# Europos Sąjungos L 299/2005

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 299 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 48 tomas2005m. lapkričio 16d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 299

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

48 tomas2005m. lapkričio 16d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | 2005 m. lapkričio 8 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1858/2005, Kinijos Liaudies Respublikos, Indijos, Pietų Afrikos ir Ukrainos plieninių lynų ir kabelių importui vadovaujantis atliktos priemonių galiojimo termino peržiūros išvadomis pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį | 1 |
| | * | 2005 m. lapkričio 14 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1859/2005, nustatantis tam tikras ribojančias priemones Uzbekistanui | 23 |
| | | 2005 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1860/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 32 |
| | * | 2005 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1861/2005, iš dalies keičiantis Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1064/2005, atidarantį nuolatinį konkursą dėl Lietuvos intervencinės agentūros saugomų paprastųjų kviečių eksporto | 34 |
| | * | 2005 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1862/2005, skelbiantis nuolatinį konkursą Lietuvos intervencinės agentūros saugomų paprastųjų kviečių perpardavimui Bendrijos rinkoje, siekiant juos Bendrijoje perdirbti į miltus | 35 |
| | * | 2005 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1863/2005, skelbiantis nuolatinį konkursą Latvijos intervencinės agentūros saugomų paprastųjų kviečių perpardavimui Bendrijos rinkoje, siekiant juos Bendrijoje perdirbti į miltus | 40 |
| | * | 2005 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1864/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1725/2003, priimantį tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, dėl 1 tarptautinio finansinės atskaitomybės standarto ir 32 ir 39 tarptautinių apskaitos standartų (
  1
  ) | 45 |
| | | 2005 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1865/2005, nustatantis importo muitus grūdų sektoriuje, galiojančius nuo 2005 m. lapkričio 16 d. | 58 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

*

2005 m. lapkričio 8 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1858/2005, Kinijos Liaudies Respublikos, Indijos, Pietų Afrikos ir Ukrainos plieninių lynų ir kabelių importui vadovaujantis atliktos priemonių galiojimo termino peržiūros išvadomis pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį

1

*

2005 m. lapkričio 14 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1859/2005, nustatantis tam tikras ribojančias priemones Uzbekistanui

23

2005 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1860/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

32

*

2005 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1861/2005, iš dalies keičiantis Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1064/2005, atidarantį nuolatinį konkursą dėl Lietuvos intervencinės agentūros saugomų paprastųjų kviečių eksporto

34

*

2005 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1862/2005, skelbiantis nuolatinį konkursą Lietuvos intervencinės agentūros saugomų paprastųjų kviečių perpardavimui Bendrijos rinkoje, siekiant juos Bendrijoje perdirbti į miltus

35

*

2005 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1863/2005, skelbiantis nuolatinį konkursą Latvijos intervencinės agentūros saugomų paprastųjų kviečių perpardavimui Bendrijos rinkoje, siekiant juos Bendrijoje perdirbti į miltus

40

*

2005 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1864/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1725/2003, priimantį tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, dėl 1 tarptautinio finansinės atskaitomybės standarto ir 32 ir 39 tarptautinių apskaitos standartų (
  1
  )

1

45

2005 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1865/2005, nustatantis importo muitus grūdų sektoriuje, galiojančius nuo 2005 m. lapkričio 16 d.

58

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Taryba |
| | * | 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimas, dėl Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo pasirašymo Bendrijos vardu | 61 |
| Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimas dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo | 62 |
| | | Komisija |
| | * | 2005 m. lapkričio 14 d. Komisijos sprendimas, leidžiantis Vokietijai tęsti eksperimentą, susijusį su naujuoju vynininkystės metodu
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 4376) | 71 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Taryba

*

2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimas, dėl Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo pasirašymo Bendrijos vardu

61

Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimas dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo

62

Komisija

*

2005 m. lapkričio 14 d. Komisijos sprendimas, leidžiantis Vokietijai tęsti eksperimentą, susijusį su naujuoju vynininkystės metodu
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 4376)

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 4376)

71

| | | Aktai, priimti remiantis Europos Sąjungos sutarties V antraštine dalimi |
| --- | --- | --- |
| | * | 2005 m. lapkričio 14 d. Tarybos bendroji pozicija 2005/792/BUSP, dėl ribojančių priemonių Uzbekistanui | 72 |
| | * | 2005 m. lapkričio 14 d. Tarybos bendroji pozicija 2005/793/BUSP, dėl kai kurių palestiniečių laikino priėmimo Europos Sąjungos valstybėse narėse | 80 |

Aktai, priimti remiantis Europos Sąjungos sutarties V antraštine dalimi

*

2005 m. lapkričio 14 d. Tarybos bendroji pozicija 2005/792/BUSP, dėl ribojančių priemonių Uzbekistanui

72

*

2005 m. lapkričio 14 d. Tarybos bendroji pozicija 2005/793/BUSP, dėl kai kurių palestiniečių laikino priėmimo Europos Sąjungos valstybėse narėse

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 16.11.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 299/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1858/2005

2005 m. lapkričio 8 d.

Kinijos Liaudies Respublikos, Indijos, Pietų Afrikos ir Ukrainos plieninių lynų ir kabelių importui vadovaujantis atliktos priemonių galiojimo termino peržiūros išvadomis pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasitarus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Galiojančios priemonės

| (1) | 1999 m. rugpjūčio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 1796/1999 (2) (toliau – pradinis reglamentas) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR), Vengrijos, Indijos, Meksikos, Lenkijos, Pietų Afrikos ir Ukrainos plieninių lynų ir kabelių (toliau – SWR, angl. – Steel Wire Rope) importui. Tyrimas, po kurio imtos taikyti šios priemonės, toliau vadinamas „pradiniu tyrimu“. |
| --- | --- |

(1)

1999 m. rugpjūčio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 1796/1999 (2) (toliau – pradinis reglamentas) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR), Vengrijos, Indijos, Meksikos, Lenkijos, Pietų Afrikos ir Ukrainos plieninių lynų ir kabelių (toliau – SWR, angl. – Steel Wire Rope) importui. Tyrimas, po kurio imtos taikyti šios priemonės, toliau vadinamas „pradiniu tyrimu“.

| (2) | Šiam importui taikomas priemones sudarė ad valorem muitas, išskyrus vieno Indijos, vieno Meksikos, vieno Pietų Afrikos ir vieno Ukrainos eksportuojančio gamintojo importą, kurių įsipareigojimai buvo priimti Komisijos sprendimu 1999/572/EB (3). Reglamentu (EB) Nr. 1678/2003 Komisija atmetė minėto Ukrainos eksportuojančio gamintojo pasiūlytus įsipareigojimus, o Reglamentu (EB) Nr. 1674/2003 Taryba šiam eksportuotojui vėl nustatė atitinkamą ad valorem antidempingo muitą. |
| --- | --- |

(2)

Šiam importui taikomas priemones sudarė ad valorem muitas, išskyrus vieno Indijos, vieno Meksikos, vieno Pietų Afrikos ir vieno Ukrainos eksportuojančio gamintojo importą, kurių įsipareigojimai buvo priimti Komisijos sprendimu 1999/572/EB (3). Reglamentu (EB) Nr. 1678/2003 Komisija atmetė minėto Ukrainos eksportuojančio gamintojo pasiūlytus įsipareigojimus, o Reglamentu (EB) Nr. 1674/2003 Taryba šiam eksportuotojui vėl nustatė atitinkamą ad valorem antidempingo muitą.

| (3) | Po to, atlikus tyrimą pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnį, nustatyta, kad pradinės priemonės taikomos importui iš Ukrainos ir KLR apeinamos atitinkamai per Moldovą ir Maroką. Todėl antidempingo muito, nustatyto Ukrainos kilmės importui, taikymą Reglamentu (EB) Nr. 760/2004 (4) Taryba išplėtė tų pačių plieninių lynų ir kabelių, įvežamų iš Moldovos, importui. Analogiškai antidempingo muito, nustatyto KLR kilmės importui, taikymas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1886/2004 (5) buvo išplėstas tų pačių plieninių lynų ir kabelių, įvežamų iš Maroko, importui, išskyrus tuos, kuriuos pagamino tikrasis Maroko gamintojas. |
| --- | --- |

(3)

Po to, atlikus tyrimą pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnį, nustatyta, kad pradinės priemonės taikomos importui iš Ukrainos ir KLR apeinamos atitinkamai per Moldovą ir Maroką. Todėl antidempingo muito, nustatyto Ukrainos kilmės importui, taikymą Reglamentu (EB) Nr. 760/2004 (4) Taryba išplėtė tų pačių plieninių lynų ir kabelių, įvežamų iš Moldovos, importui. Analogiškai antidempingo muito, nustatyto KLR kilmės importui, taikymas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1886/2004 (5) buvo išplėstas tų pačių plieninių lynų ir kabelių, įvežamų iš Maroko, importui, išskyrus tuos, kuriuos pagamino tikrasis Maroko gamintojas.

1.2.   Su kita valstybe susijęs tyrimas

| (4) | 2004 m. lapkričio 20 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (6) Komisija inicijavo antidempingo procedūrą dėl to paties Korėjos Respublikos kilmės produkto importo, Bendrijos pramonei pateikus skundą su prima facie įrodymu, kad šie importuoti produktai parduodami dempingo kaina, todėl daro materialinę žalą Bendrijos pramonei. Tyrimas buvo baigtas Komisijos sprendimu 2005/739/EB (7) netaikyti priemonių. |
| --- | --- |

(4)

2004 m. lapkričio 20 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (6) Komisija inicijavo antidempingo procedūrą dėl to paties Korėjos Respublikos kilmės produkto importo, Bendrijos pramonei pateikus skundą su prima facie įrodymu, kad šie importuoti produktai parduodami dempingo kaina, todėl daro materialinę žalą Bendrijos pramonei. Tyrimas buvo baigtas Komisijos sprendimu 2005/739/EB (7) netaikyti priemonių.

1.3.   Prašymas atlikti peržiūrą

| (5) | Paskelbus pranešimą apie artėjančią galiojančių antidempingo priemonių dėl KLR, Vengrijos, Indijos, Meksikos, Lenkijos, Pietų Afrikos ir Ukrainos kilmės SWR galiojimo pabaigą (8), 2004 m. gegužės 17 d. Komisija gavo prašymą peržiūrėti šias priemones vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi. |
| --- | --- |

(5)

Paskelbus pranešimą apie artėjančią galiojančių antidempingo priemonių dėl KLR, Vengrijos, Indijos, Meksikos, Lenkijos, Pietų Afrikos ir Ukrainos kilmės SWR galiojimo pabaigą (8), 2004 m. gegužės 17 d. Komisija gavo prašymą peržiūrėti šias priemones vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi.

| (6) | Prašymą pateikė Europos Sąjungos plieno vielinių lynų pramonės ryšių palaikymo komitetas (toliau – EWRIS arba pareiškėjas) didžiosios dalies, šiuo atveju daugiau nei 50 %, visų Bendrijoje pagaminamų SWR gamintojų vardu. Prašymas buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui, dempingas ir žala Bendrijos pramonei greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų. |
| --- | --- |

(6)

Prašymą pateikė Europos Sąjungos plieno vielinių lynų pramonės ryšių palaikymo komitetas (toliau – EWRIS arba pareiškėjas) didžiosios dalies, šiuo atveju daugiau nei 50 %, visų Bendrijoje pagaminamų SWR gamintojų vardu. Prašymas buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui, dempingas ir žala Bendrijos pramonei greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų.

| (7) | Nesant tokių įrodymų dėl importo, kurio kilmės šalis yra Meksika, pareiškėjas neprašė inicijuoti peržiūros dėl priemonės pratęsimo importui, kurio kilmės šalis yra Meksika. Todėl priemonės, taikomos Meksikos kilmės importui, baigė galioti 2004 m. rugpjūčio 18 d. (9). |
| --- | --- |

(7)

Nesant tokių įrodymų dėl importo, kurio kilmės šalis yra Meksika, pareiškėjas neprašė inicijuoti peržiūros dėl priemonės pratęsimo importui, kurio kilmės šalis yra Meksika. Todėl priemonės, taikomos Meksikos kilmės importui, baigė galioti 2004 m. rugpjūčio 18 d. (9).

| (8) | Pasitarusi su Patariamuoju komitetu ir nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų inicijuoti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, Komisija inicijavo peržiūrą (10). |
| --- | --- |

(8)

Pasitarusi su Patariamuoju komitetu ir nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų inicijuoti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, Komisija inicijavo peržiūrą (10).

1.4.   Tyrimas

| (9) | Komisija apie peržiūros dėl priemonės pratęsimo inicijavimą oficialiai informavo eksportuojančius gamintojus, importuotojus, žinomus susijusius vartotojus ir jų asociacijas, eksportuojančių valstybių atstovus ir Bendrijos gamintojus. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(9)

Komisija apie peržiūros dėl priemonės pratęsimo inicijavimą oficialiai informavo eksportuojančius gamintojus, importuotojus, žinomus susijusius vartotojus ir jų asociacijas, eksportuojančių valstybių atstovus ir Bendrijos gamintojus. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.

| (10) | Atsižvelgiant į didelį Bendrijos gamintojų ir su aptariamų valstybių eksportuojančiu gamintoju nesusijusių Bendrijos importuotojų skaičių, nuspręsta, kad bus tikslinga pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį patikrinti, ar reikėtų atlikti pavyzdžių atranką. Siekiant Komisijai suteikti galimybę nuspręsti, ar pavyzdžių atranka iš tiesų būtų būtina, ir, jei ji būtina, atrinkti pavyzdžius, minėtų šalių buvo paprašyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalimi pateikti informaciją apie save per dvi savaites nuo tyrimo procedūrų inicijavimo ir pateikti Komisijai pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. |
| --- | --- |

(10)

Atsižvelgiant į didelį Bendrijos gamintojų ir su aptariamų valstybių eksportuojančiu gamintoju nesusijusių Bendrijos importuotojų skaičių, nuspręsta, kad bus tikslinga pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį patikrinti, ar reikėtų atlikti pavyzdžių atranką. Siekiant Komisijai suteikti galimybę nuspręsti, ar pavyzdžių atranka iš tiesų būtų būtina, ir, jei ji būtina, atrinkti pavyzdžius, minėtų šalių buvo paprašyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalimi pateikti informaciją apie save per dvi savaites nuo tyrimo procedūrų inicijavimo ir pateikti Komisijai pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.

| (11) | Septyniolika Bendrijos gamintojų tinkamai ir laiku užpildė pavyzdžių atrankos formas bei oficialiai sutiko bendradarbiauti tolesniame tyrime. Pavyzdžių atrankos formoje buvo, inter alia, prašoma pateikti informaciją, susijusią su tam tikrų žalos „makro“ rodiklių, būtent gamybos pajėgumų, gamybos apimties, atsargų, pardavimo apimties ir užimtumo, pokyčiais. |
| --- | --- |

(11)

Septyniolika Bendrijos gamintojų tinkamai ir laiku užpildė pavyzdžių atrankos formas bei oficialiai sutiko bendradarbiauti tolesniame tyrime. Pavyzdžių atrankos formoje buvo, inter alia, prašoma pateikti informaciją, susijusią su tam tikrų žalos „makro“ rodiklių, būtent gamybos pajėgumų, gamybos apimties, atsargų, pardavimo apimties ir užimtumo, pokyčiais.

| (12) | Iš septyniolikos gamintojų buvo atrinktos penkios bendrovės, kurios, kaip nustatyta, reprezentavo Bendrijos pramonei aptariamo produkto gamybos apimtimi ir pardavimu Bendrijoje. |
| --- | --- |

(12)

Iš septyniolikos gamintojų buvo atrinktos penkios bendrovės, kurios, kaip nustatyta, reprezentavo Bendrijos pramonei aptariamo produkto gamybos apimtimi ir pardavimu Bendrijoje.

| (13) | Tik vienas importuotojas pateikė pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją ir išreiškė norą bendradarbiauti su Komisijos tarnybomis. Atsižvelgdamos į susiklosčiusią situaciją, Komisijos tarnybos nusprendė netaikyti pavyzdžių atrankos nesusijusiems importuotojams, bet nusiųsti klausimyną minėtam importuotojui. Vėliau minėtas importuotojas klausimyno neužpildė. Todėl buvo nuspręsta, kad nebus siekiama bendradarbiauti su nesusijusiais importuotojais. Importuotojų interesams atstovaujanti asociacija (toliau – EWRIA) pateikė bendro pobūdžio pastabas, ypač dėl aptariamo produkto ir panašaus produkto apibrėžimo. Šios pastabos pateiktos 19 ir 20 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(13)

Tik vienas importuotojas pateikė pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją ir išreiškė norą bendradarbiauti su Komisijos tarnybomis. Atsižvelgdamos į susiklosčiusią situaciją, Komisijos tarnybos nusprendė netaikyti pavyzdžių atrankos nesusijusiems importuotojams, bet nusiųsti klausimyną minėtam importuotojui. Vėliau minėtas importuotojas klausimyno neužpildė. Todėl buvo nuspręsta, kad nebus siekiama bendradarbiauti su nesusijusiais importuotojais. Importuotojų interesams atstovaujanti asociacija (toliau – EWRIA) pateikė bendro pobūdžio pastabas, ypač dėl aptariamo produkto ir panašaus produkto apibrėžimo. Šios pastabos pateiktos 19 ir 20 konstatuojamosiose dalyse.

| (14) | Todėl klausimynai buvo išsiųsti penkiems atrinktiems Bendrijos gamintojams ir visiems žinomiems eksportuojantiems gamintojams. Be to, susisiekta su vienu gamintoju Turkijoje (toliau – analogiška šalis) ir jam pateiktas klausimynas. |
| --- | --- |

(14)

Todėl klausimynai buvo išsiųsti penkiems atrinktiems Bendrijos gamintojams ir visiems žinomiems eksportuojantiems gamintojams. Be to, susisiekta su vienu gamintoju Turkijoje (toliau – analogiška šalis) ir jam pateiktas klausimynas.

| (15) | Atsakymai į klausimyną buvo gauti iš penkių atrinktų Bendrijos gamintojų ir trijų tiriamų valstybių eksportuojančių gamintojų bei dviejų susijusių importuotojų ir vieno gamintojo iš analogiškos šalies. |
| --- | --- |

(15)

Atsakymai į klausimyną buvo gauti iš penkių atrinktų Bendrijos gamintojų ir trijų tiriamų valstybių eksportuojančių gamintojų bei dviejų susijusių importuotojų ir vieno gamintojo iš analogiškos šalies.

| (16) | Patikrinimai buvo atlikti šių bendrovių patalpose: | Atrinkti Bendrijos gamintojai:






  — | BTS Drahtseile GmbH (Vokietija), |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Patikrinimai buvo atlikti šių bendrovių patalpose:

Atrinkti Bendrijos gamintojai:

—

BTS Drahtseile GmbH (Vokietija),

| — | Cables y Alambres especiales, SA (Ispanija), |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales, SA (Ispanija),

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Vokietija), |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Vokietija),

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalija), |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalija),

| — | Trefileurope (Prancūzija). |
| --- | --- |

—

Trefileurope (Prancūzija).

| | Eksportuojančios valstybės gamintojas:






  — | Usha Martin Ltd. (Indija). |
| --- | --- | --- |

Eksportuojančios valstybės gamintojas:

—

Usha Martin Ltd. (Indija).

| | Susiję Bendrijos importuotojai:






  — | Usha Martin UK (Jungtinė Karalystė), |
| --- | --- | --- |

Susiję Bendrijos importuotojai:

—

Usha Martin UK (Jungtinė Karalystė),

| — | Usha Martin Scandinavia (Danija). |
| --- | --- |

—

Usha Martin Scandinavia (Danija).

| | Analogiškos šalies gamintojas:






  — | Celik Halat (Turkija). |
| --- | --- | --- |

Analogiškos šalies gamintojas:

—

Celik Halat (Turkija).

| (17) | Tyrimas, ar dempingas ir žala tęstųsi ir (arba) pasikartotų, apėmė laikotarpį nuo 2003 m. liepos 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. (toliau – tyrimo laikotarpis arba TL). Tendencijų, svarbių vertinant, ar žala tęstųsi arba pasikartotų, tyrimas apėmė laikotarpį nuo 2001 m sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – tiriamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(17)

Tyrimas, ar dempingas ir žala tęstųsi ir (arba) pasikartotų, apėmė laikotarpį nuo 2003 m. liepos 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. (toliau – tyrimo laikotarpis arba TL). Tendencijų, svarbių vertinant, ar žala tęstųsi arba pasikartotų, tyrimas apėmė laikotarpį nuo 2001 m sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – tiriamasis laikotarpis).

2.   APTARIAMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Aptariamas produktas

| (18) | Aptariamas produktas yra tas pats, kuris buvo tirtas ankstesniame tyrime, po kurio buvo nustatytos dabar taikomos priemonės, t. y., plieniniai lynai ir kabeliai, įskaitant uždaros konstrukcijos lynus, išskyrus lynus ir kabelius iš nerūdijančio plieno, kurių maksimalus išorinis skersmuo yra didesnis kaip 3 mm. Jie dabar klasifikuojami KN kodais ex 7312 10 82, ex 7312 10 84, ex 7312 10 86, ex 7312 10 88 ir ex 7312 10 99. |
| --- | --- |

(18)

Aptariamas produktas yra tas pats, kuris buvo tirtas ankstesniame tyrime, po kurio buvo nustatytos dabar taikomos priemonės, t. y., plieniniai lynai ir kabeliai, įskaitant uždaros konstrukcijos lynus, išskyrus lynus ir kabelius iš nerūdijančio plieno, kurių maksimalus išorinis skersmuo yra didesnis kaip 3 mm. Jie dabar klasifikuojami KN kodais ex 7312 10 82, ex 7312 10 84, ex 7312 10 86, ex 7312 10 88 ir ex 7312 10 99.

