeki ametivõimude keelu sõltumatu rahvusvahelise uurimise teostamiseks seoses mais Andijonis toimunud sündmustega. Nõukogu teatas, et ta peab jätkuvalt esmatähtsaks usaldusväärse ja läbipaistva sõltumatu rahvusvahelise uurimise läbiviimist.

| (5) | Pidades silmas Usbekistani julgeolekujõudude ülemäärast, ebaproportsionaalset ja valimatut jõu kasutamist Andijoni sündmuste ajal, on nõukogu otsustanud kehtestada relvade, sõjavarustuse ja muu tõenäoliselt siserepressioonideks kasutatava varustuse embargo Usbekistani suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Pidades silmas Usbekistani julgeolekujõudude ülemäärast, ebaproportsionaalset ja valimatut jõu kasutamist Andijoni sündmuste ajal, on nõukogu otsustanud kehtestada relvade, sõjavarustuse ja muu tõenäoliselt siserepressioonideks kasutatava varustuse embargo Usbekistani suhtes.

| (6) | Nõukogu on samuti otsustanud kohaldada Euroopa Liitu lubamise piiranguid nende isikute suhtes, kes on otseselt vastutavad ebaproportsionaalse ja valimatu jõu kasutamise eest Andijonis ja sõltumatu uurimise takistamise eest. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu on samuti otsustanud kohaldada Euroopa Liitu lubamise piiranguid nende isikute suhtes, kes on otseselt vastutavad ebaproportsionaalse ja valimatu jõu kasutamise eest Andijonis ja sõltumatu uurimise takistamise eest.

| (7) | Nõukogu on otsustanud meetmeid rakendada esialgu ühe aasta jooksul. Seni hindab nõukogu neid meetmeid mis tahes oluliste muudatuste valguses, eelkõige seoses järgmisega:






  i) | Andijoni rahutuste põhjustamises ning nendes osalemises süüdistatute üle peetavate kohtuprotsesside kulg ja tulemused; |
| --- | --- | --- |

(7)

Nõukogu on otsustanud meetmeid rakendada esialgu ühe aasta jooksul. Seni hindab nõukogu neid meetmeid mis tahes oluliste muudatuste valguses, eelkõige seoses järgmisega:

i)

Andijoni rahutuste põhjustamises ning nendes osalemises süüdistatute üle peetavate kohtuprotsesside kulg ja tulemused;

| ii) | isikute, kes on kahelnud Usbekistani ametivõimude Andijonis toimunud sündmusi puudutava versiooni tõepärasuses, kinnipidamise ja tagakiusamise asjaolud; |
| --- | --- |

ii)

isikute, kes on kahelnud Usbekistani ametivõimude Andijonis toimunud sündmusi puudutava versiooni tõepärasuses, kinnipidamise ja tagakiusamise asjaolud;

| iii) | Usbekistani koostöö mis tahes sõltumatu rahvusvahelise raportööriga, kes on määratud Andijoni rahutusi uurima; |
| --- | --- |

iii)

Usbekistani koostöö mis tahes sõltumatu rahvusvahelise raportööriga, kes on määratud Andijoni rahutusi uurima;

| iv) | mis tahes sõltumatu rahvusvahelise uurimise tulemused, |
| --- | --- |

iv)

mis tahes sõltumatu rahvusvahelise uurimise tulemused,

ja iga tegevus, mis näitab Usbekistani ametivõimude soovi järgida inimõiguste, õigusriigi ja põhivabaduste austamise põhimõtteid.

| (8) | Teatavate abinõude rakendamiseks on vaja ühenduse meetmeid, |
| --- | --- |

(8)

Teatavate abinõude rakendamiseks on vaja ühenduse meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

1.   Keelatakse relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide, sealhulgas tulirelvade ja laskemoona, sõjaväeveokite ja -varustuse, poolsõjalise varustuse ja eespool nimetatuile ettenähtud varuosade Usbekistani müümine, tarnimine, üleandmine või eksportimine liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumilt või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või liikmesriikides registreeritud õhusõidukeid kasutades, sõltumata sellest, kas need tooted on pärit liikmesriikide territooriumilt või mitte.

2.   I lisas loetletud varustuse, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, müümine, tarnimine, üleandmine või eksportimine Usbekistani on keelatud.

3.   Keelatud on:

| i) | otseselt või kaudselt pakkuda tehnilist abi, vahendusteenuseid ja muid sõjalise tegevuse ning relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide, sealhulgas tulirelvade ja laskemoona, sõjaväeveokite ja -varustuse, poolsõjalise varustuse ja eespool nimetatutele ettenähtud varuosade, ning varustuse, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, varustamise, tootmise, hoolduse ja kasutamisega seotud teenuseid ühelegi füüsilisele ega juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Usbekistanis või kasutamiseks Usbekistanis; |
| --- | --- |

i)

otseselt või kaudselt pakkuda tehnilist abi, vahendusteenuseid ja muid sõjalise tegevuse ning relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide, sealhulgas tulirelvade ja laskemoona, sõjaväeveokite ja -varustuse, poolsõjalise varustuse ja eespool nimetatutele ettenähtud varuosade, ning varustuse, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, varustamise, tootmise, hoolduse ja kasutamisega seotud teenuseid ühelegi füüsilisele ega juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Usbekistanis või kasutamiseks Usbekistanis;