2.2.   Panašus produktas

| (19) | Kaip nustatyta pradiniame tyrime, šis peržiūros tyrimas patvirtino, kad aptariamas produktas ir eksportuojančių gamintojų gaminami bei vidaus rinkoje parduodami produktai ir Bendrijos gamintojų gaminami bei Bendrijos rinkoje parduodami produktai ir analogiškos šalies gamintojo vidaus rinkoje parduodami produktai pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis savybėmis ir galutiniu panaudojimu, todėl jie laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(19)

Kaip nustatyta pradiniame tyrime, šis peržiūros tyrimas patvirtino, kad aptariamas produktas ir eksportuojančių gamintojų gaminami bei vidaus rinkoje parduodami produktai ir Bendrijos gamintojų gaminami bei Bendrijos rinkoje parduodami produktai ir analogiškos šalies gamintojo vidaus rinkoje parduodami produktai pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis savybėmis ir galutiniu panaudojimu, todėl jie laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

| (20) | EWRIA pakartojo savo argumentą, pateiktą pradiniame tyrime, kad aptariamas produktas gerokai skiriasi nuo Bendrijoje gaminamų ir parduodamų produktų, todėl jų nereikėtų lyginti. Šis argumentas buvo išsamiai išnagrinėtas pradiniuose reglamentuose, nustatančiuose laikinąsias ir galutines priemones aptariamo produkto importui, ir buvo padaryta išvada, kad Bendrijoje pagaminti ir importuoti SWR yra panašūs. EWRIA nepateikė jokios naujos informacijos, įrodančios, kad pradinių išvadų pagrindas pasikeitė, todėl buvo patvirtintos pradiniame galutiniame reglamente padarytos išvados. |
| --- | --- |

(20)

EWRIA pakartojo savo argumentą, pateiktą pradiniame tyrime, kad aptariamas produktas gerokai skiriasi nuo Bendrijoje gaminamų ir parduodamų produktų, todėl jų nereikėtų lyginti. Šis argumentas buvo išsamiai išnagrinėtas pradiniuose reglamentuose, nustatančiuose laikinąsias ir galutines priemones aptariamo produkto importui, ir buvo padaryta išvada, kad Bendrijoje pagaminti ir importuoti SWR yra panašūs. EWRIA nepateikė jokios naujos informacijos, įrodančios, kad pradinių išvadų pagrindas pasikeitė, todėl buvo patvirtintos pradiniame galutiniame reglamente padarytos išvados.

3.   TIKIMYBĖ, KAD DEMPINGAS TĘSIS ARBA PASIKARTOS

| (21) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo patikrinta, ar šiuo metu taikomas dempingas ir, jei taip, ar pasibaigus priemonių galiojimui, dempingas greičiausiai tęstųsi. |
| --- | --- |

(21)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo patikrinta, ar šiuo metu taikomas dempingas ir, jei taip, ar pasibaigus priemonių galiojimui, dempingas greičiausiai tęstųsi.

3.1.   Įvadinės pastabos

| (22) | Remiantis Eurostato turimais duomenimis, visa plieninės vielos lynų iš KLR, Indijos, Pietų Afrikos ir Ukrainos (toliau – tiriamos valstybės) importo apimtis per TL siekė 7 784 tonas, o šis kiekis sudarė 4,4 % Bendrijos rinkos dalį. |
| --- | --- |

(22)

Remiantis Eurostato turimais duomenimis, visa plieninės vielos lynų iš KLR, Indijos, Pietų Afrikos ir Ukrainos (toliau – tiriamos valstybės) importo apimtis per TL siekė 7 784 tonas, o šis kiekis sudarė 4,4 % Bendrijos rinkos dalį.

| (23) | Pradinis tyrimas truko 15 mėnesių (nuo 1997 m. sausio 1 d. iki 1998 m. kovo 31 d.) ir buvo susijęs tik su importu į Bendriją prieš plėtrą. Todėl pradinio tyrimo laikotarpio ir TL importo duomenų negalima tiesiogiai lyginti. Bet kuriuo atveju, importas iš tiriamų valstybių į ES 15 per pradinį tyrimo laikotarpį sudarė 21 102 tonas, o šis kiekis sudarė 14,3  % Bendrijos rinkos dalį. |
| --- | --- |

(23)

Pradinis tyrimas truko 15 mėnesių (nuo 1997 m. sausio 1 d. iki 1998 m. kovo 31 d.) ir buvo susijęs tik su importu į Bendriją prieš plėtrą. Todėl pradinio tyrimo laikotarpio ir TL importo duomenų negalima tiesiogiai lyginti. Bet kuriuo atveju, importas iš tiriamų valstybių į ES 15 per pradinį tyrimo laikotarpį sudarė 21 102 tonas, o šis kiekis sudarė 14,3  % Bendrijos rinkos dalį.

| (24) | Vienas bendradarbiaujantis Indijos eksportuojantis gamintojas eksportavo 75 % Eurostato nurodytos eksporto apimties. Vienintelis žinomas Pietų Afrikos eksportuojantis gamintojas pateikė informaciją apie savo eksportą į Bendriją per TL, kuris reprezentavo visam Pietų Afrikos eksportui per tą patį laikotarpį. KLR bendradarbiavo vienas eksportuojantis gamintojas, kuris reprezentavo 75 % aptariamo produkto eksporto iš KLR į Bendriją. Galiausiai Ukrainoje nė vienas iš dviejų žinomų eksportuojančių gamintojų šiame tyrime nebendradarbiavo. |
| --- | --- |

(24)

Vienas bendradarbiaujantis Indijos eksportuojantis gamintojas eksportavo 75 % Eurostato nurodytos eksporto apimties. Vienintelis žinomas Pietų Afrikos eksportuojantis gamintojas pateikė informaciją apie savo eksportą į Bendriją per TL, kuris reprezentavo visam Pietų Afrikos eksportui per tą patį laikotarpį. KLR bendradarbiavo vienas eksportuojantis gamintojas, kuris reprezentavo 75 % aptariamo produkto eksporto iš KLR į Bendriją. Galiausiai Ukrainoje nė vienas iš dviejų žinomų eksportuojančių gamintojų šiame tyrime nebendradarbiavo.

3.2.   Importas dempingo kaina per tyrimo laikotarpį

| (25) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalimi, jei aplinkybės nepasikeitė, buvo naudojamas tas pats metodas kaip ir pradiniame tyrime. |
| --- | --- |

(25)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalimi, jei aplinkybės nepasikeitė, buvo naudojamas tas pats metodas kaip ir pradiniame tyrime.

3.2.1.   Indija

| (26) | Remiantis Eurostato duomenimis, visa SWR importo iš Indijos apimtis per TL siekė 3 869 tonas, o tai sudarė 2,2 % Bendrijos rinkos dalį. |
| --- | --- |

(26)

Remiantis Eurostato duomenimis, visa SWR importo iš Indijos apimtis per TL siekė 3 869 tonas, o tai sudarė 2,2 % Bendrijos rinkos dalį.

3.2.1.1.   Normalioji vertė

| (27) | Nustatant normaliąją vertę pirmiausia buvo ištirta, ar bendradarbiaujančio Indijos eksportuojančio gamintojo visa panašaus produkto pardavimo apimtis vidaus rinkoje buvo tipiška, t. y., ar visa tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % visos eksporto į Bendriją apimties. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi buvo nustatyta, kad pardavimo apimtis vidaus rinkoje buvo tipiška. |
| --- | --- |

(27)

Nustatant normaliąją vertę pirmiausia buvo ištirta, ar bendradarbiaujančio Indijos eksportuojančio gamintojo visa panašaus produkto pardavimo apimtis vidaus rinkoje buvo tipiška, t. y., ar visa tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % visos eksporto į Bendriją apimties. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi buvo nustatyta, kad pardavimo apimtis vidaus rinkoje buvo tipiška.

| (28) | Paskelbus šiuos duomenis, bendradarbiaujantis Indijos eksportuojantis gamintojas nesutiko su Komisijos taikomu metodu. Jis teigė, kad nustatant tipišką pardavimo apimtį reikia remtis aptariamo produkto pardavimo apimtimi pirmam nepriklausomam Bendrijos pirkėjui, o ne susijusiam Bendrijos importuotojui. Tačiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje teigiama, kad nustatant, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, vidaus pardavimo apimtis turi būti lyginama su aptariamo produkto eksporto į Bendriją apimtimi, nenurodant, ar reikia remtis eksportu pirmam nepriklausomam pirkėjui, ar eksportu susijusiam importuotojui. Todėl buvo nuspręsta, kad Komisijos taikytas metodas buvo pagrįstas ir atitiko pagrindinio reglamento reikalavimus. Todėl šią pretenziją teko atmesti. |
| --- | --- |

(28)

Paskelbus šiuos duomenis, bendradarbiaujantis Indijos eksportuojantis gamintojas nesutiko su Komisijos taikomu metodu. Jis teigė, kad nustatant tipišką pardavimo apimtį reikia remtis aptariamo produkto pardavimo apimtimi pirmam nepriklausomam Bendrijos pirkėjui, o ne susijusiam Bendrijos importuotojui. Tačiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje teigiama, kad nustatant, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, vidaus pardavimo apimtis turi būti lyginama su aptariamo produkto eksporto į Bendriją apimtimi, nenurodant, ar reikia remtis eksportu pirmam nepriklausomam pirkėjui, ar eksportu susijusiam importuotojui. Todėl buvo nuspręsta, kad Komisijos taikytas metodas buvo pagrįstas ir atitiko pagrindinio reglamento reikalavimus. Todėl šią pretenziją teko atmesti.

| (29) | Vėliau Komisija nustatė tas tiriamos bendrovės vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo identiškos parduodamoms eksportui į Bendriją rūšims arba tiesiogiai su jomis palyginamos. |
| --- | --- |

(29)

Vėliau Komisija nustatė tas tiriamos bendrovės vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo identiškos parduodamoms eksportui į Bendriją rūšims arba tiesiogiai su jomis palyginamos.

| (30) | Kiekvienos rūšies, kurią eksportuojantis gamintojas pardavė savo vidaus rinkoje ir kurią, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su parduodama eksportui į Bendriją SWR rūšimi, atveju buvo nustatyta, ar pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Buvo laikoma, kad konkrečios SWR rūšies pardavimas vidaus rinkoje yra pakankamai tipiškas, jei per TL tos rūšies bendra pardavimo vidaus rinkoje apimtis sudarė 5 % ar daugiau visos palyginamos SWR rūšies eksporto į Bendriją apimties. Nustatyta, kad pardavimas buvo tipiškas 31 % visų į Bendriją eksportuotų rūšių atveju. |
| --- | --- |

(30)

Kiekvienos rūšies, kurią eksportuojantis gamintojas pardavė savo vidaus rinkoje ir kurią, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su parduodama eksportui į Bendriją SWR rūšimi, atveju buvo nustatyta, ar pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Buvo laikoma, kad konkrečios SWR rūšies pardavimas vidaus rinkoje yra pakankamai tipiškas, jei per TL tos rūšies bendra pardavimo vidaus rinkoje apimtis sudarė 5 % ar daugiau visos palyginamos SWR rūšies eksporto į Bendriją apimties. Nustatyta, kad pardavimas buvo tipiškas 31 % visų į Bendriją eksportuotų rūšių atveju.

| (31) | Taip pat buvo išnagrinėta, ar kiekvienos produkto rūšies pardavimas tipiška apimtimi vidaus rinkoje gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis, nustatant atitinkamos rūšies pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį. Tais atvejais, kai produkto rūšies, parduodamos neto pardavimo kaina, kuri prilygsta arba yra didesnė už apskaičiuotas gamybos sąnaudas, pardavimo apimtis buvo didesnė nei 80 % tos rūšies bendros pardavimo apimties ir kai tos rūšies svertinis kainos vidurkis prilygo arba buvo didesnis už gamybos sąnaudas, normalioji vertė rėmėsi faktine vidaus kaina, apskaičiuota kaip viso tos rūšies vidaus pardavimo kainos svertinis vidurkis per TL, nepriklausomai nuo to, ar pardavimai buvo pelningi, ar ne. Tais atvejais, kai produkto rūšies pelningo pardavimo apimtis siekė 80 % ar mažiau visos tos rūšies pardavimo apimties arba svertinis tos rūšies kainos vidurkis buvo mažesnis už gamybos sąnaudas, normalioji vertė rėmėsi faktine vidaus kaina, apskaičiuota kaip tik tos rūšies pelningo pardavimo svertinis vidurkis, su sąlyga, kad šis pardavimas siekė 10 % ar daugiau visos tos rūšies pardavimo apimties. |
| --- | --- |

(31)

Taip pat buvo išnagrinėta, ar kiekvienos produkto rūšies pardavimas tipiška apimtimi vidaus rinkoje gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis, nustatant atitinkamos rūšies pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį. Tais atvejais, kai produkto rūšies, parduodamos neto pardavimo kaina, kuri prilygsta arba yra didesnė už apskaičiuotas gamybos sąnaudas, pardavimo apimtis buvo didesnė nei 80 % tos rūšies bendros pardavimo apimties ir kai tos rūšies svertinis kainos vidurkis prilygo arba buvo didesnis už gamybos sąnaudas, normalioji vertė rėmėsi faktine vidaus kaina, apskaičiuota kaip viso tos rūšies vidaus pardavimo kainos svertinis vidurkis per TL, nepriklausomai nuo to, ar pardavimai buvo pelningi, ar ne. Tais atvejais, kai produkto rūšies pelningo pardavimo apimtis siekė 80 % ar mažiau visos tos rūšies pardavimo apimties arba svertinis tos rūšies kainos vidurkis buvo mažesnis už gamybos sąnaudas, normalioji vertė rėmėsi faktine vidaus kaina, apskaičiuota kaip tik tos rūšies pelningo pardavimo svertinis vidurkis, su sąlyga, kad šis pardavimas siekė 10 % ar daugiau visos tos rūšies pardavimo apimties.

| (32) | Tais atvejais, kai bet kurios produkto rūšies pelningo pardavimo apimtis siekė mažiau nei 10 % tos rūšies bendros pardavimo apimties, buvo laikoma, jog už vidaus kainą buvo parduota tos rūšies nepakankamai, kad ja būtų galima remtis nustatant normaliąją vertę. |
| --- | --- |

(32)

Tais atvejais, kai bet kurios produkto rūšies pelningo pardavimo apimtis siekė mažiau nei 10 % tos rūšies bendros pardavimo apimties, buvo laikoma, jog už vidaus kainą buvo parduota tos rūšies nepakankamai, kad ja būtų galima remtis nustatant normaliąją vertę.

| (33) | Tais atvejais, kai eksportuojančio gamintojo parduodamos tam tikros produkto rūšies vidaus kainos negalėjo būti naudojamos siekiant nustatyti normaliąją vertę, nes šios rūšys nebuvo parduodamos vidaus rinkoje arba parduodamos ne įprastomis prekybos sąlygomis, reikėjo taikyti kitą metodą. Nesant kitų pagrįstų metodų, buvo pasinaudota apskaičiuota normaliąja verte. |
| --- | --- |

(33)

Tais atvejais, kai eksportuojančio gamintojo parduodamos tam tikros produkto rūšies vidaus kainos negalėjo būti naudojamos siekiant nustatyti normaliąją vertę, nes šios rūšys nebuvo parduodamos vidaus rinkoje arba parduodamos ne įprastomis prekybos sąlygomis, reikėjo taikyti kitą metodą. Nesant kitų pagrįstų metodų, buvo pasinaudota apskaičiuota normaliąja verte.

| (34) | Visais atvejais, kai buvo naudojama apskaičiuota normalioji vertė, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, normalioji vertė buvo apskaičiuojama prie eksportuojamos rūšies gamybos sąnaudų pridedant pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų (toliau – PBA sąnaudos) procentą bei pagrįstą pelną. Dėl šių priežasčių ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalimi, PBA sąnaudų ir pelno sumos buvo pagrįstos faktiniais duomenimis apie panašaus produkto gamybą ir pardavimą vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis. |
| --- | --- |

(34)

Visais atvejais, kai buvo naudojama apskaičiuota normalioji vertė, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, normalioji vertė buvo apskaičiuojama prie eksportuojamos rūšies gamybos sąnaudų pridedant pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų (toliau – PBA sąnaudos) procentą bei pagrįstą pelną. Dėl šių priežasčių ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalimi, PBA sąnaudų ir pelno sumos buvo pagrįstos faktiniais duomenimis apie panašaus produkto gamybą ir pardavimą vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis.

| (35) | Paskelbus šiuos duomenis, bendradarbiaujantis Indijos eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad apskaičiuodama jo vidaus pelną pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį Komisija neteisingai įtraukė su tyrimo sritimi nesusijusių produktų, t. y., uždaros konstrukcijos vielinių lynų, vidaus pardavimą. Tačiau, kaip nurodyta 18 konstatuojamojoje dalyje, uždaros konstrukcijos lynai yra aiškiai įtraukti į aptariamų produktų apibrėžimą ne tik šiame tyrime, bet ir pradiniame tyrime. Todėl šią pretenziją teko atmesti. |
| --- | --- |

(35)

Paskelbus šiuos duomenis, bendradarbiaujantis Indijos eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad apskaičiuodama jo vidaus pelną pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį Komisija neteisingai įtraukė su tyrimo sritimi nesusijusių produktų, t. y., uždaros konstrukcijos vielinių lynų, vidaus pardavimą. Tačiau, kaip nurodyta 18 konstatuojamojoje dalyje, uždaros konstrukcijos lynai yra aiškiai įtraukti į aptariamų produktų apibrėžimą ne tik šiame tyrime, bet ir pradiniame tyrime. Todėl šią pretenziją teko atmesti.

| (36) | Indijos eksportuojantis gamintojas pareiškė, kad normalioji vertė, naudota apskaičiuojant jo dempingo skirtumą per TL, pagrįstai neatspindėtų vidaus kainų ir sąnaudų, nes ji buvo nustatyta remiantis nereprezentatyviu pagrindu, t. y., remiantis 4 TL mėnesiais, o ne 12. Reikia pažymėti, kad atliekant peržiūrą dėl priemonės pratęsimo ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, buvo tiriama, ar pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir žala tęstųsi arba pasikartotų. Po šio tyrimo galutiniai antidempingo muitai yra arba patvirtinami, arba panaikinami, tačiau individualios muito normos negali būti keičiamos. Kadangi atliekant peržiūrą dėl priemonės pratęsimo nėra būtina tiksliai apskaičiuoti tikslų dempingo skirtumą, tyrimas, ar dempingas tęsiamas, yra pagrįstas tipiška duomenų grupe, surinkta per TL. Šiame tyrime buvo prašoma pateikti kiekvieno ketvirčio pabaigos mėnesio duomenis ir eksportuojančių gamintojų buvo paprašyta pareikšti nuomonę dėl jų reprezentatyvumo. Eksportuojantis gamintojas neprieštaravo tokio metodo taikymui per nustatytą laikotarpį, tik prieštaravo jo taikymui po patikrinimo vietoje, t. y. tada, kai nebūtų laiko tikrinti kitokios duomenų grupės. Be to, eksportuojantis gamintojas nepaaiškino ir nepateikė jokių įrodymų, kodėl šiuo konkrečiu atveju pasirinkti laikotarpiai būtų nereprezentatyvūs. Todėl šią pretenziją teko atmesti. |
| --- | --- |

(36)

Indijos eksportuojantis gamintojas pareiškė, kad normalioji vertė, naudota apskaičiuojant jo dempingo skirtumą per TL, pagrįstai neatspindėtų vidaus kainų ir sąnaudų, nes ji buvo nustatyta remiantis nereprezentatyviu pagrindu, t. y., remiantis 4 TL mėnesiais, o ne 12. Reikia pažymėti, kad atliekant peržiūrą dėl priemonės pratęsimo ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, buvo tiriama, ar pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir žala tęstųsi arba pasikartotų. Po šio tyrimo galutiniai antidempingo muitai yra arba patvirtinami, arba panaikinami, tačiau individualios muito normos negali būti keičiamos. Kadangi atliekant peržiūrą dėl priemonės pratęsimo nėra būtina tiksliai apskaičiuoti tikslų dempingo skirtumą, tyrimas, ar dempingas tęsiamas, yra pagrįstas tipiška duomenų grupe, surinkta per TL. Šiame tyrime buvo prašoma pateikti kiekvieno ketvirčio pabaigos mėnesio duomenis ir eksportuojančių gamintojų buvo paprašyta pareikšti nuomonę dėl jų reprezentatyvumo. Eksportuojantis gamintojas neprieštaravo tokio metodo taikymui per nustatytą laikotarpį, tik prieštaravo jo taikymui po patikrinimo vietoje, t. y. tada, kai nebūtų laiko tikrinti kitokios duomenų grupės. Be to, eksportuojantis gamintojas nepaaiškino ir nepateikė jokių įrodymų, kodėl šiuo konkrečiu atveju pasirinkti laikotarpiai būtų nereprezentatyvūs. Todėl šią pretenziją teko atmesti.