| ii) | rahastada sõjalise tegevusega seotud tegevust või anda selleks rahalist toetust, sealhulgas eelkõige toetusi, laene ja ekspordikrediidikindlustust relvade ja nendega seotud materjali müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks, või tehnilise abi, vahendusteenuste, muude teenuste või varustuse, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, pakkumiseks otse või kaudselt ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Usbekistanis või kasutamiseks Usbekistanis. |
| --- | --- |

ii)

rahastada sõjalise tegevusega seotud tegevust või anda selleks rahalist toetust, sealhulgas eelkõige toetusi, laene ja ekspordikrediidikindlustust relvade ja nendega seotud materjali müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks, või tehnilise abi, vahendusteenuste, muude teenuste või varustuse, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, pakkumiseks otse või kaudselt ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Usbekistanis või kasutamiseks Usbekistanis.

Artikkel 2

1.   Artiklit 1 ei kohaldata:

| i) | üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeks või ÜRO, ELi ja ühenduse institutsioonide väljaarendamise programmide jaoks ettenähtud mittesurmava sõjavarustuse või ELi ja ÜRO kriisiohjamisoperatsioonides kasutamiseks ettenähtud materjali müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes; |
| --- | --- |

i)

üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeks või ÜRO, ELi ja ühenduse institutsioonide väljaarendamise programmide jaoks ettenähtud mittesurmava sõjavarustuse või ELi ja ÜRO kriisiohjamisoperatsioonides kasutamiseks ettenähtud materjali müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes;

| ii) | artiklis 1 osutatud relvade ja varustuse tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes rahvusvahelistes julgeoleku abijõududes (International Security Assistance Force – ISAF) ja operatsioonis “Kestev vabadus” (“Operation Enduring Freedom” – OEF) osalevatele vägedele Usbekistanis; |
| --- | --- |

ii)

artiklis 1 osutatud relvade ja varustuse tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes rahvusvahelistes julgeoleku abijõududes (International Security Assistance Force – ISAF) ja operatsioonis “Kestev vabadus” (“Operation Enduring Freedom” – OEF) osalevatele vägedele Usbekistanis;

| iii) | üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeks ettenähtud vahendite, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes; |
| --- | --- |

iii)

üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeks ettenähtud vahendite, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes;

| iv) | punktides i, ii ja iii osutatud vahenditega seotud rahastamise ja rahalise või tehnilise abi andmise suhtes |
| --- | --- |

iv)

punktides i, ii ja iii osutatud vahenditega seotud rahastamise ja rahalise või tehnilise abi andmise suhtes

tingimusel, et selline eksport ja abi on eelnevalt asjaomase pädeva ametiasutuse poolt heaks kiidetud.

2.   Artiklit 1 ei kohaldata kaitseriietuse, sealhulgas kuulivestide ja sõdurikiivrite suhtes, mida ajutiselt eksporditakse Usbekistani üksnes ÜRO ja ELi töötajatele, ühenduse või selle liikmesriikide töötajatele, meedia esindajatele, humanitaar- ja arenguabitöötajatele ning nendega seotud töötajatele isiklikuks kasutamiseks.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et vältida valimatu ja ebaproportsionaalse jõu kasutamise eest Andijonis otseselt vastutavate II lisas loetletud isikute sisenemist oma territooriumile või selle läbimist ning sõltumatu uurimise takistamist.

2.   Lõige 1 ei kohusta liikmesriiki keelama oma kodanike sisenemist oma territooriumile.

3.   Lõige 1 ei mõjuta neid juhtumeid, kui liikmesriiki seob rahvusvahelisest õigusest tulenev kohustus, nimelt:

| i) | rahvusvahelise valitsustevahelise organisatsiooni võõrustajariigina; |
| --- | --- |

i)

rahvusvahelise valitsustevahelise organisatsiooni võõrustajariigina;

| ii) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokku kutsutud või selle egiidi all toimuva rahvusvahelise konverentsi võõrustajariigina või |
| --- | --- |

ii)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokku kutsutud või selle egiidi all toimuva rahvusvahelise konverentsi võõrustajariigina või

| iii) | privileege ja immuniteete kehtestava mitmepoolse lepingu alusel või |
| --- | --- |

iii)

privileege ja immuniteete kehtestava mitmepoolse lepingu alusel või

| iv) | Püha Tooli (Vatikani linnriik) ja Itaalia vahel 1929. aastal sõlmitud lepingust (Lateraani pakt) tulenevalt. |
| --- | --- |

iv)

Püha Tooli (Vatikani linnriik) ja Itaalia vahel 1929. aastal sõlmitud lepingust (Lateraani pakt) tulenevalt.

4.   Lõiget 3 kohaldatakse ka juhtudel, kui liikmesriik on Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) võõrustajariik.