3.2.1.2.   Eksporto kaina

| (37) | Kadangi visas aptariamas produktas buvo eksportuojamas į Bendriją per susijusias Bendrijos bendroves, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina buvo apskaičiuojama remiantis kaina, už kurią importuojami produktai buvo iš pradžių perparduodami nepriklausomam pirkėjui. Siekiant nustatyti patikimą eksporto kainą Bendrijos pasienyje, buvo koreguojamos visos sąnaudos, susidariusios tarp importo ir perpardavimo, bei uždirbtas pelnas. Todėl susijusio importuotojo PBA sąnaudos buvo atimamos iš perpardavimo kainos Bendrijoje. Kadangi reikėjo apskaičiuoti pelną ir kadangi nesusiję importuotojai nebendradarbiavo, buvo nuspręsta, kad nesant kitos patikimesnės informacijos, turėtų būti naudojamas pradiniame tyrime naudotas pelnas, t. y., 5 %. Nebuvo gauta informacijos, kad šis pelnas nepagrįstas. |
| --- | --- |

(37)

Kadangi visas aptariamas produktas buvo eksportuojamas į Bendriją per susijusias Bendrijos bendroves, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina buvo apskaičiuojama remiantis kaina, už kurią importuojami produktai buvo iš pradžių perparduodami nepriklausomam pirkėjui. Siekiant nustatyti patikimą eksporto kainą Bendrijos pasienyje, buvo koreguojamos visos sąnaudos, susidariusios tarp importo ir perpardavimo, bei uždirbtas pelnas. Todėl susijusio importuotojo PBA sąnaudos buvo atimamos iš perpardavimo kainos Bendrijoje. Kadangi reikėjo apskaičiuoti pelną ir kadangi nesusiję importuotojai nebendradarbiavo, buvo nuspręsta, kad nesant kitos patikimesnės informacijos, turėtų būti naudojamas pradiniame tyrime naudotas pelnas, t. y., 5 %. Nebuvo gauta informacijos, kad šis pelnas nepagrįstas.

3.2.1.3.   Palyginimas

| (38) | Siekiant užtikrinti sąžiningą produkto rūšies palyginimą remiantis gamintojo kaina ir tuo pačiu prekybos lygiu, buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, dėl kurių pareikštos pretenzijos ir įrodyta, kad jie turėjo įtakos kainų palyginamumui. Šie koregavimai buvo padaryti vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, atsižvelgiant į transporto sąnaudas, draudimo sąnaudas, banko ir kredito sąnaudas. |
| --- | --- |

(38)

Siekiant užtikrinti sąžiningą produkto rūšies palyginimą remiantis gamintojo kaina ir tuo pačiu prekybos lygiu, buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, dėl kurių pareikštos pretenzijos ir įrodyta, kad jie turėjo įtakos kainų palyginamumui. Šie koregavimai buvo padaryti vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, atsižvelgiant į transporto sąnaudas, draudimo sąnaudas, banko ir kredito sąnaudas.

3.2.1.4.   Dempingo skirtumas

| (39) | Siekiant apskaičiuoti dempingo skirtumą, svertinis normaliosios vertės vidurkis buvo lyginamas su produkto rūšies svertiniu eksporto kainos į Bendriją vidurkiu. Palyginimu įrodyta, kad tiriamas eksportuojantis gamintojas taikė didelį dempingą aukštesniu nei 10 % lygiu. Pradiniame tyrime buvo nustatytas 39,8 % dempingo skirtumas. Nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo lygis buvo apskaičiuotas remiantis duomenimis, susijusiais su normaliąja verte ir eksporto kainomis, kuriuos pateikė pareiškėjas prašyme atlikti peržiūrą. Šie duomenys rodo, kad dempingo skirtumas siekė daugiau kaip 20 %. |
| --- | --- |

(39)

Siekiant apskaičiuoti dempingo skirtumą, svertinis normaliosios vertės vidurkis buvo lyginamas su produkto rūšies svertiniu eksporto kainos į Bendriją vidurkiu. Palyginimu įrodyta, kad tiriamas eksportuojantis gamintojas taikė didelį dempingą aukštesniu nei 10 % lygiu. Pradiniame tyrime buvo nustatytas 39,8 % dempingo skirtumas. Nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo lygis buvo apskaičiuotas remiantis duomenimis, susijusiais su normaliąja verte ir eksporto kainomis, kuriuos pateikė pareiškėjas prašyme atlikti peržiūrą. Šie duomenys rodo, kad dempingo skirtumas siekė daugiau kaip 20 %.

3.2.2.   KLR

| (40) | Remiantis Eurostato duomenimis, visa plieninės vielos lynų importo iš KLR apimtis per TL siekė 1 942 tonas, o tai sudarė 1,1 % Bendrijos rinkos dalį. Kaip minėta 24 konstatuojamojoje dalyje, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas eksportavo 75 % visos importo iš Kinijos apimties. |
| --- | --- |

(40)

Remiantis Eurostato duomenimis, visa plieninės vielos lynų importo iš KLR apimtis per TL siekė 1 942 tonas, o tai sudarė 1,1 % Bendrijos rinkos dalį. Kaip minėta 24 konstatuojamojoje dalyje, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas eksportavo 75 % visos importo iš Kinijos apimties.

| (41) | Pradiniame tyrime bendradarbiavo keturi Kinijos eksportuojantys gamintojai, tačiau nė vienam iš jų nebuvo taikomas rinkos ekonomikos statusas arba individualus režimas. |
| --- | --- |

(41)

Pradiniame tyrime bendradarbiavo keturi Kinijos eksportuojantys gamintojai, tačiau nė vienam iš jų nebuvo taikomas rinkos ekonomikos statusas arba individualus režimas.

3.2.2.1.   Analogiška šalis

| (42) | Kadangi KLR yra pereinamąjį laikotarpį išgyvenanti ekonomika, normalioji vertė turi būti pagrįsta informacija, gauta atitinkamoje trečiojoje rinkos ekonomikos valstybėje, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte. |
| --- | --- |

(42)

Kadangi KLR yra pereinamąjį laikotarpį išgyvenanti ekonomika, normalioji vertė turi būti pagrįsta informacija, gauta atitinkamoje trečiojoje rinkos ekonomikos valstybėje, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte.

| (43) | Pradiniame tyrime siekiant nustatyti normaliąją vertę, analogiška šalimi buvo pasirinkta Lenkija. Bet, kadangi Lenkija nuo 2004 m. gegužės 1 d. tapo Europos Sąjungos nare, ja nebegalima remtis kaip analogiška šalimi atliekant antidempingo tyrimą. Šiame tyrime pareiškėjas pasiūlė analogiška šalimi pasirinkti Jungtines Amerikos Valstijas (toliau – JAV). |
| --- | --- |

(43)

Pradiniame tyrime siekiant nustatyti normaliąją vertę, analogiška šalimi buvo pasirinkta Lenkija. Bet, kadangi Lenkija nuo 2004 m. gegužės 1 d. tapo Europos Sąjungos nare, ja nebegalima remtis kaip analogiška šalimi atliekant antidempingo tyrimą. Šiame tyrime pareiškėjas pasiūlė analogiška šalimi pasirinkti Jungtines Amerikos Valstijas (toliau – JAV).

| (44) | Viena importuotojų asociacija nesutiko, kad būtų pasirinkta JAV ir pasiūlė atitinkama analogiška šalimi pasirinkti Pietų Korėją. Tačiau nė vienas iš JAV ir Pietų Korėjos gamintojų nesutiko bendradarbiauti šioje peržiūroje dėl priemonės pratęsimo. |
| --- | --- |

(44)

Viena importuotojų asociacija nesutiko, kad būtų pasirinkta JAV ir pasiūlė atitinkama analogiška šalimi pasirinkti Pietų Korėją. Tačiau nė vienas iš JAV ir Pietų Korėjos gamintojų nesutiko bendradarbiauti šioje peržiūroje dėl priemonės pratęsimo.

| (45) | Todėl Komisija tyrė kitas galimas analogiškas šalis, pavyzdžiui, Norvegiją, Tailandą, Indiją ir Turkiją. Bet Norvegijos ir Tailando gamintojai taip pat nenorėjo bendradarbiauti. |
| --- | --- |

(45)

Todėl Komisija tyrė kitas galimas analogiškas šalis, pavyzdžiui, Norvegiją, Tailandą, Indiją ir Turkiją. Bet Norvegijos ir Tailando gamintojai taip pat nenorėjo bendradarbiauti.

| (46) | Tik vienas SWR gamintojas Turkijoje bendradarbiavo tyrime atsakydamas į klausimyną ir sutikdamas, kad būtų atliktas patikrinimas vietoje. Iš tyrimo paaiškėjo, kad Turkijoje yra konkurencinga SWR rinka su dviem vietos gamintojais, apimančiais apie 83 % rinkos, ir konkuruojama su importu iš trečiųjų šalių. Importo muitai Turkijoje yra nedideli ir nėra kitų apribojimų SWR importui į Turkiją. Gamybos apimtis Turkijoje buvo daugiau nei penkis kartus didesnė už Kinijos aptariamo produkto eksporto į Bendriją apimtį. Todėl Turkijos rinka buvo laikoma pakankamai tipiška KLR normaliajai vertei nustatyti. Galiausiai, kaip minėta 19 konstatuojamojoje dalyje, Turkijos vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas buvo panašus į produktą, Kinijos eksportuojančio gamintojo eksportuojamą į Bendriją. |
| --- | --- |

(46)

Tik vienas SWR gamintojas Turkijoje bendradarbiavo tyrime atsakydamas į klausimyną ir sutikdamas, kad būtų atliktas patikrinimas vietoje. Iš tyrimo paaiškėjo, kad Turkijoje yra konkurencinga SWR rinka su dviem vietos gamintojais, apimančiais apie 83 % rinkos, ir konkuruojama su importu iš trečiųjų šalių. Importo muitai Turkijoje yra nedideli ir nėra kitų apribojimų SWR importui į Turkiją. Gamybos apimtis Turkijoje buvo daugiau nei penkis kartus didesnė už Kinijos aptariamo produkto eksporto į Bendriją apimtį. Todėl Turkijos rinka buvo laikoma pakankamai tipiška KLR normaliajai vertei nustatyti. Galiausiai, kaip minėta 19 konstatuojamojoje dalyje, Turkijos vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas buvo panašus į produktą, Kinijos eksportuojančio gamintojo eksportuojamą į Bendriją.

| (47) | Po šios informacijos paskelbimo, viena importuotojų asociacija prieštaravo, kad analogiška šalimi būtų pasirinkta Turkija. Tačiau ši pretenzija nebuvo pagrįsta, todėl teko ją atmesti. |
| --- | --- |

(47)

Po šios informacijos paskelbimo, viena importuotojų asociacija prieštaravo, kad analogiška šalimi būtų pasirinkta Turkija. Tačiau ši pretenzija nebuvo pagrįsta, todėl teko ją atmesti.

| (48) | Todėl buvo padaryta išvada, kad Turkija yra tinkama analogiška šalis siekiant nustatyti normaliąją vertę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte. |
| --- | --- |

(48)

Todėl buvo padaryta išvada, kad Turkija yra tinkama analogiška šalis siekiant nustatyti normaliąją vertę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte.

3.2.2.2.   Normalioji vertė

| (49) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis patikrinta informacija, gauta iš bendradarbiaujančio analogiškos šalies gamintojo, t. y., remiantis Turkijos vidaus rinkoje sumokėta arba mokėtina kaina nesusijusiems pirkėjams, nes buvo nustatyta, kad šis pardavimas buvo atliktas įprastomis prekybos sąlygomis. |
| --- | --- |

(49)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis patikrinta informacija, gauta iš bendradarbiaujančio analogiškos šalies gamintojo, t. y., remiantis Turkijos vidaus rinkoje sumokėta arba mokėtina kaina nesusijusiems pirkėjams, nes buvo nustatyta, kad šis pardavimas buvo atliktas įprastomis prekybos sąlygomis.

| (50) | Todėl normalioji vertė buvo nustatyta kaip svertinis vidaus pardavimo kainos, kurią nesusijusiems pirkėjams taikė Turkijos bendradarbiaujantis gamintojas, vidurkis. |
| --- | --- |

(50)

Todėl normalioji vertė buvo nustatyta kaip svertinis vidaus pardavimo kainos, kurią nesusijusiems pirkėjams taikė Turkijos bendradarbiaujantis gamintojas, vidurkis.

3.2.2.3.   Eksporto kaina

| (51) | Kadangi bendradarbiaujančio eksportuotojo eksportas sudarė 75 % aptariamo produkto EB importo iš KLR per TL, eksporto kaina buvo nustatoma remiantis informacija, kurią suteikė bendradarbiaujantis KLR eksportuojantis gamintojas. Kadangi visi į Bendriją eksportuojami aptariami produktai buvo parduodami tiesiogiai nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams, eksporto kaina buvo nustatoma vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, remiantis faktiškai sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis. |
| --- | --- |

(51)

Kadangi bendradarbiaujančio eksportuotojo eksportas sudarė 75 % aptariamo produkto EB importo iš KLR per TL, eksporto kaina buvo nustatoma remiantis informacija, kurią suteikė bendradarbiaujantis KLR eksportuojantis gamintojas. Kadangi visi į Bendriją eksportuojami aptariami produktai buvo parduodami tiesiogiai nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams, eksporto kaina buvo nustatoma vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, remiantis faktiškai sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis.

3.2.2.4.   Palyginimas

| (52) | Siekiant užtikrinti sąžiningą produkto rūšies palyginimą remiantis gamintojo kaina ir kartu prekybos lygiu, buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, dėl kurių pareikštos pretenzijos ir įrodyta, kad jie turėjo įtakos kainų palyginamumui. Kainos buvo pakoreguotos vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, atsižvelgiant į transporto sąnaudas, draudimo sąnaudas, banko ir kredito sąnaudas. |
| --- | --- |

(52)

Siekiant užtikrinti sąžiningą produkto rūšies palyginimą remiantis gamintojo kaina ir kartu prekybos lygiu, buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, dėl kurių pareikštos pretenzijos ir įrodyta, kad jie turėjo įtakos kainų palyginamumui. Kainos buvo pakoreguotos vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, atsižvelgiant į transporto sąnaudas, draudimo sąnaudas, banko ir kredito sąnaudas.

| (53) | Tam tikrų produktų rūšių, parduodamų Turkijos vidaus rinkoje, atveju kaina buvo pakoreguota siekiant tų rūšių palyginamumo su Kinijos eksportuotomis rūšimis. Buvo koreguojama siekiant atsižvelgti į fizinius skirtumus, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punkte, pavyzdžiui, į skersmenį, tempiamojo įtempio ribą ir šerdį. Koreguojant buvo remiamasi tiriamų rūšių kainos skirtumais Turkijos rinkoje. |
| --- | --- |

(53)

Tam tikrų produktų rūšių, parduodamų Turkijos vidaus rinkoje, atveju kaina buvo pakoreguota siekiant tų rūšių palyginamumo su Kinijos eksportuotomis rūšimis. Buvo koreguojama siekiant atsižvelgti į fizinius skirtumus, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punkte, pavyzdžiui, į skersmenį, tempiamojo įtempio ribą ir šerdį. Koreguojant buvo remiamasi tiriamų rūšių kainos skirtumais Turkijos rinkoje.

3.2.2.5.   Dempingo skirtumas

| (54) | Siekiant apskaičiuoti dempingo skirtumą, svertinis normaliosios vertės vidurkis buvo lyginamas su produkto rūšies svertiniu eksporto kainos į Bendriją vidurkiu. Palyginimu įrodyta, kad bendradarbiaujantis eksportuotojas taikė didelį aptariamo produkto dempingą aukštesniu nei 65 % lygiu. O pradiniame tyrime buvo nustatytas 60,4 % dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(54)

Siekiant apskaičiuoti dempingo skirtumą, svertinis normaliosios vertės vidurkis buvo lyginamas su produkto rūšies svertiniu eksporto kainos į Bendriją vidurkiu. Palyginimu įrodyta, kad bendradarbiaujantis eksportuotojas taikė didelį aptariamo produkto dempingą aukštesniu nei 65 % lygiu. O pradiniame tyrime buvo nustatytas 60,4 % dempingo skirtumas.

3.2.3.   Pietų Afrika

| (55) | Remiantis Eurostato duomenimis, visa SWR importo iš Pietų Afrikos apimtis per TL siekė 278 tonas, o tai sudarė 0,1 % Bendrijos rinkos dalį, t. y. apimtis siekė de minimis lygį. Vienintelis žinomas eksportuojantis gamintojas eksportavo 100 % šio importo. |
| --- | --- |

(55)

Remiantis Eurostato duomenimis, visa SWR importo iš Pietų Afrikos apimtis per TL siekė 278 tonas, o tai sudarė 0,1 % Bendrijos rinkos dalį, t. y. apimtis siekė de minimis lygį. Vienintelis žinomas eksportuojantis gamintojas eksportavo 100 % šio importo.

| (56) | Kadangi Pietų Afrikos eksportuojantis gamintojas bendradarbiavo tik iš dalies, kaip nurodyta 57 konstatuojamojoje dalyje, teko remtis turimais faktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje. |
| --- | --- |

(56)

Kadangi Pietų Afrikos eksportuojantis gamintojas bendradarbiavo tik iš dalies, kaip nurodyta 57 konstatuojamojoje dalyje, teko remtis turimais faktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje.

| (57) | Vienintelis žinomas eksportuojantis gamintojas pateikė informaciją tik apie savo eksportą į Bendriją, bet nepateikė informacijos apie panašaus produkto sąnaudas ir kainas vidaus rinkoje. Todėl tyrimo laikotarpiui buvo neįmanoma nustatyti normaliosios vertės. Eksportuojantis gamintojas pripažino, kad per TL dempingas dar buvo taikomas. Remiantis šia informacija ir nesant kitos patikimesnės informacijos buvo padaryta išvada, kad per TL dar buvo taikomas nemažas dempingas. |
| --- | --- |

(57)

Vienintelis žinomas eksportuojantis gamintojas pateikė informaciją tik apie savo eksportą į Bendriją, bet nepateikė informacijos apie panašaus produkto sąnaudas ir kainas vidaus rinkoje. Todėl tyrimo laikotarpiui buvo neįmanoma nustatyti normaliosios vertės. Eksportuojantis gamintojas pripažino, kad per TL dempingas dar buvo taikomas. Remiantis šia informacija ir nesant kitos patikimesnės informacijos buvo padaryta išvada, kad per TL dar buvo taikomas nemažas dempingas.

3.2.4.   Ukraina

| (58) | Remiantis Eurostato duomenimis, visa SWR importo iš Ukrainos apimtis per TL siekė 1 695 tonas, o tai sudarė 1 % Bendrijos rinkos dalį, t. y., buvo laikoma, kad apimtis sudarė de minimis rinkos dalį. |
| --- | --- |

(58)

Remiantis Eurostato duomenimis, visa SWR importo iš Ukrainos apimtis per TL siekė 1 695 tonas, o tai sudarė 1 % Bendrijos rinkos dalį, t. y., buvo laikoma, kad apimtis sudarė de minimis rinkos dalį.

| (59) | Kadangi nė vienas Ukrainos gamintojas nebendradarbiavo tyrime, teko remtis turimais faktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje. Todėl analogiškai šaliai nustatyta normalioji vertė buvo lyginama su pareiškėjo prašyme atlikti peržiūrą nurodyta eksporto kaina. Palyginus paaiškėjo, kad per TL buvo nustatytas daugiau nei 65 % dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(59)

Kadangi nė vienas Ukrainos gamintojas nebendradarbiavo tyrime, teko remtis turimais faktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje. Todėl analogiškai šaliai nustatyta normalioji vertė buvo lyginama su pareiškėjo prašyme atlikti peržiūrą nurodyta eksporto kaina. Palyginus paaiškėjo, kad per TL buvo nustatytas daugiau nei 65 % dempingo skirtumas.

3.3.   Importo pokyčiai, jei priemonės būtų panaikintos

3.3.1.   Įvadinės pastabos

| (60) | Iš aštuonių skunde minimų Indijos eksportuojančių gamintojų vienas bendradarbiavo tyrime. Iš dviejų skunde minimų Pietų Afrikos eksportuojančių gamintojų tik vienas iš dalies bendradarbiavo tyrime. Pietų Afrikoje nėra kitų žinomų gamintojų. Nė vienas iš dviejų žinomų Ukrainos eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavo tyrime, be to, Ukrainoje irgi nėra kitų žinomų gamintojų. Iš devynių žinomų Kinijos eksportuojančių gamintojų tik vienas bendradarbiavo tyrime. |
| --- | --- |

(60)

Iš aštuonių skunde minimų Indijos eksportuojančių gamintojų vienas bendradarbiavo tyrime. Iš dviejų skunde minimų Pietų Afrikos eksportuojančių gamintojų tik vienas iš dalies bendradarbiavo tyrime. Pietų Afrikoje nėra kitų žinomų gamintojų. Nė vienas iš dviejų žinomų Ukrainos eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavo tyrime, be to, Ukrainoje irgi nėra kitų žinomų gamintojų. Iš devynių žinomų Kinijos eksportuojančių gamintojų tik vienas bendradarbiavo tyrime.