5.   Nõukogu tuleb nõuetekohaselt teavitada kõigist liikmesriigi poolt lõigete 3 või 4 kohaselt tehtud eranditest.

6.   Liikmesriik võib lubada erandeid lõikes 1 kehtestatud meetmete osas, kui reisimine on õigustatud seoses kiireloomuliste humanitaarvajaduste või valitsustevahelistel kohtumistel osalemisega, sealhulgas Euroopa Liidu organiseeritud kohtumised, kus peetakse poliitilist dialoogi, mis edendab otseselt demokraatiat, inimõigusi ja õigusriiki Usbekistanis.

7.   Liikmesriik, kes soovib teha lõikes 6 osutatud erandeid, teatab sellest nõukogule kirjalikult. Erand loetakse antuks, kui üks või mitu nõukogu liiget ei esita kirjalikku vastuväidet kahe tööpäeva jooksul alates teatise saamisest kavandatava erandi kohta. Juhul kui üks või mitu nõukogu liiget esitavad vastuväite, võib nõukogu otsustada kavandatud erandi tegemise kvalifitseeritud häälteenamusega.

8.   Juhul kui liikmesriik lubab lõigete 3, 4, 6 ja 7 alusel II lisas loetletud isikute sisenemise oma territooriumile või selle läbimise, kehtib luba ainult selleks, milleks see on antud ja ainult asjaomaste isikute kohta.

Artikkel 4

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu (1) kohaselt kavandatud tehnilisi kohtumisi läbi ei viida.

Artikkel 5

Käesolevat ühist seisukohta kohaldatakse 12 kuu jooksul. Seda tuleb pidevalt uuesti läbi vaadata. Seda uuendatakse või vajaduse korral muudetakse, kui nõukogu leiab, et selle eesmärgid ei ole täidetud.

Artikkel 6

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 7

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 14. november 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

T. JOWELL

---

(1)  EÜT L 229, 31.8.1999, lk 3.

1

---

I LISA

Loetelu varustusest, mida võidakse kasutada siserepressioonideks

Artikli 1 lõikes 2 nimetatud siserepressioonideks kasutatav varustus

Järgnev loetelu ei sisalda spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks mõeldud või vastavalt modifitseeritud esemeid.

| 1. | Kuulikindlad kiivrid, politseikiivrid, politseikilbid, kuulikindlad kilbid ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad. |
| --- | --- |

1.

Kuulikindlad kiivrid, politseikiivrid, politseikilbid, kuulikindlad kilbid ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad.

| 2. | Erivahendid sõrmejälgede võtmiseks. |
| --- | --- |

2.

Erivahendid sõrmejälgede võtmiseks.

| 3. | Võimsusregulaatoriga helgiheitjad. |
| --- | --- |

3.

Võimsusregulaatoriga helgiheitjad.

| 4. | Kuulikindlad ehitusmaterjalid. |
| --- | --- |

4.

Kuulikindlad ehitusmaterjalid.

| 5. | Jahinoad. |
| --- | --- |

5.

Jahinoad.

| 6. | Spetsiaalsed tootmisvahendid haavlipüsside valmistamiseks. |
| --- | --- |

6.

Spetsiaalsed tootmisvahendid haavlipüsside valmistamiseks.

| 7. | Laskemoona käsilaadimisvarustus. |
| --- | --- |

7.

Laskemoona käsilaadimisvarustus.

| 8. | Sideteadete pealtkuulamisseadmed. |
| --- | --- |

8.

Sideteadete pealtkuulamisseadmed.

| 9. | Optilised tahkisdetektorid. |
| --- | --- |

9.

Optilised tahkisdetektorid.

| 10. | Kujutisevõimendustorud. |
| --- | --- |

10.

Kujutisevõimendustorud.

| 11. | Relvade teleskoopsihikud. |
| --- | --- |

11.

Relvade teleskoopsihikud.

| 12. | Muud kui spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks kasutatavad sileraudsed relvad ja nende laskemoon ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad, välja arvatud:






  — | raketipüstolid; |
| --- | --- | --- |

12.

Muud kui spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks kasutatavad sileraudsed relvad ja nende laskemoon ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad, välja arvatud:

—

raketipüstolid;

| — | õhu- ja padrunrelvad, mis on mõeldud kasutamiseks tööriistadena või valutute vahenditena loomade uimastamiseks. |
| --- | --- |

—

õhu- ja padrunrelvad, mis on mõeldud kasutamiseks tööriistadena või valutute vahenditena loomade uimastamiseks.

| 13. | Simulaatorid tulirelvade käsitsemise harjutamiseks ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud või kohandatud osad ja lisaseadmed. |
| --- | --- |

13.

Simulaatorid tulirelvade käsitsemise harjutamiseks ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud või kohandatud osad ja lisaseadmed.

| 14. | Muud kui spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks kasutatavad pommid ja granaadid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad. |
| --- | --- |

14.

Muud kui spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks kasutatavad pommid ja granaadid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad.

| 15. | Muud kui spetsiaalselt sõjaliste standardite või spetsifikatsioonide kohaselt valmistatud kuulikindlad vestid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad. |
| --- | --- |

15.