3.3.2.   Indija

3.3.2.1.   Įvadinės pastabos

| (61) | Septyni iš šešių žinomų Indijos gamintojų nebendradarbiavo šioje peržiūroje dėl priemonės pratęsimo. Pažymima, kad pradiniame tyrime šeši iš šių gamintojų pardavinėjo SWR tik vidaus rinkoje arba kitoms trečiųjų šalių rinkoms, todėl jie nebuvo įtraukti į pradinį tyrimą. Be to, kadangi jie nebendradarbiavo šiame tyrime, nebuvo informacijos apie jų gamybos pajėgumus ir apimtį, atsargas ir pardavimą į kitas Bendrijai nepriklausančias rinkas. Todėl tyrimas, ar panaikinus priemones dempingas tęsis, rėmėsi turima informacija, t. y. informacija, kurią pateikė bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas. Taip pat buvo ištirta informacija, susijusi su nebendradarbiaujančių eksportuotojų importo kainomis, nustatytomis remiantis Eurostato pateiktais duomenimis. Siekiant nustatyti, ar dempingas tęsis, jei priemonės bus panaikintos, buvo ištirta bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo kainodaros dinamika kitose eksporto rinkose, jo eksporto kainos į Bendriją, jo gamybos pajėgumai ir atsargos. Be to, buvo įvertintas galimas priemonių panaikinimo poveikis kito importo kainoms. |
| --- | --- |

(61)

Septyni iš šešių žinomų Indijos gamintojų nebendradarbiavo šioje peržiūroje dėl priemonės pratęsimo. Pažymima, kad pradiniame tyrime šeši iš šių gamintojų pardavinėjo SWR tik vidaus rinkoje arba kitoms trečiųjų šalių rinkoms, todėl jie nebuvo įtraukti į pradinį tyrimą. Be to, kadangi jie nebendradarbiavo šiame tyrime, nebuvo informacijos apie jų gamybos pajėgumus ir apimtį, atsargas ir pardavimą į kitas Bendrijai nepriklausančias rinkas. Todėl tyrimas, ar panaikinus priemones dempingas tęsis, rėmėsi turima informacija, t. y. informacija, kurią pateikė bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas. Taip pat buvo ištirta informacija, susijusi su nebendradarbiaujančių eksportuotojų importo kainomis, nustatytomis remiantis Eurostato pateiktais duomenimis. Siekiant nustatyti, ar dempingas tęsis, jei priemonės bus panaikintos, buvo ištirta bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo kainodaros dinamika kitose eksporto rinkose, jo eksporto kainos į Bendriją, jo gamybos pajėgumai ir atsargos. Be to, buvo įvertintas galimas priemonių panaikinimo poveikis kito importo kainoms.

3.3.2.2.   Eksporto kainų į trečiąsias šalis ir eksporto kainų į Bendriją santykis

| (62) | Buvo nustatyta, kad pardavimo į ES nepriklausančias valstybes eksporto kainos vidurkis buvo daug mažesnis už eksporto kainos į Bendriją vidurkį ir už vidaus rinkos kainas, o tai rodo, kad eksportas į ES nepriklausančias valstybes buvo parduodamas su dar didesniu dempingo skirtumu nei eksportas į Bendriją. Tačiau reikia pažymėti, kad per TL galiojo įsipareigojimas taikyti mažiausią kainą, pagal kurį tiriamas eksportuojantis gamintojas eksportuodamas į Bendriją privalėjo laikytis tam tikro kainos lygio. Buvo nustatyta, kad kai kurios kainos buvo šiek tiek aukštesnės už įsipareigojimu nustatytą lygį, tačiau didžioji dalis produktų buvo parduodama įsipareigojimu nustatytu kainų lygiu. Eksportuotojas pardavė didelį produktų kiekį į ES nepriklausančias valstybes; šis kiekis sudarė 86 % viso eksporto. Todėl buvo nuspręsta, kad eksporto į trečiąsias šalis kainos lygis gali būti laikomas rodikliu, koks greičiausiai būtų eksporto kainų lygis, jei Bendrija panaikintų priemones. Remiantis šiais duomenimis ir atsižvelgiant į žemą eksporto kainos lygį į trečiųjų šalių rinkas, padaryta išvada, kad bendradarbiaujantis eksportuotojas greičiausiai sumažintų savo eksporto kainas į Bendriją, todėl dempingo skirtumas padidėtų. |
| --- | --- |

(62)

Buvo nustatyta, kad pardavimo į ES nepriklausančias valstybes eksporto kainos vidurkis buvo daug mažesnis už eksporto kainos į Bendriją vidurkį ir už vidaus rinkos kainas, o tai rodo, kad eksportas į ES nepriklausančias valstybes buvo parduodamas su dar didesniu dempingo skirtumu nei eksportas į Bendriją. Tačiau reikia pažymėti, kad per TL galiojo įsipareigojimas taikyti mažiausią kainą, pagal kurį tiriamas eksportuojantis gamintojas eksportuodamas į Bendriją privalėjo laikytis tam tikro kainos lygio. Buvo nustatyta, kad kai kurios kainos buvo šiek tiek aukštesnės už įsipareigojimu nustatytą lygį, tačiau didžioji dalis produktų buvo parduodama įsipareigojimu nustatytu kainų lygiu. Eksportuotojas pardavė didelį produktų kiekį į ES nepriklausančias valstybes; šis kiekis sudarė 86 % viso eksporto. Todėl buvo nuspręsta, kad eksporto į trečiąsias šalis kainos lygis gali būti laikomas rodikliu, koks greičiausiai būtų eksporto kainų lygis, jei Bendrija panaikintų priemones. Remiantis šiais duomenimis ir atsižvelgiant į žemą eksporto kainos lygį į trečiųjų šalių rinkas, padaryta išvada, kad bendradarbiaujantis eksportuotojas greičiausiai sumažintų savo eksporto kainas į Bendriją, todėl dempingo skirtumas padidėtų.

| (63) | Pažymėta, kad per TL nustatyto dempingo skirtumas buvo didelis. Remiantis šias duomenimis manytina, kad net jei eksporto kainų lygis į Bendriją išliktų toks pat arba padidėtų, panaikinus priemones dempingas greičiausiai tęstųsi. Tačiau atsižvelgiant į bendrovės eksporto į Bendriją dinamiką praeityje (t. y., pradiniame tyrime buvo nustatyta, kad bendrovė eksportavo daug produktų į ES už dempingo kainą) ir į jos eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainodaros strategijas, greičiausiai tolesnis eksportas į Bendriją būtų parduodamas už žemesnę, vadinasi, dempingo, kainą. |
| --- | --- |

(63)

Pažymėta, kad per TL nustatyto dempingo skirtumas buvo didelis. Remiantis šias duomenimis manytina, kad net jei eksporto kainų lygis į Bendriją išliktų toks pat arba padidėtų, panaikinus priemones dempingas greičiausiai tęstųsi. Tačiau atsižvelgiant į bendrovės eksporto į Bendriją dinamiką praeityje (t. y., pradiniame tyrime buvo nustatyta, kad bendrovė eksportavo daug produktų į ES už dempingo kainą) ir į jos eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainodaros strategijas, greičiausiai tolesnis eksportas į Bendriją būtų parduodamas už žemesnę, vadinasi, dempingo, kainą.

3.3.2.3.   Eksporto kainų į trečiąsias šalis ir Bendrijos kainų santykis

| (64) | Be to, pažymėta, kad buvo nustatyta, kad eksporto į trečiąsias šalis kainų vidurkis buvo žemesnis už Bendrijos pramonės pardavimo kainas Bendrijoje; vadinasi, Bendrijos rinkoje egzistuojantis aukštas aptariamo produkto kainos lygis daro Bendrijos rinką labai patrauklia Indijos eksportuotojams. Remiantis šiais duomenimis nuspręsta, kad panaikinus galiojančias priemones iš tiesų egzistuoja ekonominė paskata nukreipti eksportą iš ES nepriklausančių valstybių į pelningesnę Bendrijos rinką. |
| --- | --- |

(64)

Be to, pažymėta, kad buvo nustatyta, kad eksporto į trečiąsias šalis kainų vidurkis buvo žemesnis už Bendrijos pramonės pardavimo kainas Bendrijoje; vadinasi, Bendrijos rinkoje egzistuojantis aukštas aptariamo produkto kainos lygis daro Bendrijos rinką labai patrauklia Indijos eksportuotojams. Remiantis šiais duomenimis nuspręsta, kad panaikinus galiojančias priemones iš tiesų egzistuoja ekonominė paskata nukreipti eksportą iš ES nepriklausančių valstybių į pelningesnę Bendrijos rinką.

3.3.2.4.   Nebendradarbiaujančių eksportuotojų kainos

| (65) | Remiantis Eurostato duomenimis, viso aptariamo produkto importo kainos, išskyrus bendradarbiaujančio eksportuotojo kainas, yra daug mažesnės už bendradarbiaujančio eksportuotojo kainas. Negavus kitokios informacijos ir remiantis bendradarbiaujančio eksportuotojo normaliąja verte, manoma, kad šio importo dempingo skirtumas būtų didelis. Nėra priežasties manyti, kad panaikinus priemones šie importuojami gaminiai nebus parduodami didesniais kiekiais už panašią dempingo kainą. |
| --- | --- |

(65)

Remiantis Eurostato duomenimis, viso aptariamo produkto importo kainos, išskyrus bendradarbiaujančio eksportuotojo kainas, yra daug mažesnės už bendradarbiaujančio eksportuotojo kainas. Negavus kitokios informacijos ir remiantis bendradarbiaujančio eksportuotojo normaliąja verte, manoma, kad šio importo dempingo skirtumas būtų didelis. Nėra priežasties manyti, kad panaikinus priemones šie importuojami gaminiai nebus parduodami didesniais kiekiais už panašią dempingo kainą.

3.3.2.5.   Nepanaudoti pajėgumai ir atsargos

| (66) | Bendradarbiaujantis Indijos gamintojas, nepaisant per pastaruosius metus didėjančio pajėgumų išnaudojimo, vis dar turi nepanaudotų pajėgumų, daugiau nei penkis kartus viršijančių eksporto į Bendriją apimtį per TL. Be to, atsargų kiekis (nors ir mažėjantis) yra didelis ir TL pabaigoje jis sudarė didžiąją dalį į Bendriją eksportuoto kiekio. Todėl egzistuoja galimybė labai padidinti eksporto apimtį į EB, ypač todėl, kad nėra jokių ženklų, kad trečiųjų šalių rinkos ar vidaus rinka galėtų sunaudoti papildomą produkciją. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad nepanašu, jog Indijos vidaus rinka galėtų sunaudoti visus nepanaudotus šio eksportuojančio gamintojo pajėgumus, nes joje yra aštuoni konkuruojantys gamintojai. Iš tiesų, remiantis prašymu atlikti peržiūrą, apskaičiuoti visų Indijos gamintojų nepanaudoti pajėgumai sudarė 35 000 tonų ir siekė beveik 20 % Bendrijos vartojimo. |
| --- | --- |

(66)

Bendradarbiaujantis Indijos gamintojas, nepaisant per pastaruosius metus didėjančio pajėgumų išnaudojimo, vis dar turi nepanaudotų pajėgumų, daugiau nei penkis kartus viršijančių eksporto į Bendriją apimtį per TL. Be to, atsargų kiekis (nors ir mažėjantis) yra didelis ir TL pabaigoje jis sudarė didžiąją dalį į Bendriją eksportuoto kiekio. Todėl egzistuoja galimybė labai padidinti eksporto apimtį į EB, ypač todėl, kad nėra jokių ženklų, kad trečiųjų šalių rinkos ar vidaus rinka galėtų sunaudoti papildomą produkciją. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad nepanašu, jog Indijos vidaus rinka galėtų sunaudoti visus nepanaudotus šio eksportuojančio gamintojo pajėgumus, nes joje yra aštuoni konkuruojantys gamintojai. Iš tiesų, remiantis prašymu atlikti peržiūrą, apskaičiuoti visų Indijos gamintojų nepanaudoti pajėgumai sudarė 35 000 tonų ir siekė beveik 20 % Bendrijos vartojimo.

3.3.3.   KLR

3.3.3.1.   Įvadinės pastabos

| (67) | Kaip minėta 41 konstatuojamojoje dalyje, pradiniame tyrime nė vienai Kinijos bendrovei nebuvo suteiktas rinkos ekonomikos statusas arba individualus režimas, t. y., visoms bendrovėms yra nustatyta viena visai šaliai taikoma 60,4 % antidempingo muito norma. Importo apimtys iš KLR labai sumažėjo, t. y., nuo 11 484 tonų per pradinio tyrimo TL (ES 15) iki 1 942 tonų per TL (ES 25). Dabar KLR rinkos dalis šiek tiek viršija de minimis, t. y., sudaro 1,1 %. Tačiau pažymima, kad Kinijos importas nuo 2001 m. vėl didėja. Vienintelio bendradarbiaujančio Kinijos eksportuojančio gamintojo eksportas į EB, atitinkantis 75 % viso Kinijos eksporto, siekė 1 456 tonas per TL. Dar yra kiti septyni eksportuojantys gamintojai, kurie per TL į Bendriją eksportavo tik nedidelius kiekius. |
| --- | --- |

(67)

Kaip minėta 41 konstatuojamojoje dalyje, pradiniame tyrime nė vienai Kinijos bendrovei nebuvo suteiktas rinkos ekonomikos statusas arba individualus režimas, t. y., visoms bendrovėms yra nustatyta viena visai šaliai taikoma 60,4 % antidempingo muito norma. Importo apimtys iš KLR labai sumažėjo, t. y., nuo 11 484 tonų per pradinio tyrimo TL (ES 15) iki 1 942 tonų per TL (ES 25). Dabar KLR rinkos dalis šiek tiek viršija de minimis, t. y., sudaro 1,1 %. Tačiau pažymima, kad Kinijos importas nuo 2001 m. vėl didėja. Vienintelio bendradarbiaujančio Kinijos eksportuojančio gamintojo eksportas į EB, atitinkantis 75 % viso Kinijos eksporto, siekė 1 456 tonas per TL. Dar yra kiti septyni eksportuojantys gamintojai, kurie per TL į Bendriją eksportavo tik nedidelius kiekius.

| (68) | Siekiant nustatyti, ar panaikinus priemones dempingas greičiausiai tęstųsi, buvo ištirta bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo kainodaros dinamika kitose eksporto rinkose, jo eksporto kainos į Bendriją, galimas poveikis kito importo kainoms, jo gamybos pajėgumai ir atsargos. Taip pat buvo ištirta informacija, susijusi su nebendradarbiaujančių eksportuotojų importo kainomis, nustatytomis remiantis Eurostato pateiktais duomenimis. |
| --- | --- |

(68)

Siekiant nustatyti, ar panaikinus priemones dempingas greičiausiai tęstųsi, buvo ištirta bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo kainodaros dinamika kitose eksporto rinkose, jo eksporto kainos į Bendriją, galimas poveikis kito importo kainoms, jo gamybos pajėgumai ir atsargos. Taip pat buvo ištirta informacija, susijusi su nebendradarbiaujančių eksportuotojų importo kainomis, nustatytomis remiantis Eurostato pateiktais duomenimis.

3.3.3.2.   Eksporto kainų į trečiąsias šalis ir eksporto kainų į Bendriją santykis

| (69) | Eksporto kainos iš KLR į JAV, vieną iš didžiausių Kinijos eksportuojančių gamintojų eksporto rinką, kurioje netaikomos jokios priemonės, vidurkis buvo daug mažesnis už eksporto į Bendriją kainas. Kadangi, kaip nuspręsta 54 konstatuojamojoje dalyje, eksportas iš KLR į Bendriją buvo parduodamas už dempingo kainą, tai rodo, kad eksportas į JAV ir kitų trečiųjų šalių rinkas greičiausiai buvo parduodamas net su didesniu dempingo skirtumu nei eksportas į Bendriją. Todėl buvo nuspręsta, kad eksporto į JAV ir kitas trečiąsias šalis kainos lygis gali būti laikomas rodikliu, koks greičiausiai būtų eksporto kainų lygis, jei Bendrija panaikintų priemones. Remiantis šiais duomenimis ir atsižvelgiant į žemą eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainos lygį, padaryta išvada, kad galima dar labiau sumažinti eksporto kainas į Bendriją, todėl dempingo skirtumas padidėtų. |
| --- | --- |

(69)

Eksporto kainos iš KLR į JAV, vieną iš didžiausių Kinijos eksportuojančių gamintojų eksporto rinką, kurioje netaikomos jokios priemonės, vidurkis buvo daug mažesnis už eksporto į Bendriją kainas. Kadangi, kaip nuspręsta 54 konstatuojamojoje dalyje, eksportas iš KLR į Bendriją buvo parduodamas už dempingo kainą, tai rodo, kad eksportas į JAV ir kitų trečiųjų šalių rinkas greičiausiai buvo parduodamas net su didesniu dempingo skirtumu nei eksportas į Bendriją. Todėl buvo nuspręsta, kad eksporto į JAV ir kitas trečiąsias šalis kainos lygis gali būti laikomas rodikliu, koks greičiausiai būtų eksporto kainų lygis, jei Bendrija panaikintų priemones. Remiantis šiais duomenimis ir atsižvelgiant į žemą eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainos lygį, padaryta išvada, kad galima dar labiau sumažinti eksporto kainas į Bendriją, todėl dempingo skirtumas padidėtų.

3.3.3.3.   Eksporto kainų į trečiąsias šalis ir Bendrijos kainų santykis

| (70) | Be to, nustatyta, kad Bendrijos pramonės pardavimo Bendrijoje kainų vidurkis buvo daug aukštesnis nei bendradarbiaujančio Kinijos eksportuotojo eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainų lygį. Kaip jau nurodyta 64 konstatuojamojoje dalyje apie Indiją, faktas, kad Bendrijos rinkoje egzistuojantis aukštas aptariamo produkto kainos lygis daro Bendrijos rinką labai patrauklia, tinka ir KLR eksportuotojams. Aukštesnis kainų lygis Bendrijos rinkoje yra paskata didinti eksportą į Bendrijos rinką. |
| --- | --- |

(70)

Be to, nustatyta, kad Bendrijos pramonės pardavimo Bendrijoje kainų vidurkis buvo daug aukštesnis nei bendradarbiaujančio Kinijos eksportuotojo eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainų lygį. Kaip jau nurodyta 64 konstatuojamojoje dalyje apie Indiją, faktas, kad Bendrijos rinkoje egzistuojantis aukštas aptariamo produkto kainos lygis daro Bendrijos rinką labai patrauklia, tinka ir KLR eksportuotojams. Aukštesnis kainų lygis Bendrijos rinkoje yra paskata didinti eksportą į Bendrijos rinką.

3.3.3.4.   Nebendradarbiaujančių eksportuotojų kainos

| (71) | Remiantis Eurostato duomenimis, aptariamo produkto viso importo kainos, išskyrus bendradarbiaujančio eksportuotojo kainas, yra mažesnės už bendradarbiaujančio eksportuotojo kainas. Remiantis normaliąja verte, apskaičiuota analogiškai šaliai, šis importas būtų parduodamas su dideliu dempingo skirtumu. Nėra priežasties manyti, kad panaikinus priemones šis importas nebus parduodamas didesniais kiekiais už panašią dempingo kainą. |
| --- | --- |

(71)

Remiantis Eurostato duomenimis, aptariamo produkto viso importo kainos, išskyrus bendradarbiaujančio eksportuotojo kainas, yra mažesnės už bendradarbiaujančio eksportuotojo kainas. Remiantis normaliąja verte, apskaičiuota analogiškai šaliai, šis importas būtų parduodamas su dideliu dempingo skirtumu. Nėra priežasties manyti, kad panaikinus priemones šis importas nebus parduodamas didesniais kiekiais už panašią dempingo kainą.

3.3.3.5.   Nepanaudoti pajėgumai ir atsargos

| (72) | Bendradarbiaujantis Kinijos gamintojas, nepaisant per pastaruosius metus šiek tiek didėjančio pajėgumų išnaudojimo, vis dar turi nepanaudotų pajėgumų, daugiau nei keturis kartus viršijančių eksporto į Bendriją apimtį per TL. Remiantis prašymu atlikti peržiūrą, apskaičiuoti visų KLR eksportuojančių gamintojų nepanaudoti pajėgumai sudarė 270 000 tonų. Todėl egzistuoja galimybė gerokai padidinti eksporto apimtį į Bendriją, ypač todėl, kad nėra jokių ženklų, kad trečiųjų šalių rinkos ar vidaus rinka galėtų sunaudoti papildomą produkciją. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad nepanašu, kad KLR vidaus rinka galėtų sunaudoti visus nepanaudotus pajėgumus, nes joje yra daug konkuruojančių gamintojų. |
| --- | --- |

(72)

Bendradarbiaujantis Kinijos gamintojas, nepaisant per pastaruosius metus šiek tiek didėjančio pajėgumų išnaudojimo, vis dar turi nepanaudotų pajėgumų, daugiau nei keturis kartus viršijančių eksporto į Bendriją apimtį per TL. Remiantis prašymu atlikti peržiūrą, apskaičiuoti visų KLR eksportuojančių gamintojų nepanaudoti pajėgumai sudarė 270 000 tonų. Todėl egzistuoja galimybė gerokai padidinti eksporto apimtį į Bendriją, ypač todėl, kad nėra jokių ženklų, kad trečiųjų šalių rinkos ar vidaus rinka galėtų sunaudoti papildomą produkciją. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad nepanašu, kad KLR vidaus rinka galėtų sunaudoti visus nepanaudotus pajėgumus, nes joje yra daug konkuruojančių gamintojų.