Muud kui spetsiaalselt sõjaliste standardite või spetsifikatsioonide kohaselt valmistatud kuulikindlad vestid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad.

| 16. | Maastikul sõitmiseks sobivad neljarattaveoga sõidukid, mis on valmistatud kuulikindlatena või niisuguseks kohandatud ja selliste sõidukite kuulikindlad kilbid. |
| --- | --- |

16.

Maastikul sõitmiseks sobivad neljarattaveoga sõidukid, mis on valmistatud kuulikindlatena või niisuguseks kohandatud ja selliste sõidukite kuulikindlad kilbid.

| 17. | Vesikahurid ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud või kohandatud osad. |
| --- | --- |

17.

Vesikahurid ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud või kohandatud osad.

| 18. | Vesikahuriga varustatud sõidukid. |
| --- | --- |

18.

Vesikahuriga varustatud sõidukid.

| 19. | Sõidukid, mis on spetsiaalselt kujundatud või kohandatud nii, et neid saab elektrifitseerida lähenejate tõrjumiseks ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud või kohandatud osad. |
| --- | --- |

19.

Sõidukid, mis on spetsiaalselt kujundatud või kohandatud nii, et neid saab elektrifitseerida lähenejate tõrjumiseks ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud või kohandatud osad.

| 20. | Akustilised seadmed, mida tootja või tarnija väidete kohaselt saab kasutada massirahutuste ohjeldamiseks ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad. |
| --- | --- |

20.

Akustilised seadmed, mida tootja või tarnija väidete kohaselt saab kasutada massirahutuste ohjeldamiseks ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad.

| 21. | Jalarauad, rühmaahelad, vangiahelad ja elektrišokivööd, mis on spetsiaalselt ette nähtud inimeste liikumise takistamiseks, välja arvatud:






  — | käerauad, mille maksimaalne pikkus koos ketiga on lukustatuna 240 mm. |
| --- | --- | --- |

21.

Jalarauad, rühmaahelad, vangiahelad ja elektrišokivööd, mis on spetsiaalselt ette nähtud inimeste liikumise takistamiseks, välja arvatud:

—

käerauad, mille maksimaalne pikkus koos ketiga on lukustatuna 240 mm.

| 22. | Kaasaskantavad vahendid, mis on ette nähtud massirahutuste ohjeldamiseks või enesekaitseks tegutsemisvõimetuks muutva aine abil (näiteks pisargaasi või pipargaasi pihustid) ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad. |
| --- | --- |

22.

Kaasaskantavad vahendid, mis on ette nähtud massirahutuste ohjeldamiseks või enesekaitseks tegutsemisvõimetuks muutva aine abil (näiteks pisargaasi või pipargaasi pihustid) ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad.

| 23. | Kaasaskantavad vahendid, mis on ette nähtud või kohandatud massirahutuste ohjeldamiseks või enesekaitseks elektrišoki abil (sealhulgas elektrišokinuiad, elektrišokikilbid, elektripüstolid ja elektrišoki noolepüstolid) ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud või kohandatud osad. |
| --- | --- |

23.

Kaasaskantavad vahendid, mis on ette nähtud või kohandatud massirahutuste ohjeldamiseks või enesekaitseks elektrišoki abil (sealhulgas elektrišokinuiad, elektrišokikilbid, elektripüstolid ja elektrišoki noolepüstolid) ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud või kohandatud osad.

| 24. | Elektroonilised seadmed, mille abil on võimalik avastada peidetud lõhkeaineid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad, välja arvatud:






  — | TV või röntgenläbivalgustuse seadmed. |
| --- | --- | --- |

24.

Elektroonilised seadmed, mille abil on võimalik avastada peidetud lõhkeaineid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad, välja arvatud:

—

TV või röntgenläbivalgustuse seadmed.

| 25. | Elektroonilised segamisseadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud selleks, et takistada improviseeritud seadmetest kaugjuhtimispuldi abil lõhkamisi ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad. |
| --- | --- |

25.

Elektroonilised segamisseadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud selleks, et takistada improviseeritud seadmetest kaugjuhtimispuldi abil lõhkamisi ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad.

| 26. | Vahendid ja seadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud plahvatuste tekitamiseks elektrilisel või mitte-elektrilisel viisil, sealhulgas laskekomplektid, detonaatorid, süütajad, süütevõimendid ja süütenöörid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad, välja arvatud:






  — | vahendid, mis on ette nähtud teatavaks kaubanduslikuks otstarbeks, mis hõlmab muude vahendite või seadmete käivitamist või kasutamist plahvatuse teel, ilma et nende vahendite või seadmete eesmärgiks oleks plahvatuste korraldamine (näiteks auto turvapatjade täispuhujad, sprinkleri starterite liigpingepiirikud). |
| --- | --- | --- |

26.

Vahendid ja seadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud plahvatuste tekitamiseks elektrilisel või mitte-elektrilisel viisil, sealhulgas laskekomplektid, detonaatorid, süütajad, süütevõimendid ja süütenöörid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad, välja arvatud:

—

vahendid, mis on ette nähtud teatavaks kaubanduslikuks otstarbeks, mis hõlmab muude vahendite või seadmete käivitamist või kasutamist plahvatuse teel, ilma et nende vahendite või seadmete eesmärgiks oleks plahvatuste korraldamine (näiteks auto turvapatjade täispuhujad, sprinkleri starterite liigpingepiirikud).

| 27. | Eridemineerimistöödeks ette nähtud vahendid ja seadmed; välja arvatud:






  — | pommikatted; |
| --- | --- | --- |

27.