3.3.3.6.   Muitų vengimas

| (73) | Pažymima, kad nustatyta, kad aptariamo produkto importo iš KLR galiojančios priemonės buvo apeinamos importą perkraunant Maroke. Tai įrodo, kad Kinijos SWR pardavėjai suinteresuoti Bendrijos rinka, bet negali konkuruoti Bendrijos rinkoje pardavinėdami produktus ne dempingo kaina. Tai buvo laikoma dar viena nuoroda, kad, jei būtų panaikintos priemonės, Kinijos eksporto apimtis greičiausiai padidėtų ir eksportuojami produktai būtų pardavinėjami dempingo kaina. |
| --- | --- |

(73)

Pažymima, kad nustatyta, kad aptariamo produkto importo iš KLR galiojančios priemonės buvo apeinamos importą perkraunant Maroke. Tai įrodo, kad Kinijos SWR pardavėjai suinteresuoti Bendrijos rinka, bet negali konkuruoti Bendrijos rinkoje pardavinėdami produktus ne dempingo kaina. Tai buvo laikoma dar viena nuoroda, kad, jei būtų panaikintos priemonės, Kinijos eksporto apimtis greičiausiai padidėtų ir eksportuojami produktai būtų pardavinėjami dempingo kaina.

3.3.4.   Pietų Afrika

3.3.4.1.   Įvadinės pastabos

| (74) | Yra tik vienas žinomas Pietų Afrikos gamintojas. Šis gamintojas iš dalies bendradarbiavo šiame peržiūros tyrime. |
| --- | --- |

(74)

Yra tik vienas žinomas Pietų Afrikos gamintojas. Šis gamintojas iš dalies bendradarbiavo šiame peržiūros tyrime.

| (75) | Nustačius galutines priemones importas iš Pietų Afrikos labai sumažėjo. Importo iš Pietų Afrikos rinkos dalis per TL nesiekė de minimis lygio (1 %). Taigi visas eksportas iš Pietų Afrikos per TL siekė 278 tonas, iš kurių didžioji dalis buvo siunčiamos į muitinės sandėlį Roterdame, iš kurio produktai buvo reeksportuojami į ES neįforminus jų muitinėje. Tik nedidelė aptariamo produkto dalis buvo išleidžiama į laisvą apyvartą ES. |
| --- | --- |

(75)

Nustačius galutines priemones importas iš Pietų Afrikos labai sumažėjo. Importo iš Pietų Afrikos rinkos dalis per TL nesiekė de minimis lygio (1 %). Taigi visas eksportas iš Pietų Afrikos per TL siekė 278 tonas, iš kurių didžioji dalis buvo siunčiamos į muitinės sandėlį Roterdame, iš kurio produktai buvo reeksportuojami į ES neįforminus jų muitinėje. Tik nedidelė aptariamo produkto dalis buvo išleidžiama į laisvą apyvartą ES.

| (76) | Kaip minėta 57 ir 60 konstatuojamosiose dalyse ir kadangi tik iš dalies bendradarbiauta su vieninteliu eksportuojančiu gamintoju, teko remtis turimais faktais apie Pietų Afrikos vidaus rinkos situaciją. Kadangi nedaug žinoma apie Pietų Afrikos pramonę, šios išvados remiasi informacija, pateikta pareiškėjo prašyme atlikti peržiūrą ir viešai skelbiama eksporto prekybos statistika. |
| --- | --- |

(76)

Kaip minėta 57 ir 60 konstatuojamosiose dalyse ir kadangi tik iš dalies bendradarbiauta su vieninteliu eksportuojančiu gamintoju, teko remtis turimais faktais apie Pietų Afrikos vidaus rinkos situaciją. Kadangi nedaug žinoma apie Pietų Afrikos pramonę, šios išvados remiasi informacija, pateikta pareiškėjo prašyme atlikti peržiūrą ir viešai skelbiama eksporto prekybos statistika.

| (77) | Siekiant nustatyti, ar panaikinus priemones dempingas vėl būtų taikomas, buvo ištirta bendradarbiaujančio eksportuotojo informacija apie eksporto į Bendriją ir į trečiąsias šalis kainas, nepanaudotus pajėgumus ir atsargas. |
| --- | --- |

(77)

Siekiant nustatyti, ar panaikinus priemones dempingas vėl būtų taikomas, buvo ištirta bendradarbiaujančio eksportuotojo informacija apie eksporto į Bendriją ir į trečiąsias šalis kainas, nepanaudotus pajėgumus ir atsargas.

3.3.4.2.   Eksporto kainų į trečiąsias šalis ir kainų eksportuojančioje valstybėje santykis

| (78) | Kaip jau paaiškinta 76 konstatuojamojoje dalyje, nebuvo pateikta jokios informacijos apie vidaus kainas. Todėl buvo remiamasi prašyme pateikta informacija. Kalbant apie kainas ne Bendrijai priklausančiose eksporto rinkose, buvo analizuojamos penkios pagrindinės eksporto kryptys. Visais atvejais eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo žemesnės už vidaus kainas. Tariant, kad grįžęs į Bendrijos rinką eksportuotojas savo eksportui taikys šias eksporto kainas, tampa akivaizdu, kad eksporto pardavimas dempingo kaina greičiausiai tęstųsi. |
| --- | --- |

(78)

Kaip jau paaiškinta 76 konstatuojamojoje dalyje, nebuvo pateikta jokios informacijos apie vidaus kainas. Todėl buvo remiamasi prašyme pateikta informacija. Kalbant apie kainas ne Bendrijai priklausančiose eksporto rinkose, buvo analizuojamos penkios pagrindinės eksporto kryptys. Visais atvejais eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo žemesnės už vidaus kainas. Tariant, kad grįžęs į Bendrijos rinką eksportuotojas savo eksportui taikys šias eksporto kainas, tampa akivaizdu, kad eksporto pardavimas dempingo kaina greičiausiai tęstųsi.

3.3.4.3.   Eksporto kainų į trečiąsias šalis ir Bendrijos kainų santykis

| (79) | Ištyrus eksporto kainas į penkias didžiausias Bendrijai nepriklausančias eksporto rinkas paaiškėjo, kad eksportas buvo parduodamas už kainą, daug mažesnę nei eksporto į Bendriją kaina. Indijos atveju tai iš dalies lemia faktas, kad per TL galiojo įsipareigojimas taikyti mažiausią kainą, pagal kurį minimas eksportuojantis gamintojas eksportui į Bendriją privalėjo laikytis tam tikro kainos lygio. Nustatyta, kad visos kainos šiek tiek viršijo įsipareigojimu nustatytą lygį. |
| --- | --- |

(79)

Ištyrus eksporto kainas į penkias didžiausias Bendrijai nepriklausančias eksporto rinkas paaiškėjo, kad eksportas buvo parduodamas už kainą, daug mažesnę nei eksporto į Bendriją kaina. Indijos atveju tai iš dalies lemia faktas, kad per TL galiojo įsipareigojimas taikyti mažiausią kainą, pagal kurį minimas eksportuojantis gamintojas eksportui į Bendriją privalėjo laikytis tam tikro kainos lygio. Nustatyta, kad visos kainos šiek tiek viršijo įsipareigojimu nustatytą lygį.

| (80) | Todėl buvo nuspręsta, kad eksporto į penkias Bendrijai nepriklausančias eksporto rinkas kainos lygis gali būti laikomas rodikliu, koks greičiausiai būtų eksporto į Bendriją kainų lygis, jei būtų panaikintos priemonės. Remiantis šiais duomenimis padaryta išvada, kad vienintelis Pietų Afrikos eksportuotojas gali dar daugiau sumažinti eksporto kainas į Bendriją, todėl dempingo skirtumas padidėtų. |
| --- | --- |

(80)

Todėl buvo nuspręsta, kad eksporto į penkias Bendrijai nepriklausančias eksporto rinkas kainos lygis gali būti laikomas rodikliu, koks greičiausiai būtų eksporto į Bendriją kainų lygis, jei būtų panaikintos priemonės. Remiantis šiais duomenimis padaryta išvada, kad vienintelis Pietų Afrikos eksportuotojas gali dar daugiau sumažinti eksporto kainas į Bendriją, todėl dempingo skirtumas padidėtų.

3.3.4.4.   Eksporto kainų į trečiąsias šalis ir Bendrijos kainų santykis

| (81) | Be to, nustatyta, kad kainos Bendrijos rinkoje vidutiniškai buvo daug didesnės už eksporto kainas į penkias didžiausias Bendrijai nepriklausančias eksporto valstybes. Kaip jau nurodyta Indijai skirtoje 64 konstatuojamojoje dalyje ir KLR skirtoje 70 konstatuojamojoje dalyje, panaikinus priemones Bendrijos rinka taptų labai patrauklia. Todėl buvo nuspręsta, kad aukštesnis kainų lygis Bendrijos rinkoje yra paskata didinti eksportą į Bendrijos rinką. |
| --- | --- |

(81)

Be to, nustatyta, kad kainos Bendrijos rinkoje vidutiniškai buvo daug didesnės už eksporto kainas į penkias didžiausias Bendrijai nepriklausančias eksporto valstybes. Kaip jau nurodyta Indijai skirtoje 64 konstatuojamojoje dalyje ir KLR skirtoje 70 konstatuojamojoje dalyje, panaikinus priemones Bendrijos rinka taptų labai patrauklia. Todėl buvo nuspręsta, kad aukštesnis kainų lygis Bendrijos rinkoje yra paskata didinti eksportą į Bendrijos rinką.

3.3.4.5.   Nepanaudoti pajėgumai ir atsargos

| (82) | Nustačius galutinį muitą, iš dalies bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas sukaupė dideles atsargas ir nepanaudojo daug pajėgumų; pastarieji sumažėjo daugiau nei 40 % instaliuotų pajėgumų lygio. Remiantis prašymu, apskaičiuoti nepanaudoti pajėgumai siekė nuo 23 000 tonų iki 25 000 tonų. Todėl egzistuoja galimybė labai padidinti eksporto apimtį į Bendriją, ypač todėl, kad nėra jokių ženklų, kad trečiųjų šalių rinkos ar vidaus rinka galėtų sunaudoti papildomą produkciją. |
| --- | --- |

(82)

Nustačius galutinį muitą, iš dalies bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas sukaupė dideles atsargas ir nepanaudojo daug pajėgumų; pastarieji sumažėjo daugiau nei 40 % instaliuotų pajėgumų lygio. Remiantis prašymu, apskaičiuoti nepanaudoti pajėgumai siekė nuo 23 000 tonų iki 25 000 tonų. Todėl egzistuoja galimybė labai padidinti eksporto apimtį į Bendriją, ypač todėl, kad nėra jokių ženklų, kad trečiųjų šalių rinkos ar vidaus rinka galėtų sunaudoti papildomą produkciją.

3.3.5.   Ukraina

3.3.5.1.   Įvadinės pastabos

| (83) | Atsižvelgiant į tai, kad nė vienas iš dviejų žinomų Ukrainos eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavo tyrime, išvados buvo pagrįstos turimais faktais, remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu. Kadangi nedaug žinoma apie Ukrainos pramonę, šios išvados remiasi informacija, pateikta pareiškėjo prašyme atlikti peržiūrą, ir viešai skelbiama prekybos statistika. Pažymima, kad Ukrainoje nėra kitų žinomų gamintojų ir, kad šios pastabos, ypač dėl gamybos pajėgumų, yra taikomos dviem žinomiems eksportuojantiems gamintojams. |
| --- | --- |

(83)

Atsižvelgiant į tai, kad nė vienas iš dviejų žinomų Ukrainos eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavo tyrime, išvados buvo pagrįstos turimais faktais, remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu. Kadangi nedaug žinoma apie Ukrainos pramonę, šios išvados remiasi informacija, pateikta pareiškėjo prašyme atlikti peržiūrą, ir viešai skelbiama prekybos statistika. Pažymima, kad Ukrainoje nėra kitų žinomų gamintojų ir, kad šios pastabos, ypač dėl gamybos pajėgumų, yra taikomos dviem žinomiems eksportuojantiems gamintojams.

| (84) | Siekiant nustatyti, ar panaikinus priemones dempingas vėl pasikartotų, buvo ištirtos eksporto į trečiąsias šalis kainos, nepanaudoti pajėgumai ir atsargos. |
| --- | --- |

(84)

Siekiant nustatyti, ar panaikinus priemones dempingas vėl pasikartotų, buvo ištirtos eksporto į trečiąsias šalis kainos, nepanaudoti pajėgumai ir atsargos.

3.3.5.2.   Eksporto kainų į trečiąsias šalis ir eksporto kainų į Bendriją santykis

| (85) | Nesant patikimesnės informacijos, atsižvelgta į prašyme pateiktą informaciją dėl eksporto į Rusiją ir JAV, kuri rėmėsi viešai skelbiama statistika. Išanalizavus turimus skaičius paaiškėjo, kad eksporto į šias šalis kainų vidurkis buvo daug mažesnis už eksporto į Bendriją kainų vidurkį. Kaip jau išaiškinta ankstesniais Indijos, KLR ir Pietų Afrikos atvejais, eksporto į kitas trečiąsias šalis kainos buvo laikomos rodikliu, koks greičiausiai būtų eksporto į Bendriją kainų lygis, jei būtų panaikintos priemonės. Remiantis šiais duomenimis padaryta išvada, kad galima dar daugiau sumažinti eksporto kainas į Bendriją ir greičiausiai taikyti dempingą. |
| --- | --- |

(85)

Nesant patikimesnės informacijos, atsižvelgta į prašyme pateiktą informaciją dėl eksporto į Rusiją ir JAV, kuri rėmėsi viešai skelbiama statistika. Išanalizavus turimus skaičius paaiškėjo, kad eksporto į šias šalis kainų vidurkis buvo daug mažesnis už eksporto į Bendriją kainų vidurkį. Kaip jau išaiškinta ankstesniais Indijos, KLR ir Pietų Afrikos atvejais, eksporto į kitas trečiąsias šalis kainos buvo laikomos rodikliu, koks greičiausiai būtų eksporto į Bendriją kainų lygis, jei būtų panaikintos priemonės. Remiantis šiais duomenimis padaryta išvada, kad galima dar daugiau sumažinti eksporto kainas į Bendriją ir greičiausiai taikyti dempingą.

3.3.5.3.   Nepanaudoti pajėgumai

| (86) | Remiantis prašyme pateiktais įrodymais, apskaičiuoti gamybos pajėgumai Ukrainoje siekia 100 000 tonų, iš kurių tik 50 % yra naudojami faktinei gamybai. 50 000 tonų nepanaudoti pajėgumai sudaro daugiausia nepanaudotų pajėgumų iš visų tiriamų valstybių ir siekia daugiau nei trečdalį Bendrijos vartojimo. Todėl galimybė gerokai padidinti eksporto apimtį į Bendriją Ukrainos atveju yra didžiausia iš visų tiriamų valstybių, ypač todėl, kad nėra jokių ženklų, kad trečiųjų šalių rinkos ar vidaus rinka galėtų sunaudoti papildomą produkciją. |
| --- | --- |

(86)

Remiantis prašyme pateiktais įrodymais, apskaičiuoti gamybos pajėgumai Ukrainoje siekia 100 000 tonų, iš kurių tik 50 % yra naudojami faktinei gamybai. 50 000 tonų nepanaudoti pajėgumai sudaro daugiausia nepanaudotų pajėgumų iš visų tiriamų valstybių ir siekia daugiau nei trečdalį Bendrijos vartojimo. Todėl galimybė gerokai padidinti eksporto apimtį į Bendriją Ukrainos atveju yra didžiausia iš visų tiriamų valstybių, ypač todėl, kad nėra jokių ženklų, kad trečiųjų šalių rinkos ar vidaus rinka galėtų sunaudoti papildomą produkciją.

3.3.5.4.   Įsipareigojimo pažeidimas ir priemonių apėjimas

| (87) | 1999 m. atliekant pradinį tyrimą Komisija priėmė vieno iš Ukrainos eksportuotojų pasiūlytą įsipareigojimą. Vėliau Komisija nustatė, kad šis įsipareigojimas buvo pažeistas dviem atžvilgiais. Pirma, tiriamas Ukrainos eksportuotojas pateikė neteisingas kilmės deklaracijas, ir antra, eksportuotojas išdavė su įsipareigojimu susijusias sąskaitas faktūras produkto rūšims, kurioms nebuvo taikomas įsipareigojimas, todėl neteisėtai pasinaudojo atleidimu nuo antidempingo muitų. Todėl Reglamentu 1678/2003 Komisija atšaukė šio įsipareigojimo priėmimą. |
| --- | --- |

(87)

1999 m. atliekant pradinį tyrimą Komisija priėmė vieno iš Ukrainos eksportuotojų pasiūlytą įsipareigojimą. Vėliau Komisija nustatė, kad šis įsipareigojimas buvo pažeistas dviem atžvilgiais. Pirma, tiriamas Ukrainos eksportuotojas pateikė neteisingas kilmės deklaracijas, ir antra, eksportuotojas išdavė su įsipareigojimu susijusias sąskaitas faktūras produkto rūšims, kurioms nebuvo taikomas įsipareigojimas, todėl neteisėtai pasinaudojo atleidimu nuo antidempingo muitų. Todėl Reglamentu 1678/2003 Komisija atšaukė šio įsipareigojimo priėmimą.

| (88) | Be to, SWR importui iš Ukrainos nustačius galiojančias priemones buvo nustatyta, kad šios priemonės buvo apeinamos importuojant SWR iš Moldovos. Kaip anksčiau minėta 3 konstatuojamojoje dalyje, galiojančių priemonių taikymas buvo išplėstas SWR, įvežamų iš Moldovos, importui. |
| --- | --- |

(88)

Be to, SWR importui iš Ukrainos nustačius galiojančias priemones buvo nustatyta, kad šios priemonės buvo apeinamos importuojant SWR iš Moldovos. Kaip anksčiau minėta 3 konstatuojamojoje dalyje, galiojančių priemonių taikymas buvo išplėstas SWR, įvežamų iš Moldovos, importui.

| (89) | Nors įsipareigojimo pažeidimas ir muitų vengimas praeityje per se nepateisina išvadų dėl ateityje taikomo dempingo, buvo nuspręsta, kad šiuo atveju tokie veiksmai buvo papildomas rodiklis, nurodantis, kad eksportuotojai yra suinteresuoti įeiti į Bendrijos rinką, bet negali konkuruoti Bendrijos rinkoje pardavinėdami produktus ne dempingo kaina. |
| --- | --- |

(89)

Nors įsipareigojimo pažeidimas ir muitų vengimas praeityje per se nepateisina išvadų dėl ateityje taikomo dempingo, buvo nuspręsta, kad šiuo atveju tokie veiksmai buvo papildomas rodiklis, nurodantis, kad eksportuotojai yra suinteresuoti įeiti į Bendrijos rinką, bet negali konkuruoti Bendrijos rinkoje pardavinėdami produktus ne dempingo kaina.

3.4.   Išvada

| (90) | Visais atvejais nustatyta, kad didelio dempingo taikymas tęstųsi, nors importo apimtis iš Pietų Afrikos ir Ukrainos tesiekė de minimis lygį. |
| --- | --- |

(90)

Visais atvejais nustatyta, kad didelio dempingo taikymas tęstųsi, nors importo apimtis iš Pietų Afrikos ir Ukrainos tesiekė de minimis lygį.

| (91) | Siekiant ištirti, ar panaikinus antidempingo priemones dempingas tęstųsi arba pasikartotų, buvo analizuojami nepanaudoti pajėgumai ir nepanaudotos atsargos bei kainodaros ir eksporto strategijos skirtingose rinkose. Po šio tyrimo paaiškėjo, kad visose tiriamose eksportuojančiose valstybėse yra daug nepanaudotų pajėgumų ir sukauptų atsargų. Be to, nustatyta, kad eksporto į kitas trečiąsias šalis kainos paprastai buvo daug mažesnės už eksporto į Bendrijos rinką kainas, todėl Bendrija išliko patraukli rinka visų tiriamų valstybių eksportuojantiems gamintojams. Todėl buvo padaryta išvada, kad netaikant antidempingo priemonių Bendrijos rinkoje, eksportas iš tiriamų valstybių į trečiąsias šalis būtų greičiausiai nukreiptas į Bendriją. Be to, dėl turimų nepanaudotų gamybos pajėgumų greičiausiai padidėtų importas iš visų tiriamų valstybių. |
| --- | --- |

(91)

Siekiant ištirti, ar panaikinus antidempingo priemones dempingas tęstųsi arba pasikartotų, buvo analizuojami nepanaudoti pajėgumai ir nepanaudotos atsargos bei kainodaros ir eksporto strategijos skirtingose rinkose. Po šio tyrimo paaiškėjo, kad visose tiriamose eksportuojančiose valstybėse yra daug nepanaudotų pajėgumų ir sukauptų atsargų. Be to, nustatyta, kad eksporto į kitas trečiąsias šalis kainos paprastai buvo daug mažesnės už eksporto į Bendrijos rinką kainas, todėl Bendrija išliko patraukli rinka visų tiriamų valstybių eksportuojantiems gamintojams. Todėl buvo padaryta išvada, kad netaikant antidempingo priemonių Bendrijos rinkoje, eksportas iš tiriamų valstybių į trečiąsias šalis būtų greičiausiai nukreiptas į Bendriją. Be to, dėl turimų nepanaudotų gamybos pajėgumų greičiausiai padidėtų importas iš visų tiriamų valstybių.

| (92) | Be to, atlikus visų tiriamų valstybių kainodaros strategijos analizę paaiškėjo, kad šis eksportas greičiausiai būtų parduodamas dempingo kainomis. KLR ir Ukrainos atveju šias išvadas dar labiau sustiprino nustatytas faktas, kad taikomos priemonės buvo apeinamos pasinaudojant importu per kitas valstybes, o tai reiškia, kad eksportuojančios valstybės negalėjo sąžiningomis kainomis konkuruoti Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(92)

Be to, atlikus visų tiriamų valstybių kainodaros strategijos analizę paaiškėjo, kad šis eksportas greičiausiai būtų parduodamas dempingo kainomis. KLR ir Ukrainos atveju šias išvadas dar labiau sustiprino nustatytas faktas, kad taikomos priemonės buvo apeinamos pasinaudojant importu per kitas valstybes, o tai reiškia, kad eksportuojančios valstybės negalėjo sąžiningomis kainomis konkuruoti Bendrijos rinkoje.

| (93) | Atsižvelgiant į šiuos duomenis buvo nustatyta, kad nustojus galioti priemonėms visos tiriamos valstybės greičiausiai tęstų arba kartotų dempingą dideliam produktų kiekiui. |
| --- | --- |

(93)

Atsižvelgiant į šiuos duomenis buvo nustatyta, kad nustojus galioti priemonėms visos tiriamos valstybės greičiausiai tęstų arba kartotų dempingą dideliam produktų kiekiui.