Eridemineerimistöödeks ette nähtud vahendid ja seadmed; välja arvatud:

—

pommikatted;

| — | mahutid, mis on valmistatud esemete hoidmiseks, mille kohta on teada või arvata, et need on improviseeritud lõhkeseadeldised. |
| --- | --- |

—

mahutid, mis on valmistatud esemete hoidmiseks, mille kohta on teada või arvata, et need on improviseeritud lõhkeseadeldised.

| 28. | Öönägemis- ja infravalguskuvaseadmed ning kujutisevõimendustorud või nende tahkisandurid. |
| --- | --- |

28.

Öönägemis- ja infravalguskuvaseadmed ning kujutisevõimendustorud või nende tahkisandurid.

| 29. | Otselõikega lõhkelaengud. |
| --- | --- |

29.

Otselõikega lõhkelaengud.

| 30. | Järgmised lõhkeained ja nendega seotud materjalid:






  — | amatool, |
| --- | --- | --- |

30.

Järgmised lõhkeained ja nendega seotud materjalid:

—

amatool,

| — | nitrotselluloos (mis sisaldab üle 12,5 % nitrogeeni), |
| --- | --- |

—

nitrotselluloos (mis sisaldab üle 12,5 % nitrogeeni),

| — | nitroglükool, |
| --- | --- |

—

nitroglükool,

| — | pentaerütrotritooltetranitraat (PETN), |
| --- | --- |

—

pentaerütrotritooltetranitraat (PETN),

| — | pikrüülkloriid, |
| --- | --- |

—

pikrüülkloriid,

| — | trinitrofenüülmetüülnitramiin (tetrüül), |
| --- | --- |

—

trinitrofenüülmetüülnitramiin (tetrüül),

| — | 2,4,6-trinitrotolueen (TNT). |
| --- | --- |

—

2,4,6-trinitrotolueen (TNT).

| 31. | Loetletud vahendite jaoks spetsiaalselt loodud tarkvara ja vajalik tehnoloogia. |
| --- | --- |

31.

Loetletud vahendite jaoks spetsiaalselt loodud tarkvara ja vajalik tehnoloogia.

---

II LISA

Käesoleva ühise seisukoha artiklis 3 osutatud isikute nimekiri

| 1. | Perekonna- ja eesnimi: Almatov, Zakirjan
  Alias:
  Sugu: mees
  Ametikoht/auaste/tiitel: siseminister
  Aadress (number, tänav, sihtnumber, linn, riik): Taškent, Usbekistan
  Sünniaeg: 10. oktoober 1949Sünnikoht (linn, riik): Taškent, Usbekistan
  Passi või ID-kaardi number (sealhulgas väljaandja riik ning väljaandmise kuupäev ja koht): pass nr DA 0002600 (diplomaatiline pass)
  Kodakondsus: Usbekistani
  Muu teave (nt ema ja isa nimi, maksukohustuslase number, telefoni või faksi number): puudub |
| --- | --- |

1.

Perekonna- ja eesnimi: Almatov, Zakirjan

Alias:

Sugu: mees

Ametikoht/auaste/tiitel: siseminister

Aadress (number, tänav, sihtnumber, linn, riik): Taškent, Usbekistan

Sünniaeg:

Sünnikoht (linn, riik): Taškent, Usbekistan

Passi või ID-kaardi number (sealhulgas väljaandja riik ning väljaandmise kuupäev ja koht): pass nr DA 0002600 (diplomaatiline pass)

Kodakondsus: Usbekistani

Muu teave (nt ema ja isa nimi, maksukohustuslase number, telefoni või faksi number): puudub

| 2. | Perekonna- ja eesnimi: Mullajonov, Tokhir Okhunovich
  Alias: perekonnanime võimalik kirjapilt: Mullajanov
  Sugu: mees
  Ametikoht/auaste/tiitel: siseministri esimene asetäitja
  Aadress (number, tänav, sihtnumber, linn, riik): Taškent, Usbekistan
  Sünniaeg: 10. oktoober 1950Sünnikoht (linn, riik): Fergana, Usbekistan
  Passi või ID-kaardi number (sealhulgas väljaandja riik ning väljaandmise kuupäev ja koht): pass nr DA 0003586 (diplomaatiline pass), kaotab kehtivuse 5. novembril 2009
  Kodakondsus: Usbekistani
  Muu teave (nt ema ja isa nimi, maksukohustuslase number, telefoni või faksi number): puudub |
| --- | --- |

2.