4.   BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽIMAS

4.1.   Bendrijos gamyba

| (94) | Bendrijoje aptariamą produktą gamina 30 gamintojų, kurie sudaro Bendrijos gamintojų visumą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(94)

Bendrijoje aptariamą produktą gamina 30 gamintojų, kurie sudaro Bendrijos gamintojų visumą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

4.2.   Bendrijos pramonė

| (95) | Reikia pažymėti, kad pradiniame tyrime Bendrijos pramonę sudarė 20 gamintojų. Devynios bendrovės nebendradarbiavo peržiūros tyrime. Tačiau šešios bendrovės, pradiniame tyrime nepriklaususios Bendrijos pramonei, parėmė prašymą atlikti peržiūrą ir sutiko bendradarbiauti peržiūros tyrime. Vadinasi, šie 17 gamintojų parėmė skundą ir sutiko bendradarbiauti:






  — | Bridon International Ltd (Jungtinė Karalystė), |
| --- | --- | --- |

(95)

Reikia pažymėti, kad pradiniame tyrime Bendrijos pramonę sudarė 20 gamintojų. Devynios bendrovės nebendradarbiavo peržiūros tyrime. Tačiau šešios bendrovės, pradiniame tyrime nepriklaususios Bendrijos pramonei, parėmė prašymą atlikti peržiūrą ir sutiko bendradarbiauti peržiūros tyrime. Vadinasi, šie 17 gamintojų parėmė skundą ir sutiko bendradarbiauti:

—

Bridon International Ltd (Jungtinė Karalystė),

| — | BTS Drahtseile GmbH (Vokietija), |
| --- | --- |

—

BTS Drahtseile GmbH (Vokietija),

| — | Cables y Alambres especiales, SA (Ispanija), |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales, SA (Ispanija),

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Vokietija), |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Vokietija),

| — | D. Koronakis SA (Graikija), |
| --- | --- |

—

D. Koronakis SA (Graikija),

| — | Drahtseilwerk GmbH (Vokietija), |
| --- | --- |

—

Drahtseilwerk GmbH (Vokietija),

| — | Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Vokietija), |
| --- | --- |

—

Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Vokietija),

| — | Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Vokietija), |
| --- | --- |

—

Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Vokietija),

| — | Drumet SA (Lenkija), |
| --- | --- |

—

Drumet SA (Lenkija),

| — | Hamburger Drahtseilerei A. Steppuhn GmbH (Vokietija), |
| --- | --- |

—

Hamburger Drahtseilerei A. Steppuhn GmbH (Vokietija),

| — | Iscar Funi Metalliche Srl (Italija), |
| --- | --- |

—

Iscar Funi Metalliche Srl (Italija),

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalija), |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalija),

| — | Metalcavi wire ropes Srl (Italija), |
| --- | --- |

—

Metalcavi wire ropes Srl (Italija),

| — | Metal Press Srl (Italija), |
| --- | --- |

—

Metal Press Srl (Italija),

| — | Trefileurope (Prancūzija), |
| --- | --- |

—

Trefileurope (Prancūzija),

| — | WADRA GmbH (Vokietija), |
| --- | --- |

—

WADRA GmbH (Vokietija),

| — | Westfälische Drahtindustrie GmbH (Vokietija). |
| --- | --- |

—

Westfälische Drahtindustrie GmbH (Vokietija).

Kaip nurodyta 12 konstatuojamojoje dalyje, buvo atrinktas pavyzdys, kurį sudarė penkios bendrovės.

| (96) | Šios bendrovės visapusiškai bendradarbiavo tyrime. Penki atrinkti Bendrijos gamintojai pagamino 30 % visos Bendrijos produkcijos per TL, o minėti 17 Bendrijos gamintojų per TL pagamino 68 % visos Bendrijos produkcijos. |
| --- | --- |

(96)

Šios bendrovės visapusiškai bendradarbiavo tyrime. Penki atrinkti Bendrijos gamintojai pagamino 30 % visos Bendrijos produkcijos per TL, o minėti 17 Bendrijos gamintojų per TL pagamino 68 % visos Bendrijos produkcijos.

| (97) | Todėl buvo nuspręsta, kad minėti 17 Bendrijos gamintojų sudaro didžiąją visos panašaus produkto Bendrijos produkcijos dalį. Todėl manoma, kad šie 17 Bendrijos gamintojų sudaro Bendrijos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje, todėl jie toliau vadinami „Bendrijos pramone“. |
| --- | --- |

(97)

Todėl buvo nuspręsta, kad minėti 17 Bendrijos gamintojų sudaro didžiąją visos panašaus produkto Bendrijos produkcijos dalį. Todėl manoma, kad šie 17 Bendrijos gamintojų sudaro Bendrijos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje, todėl jie toliau vadinami „Bendrijos pramone“.

5.   BENDRIJOS RINKOS PADĖTIS

5.1.   Vartojimas Bendrijos rinkoje

| (98) | Bendrijos vartojimas buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės pardavimo apimtimi Bendrijos rinkoje, kitų Bendrijos gamintojų pardavimo apimtimi Bendrijos rinkoje ir Eurostato duomenimis apie visą ES importą. |
| --- | --- |

(98)

Bendrijos vartojimas buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės pardavimo apimtimi Bendrijos rinkoje, kitų Bendrijos gamintojų pardavimo apimtimi Bendrijos rinkoje ir Eurostato duomenimis apie visą ES importą.

| (99) | Nuo 2001 m. iki TL Bendrijos vartojimas sumažėjo 9 %. Tiksliau, jis sumažėjo 3 % nuo 2001 m. iki 2002 m., o nuo 2002 m. iki 2003 m. jis sumažėjo dar 6 %. Vėliau per TL jis išliko daugiau ar mažiau stabilus. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Visas EB vartojimas (tonomis) | 194 547 | 187 845 | 176 438 | 177 825 |
| Indeksas (2001 m. = 100) | 100 | 97 | 91 | 91 |

(99)

Nuo 2001 m. iki TL Bendrijos vartojimas sumažėjo 9 %. Tiksliau, jis sumažėjo 3 % nuo 2001 m. iki 2002 m., o nuo 2002 m. iki 2003 m. jis sumažėjo dar 6 %. Vėliau per TL jis išliko daugiau ar mažiau stabilus.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

TL

Visas EB vartojimas (tonomis)

194 547

187 845

176 438

177 825

Indeksas (2001 m. = 100)

100

97

91

91

5.2.   Importas iš tiriamų valstybių

5.2.1.   Bendras vertinimas

| (100) | Pradiniame tyrime SWR, kurio kilmės šalys yra KLR, Indija, Pietų Afrika ir Ukraina, importas buvo vertinamas bendrai, remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalimi. Buvo tiriama, ar ir šiame tyrime buvo tinkamas bendras vertinimas. |
| --- | --- |

(100)

Pradiniame tyrime SWR, kurio kilmės šalys yra KLR, Indija, Pietų Afrika ir Ukraina, importas buvo vertinamas bendrai, remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalimi. Buvo tiriama, ar ir šiame tyrime buvo tinkamas bendras vertinimas.

| (101) | Nustatyta, kad kiekvienos valstybės importo dempingo skirtumas buvo didesnis už de minimis lygį. Kalbant apie kiekvienos iš tiriamų valstybių eksporto apimtį, kaip nustatyta 22–24 konstatuojamosiose dalyse, buvo nuspręsta, kad panaikinus priemones importas iš kiekvienos tiriamos valstybės greičiausiai didės iki lygio, kuris gerokai viršys lygį, pasiektą per TL ir neabejotinai viršys nereikšmingumo ribą. |
| --- | --- |

(101)

Nustatyta, kad kiekvienos valstybės importo dempingo skirtumas buvo didesnis už de minimis lygį. Kalbant apie kiekvienos iš tiriamų valstybių eksporto apimtį, kaip nustatyta 22–24 konstatuojamosiose dalyse, buvo nuspręsta, kad panaikinus priemones importas iš kiekvienos tiriamos valstybės greičiausiai didės iki lygio, kuris gerokai viršys lygį, pasiektą per TL ir neabejotinai viršys nereikšmingumo ribą.

| (102) | Kalbant apie konkurencijos sąlygas, tyrimu nustatyta, kad iš tiriamų valstybių importuoti SWR, atsižvelgiant į rūšis, yra panašūs visomis esminėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis. Be to, tas SWR rūšis galima pakeisti kitomis rūšimis, importuojamomis iš tiriamų valstybių ir gaminamomis Bendrijoje, taip pat jos buvo parduodamos Bendrijoje tuo pačiu laikotarpiu palyginamais pardavimo kanalais panašiomis prekybos sąlygomis. Todėl buvo nuspręsta, kad importuojami SWR konkuruoja tarpusavyje ir su Bendrijoje pagamintais SWR. |
| --- | --- |

(102)

Kalbant apie konkurencijos sąlygas, tyrimu nustatyta, kad iš tiriamų valstybių importuoti SWR, atsižvelgiant į rūšis, yra panašūs visomis esminėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis. Be to, tas SWR rūšis galima pakeisti kitomis rūšimis, importuojamomis iš tiriamų valstybių ir gaminamomis Bendrijoje, taip pat jos buvo parduodamos Bendrijoje tuo pačiu laikotarpiu palyginamais pardavimo kanalais panašiomis prekybos sąlygomis. Todėl buvo nuspręsta, kad importuojami SWR konkuruoja tarpusavyje ir su Bendrijoje pagamintais SWR.

| (103) | Remiantis šiais duomenimis buvo nuspręsta, kad laikomasi visų kriterijų, nustatytų pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje. Todėl importas iš keturių tiriamų valstybių buvo vertinamas bendrai. |
| --- | --- |

(103)

Remiantis šiais duomenimis buvo nuspręsta, kad laikomasi visų kriterijų, nustatytų pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje. Todėl importas iš keturių tiriamų valstybių buvo vertinamas bendrai.

5.2.2.   Importo apimtis, rinkos dalis ir kainos

| (104) | Toliau nurodomi keturių tiriamų valstybių importo apimčių, rinkos dalių ir vidutinių kainų pokyčiai. Šios kainų tendencijos yra pagrįstos Eurostato nurodomomis importo kainomis ir į jas įtraukti antidempingo muitai bei apskaičiuotos sąnaudos po importo. |
| --- | --- |

(104)

Toliau nurodomi keturių tiriamų valstybių importo apimčių, rinkos dalių ir vidutinių kainų pokyčiai. Šios kainų tendencijos yra pagrįstos Eurostato nurodomomis importo kainomis ir į jas įtraukti antidempingo muitai bei apskaičiuotos sąnaudos po importo.

| (105) | Importo, kurio kilmės šalys yra tiriamos valstybės, apimtis pirmiausia 2002 m. padidėjo ir pasiekė 9 153 tonas bei atitinkamai užėmė 4,9 % rinkos dalį, o tada per TL sumažėjo iki 7 784 tonų, atitinkamai užimdama 4,4 % rinkos dalį. Per pradinio tyrimo TL bendra keturių tiriamų valstybių rinkos dalis sudarė 14,3 %. |
| --- | --- |

(105)

Importo, kurio kilmės šalys yra tiriamos valstybės, apimtis pirmiausia 2002 m. padidėjo ir pasiekė 9 153 tonas bei atitinkamai užėmė 4,9 % rinkos dalį, o tada per TL sumažėjo iki 7 784 tonų, atitinkamai užimdama 4,4 % rinkos dalį. Per pradinio tyrimo TL bendra keturių tiriamų valstybių rinkos dalis sudarė 14,3 %.

| (106) | Importo iš keturių tiriamų valstybių kainos vidutiniškai sumažėjo nuo 1 364 EUR už toną (2001 m.) iki 1 296 EUR už toną per TL. |
| --- | --- |

(106)

Importo iš keturių tiriamų valstybių kainos vidutiniškai sumažėjo nuo 1 364 EUR už toną (2001 m.) iki 1 296 EUR už toną per TL.

| (107) | Tyrimu nustatyta, kad importo iš tiriamų valstybių kainos per TL buvo mažesnės už Bendrijos pramonės kainas nuo 36 % iki 68 %. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš keturių tiriamų valstybių apimtis (tonomis) | 7 951 | 9 153 | 7 168 | 7 784 |
| Importo iš keturių tiriamų valstybių rinkos dalis | 4,1 % | 4,9 % | 4,1 % | 4,4 % |
| Importo iš keturių tiriamų valstybių kainos (eurai už toną) | 1 364 | 1 450 | 1 331 | 1 296 |

(107)

Tyrimu nustatyta, kad importo iš tiriamų valstybių kainos per TL buvo mažesnės už Bendrijos pramonės kainas nuo 36 % iki 68 %.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

TL

Importo iš keturių tiriamų valstybių apimtis (tonomis)

7 951

9 153

7 168

7 784

Importo iš keturių tiriamų valstybių rinkos dalis

4,1 %

4,9 %

4,1 %

4,4 %

Importo iš keturių tiriamų valstybių kainos (eurai už toną)

1 364

1 450

1 331

1 296

5.3.   Importas, kurio atveju nustatytas priemonių apėjimas

| (108) | Kaip minėta 3 konstatuojamojoje dalyje, taip pat nustatyta, kad atitinkamai per Moldovą ir Maroką buvo apeinamos pradinės priemonės dėl importo iš Ukrainos ir KLR. Todėl antidempingo muito, nustatyto importui, kurio kilmės šalis yra KLR, taikymas buvo išplėstas tų pačių plieninių lynų ir kabelių, įvežamų iš Maroko, importui, išskyrus tuos, kuriuos pagamino tikrasis Maroko gamintojas. Analogiškai galutinio antidempingo muito, nustatyto importui, kurio kilmės šalis yra Ukraina, taikymas buvo išplėstas tų pačių plieninių lynų ir kabelių, įvežamų iš Moldovos, importui. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Moldovos apimtis (tonomis) | 1 054 | 1 816 | 0 | 0 |
| Importo iš Moldovos rinkos dalis | 0,5 % | 1,0 % | 0,0 % | 0,0 % |
| Importo iš Moldovos kaina (eurai už toną) | 899 | 843 | 0 | 0 |
| Indeksas (2001 m. = 100) | 100 | 94 | 0 | 0 |
| Importo iš Maroko apimtis (tonomis) | 231 | 1 435 | 2 411 | 1 904 |
| Importo iš Maroko rinkos dalis | 0,1 % | 0,8 % | 1,4 % | 1,1 % |
| Importo iš Maroko kaina (eurai už toną) | 963 | 955 | 1 000 | 1 009 |
| Indeksas (2001 m. = 100) | 100 | 99 | 104 | 105 |

(108)

Kaip minėta 3 konstatuojamojoje dalyje, taip pat nustatyta, kad atitinkamai per Moldovą ir Maroką buvo apeinamos pradinės priemonės dėl importo iš Ukrainos ir KLR. Todėl antidempingo muito, nustatyto importui, kurio kilmės šalis yra KLR, taikymas buvo išplėstas tų pačių plieninių lynų ir kabelių, įvežamų iš Maroko, importui, išskyrus tuos, kuriuos pagamino tikrasis Maroko gamintojas. Analogiškai galutinio antidempingo muito, nustatyto importui, kurio kilmės šalis yra Ukraina, taikymas buvo išplėstas tų pačių plieninių lynų ir kabelių, įvežamų iš Moldovos, importui.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

TL

Importo iš Moldovos apimtis (tonomis)

1 054

1 816

0

0

Importo iš Moldovos rinkos dalis

0,5 %

1,0 %

0,0 %

0,0 %

Importo iš Moldovos kaina (eurai už toną)

899

843

0

0

Indeksas (2001 m. = 100)

100

94

0

0

Importo iš Maroko apimtis (tonomis)

231

1 435

2 411

1 904

Importo iš Maroko rinkos dalis

0,1 %

0,8 %

1,4 %

1,1 %

Importo iš Maroko kaina (eurai už toną)

963

955

1 000

1 009

Indeksas (2001 m. = 100)

100

99

104

105

| (109) | Nors importo iš Moldovos apimtis iki 2000 m. buvo lygi nuliui, 2002 m. ji staigiai išaugo iki 1 816 tonų. Po to apimtis vėl buvo lygi nuliui, tikriausiai dėl minėto 2003 m. priemonių apėjimo tyrimo inicijavimo. 2001 m. ir 2002 m. produktai buvo importuoti iš Moldovos labai mažomis kainomis: 899 eurai už toną (2001 m.) ir 843 eurai už toną (2002 m.). |
| --- | --- |

(109)

Nors importo iš Moldovos apimtis iki 2000 m. buvo lygi nuliui, 2002 m. ji staigiai išaugo iki 1 816 tonų. Po to apimtis vėl buvo lygi nuliui, tikriausiai dėl minėto 2003 m. priemonių apėjimo tyrimo inicijavimo. 2001 m. ir 2002 m. produktai buvo importuoti iš Moldovos labai mažomis kainomis: 899 eurai už toną (2001 m.) ir 843 eurai už toną (2002 m.).

| (110) | Per pradinio tyrimo laikotarpį importo iš Maroko rinkos dalis sudarė 0 %. Importo iš Maroko apimtis staigiai išaugo nuo 231 tonos (2001 m.) iki 2 411 tonų (2003 m.). Per TL apimtis nukrito iki 1 904 tonų. Pirmiau minėtas priemonių apėjimo tyrimas įrodė, kad 2003 m. nedidelė importo iš Maroko apimtis (apie 100 tonų) buvo priskirta tikrajam Maroko gamintojui. Nuo 2001 m. iki TL produktai iš Maroko buvo importuojami labai mažomis kainomis: apie 1 000 EUR už toną. |
| --- | --- |

(110)

Per pradinio tyrimo laikotarpį importo iš Maroko rinkos dalis sudarė 0 %. Importo iš Maroko apimtis staigiai išaugo nuo 231 tonos (2001 m.) iki 2 411 tonų (2003 m.). Per TL apimtis nukrito iki 1 904 tonų. Pirmiau minėtas priemonių apėjimo tyrimas įrodė, kad 2003 m. nedidelė importo iš Maroko apimtis (apie 100 tonų) buvo priskirta tikrajam Maroko gamintojui. Nuo 2001 m. iki TL produktai iš Maroko buvo importuojami labai mažomis kainomis: apie 1 000 EUR už toną.

5.4.   Importas iš kitų valstybių

5.4.1.   Korėjos Respublika (Pietų Korėja)

| (111) | 2004 m. lapkričio 20 d. Komisija inicijavo antidempingo procedūrą dėl to paties produkto importo, kurio kilmės šalis yra Korėjos Respublika, Bendrijos pramonei pateikus skundą su prima facie įrodymu, kad šis importas parduodamas dempingo kaina, todėl daro materialinę žalą Bendrijos pramonei. |
| --- | --- |

(111)

2004 m. lapkričio 20 d. Komisija inicijavo antidempingo procedūrą dėl to paties produkto importo, kurio kilmės šalis yra Korėjos Respublika, Bendrijos pramonei pateikus skundą su prima facie įrodymu, kad šis importas parduodamas dempingo kaina, todėl daro materialinę žalą Bendrijos pramonei.

| (112) | Importo iš Korėjos Respublikos raida: | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Korėjos Respublikos apimtis (tonomis) | 13 582 | 16 403 | 22 400 | 25 835 |
| Importo iš Korėjos Respublikos rinkos dalis | 7,0 % | 8,7 % | 12,7 % | 14,5 % |
| Importo iš Korėjos Respublikos kainos (eurai už toną) | 1 366 | 1 256 | 1 187 | 1 123 |
| Indeksas (2001 m. = 100) | 100 | 92 | 87 | 82 |

(112)

Importo iš Korėjos Respublikos raida:

2001 m.

2002 m.

2003 m.

TL

Importo iš Korėjos Respublikos apimtis (tonomis)

13 582

16 403

22 400

25 835

Importo iš Korėjos Respublikos rinkos dalis

7,0 %

8,7 %

12,7 %

14,5 %

Importo iš Korėjos Respublikos kainos (eurai už toną)

1 366

1 256

1 187

1 123

Indeksas (2001 m. = 100)

100

92

87

82

| (113) | Importo iš Korėjos Respublikos apimtis 2001 m. išaugo nuo 13 582 tonų (atitinkamai 7 % rinkos dalis) iki 25 835 tonų per TL, atitinkančių 14,5 % rinkos dalį. Importo iš Korėjos Respublikos vidutinės kainos nuo 2001 m. iki TL sumažėjo 18 %, t. y., nuo 1 366 EUR už toną iki 1 123 EUR už toną. Kadangi nebuvo įrodyta, kad Korėjos Respublikos importas buvo parduodamas dempingo kaina, ši procedūra buvo nutraukta (žr. 4 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(113)

Importo iš Korėjos Respublikos apimtis 2001 m. išaugo nuo 13 582 tonų (atitinkamai 7 % rinkos dalis) iki 25 835 tonų per TL, atitinkančių 14,5 % rinkos dalį. Importo iš Korėjos Respublikos vidutinės kainos nuo 2001 m. iki TL sumažėjo 18 %, t. y., nuo 1 366 EUR už toną iki 1 123 EUR už toną. Kadangi nebuvo įrodyta, kad Korėjos Respublikos importas buvo parduodamas dempingo kaina, ši procedūra buvo nutraukta (žr. 4 konstatuojamąją dalį).

5.4.2.   Meksika

| (114) | Kaip nurodyta 7 konstatuojamojoje dalyje, priemonės, pradinio tyrimo galutiniu reglamentu nustatytos Meksikos kilmės importui, baigė galioti 2004 m. rugpjūčio 18 d. Nuo 2001 m. Meksikos kilmės importo apimtis per TL išliko nedidelė. 2001 m. ir per TL importo apimtis siekė nulį, vėliau metinė apimtis sudarė 700 tonų (2002 m.) ir 400 tonų (2003 m.), o rinkos dalis atitinkamai siekė 0,4 % ir 0,2 %. |
| --- | --- |

(114)

Kaip nurodyta 7 konstatuojamojoje dalyje, priemonės, pradinio tyrimo galutiniu reglamentu nustatytos Meksikos kilmės importui, baigė galioti 2004 m. rugpjūčio 18 d. Nuo 2001 m. Meksikos kilmės importo apimtis per TL išliko nedidelė. 2001 m. ir per TL importo apimtis siekė nulį, vėliau metinė apimtis sudarė 700 tonų (2002 m.) ir 400 tonų (2003 m.), o rinkos dalis atitinkamai siekė 0,4 % ir 0,2 %.

| (115) | Importo iš Meksikos kainos 2002 m. ir 2003 m. siekė apie 2 400 EUR už toną. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Meksikos apimtis (tonomis) | 0 | 669 | 433 | 0 |
| Importo iš Meksikos rinkos dalis | 0,0 % | 0,4 % | 0,2 % | 0,0 % |
| Importo iš Meksikos kaina (eurai už toną) | nėra duomenų | 2 358 | 2 434 | nėra duomenų |
| Indeksas (2001 m. = 100) | nėra duomenų | 100 | 103 | nėra duomenų |

(115)

Importo iš Meksikos kainos 2002 m. ir 2003 m. siekė apie 2 400 EUR už toną.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

TL

Importo iš Meksikos apimtis (tonomis)

0

669

433

0

Importo iš Meksikos rinkos dalis

0,0 %

0,4 %

0,2 %

0,0 %

Importo iš Meksikos kaina (eurai už toną)

nėra duomenų

2 358

2 434

nėra duomenų

Indeksas (2001 m. = 100)

nėra duomenų

100

103

nėra duomenų

5.4.3.   Kitos su antidempingo priemonėmis susijusios valstybės

| (116) | Reglamentu (EB) Nr. 1601/2001 (11) Taryba nustatė antidempingo priemones panašaus, inter alia, Rusijos, Tailando ir Turkijos kilmės produkto importui. |
| --- | --- |

(116)

Reglamentu (EB) Nr. 1601/2001 (11) Taryba nustatė antidempingo priemones panašaus, inter alia, Rusijos, Tailando ir Turkijos kilmės produkto importui.

| (117) | Importui iš Rusijos taikomo muito norma siekė nuo 36,1 % iki 50,7 %, išskyrus vieno Rusijos eksportuotojo importą, kurio įsipareigojimas dėl kainos buvo priimtas. Importo iš Rusijos apimtis 2001 m. išaugo nuo 3 630 tonų (atitinkamai 1,9 % rinkos dalis) iki 2 101 tonos per TL, atitinkančios 1,2 % rinkos dalį. Importo iš Rusijos vidutinės kainos nuo 2001 m. iki TL išliko palyginti stabilios – apie 1 000 EUR už toną. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Rusijos apimtis (tonomis) | 3 630 | 2 557 | 2 198 | 2 101 |
| Importo iš Rusijos rinkos dalis | 1,9 % | 1,4 % | 1,2 % | 1,2 % |
| Importo iš Rusijos kaina (eurai už toną) | 1 038 | 997 | 980 | 1 046 |
| Indeksas (2001 m. = 100) | 100 | 96 | 94 | 101 |

(117)

Importui iš Rusijos taikomo muito norma siekė nuo 36,1 % iki 50,7 %, išskyrus vieno Rusijos eksportuotojo importą, kurio įsipareigojimas dėl kainos buvo priimtas. Importo iš Rusijos apimtis 2001 m. išaugo nuo 3 630 tonų (atitinkamai 1,9 % rinkos dalis) iki 2 101 tonos per TL, atitinkančios 1,2 % rinkos dalį. Importo iš Rusijos vidutinės kainos nuo 2001 m. iki TL išliko palyginti stabilios – apie 1 000 EUR už toną.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

TL

Importo iš Rusijos apimtis (tonomis)

3 630

2 557

2 198

2 101

Importo iš Rusijos rinkos dalis

1,9 %

1,4 %

1,2 %

1,2 %

Importo iš Rusijos kaina (eurai už toną)

1 038

997

980

1 046

Indeksas (2001 m. = 100)

100

96

94

101

| (118) | Importui iš Tailando taikomo muito norma siekė nuo 24,8 % iki 42,8 %, išskyrus vieno eksportuotojo importą, kurio įsipareigojimas dėl kainos buvo priimtas. Importo iš Tailando apimtis 2001 m. sumažėjo nuo 1 039 tonų (atitinkamai 0,5 % rinkos dalis) iki 277 tonų per TL, atitinkančių 0,2 % rinkos dalį. Vidutinė importo iš Tailando kaina pakilo nuo maždaug 1 335 EUR už toną (2001 m.) iki 1 722 EUR už toną per TL. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Tailando apimtis (tonomis) | 1 039 | 1 002 | 368 | 277 |
| Importo iš Tailando rinkos dalis | 0,5 % | 0,5 % | 0,2 % | 0,2 % |
| Importo iš Tailando kaina (eurai už toną) | 1 335 | 1 433 | 1 593 | 1 722 |
| Indeksas (2001 m. = 100) | 100 | 107 | 119 | 129 |

(118)

Importui iš Tailando taikomo muito norma siekė nuo 24,8 % iki 42,8 %, išskyrus vieno eksportuotojo importą, kurio įsipareigojimas dėl kainos buvo priimtas. Importo iš Tailando apimtis 2001 m. sumažėjo nuo 1 039 tonų (atitinkamai 0,5 % rinkos dalis) iki 277 tonų per TL, atitinkančių 0,2 % rinkos dalį. Vidutinė importo iš Tailando kaina pakilo nuo maždaug 1 335 EUR už toną (2001 m.) iki 1 722 EUR už toną per TL.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

TL

Importo iš Tailando apimtis (tonomis)

1 039

1 002

368

277

Importo iš Tailando rinkos dalis

0,5 %

0,5 %

0,2 %

0,2 %

Importo iš Tailando kaina (eurai už toną)

1 335

1 433

1 593

1 722

Indeksas (2001 m. = 100)

100

107

119

129

| (119) | Importui iš Turkijos taikomo muito norma per tiriamą laikotarpį siekė nuo 17,8 % iki 31 %, išskyrus vieno eksportuotojo importą, kurio įsipareigojimas dėl kainos buvo 2001 m. priimtas, o vėliau 2003 m. atšauktas. Importo iš Turkijos apimtis 2001 m. sumažėjo nuo 4 354 tonų (atitinkamai 2,2 % rinkos dalis) iki 1 457 tonų per TL, atitinkančių 0,8 % rinkos dalį. Vidutinė importo iš Turkijos kaina pakilo nuo maždaug 1 448 EUR už toną (2001 m.) iki 1 302 EUR už toną per TL. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Turkijos apimtis (tonomis) | 4 354 | 4 448 | 2 248 | 1 457 |
| Importo iš Turkijos rinkos dalis | 2,2 % | 2,4 % | 1,3 % | 0,8 % |
| Importo iš Turkijos kaina (eurai už toną) | 1 448 | 1 414 | 1 376 | 1 302 |
| Indeksas (2001 m. = 100) | 100 | 98 | 95 | 90 |

(119)

Importui iš Turkijos taikomo muito norma per tiriamą laikotarpį siekė nuo 17,8 % iki 31 %, išskyrus vieno eksportuotojo importą, kurio įsipareigojimas dėl kainos buvo 2001 m. priimtas, o vėliau 2003 m. atšauktas. Importo iš Turkijos apimtis 2001 m. sumažėjo nuo 4 354 tonų (atitinkamai 2,2 % rinkos dalis) iki 1 457 tonų per TL, atitinkančių 0,8 % rinkos dalį. Vidutinė importo iš Turkijos kaina pakilo nuo maždaug 1 448 EUR už toną (2001 m.) iki 1 302 EUR už toną per TL.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

TL

Importo iš Turkijos apimtis (tonomis)

4 354

4 448

2 248

1 457

Importo iš Turkijos rinkos dalis

2,2 %

2,4 %

1,3 %

0,8 %

Importo iš Turkijos kaina (eurai už toną)

1 448

1 414

1 376

1 302

Indeksas (2001 m. = 100)

100

98

95

90

5.4.4.   Kitos pirmiau neminėtos trečiosios šalys

| (120) | Importo iš pirmiau neminėtų trečiųjų šalių apimtis 2001 m. sumažėjo nuo 23 000 tonų (atitinkamai 12 % rinkos dalis) iki 19 000 tonų per TL, atitinkančių 10,5 % rinkos dalį. Vidutinės importo iš pirmiau neminėtų trečiųjų šalių kainos padidėjo nuo maždaug 1 500 EUR už toną (2001 m.) iki maždaug 1 900 EUR už toną (2003 m.), o per TL vėl sumažėjo iki maždaug 1 500 EUR už toną. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš pirmiau neminėtų valstybių apimtis (tonomis) | 23 321 | 14 924 | 17 227 | 18 741 |
| Importo iš pirmiau neminėtų valstybių rinkos dalis | 12,0 % | 7,9 % | 9,8 % | 10,5 % |
| Importo iš pirmiau neminėtų valstybių kainos (eurai už toną) | 1 472 | 1 749 | 1 895 | 1 497 |
| Indeksas (2001 m. = 100) | 100 | 119 | 129 | 102 |

(120)

Importo iš pirmiau neminėtų trečiųjų šalių apimtis 2001 m. sumažėjo nuo 23 000 tonų (atitinkamai 12 % rinkos dalis) iki 19 000 tonų per TL, atitinkančių 10,5 % rinkos dalį. Vidutinės importo iš pirmiau neminėtų trečiųjų šalių kainos padidėjo nuo maždaug 1 500 EUR už toną (2001 m.) iki maždaug 1 900 EUR už toną (2003 m.), o per TL vėl sumažėjo iki maždaug 1 500 EUR už toną.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

TL

Importo iš pirmiau neminėtų valstybių apimtis (tonomis)

23 321

14 924

17 227

18 741

Importo iš pirmiau neminėtų valstybių rinkos dalis

12,0 %

7,9 %

9,8 %

10,5 %

Importo iš pirmiau neminėtų valstybių kainos (eurai už toną)

1 472

1 749

1 895

1 497

Indeksas (2001 m. = 100)

100

119

129

102

6.   BENDRIJOS PRAMONĖS EKONOMINĖ PADĖTIS

| (121) | Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, Komisija ištyrė visus svarbius ekonominius veiksnius ir rodiklius, dariusius poveikį Bendrijos pramonei. |
| --- | --- |

(121)

Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, Komisija ištyrė visus svarbius ekonominius veiksnius ir rodiklius, dariusius poveikį Bendrijos pramonei.

6.1.   Įvadinės pastabos

| (122) | Kadangi Bendrijos pramonės atžvilgiu buvo nuspręsta taikyti pavyzdžių atranką, žala buvo vertinama remiantis tiek informacija, surinkta visoje Bendrijos pramonėje (toliau pridedamose lentelėse – BP), tiek informacija, surinkta iš atrinktų Bendrijos gamintojų (toliau pridedamose lentelėse – AG). |
| --- | --- |

(122)

Kadangi Bendrijos pramonės atžvilgiu buvo nuspręsta taikyti pavyzdžių atranką, žala buvo vertinama remiantis tiek informacija, surinkta visoje Bendrijos pramonėje (toliau pridedamose lentelėse – BP), tiek informacija, surinkta iš atrinktų Bendrijos gamintojų (toliau pridedamose lentelėse – AG).

| (123) | Tais atvejais, kai remiantis nustatyta praktika taikoma pavyzdžių atranka, yra analizuojami tam tikri žalos visai Bendrijos pramonei rodikliai (gamyba, pajėgumai, produktyvumas, atsargos, pardavimas, rinkos dalis, augimas ir užimtumas), o tuo tarpu žalos rodikliai, susiję su atskirų bendrovių rezultatais, t. y., kainos, gamybos sąnaudos, pelningumas, atlyginimai, investicijos, investicijų grąža, pinigų srautas, galimybė kaupti kapitalą tiriami remiantis informacija, surinkta iš atrinktų Bendrijos gamintojų. |
| --- | --- |

(123)

Tais atvejais, kai remiantis nustatyta praktika taikoma pavyzdžių atranka, yra analizuojami tam tikri žalos visai Bendrijos pramonei rodikliai (gamyba, pajėgumai, produktyvumas, atsargos, pardavimas, rinkos dalis, augimas ir užimtumas), o tuo tarpu žalos rodikliai, susiję su atskirų bendrovių rezultatais, t. y., kainos, gamybos sąnaudos, pelningumas, atlyginimai, investicijos, investicijų grąža, pinigų srautas, galimybė kaupti kapitalą tiriami remiantis informacija, surinkta iš atrinktų Bendrijos gamintojų.

6.2.   Duomenys, susiję su visa Bendrijos pramone

a)   Gamyba

| (124) | Bendrijos pramonės gamyba nuo 2001 m. iki TL sumažėjo 10 %, t. y. nuo apie 125 000 tonų (2001 m.) iki apie 112 000 tonų per TL. Tiksliau, 2002 m. gamyba padidėjo 2 %, vėliau 2003 m. sumažėjo 5 procentiniais punktais, o per TL – dar 7 procentiniais punktais. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BP gamyba (tonomis) | 124 549 | 127 118 | 121 065 | 111 765 |
| Indeksas (2001 m. = 100) | 100 | 102 | 97 | 90 |

(124)

Bendrijos pramonės gamyba nuo 2001 m. iki TL sumažėjo 10 %, t. y. nuo apie 125 000 tonų (2001 m.) iki apie 112 000 tonų per TL. Tiksliau, 2002 m. gamyba padidėjo 2 %, vėliau 2003 m. sumažėjo 5 procentiniais punktais, o per TL – dar 7 procentiniais punktais.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

TL

BP gamyba (tonomis)

124 549

127 118

121 065

111 765

Indeksas (2001 m. = 100)

100

102

97

90

b)   Pajėgumai ir pajėgumų išnaudojimas

| (125) | Gamybos pajėgumai nuo 2001 m. iki TL išaugo nedaug (2 %). Kadangi gamybos apimtis mažėjo, o tuo pačiu metu pajėgumai šiek tiek didėjo, pajėgumų išnaudojimas nukrito nuo 67 % (2001 m.) iki 59 % per TL. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BP gamybos pajėgumai (tonomis) | 184 690 | 185 360 | 188 430 | 189 150 |
| Indeksas (2001 m. = 100) | 100 | 100 | 102 | 102 |
| BP pajėgumų išnaudojimas | 67 % | 69 % | 64 % | 59 % |
| Indeksas (2001 m. = 100) | 100 | 102 | 95 | 88 |

(125)

Gamybos pajėgumai nuo 2001 m. iki TL išaugo nedaug (2 %). Kadangi gamybos apimtis mažėjo, o tuo pačiu metu pajėgumai šiek tiek didėjo, pajėgumų išnaudojimas nukrito nuo 67 % (2001 m.) iki 59 % per TL.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

TL

BP gamybos pajėgumai (tonomis)

184 690

185 360

188 430

189 150

Indeksas (2001 m. = 100)

100

100

102

102

BP pajėgumų išnaudojimas

67 %

69 %

64 %

59 %

Indeksas (2001 m. = 100)

100

102

95

88

c)   Atsargos

| (126) | Bendrijos pramonės produkcijos atsargos per nagrinėjamą laikotarpį palaipsniui mažėjo. Per TL atsargų buvo 14 % mažiau nei 2001 m. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BP produkcijos atsargos (tonomis) | 31 459 | 30 222 | 29 336 | 26 911 |
| Indeksas (2001 m. = 100) | 100 | 96 | 93 | 86 |

(126)

Bendrijos pramonės produkcijos atsargos per nagrinėjamą laikotarpį palaipsniui mažėjo. Per TL atsargų buvo 14 % mažiau nei 2001 m.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

TL

BP produkcijos atsargos (tonomis)

31 459

30 222

29 336

26 911

Indeksas (2001 m. = 100)

100

96

93

86

d)   Pardavimų apimtis

| (127) | Nuo 2001 m. iki TL Bendrijos pramonės pardavimas Bendrijos rinkoje sumažėjo 10 %. Ši tendencija sutapo su Bendrijos rinkos raida, kuri nuo 2001 m. iki TL sumažėjo 9 %. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BP EB pardavimo apimtis nesusijusiems pirkėjams (tonomis) | 80 019 | 79 089 | 73 636 | 72 072 |
| Indeksas (2001 m. = 100) | 100 | 99 | 92 | 90 |

(127)

Nuo 2001 m. iki TL Bendrijos pramonės pardavimas Bendrijos rinkoje sumažėjo 10 %. Ši tendencija sutapo su Bendrijos rinkos raida, kuri nuo 2001 m. iki TL sumažėjo 9 %.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

TL

BP EB pardavimo apimtis nesusijusiems pirkėjams (tonomis)

80 019

79 089

73 636

72 072

Indeksas (2001 m. = 100)

100

99

92

90

e)   Rinkos dalis

| (128) | Bendrijos pramonės užimama dalis nuo 2001 m. iki TL sumažėjo vienu procentiniu punktu. Tiksliau, 2002 m. ji padidėjo 0,5 procentinio punkto, vėliau 2003 m. sumažėjo 0,3 procentinio punkto ir galiausiai per TL sumažėjo 1,2 procentinio punkto. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendrijos pramonės rinkos dalis | 42,8 % | 43,3 % | 43,0 % | 41,8 % |
| Indeksas (2001 m. = 100) | 100 | 101 | 101 | 98 |
| Keturių tiriamų valstybių rinkos dalis | 4,1 % | 4,9 % | 4,1 % | 4,4 % |
| Indeksas (2001 m. = 100) | 100 | 119 | 99 | 107 |

(128)

Bendrijos pramonės užimama dalis nuo 2001 m. iki TL sumažėjo vienu procentiniu punktu. Tiksliau, 2002 m. ji padidėjo 0,5 procentinio punkto, vėliau 2003 m. sumažėjo 0,3 procentinio punkto ir galiausiai per TL sumažėjo 1,2 procentinio punkto.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

TL

Bendrijos pramonės rinkos dalis

42,8 %

43,3 %

43,0 %

41,8 %

Indeksas (2001 m. = 100)

100

101

101

98

Keturių tiriamų valstybių rinkos dalis

4,1 %

4,9 %

4,1 %

4,4 %

Indeksas (2001 m. = 100)

100

119

99

107

f)   Augimas

| (129) | Nuo 2001 m. iki TL Bendrijos vartojimas sumažėjo 9 %, o Bendrijos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 10 %. Bendrijos pramonė neteko tam tikros rinkos dalies, o per tą patį laikotarpį tiriamo importo apimtis padidėjo 0,3 procentinio punkto. |
| --- | --- |

(129)

Nuo 2001 m. iki TL Bendrijos vartojimas sumažėjo 9 %, o Bendrijos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 10 %. Bendrijos pramonė neteko tam tikros rinkos dalies, o per tą patį laikotarpį tiriamo importo apimtis padidėjo 0,3 procentinio punkto.

g)   Užimtumas

| (130) | Bendrijos pramonės užimtumas nuo 2001 m. iki TL sumažėjo 4 %. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BP užimtumas aptariamo produkto srityje | 2 049 | 2 028 | 1 975 | 1 975 |
| Indeksas (2001 m. = 100) | 100 | 99 | 96 | 96 |

(130)

Bendrijos pramonės užimtumas nuo 2001 m. iki TL sumažėjo 4 %.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

TL

BP užimtumas aptariamo produkto srityje

2 049

2 028

1 975

1 975

Indeksas (2001 m. = 100)

100

99

96

96

h)   Produktyvumas

| (131) | Bendrijos pramonės darbo jėgos našumas, nustatytas įdarbintam žmogui per metus, nuo 2001 m. iki 2003 m. išliko beveik nepakitęs. Per TL, kadangi gamybos apimtis sumažėjo, o užimtumas išliko toks pat, produktyvumas sumažėjo 8 %. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BP našumas (tonomis vienam darbuotojui) | 61 | 63 | 61 | 57 |
| Indeksas (2001 m. = 100) | 100 | 103 | 101 | 93 |

(131)

Bendrijos pramonės darbo jėgos našumas, nustatytas įdarbintam žmogui per metus, nuo 2001 m. iki 2003 m. išliko beveik nepakitęs. Per TL, kadangi gamybos apimtis sumažėjo, o užimtumas išliko toks pat, produktyvumas sumažėjo 8 %.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

TL

BP našumas (tonomis vienam darbuotojui)

61

63

61

57

Indeksas (2001 m. = 100)

100

103

101

93

i)   Dempingo skirtumo dydis

| (132) | Kalbant apie esamo dempingo skirtumo dydžio poveikį Bendrijos pramonei, atsižvelgiant į importo iš tiriamų šalių apimtį ir kainas, šio poveikio negalima laikyti nereikšmingu, ypač skaidrioje ir todėl itin jautrioje kainų pokyčiams rinkoje, tokioje kaip aptariamo produkto rinka. |
| --- | --- |

(132)

Kalbant apie esamo dempingo skirtumo dydžio poveikį Bendrijos pramonei, atsižvelgiant į importo iš tiriamų šalių apimtį ir kainas, šio poveikio negalima laikyti nereikšmingu, ypač skaidrioje ir todėl itin jautrioje kainų pokyčiams rinkoje, tokioje kaip aptariamo produkto rinka.

j)   Atsigavimas po ankstesnio dempingo

| (133) | Nors pirmiau ir toliau išnagrinėti rodikliai demonstruoja, kad po antidempingo priemonių nustatymo 1999 m. Bendrijos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis pagerėjo, tačiau jie taip pat rodo, kad Bendrijos padėtis vis dar yra neužtikrinta ir pažeidžiama. |
| --- | --- |

(133)

Nors pirmiau ir toliau išnagrinėti rodikliai demonstruoja, kad po antidempingo priemonių nustatymo 1999 m. Bendrijos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis pagerėjo, tačiau jie taip pat rodo, kad Bendrijos padėtis vis dar yra neužtikrinta ir pažeidžiama.