Perekonna- ja eesnimi: Mullajonov, Tokhir Okhunovich

Alias: perekonnanime võimalik kirjapilt: Mullajanov

Sugu: mees

Ametikoht/auaste/tiitel: siseministri esimene asetäitja

Aadress (number, tänav, sihtnumber, linn, riik): Taškent, Usbekistan

Sünniaeg:

Sünnikoht (linn, riik): Fergana, Usbekistan

Passi või ID-kaardi number (sealhulgas väljaandja riik ning väljaandmise kuupäev ja koht): pass nr DA 0003586 (diplomaatiline pass), kaotab kehtivuse 5. novembril 2009

Kodakondsus: Usbekistani

Muu teave (nt ema ja isa nimi, maksukohustuslase number, telefoni või faksi number): puudub

| 3. | Perekonna- ja eesnimi: Gulamov, Kadir Gafurovich
  Alias:
  Sugu: mees
  Ametikoht/auaste/tiitel: kaitseminister
  Aadress (number, tänav, sihtnumber, linn, riik): Taškent, Usbekistan
  Sünniaeg: 17. veebruar 1945Sünnikoht (linn, riik): Taškent, Usbekistan
  Passi või ID-kaardi number (sealhulgas väljaandja riik ning väljaandmise kuupäev ja koht: pass nr DA 0002284 (diplomaatiline pass), kaotab kehtivuse 24. oktoobril 2005
  Kodakondsus: Usbekistani
  Muu teave (nt ema ja isa nimi, maksukohustuslase number, telefoni või faksi number): puudub |
| --- | --- |

3.

Perekonna- ja eesnimi: Gulamov, Kadir Gafurovich

Alias:

Sugu: mees

Ametikoht/auaste/tiitel: kaitseminister

Aadress (number, tänav, sihtnumber, linn, riik): Taškent, Usbekistan

Sünniaeg:

Sünnikoht (linn, riik): Taškent, Usbekistan

Passi või ID-kaardi number (sealhulgas väljaandja riik ning väljaandmise kuupäev ja koht: pass nr DA 0002284 (diplomaatiline pass), kaotab kehtivuse 24. oktoobril 2005

Kodakondsus: Usbekistani

Muu teave (nt ema ja isa nimi, maksukohustuslase number, telefoni või faksi number): puudub

| 4. | Perekonna- ja eesnimi: Mirzaev, Ruslan
  Alias:
  Sugu: mees
  Ametikoht/auaste/tiitel: siseriikliku julgeolekunõukogu riiklik nõustaja
  Aadress (number, tänav, sihtnumber, linn, riik):
  Sünniaeg:
  Sünnikoht (linn, riik):
  Passi või ID-kaardi number (sealhulgas väljaandja riik ning väljaandmise kuupäev ja koht):
  Kodakondsus:
  Muu teave (nt ema ja isa nimi, maksukohustuslase number, telefoni või faksi number): |
| --- | --- |

4.

Perekonna- ja eesnimi: Mirzaev, Ruslan

Alias:

Sugu: mees

Ametikoht/auaste/tiitel: siseriikliku julgeolekunõukogu riiklik nõustaja

Aadress (number, tänav, sihtnumber, linn, riik):

Sünniaeg:

Sünnikoht (linn, riik):

Passi või ID-kaardi number (sealhulgas väljaandja riik ning väljaandmise kuupäev ja koht):

Kodakondsus:

Muu teave (nt ema ja isa nimi, maksukohustuslase number, telefoni või faksi number):

| 5. | Perekonna- ja eesnimi: Begaliyev, Saidullo Begaliyevich
  Alias:
  Sugu: mees
  Ametikoht/auaste/tiitel: Andijoni piirkonnakuberner
  Aadress (number, tänav, sihtnumber, linn, riik):
  Sünniaeg:
  Sünnikoht (linn, riik):
  Passi või ID-kaardi number (sealhulgas väljaandja riik ning väljaandmise kuupäev ja koht):
  Kodakondsus:
  Muu teave (nt ema ja isa nimi, maksukohustuslase number, telefoni või faksi number): |
| --- | --- |

5.

Perekonna- ja eesnimi: Begaliyev, Saidullo Begaliyevich

Alias:

Sugu: mees

Ametikoht/auaste/tiitel: Andijoni piirkonnakuberner

Aadress (number, tänav, sihtnumber, linn, riik):

Sünniaeg:

Sünnikoht (linn, riik):

Passi või ID-kaardi number (sealhulgas väljaandja riik ning väljaandmise kuupäev ja koht):

Kodakondsus:

Muu teave (nt ema ja isa nimi, maksukohustuslase number, telefoni või faksi number):

| 6. | Perekonna- ja eesnimi: Akhmedov, Kossimali
  Alias:
  Sugu: mees
  Ametikoht/auaste/tiitel: kindralmajor
  Aadress (number, tänav, sihtnumber, linn, riik):
  Sünniaeg:
  Sünnikoht (linn, riik):
  Passi või ID-kaardi number (sealhulgas väljaandja riik ning väljaandmise kuupäev ja koht):
  Kodakondsus:
  Muu teave (nt ema ja isa nimi, maksukohustuslase number, telefoni või faksi number): |
| --- | --- |

6.

Perekonna- ja eesnimi: Akhmedov, Kossimali

Alias:

Sugu: mees

Ametikoht/auaste/tiitel: kindralmajor

Aadress (number, tänav, sihtnumber, linn, riik):

Sünniaeg:

Sünnikoht (linn, riik):

Passi või ID-kaardi number (sealhulgas väljaandja riik ning väljaandmise kuupäev ja koht):

Kodakondsus:

Muu teave (nt ema ja isa nimi, maksukohustuslase number, telefoni või faksi number):

| 7. | Perekonna- ja eesnimi: Ergashev, Ismail Ergashevitch
  Alias:
  Sugu: mees
  Ametikoht/auaste/tiitel: kindralmajor (erus)
  Aadress (number, tänav, sihtnumber, linn, riik): ei ole teada
  Sünniaeg: 5. august 1945Sünnikoht (linn, riik): Vali Aitachaga, Usbekistan
  Passi või ID-kaardi number (sealhulgas väljaandja riik ning väljaandmise kuupäev ja koht): andmed puuduvad
  Kodakondsus: Usbekistani
  Muu teave (nt ema ja isa nimi, maksukohustuslase number, telefoni või faksi number): puudub |
| --- | --- |

7.

Perekonna- ja eesnimi: Ergashev, Ismail Ergashevitch

Alias:

Sugu: mees

Ametikoht/auaste/tiitel: kindralmajor (erus)

Aadress (number, tänav, sihtnumber, linn, riik): ei ole teada

Sünniaeg:

Sünnikoht (linn, riik): Vali Aitachaga, Usbekistan

Passi või ID-kaardi number (sealhulgas väljaandja riik ning väljaandmise kuupäev ja koht): andmed puuduvad

Kodakondsus: Usbekistani

Muu teave (nt ema ja isa nimi, maksukohustuslase number, telefoni või faksi number): puudub

| 8. | Perekonna- ja eesnimi: Ergashev, Pavel Islamovich
  Alias:
  Sugu: mees
  Ametikoht/auaste/tiitel: kolonel
  Aadress (number, tänav, sihtnumber, linn, riik):
  Sünniaeg:
  Sünnikoht (linn, riik):
  Passi või ID-kaardi number (sealhulgas väljaandja riik ning väljaandmise kuupäev ja koht):
  Kodakondsus:
  Muu teave (nt ema ja isa nimi, maksukohustuslase number, telefoni või faksi number): |
| --- | --- |

8.

Perekonna- ja eesnimi: Ergashev, Pavel Islamovich

Alias:

Sugu: mees

Ametikoht/auaste/tiitel: kolonel

Aadress (number, tänav, sihtnumber, linn, riik):

Sünniaeg:

Sünnikoht (linn, riik):

Passi või ID-kaardi number (sealhulgas väljaandja riik ning väljaandmise kuupäev ja koht):

Kodakondsus:

Muu teave (nt ema ja isa nimi, maksukohustuslase number, telefoni või faksi number):

| 9. | Perekonna- ja eesnimi: Mamo, Vladimir Adolfovich
  Alias:
  Sugu: mees
  Ametikoht/auaste/tiitel: kindralmajor
  Aadress (number, tänav, sihtnumber, linn, riik):
  Sünniaeg:
  Sünnikoht (linn, riik):
  Passi või ID-kaardi number (sealhulgas väljaandja riik ning väljaandmise kuupäev ja koht):
  Kodakondsus:
  Muu teave (nt ema ja isa nimi, maksukohustuslase number, telefoni või faksi number): |
| --- | --- |

9.

Perekonna- ja eesnimi: Mamo, Vladimir Adolfovich

Alias:

Sugu: mees

Ametikoht/auaste/tiitel: kindralmajor

Aadress (number, tänav, sihtnumber, linn, riik):

Sünniaeg:

Sünnikoht (linn, riik):

Passi või ID-kaardi number (sealhulgas väljaandja riik ning väljaandmise kuupäev ja koht):

Kodakondsus:

Muu teave (nt ema ja isa nimi, maksukohustuslase number, telefoni või faksi number):

| 10. | Perekonna- ja eesnimi: Pak, Gregori
  Alias:
  Sugu: mees
  Ametikoht/auaste/tiitel: kolonel
  Aadress (number, tänav, sihtnumber, linn, riik):
  Sünniaeg:
  Sünnikoht (linn, riik):
  Passi või ID-kaardi number (sealhulgas väljaandja riik ning väljaandmise kuupäev ja koht):
  Kodakondsus:
  Muu teave (nt ema ja isa nimi, maksukohustuslase number, telefoni või faksi number): |
| --- | --- |

10.

Perekonna- ja eesnimi: Pak, Gregori

Alias:

Sugu: mees

Ametikoht/auaste/tiitel: kolonel

Aadress (number, tänav, sihtnumber, linn, riik):

Sünniaeg:

Sünnikoht (linn, riik):

Passi või ID-kaardi number (sealhulgas väljaandja riik ning väljaandmise kuupäev ja koht):

Kodakondsus:

Muu teave (nt ema ja isa nimi, maksukohustuslase number, telefoni või faksi number):

| 11. | Perekonna- ja eesnimi: Tadzhiev, Valeri
  Alias:
  Sugu: mees
  Ametikoht/auaste/tiitel: kolonel
  Aadress (number, tänav, sihtnumber, linn, riik):
  Sünniaeg:
  Sünnikoht (linn, riik):
  Passi või ID-kaardi number (sealhulgas väljaandja riik ning väljaandmise kuupäev ja koht):
  Kodakondsus:
  Muu teave (nt ema ja isa nimi, maksukohustuslase number, telefoni või faksi number): |
| --- | --- |

11.

Perekonna- ja eesnimi: Tadzhiev, Valeri

Alias:

Sugu: mees

Ametikoht/auaste/tiitel: kolonel

Aadress (number, tänav, sihtnumber, linn, riik):

Sünniaeg:

Sünnikoht (linn, riik):

Passi või ID-kaardi number (sealhulgas väljaandja riik ning väljaandmise kuupäev ja koht):

Kodakondsus:

Muu teave (nt ema ja isa nimi, maksukohustuslase number, telefoni või faksi number):

| 12. | Perekonna- ja eesnimi: Inoyatov, Rustam Raulovich
  Alias:
  Sugu: mees
  Ametikoht/auaste/tiitel: riikliku julgeolekuteenistuse SNB juhataja
  Aadress (number, tänav, sihtnumber, linn, riik): Taškent, Usbekistan
  Sünniaeg: 22. juuni 1944Sünnikoht (linn, riik): Sherabad, Usbekistan
  Passi või ID-kaardi number (sealhulgas väljaandja riik ning väljaandmise kuupäev ja koht): pass nr DA 0003171 (diplomaatiline pass); samuti diplomaatiline pass nr 0001892 (kaotas kehtivuse 15. septembril 2004)
  Kodakondsus: Usbekistani
  Muu teave (nt ema ja isa nimi, maksukohustuslase number, telefoni või faksi number): puudub |
| --- | --- |

12.

Perekonna- ja eesnimi: Inoyatov, Rustam Raulovich

Alias:

Sugu: mees

Ametikoht/auaste/tiitel: riikliku julgeolekuteenistuse SNB juhataja

Aadress (number, tänav, sihtnumber, linn, riik): Taškent, Usbekistan

Sünniaeg:

Sünnikoht (linn, riik): Sherabad, Usbekistan

Passi või ID-kaardi number (sealhulgas väljaandja riik ning väljaandmise kuupäev ja koht): pass nr DA 0003171 (diplomaatiline pass); samuti diplomaatiline pass nr 0001892 (kaotas kehtivuse 15. septembril 2004)

Kodakondsus: Usbekistani

Muu teave (nt ema ja isa nimi, maksukohustuslase number, telefoni või faksi number): puudub

---

| 16.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/80 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/80

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT 2005/793/ÜVJP,

14. november 2005,

mis käsitleb teatavate palestiinlaste ajutist vastuvõtmist Euroopa Liidu liikmesriikides

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 21. mail 2002 vastu ühise seisukoha 2002/400/ÜVJP, mis käsitleb teatavate palestiinlaste ajutist vastuvõtmist Euroopa Liidu liikmesriikides (1) ning neile liikmesriikide territooriumile sisenemiseks ja seal viibimiseks riikliku loa andmist kuni 12 kuuks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 21. mail 2002 vastu ühise seisukoha 2002/400/ÜVJP, mis käsitleb teatavate palestiinlaste ajutist vastuvõtmist Euroopa Liidu liikmesriikides (1) ning neile liikmesriikide territooriumile sisenemiseks ja seal viibimiseks riikliku loa andmist kuni 12 kuuks.

| (2) | Nõukogu otsustas oma ühistes seisukohtades 2003/366/ÜVJP, (2) 2004/493/ÜVJP (3) ja 2004/748/ÜVJP, (4) et kõnealuste lubade kehtivusaega tuleks pikendada 12 kuu võrra ning järgnevalt vastavalt 6 kuu ja 12 kuu võrra. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu otsustas oma ühistes seisukohtades 2003/366/ÜVJP, (2) 2004/493/ÜVJP (3) ja 2004/748/ÜVJP, (4) et kõnealuste lubade kehtivusaega tuleks pikendada 12 kuu võrra ning järgnevalt vastavalt 6 kuu ja 12 kuu võrra.

| (3) | Nimetatud lubade kehtivusaega tuleks pikendada veel 12 kuu võrra, |
| --- | --- |

(3)

Nimetatud lubade kehtivusaega tuleks pikendada veel 12 kuu võrra,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

Ühise seisukoha 2002/400/ÜVJP artiklis 2 osutatud liikmesriigid pikendavad kõnealuse ühise seisukoha artikli 3 alusel territooriumile sisenemiseks ja seal viibimiseks antud riiklikke lubasid veel 12 kuu võrra.

Artikkel 2

Nõukogu annab ühise seisukoha 2002/400/ÜVJP kohaldamisele hinnangu kuue kuu jooksul alates käesoleva ühise seisukoha vastuvõtmisest.

Artikkel 3

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 14 november 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

T. JOWELL

---

(1)  EÜT L 138, 28.5.2002, lk 33.

1

(2)  ELT L 124, 20.5.2003, lk 51.

2

(3)  ELT L 181, 18.5.2004, lk 24.

3

(4)  ELT L 329, 4.11.2004, lk 20.

4

---