6.3.   Duomenys apie atrinktus Bendrijos gamintojus

a)   Pardavimo kainos ir veiksniai, darantys įtaką vidaus kainoms

| (134) | Bendrijos pramonės vieneto pardavimo kainos nuo 2001 m. iki TL išliko palyginti stabilios ir tik nagrinėjamo laikotarpio pabaigoje šiek tiek pakilo. Šie kainų pokyčiai daugiau ar mažiau atitiko svarbiausios žaliavos kainų, kurios irgi pakilo nagrinėjamo laikotarpio pabaigoje, raidą. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AG vieneto kaina EB rinkoje (eurai už toną) | 2 195 | 2 171 | 2 224 | 2 227 |
| Indeksas (2001 m. = 100) | 100 | 99 | 101 | 101 |

(134)

Bendrijos pramonės vieneto pardavimo kainos nuo 2001 m. iki TL išliko palyginti stabilios ir tik nagrinėjamo laikotarpio pabaigoje šiek tiek pakilo. Šie kainų pokyčiai daugiau ar mažiau atitiko svarbiausios žaliavos kainų, kurios irgi pakilo nagrinėjamo laikotarpio pabaigoje, raidą.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

TL

AG vieneto kaina EB rinkoje (eurai už toną)

2 195

2 171

2 224

2 227

Indeksas (2001 m. = 100)

100

99

101

101

b)   Atlyginimai

| (135) | Nuo 2001 m. iki TL vidutinis vieno darbuotojo atlyginimas padidėjo 5 %. Tai nedidelis skaičius, palyginti su padidėjusiomis vidutinėmis nominaliomis vieneto darbo sąnaudomis (6 %) per tą patį laikotarpį Bendrijos ūkyje. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AG vieno darbuotojo darbo sąnaudos per metus (1 000 EUR) | 36,6 | 37,6 | 38,2 | 38,5 |
| Indeksas (2001 m. = 100) | 100 | 103 | 104 | 105 |

(135)

Nuo 2001 m. iki TL vidutinis vieno darbuotojo atlyginimas padidėjo 5 %. Tai nedidelis skaičius, palyginti su padidėjusiomis vidutinėmis nominaliomis vieneto darbo sąnaudomis (6 %) per tą patį laikotarpį Bendrijos ūkyje.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

TL

AG vieno darbuotojo darbo sąnaudos per metus (1 000 EUR)

36,6

37,6

38,2

38,5

Indeksas (2001 m. = 100)

100

103

104

105

c)   Investicijos

| (136) | Penkių atrinktų gamintojų investicijos į aptariamą produktą išliko palyginti stabilios – 4 milijonai EUR per metus. Didelis investicijų padidėjimas pastebėtas 2003 m., nes vienas atrinktas gamintojas tuo metu įsigijo ypač daug įrangos. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AG grynosios investicijos (1 000 EUR) | 4 284 | 3 074 | 8 393 | 4 914 |
| Indeksas (2001 m. = 100) | 100 | 72 | 196 | 115 |

(136)

Penkių atrinktų gamintojų investicijos į aptariamą produktą išliko palyginti stabilios – 4 milijonai EUR per metus. Didelis investicijų padidėjimas pastebėtas 2003 m., nes vienas atrinktas gamintojas tuo metu įsigijo ypač daug įrangos.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

TL

AG grynosios investicijos (1 000 EUR)

4 284

3 074

8 393

4 914

Indeksas (2001 m. = 100)

100

72

196

115

d)   Pelningumas ir investicijų grąža

| (137) | Nors atrinktų gamintojų pelningumas per nagrinėjamą laikotarpį palaipsniui didėjo, jis išliko neigiamas nuo 2001 m. (– 4,2 %) iki TL (– 0,3 %). Investicijų grąža (IG), išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, daugiau ar mažiau atitiko pirmiau aprašytus pelningumo pokyčius per visą nagrinėjamą laikotarpį. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AG EB pardavimo nesusijusiems pirkėjams pelningumas (% neto pardavimo) | – 4,2 % | – 1,7 % | – 1,5 % | – 0,3 % |
| AG IG (investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas %) | – 13,9 % | – 6,5 % | – 4,5 % | – 1,0 % |

(137)

Nors atrinktų gamintojų pelningumas per nagrinėjamą laikotarpį palaipsniui didėjo, jis išliko neigiamas nuo 2001 m. (– 4,2 %) iki TL (– 0,3 %). Investicijų grąža (IG), išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, daugiau ar mažiau atitiko pirmiau aprašytus pelningumo pokyčius per visą nagrinėjamą laikotarpį.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

TL

AG EB pardavimo nesusijusiems pirkėjams pelningumas (% neto pardavimo)

– 4,2 %

– 1,7 %

– 1,5 %

– 0,3 %

AG IG (investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas %)

– 13,9 %

– 6,5 %

– 4,5 %

– 1,0 %

e)   Pinigų srautas ir galimybė kaupti kapitalą

| (138) | Pinigų srautas padidėjo nuo 2001 m. iki TL, nes pirmiau minėti nedideli nuostoliai buvo padengti net su pertekliumi kitomis negrynosiomis pozicijomis, pavyzdžiui, turto nusidėvėjimu ir atsargų perkėlimu. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AG pinigų srautas (1 000 EUR) | – 6 322 | 10 670 | 2 124 | 4 485 |

(138)

Pinigų srautas padidėjo nuo 2001 m. iki TL, nes pirmiau minėti nedideli nuostoliai buvo padengti net su pertekliumi kitomis negrynosiomis pozicijomis, pavyzdžiui, turto nusidėvėjimu ir atsargų perkėlimu.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

TL

AG pinigų srautas (1 000 EUR)

– 6 322

10 670

2 124

4 485

| (139) | Tyrimo metu paaiškėjo, kad kelių Bendrijos gamintojų kapitalo poreikius neigiamai paveikė sunki finansinė padėtis. Nors dauguma šių bendrovių priklauso didelėms plieno bendrovių grupėms, jų kapitalo poreikiai ne visada atitinka pageidaujamą lygį, nes finansiniai ištekliai šiose grupėse paprastai skirstomi pelningiausiems subjektams. |
| --- | --- |

(139)

Tyrimo metu paaiškėjo, kad kelių Bendrijos gamintojų kapitalo poreikius neigiamai paveikė sunki finansinė padėtis. Nors dauguma šių bendrovių priklauso didelėms plieno bendrovių grupėms, jų kapitalo poreikiai ne visada atitinka pageidaujamą lygį, nes finansiniai ištekliai šiose grupėse paprastai skirstomi pelningiausiems subjektams.

6.4.   Išvada

| (140) | Nuo 2001 m. iki TL pastebimi teigiami šių rodiklių pokyčiai: padidėjo Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai ir sumažėjo produkcijos atsargos. Bendrijos pramonės vieneto pardavimo kainos išliko tos pačios nuo 2001 m. iki TL, pelnas padidėjo per TL iki beveik nenuostolingo lygio, taip pat padidėjo investicijų grąža ir pinigų srautas. Atlyginimai kito nedaug ir Bendrijos pramonė toliau nuosekliai investavo. |
| --- | --- |

(140)

Nuo 2001 m. iki TL pastebimi teigiami šių rodiklių pokyčiai: padidėjo Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai ir sumažėjo produkcijos atsargos. Bendrijos pramonės vieneto pardavimo kainos išliko tos pačios nuo 2001 m. iki TL, pelnas padidėjo per TL iki beveik nenuostolingo lygio, taip pat padidėjo investicijų grąža ir pinigų srautas. Atlyginimai kito nedaug ir Bendrijos pramonė toliau nuosekliai investavo.

| (141) | Antra vertus, pastebimi neigiami šių rodiklių pokyčiai: mažėjo gamyba ir pajėgumų išnaudojimas (lygiagrečiai su rinkos raida), smuko užimtumas ir našumas. Bendrijos rinkos dalis šiek tiek sumažėjo, nors nuostoliai buvo daug mažesni nei prieš nustatant antidempingo priemones, kai pramonė neteko 9 procentinių punktų rinkos dalies. |
| --- | --- |

(141)

Antra vertus, pastebimi neigiami šių rodiklių pokyčiai: mažėjo gamyba ir pajėgumų išnaudojimas (lygiagrečiai su rinkos raida), smuko užimtumas ir našumas. Bendrijos rinkos dalis šiek tiek sumažėjo, nors nuostoliai buvo daug mažesni nei prieš nustatant antidempingo priemones, kai pramonė neteko 9 procentinių punktų rinkos dalies.

| (142) | Apskritai Bendrijos rinkos padėtis yra nevienoda: vieni rodikliai žymi teigiamus poslinkius, bet daug kitų rodiklių rodo, kad egzistuoja neigiama tendencija. Palyginus pirmiau minėtas tendencijas su aprašytomis reglamentuose, nustatančiuose laikinąsias ir galutines priemones, akivaizdu, kad 1999 m. nustačius antidempingo priemones importui iš Indijos, KLR, Ukrainos ir Pietų Afrikos Bendrijos ekonominė padėtis pagerėjo. Jei šios priemonės nebūtų apeinamos importuojant produktus iš Moldovos ir Maroko, padėtis būtų dar palankesnė. Be to, po antidempingo priemonių nustatymo Rusijos, Tailando ir Turkijos kilmės importui atitinkamos šių valstybių rinkos dalys sumažėjo (žr. 116–119 konstatuojamąsias dalis), todėl sumažėjo kainų spaudimas Bendrijos pramonei. Vis dėlto reikia pastebėti, kad net rodikliai, žymintys teigiamus pokyčius, pavyzdžiui, ypač pelningumo ir investicijų grąžos rodikliai, vis dar toli gražu nesiekia to lygio, kurio būtų galima tikėtis, jei Bendrijos pramonė visiškai būtų atsigavusi nuo padarytos žalos. |
| --- | --- |

(142)

Apskritai Bendrijos rinkos padėtis yra nevienoda: vieni rodikliai žymi teigiamus poslinkius, bet daug kitų rodiklių rodo, kad egzistuoja neigiama tendencija. Palyginus pirmiau minėtas tendencijas su aprašytomis reglamentuose, nustatančiuose laikinąsias ir galutines priemones, akivaizdu, kad 1999 m. nustačius antidempingo priemones importui iš Indijos, KLR, Ukrainos ir Pietų Afrikos Bendrijos ekonominė padėtis pagerėjo. Jei šios priemonės nebūtų apeinamos importuojant produktus iš Moldovos ir Maroko, padėtis būtų dar palankesnė. Be to, po antidempingo priemonių nustatymo Rusijos, Tailando ir Turkijos kilmės importui atitinkamos šių valstybių rinkos dalys sumažėjo (žr. 116–119 konstatuojamąsias dalis), todėl sumažėjo kainų spaudimas Bendrijos pramonei. Vis dėlto reikia pastebėti, kad net rodikliai, žymintys teigiamus pokyčius, pavyzdžiui, ypač pelningumo ir investicijų grąžos rodikliai, vis dar toli gražu nesiekia to lygio, kurio būtų galima tikėtis, jei Bendrijos pramonė visiškai būtų atsigavusi nuo padarytos žalos.

| (143) | Todėl daroma išvada, kad nors Bendrijos pramonės ekonominė padėtis pagerėjo palyginti su laikotarpiu prieš priemonių nustatymą, bet ji vis dar yra pažeidžiama. |
| --- | --- |

(143)

Todėl daroma išvada, kad nors Bendrijos pramonės ekonominė padėtis pagerėjo palyginti su laikotarpiu prieš priemonių nustatymą, bet ji vis dar yra pažeidžiama.

7.   TIKIMYBĖ, KAD DEMPINGAS PASIKARTOS

| (144) | Kaip nuspręsta 91 konstatuojamojoje dalyje, tiriamųjų valstybių gamintojai turi galimybę didinti ir (arba) nukreipti savo eksporto apimtis į Bendrijos rinką. Tyrimu įrodyta, kad, remiantis palyginamomis produktų rūšimis, bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai pardavinėjo aptariamą produktą už daug mažesnę kainą nei Bendrijos pramonė (58–68 % KLR, 47–55 % Indija). Kadangi Ukraina ir Pietų Afrika nebendradarbiavo, dėl produktų rūšių ir atitinkamai importo kainų įvairovės buvo neįmanoma palyginti kainų pagal produkto rūšį. Tačiau iš turimų faktų aiškėja, kad Ukrainos ir Pietų Afrikos importo kainų vidurkis (be antidempingo muito) yra daug mažesnis už Bendrijos pramonės kainų vidurkį, t. y. atitinkamai 65 % ir 25 %. Šias mažas kainas tiriamos valstybės greičiausiai taikytų ir toliau, siekdamos atgauti prarastą rinkos dalį. Tokia kainų dinamika kartu su tiriamų valstybių eksportuotojų galimybe tiekti didelius aptariamo produkto kiekius į Bendrijos rinką greičiausiai lemtų didesnę kainų mažinimo tendenciją rinkoje, todėl tikėtinas neigiamas poveikis Bendrijos pramonės ekonominei padėčiai. |
| --- | --- |

(144)

Kaip nuspręsta 91 konstatuojamojoje dalyje, tiriamųjų valstybių gamintojai turi galimybę didinti ir (arba) nukreipti savo eksporto apimtis į Bendrijos rinką. Tyrimu įrodyta, kad, remiantis palyginamomis produktų rūšimis, bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai pardavinėjo aptariamą produktą už daug mažesnę kainą nei Bendrijos pramonė (58–68 % KLR, 47–55 % Indija). Kadangi Ukraina ir Pietų Afrika nebendradarbiavo, dėl produktų rūšių ir atitinkamai importo kainų įvairovės buvo neįmanoma palyginti kainų pagal produkto rūšį. Tačiau iš turimų faktų aiškėja, kad Ukrainos ir Pietų Afrikos importo kainų vidurkis (be antidempingo muito) yra daug mažesnis už Bendrijos pramonės kainų vidurkį, t. y. atitinkamai 65 % ir 25 %. Šias mažas kainas tiriamos valstybės greičiausiai taikytų ir toliau, siekdamos atgauti prarastą rinkos dalį. Tokia kainų dinamika kartu su tiriamų valstybių eksportuotojų galimybe tiekti didelius aptariamo produkto kiekius į Bendrijos rinką greičiausiai lemtų didesnę kainų mažinimo tendenciją rinkoje, todėl tikėtinas neigiamas poveikis Bendrijos pramonės ekonominei padėčiai.

| (145) | Kaip minėta pirmiau, nors Bendrijos pramonės padėtis pagerėjo palyginti su padėtimi prieš galiojančių priemonių nustatymą, bet ji vis dar yra neužtikrinta ir pažeidžiama. Jei Bendrijos pramonė nebus apsaugota nuo išaugusio tiriamų valstybių importo dempingo kaina, jos finansinė padėtis greičiausiai pablogės ir pasieks tokį lygį, kuris buvo nustatytas pradiniame tyrime. Todėl atsižvelgiant į tai daroma išvada, kad panaikinus priemones žala Bendrijos pramonei greičiausiai pasikartotų. |
| --- | --- |

(145)

Kaip minėta pirmiau, nors Bendrijos pramonės padėtis pagerėjo palyginti su padėtimi prieš galiojančių priemonių nustatymą, bet ji vis dar yra neužtikrinta ir pažeidžiama. Jei Bendrijos pramonė nebus apsaugota nuo išaugusio tiriamų valstybių importo dempingo kaina, jos finansinė padėtis greičiausiai pablogės ir pasieks tokį lygį, kuris buvo nustatytas pradiniame tyrime. Todėl atsižvelgiant į tai daroma išvada, kad panaikinus priemones žala Bendrijos pramonei greičiausiai pasikartotų.

8.   BENDRIJOS INTERESAI

8.1.   Įvadas

| (146) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu buvo ištirta, ar išlaikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Bendrijos interesams. Nustatant Bendrijos interesus buvo atsižvelgiama į visus įvairius susijusius interesus. |
| --- | --- |

(146)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu buvo ištirta, ar išlaikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Bendrijos interesams. Nustatant Bendrijos interesus buvo atsižvelgiama į visus įvairius susijusius interesus.

| (147) | Reikėtų priminti, kad ankstesniame tyrime priemonių nustatymas buvo laikomas neprieštaraujančiu Bendrijos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra, taigi analizuojama padėtis, kuri buvo jau nustačius antidempingo priemones, ir leidžiama įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį tiriamoms šalims, daromą galiojančių antidempingo priemonių. |
| --- | --- |

(147)

Reikėtų priminti, kad ankstesniame tyrime priemonių nustatymas buvo laikomas neprieštaraujančiu Bendrijos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra, taigi analizuojama padėtis, kuri buvo jau nustačius antidempingo priemones, ir leidžiama įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį tiriamoms šalims, daromą galiojančių antidempingo priemonių.

| (148) | Atsižvelgiant į tai buvo tiriama, ar, nepaisant tikimybės, kad žalingas dempingas greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju dėl Bendrijos interesų nereikia išlaikyti priemonių. |
| --- | --- |

(148)

Atsižvelgiant į tai buvo tiriama, ar, nepaisant tikimybės, kad žalingas dempingas greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju dėl Bendrijos interesų nereikia išlaikyti priemonių.

8.2.   Bendrijos pramonės interesai

| (149) | Bendrijos pramonė įrodė, kad ji struktūriniu atžvilgiu yra gyvybinga. Tai buvo patvirtinta jos ekonominės padėties teigiama raida, pastebėta po 1999 m. nustatytų antidempingo priemonių. Faktas, kad Bendrijos pramonė iš esmės sustabdė rinkos dalies netektį prieš kelerius metus iki TL – tai akivaizdus skirtumas palyginti su padėtimi prieš nustatant priemones. Vadinasi, nuo 2001 m. iki TL Bendrijos pelnas didėjo. Be to, reikia prisiminti, kad buvo nustatyta, kad priemonės apeinamos importu iš Moldovos ir Maroko. Jei nebūtų šių aplinkybių, Bendrijos pramonės padėtis būtų net dar palankesnė. |
| --- | --- |

(149)

Bendrijos pramonė įrodė, kad ji struktūriniu atžvilgiu yra gyvybinga. Tai buvo patvirtinta jos ekonominės padėties teigiama raida, pastebėta po 1999 m. nustatytų antidempingo priemonių. Faktas, kad Bendrijos pramonė iš esmės sustabdė rinkos dalies netektį prieš kelerius metus iki TL – tai akivaizdus skirtumas palyginti su padėtimi prieš nustatant priemones. Vadinasi, nuo 2001 m. iki TL Bendrijos pelnas didėjo. Be to, reikia prisiminti, kad buvo nustatyta, kad priemonės apeinamos importu iš Moldovos ir Maroko. Jei nebūtų šių aplinkybių, Bendrijos pramonės padėtis būtų net dar palankesnė.

| (150) | Todėl galima pagrįstai tikėtis, kad Bendrijos pramonė toliau naudosis šiuo metu galiojančiomis priemonėmis ir toliau atsigaus susigrąžindama rinkos dalį bei didindama pelningumą. Jei priemonės nebus išlaikomos, Bendrijos pramonei greičiausiai vėl bus daroma žala dėl padidėjusio importo dempingo kaina iš tiriamų valstybių, o jos šiuo metu pažeidžiama finansinė padėtis toliau blogės. |
| --- | --- |

(150)

Todėl galima pagrįstai tikėtis, kad Bendrijos pramonė toliau naudosis šiuo metu galiojančiomis priemonėmis ir toliau atsigaus susigrąžindama rinkos dalį bei didindama pelningumą. Jei priemonės nebus išlaikomos, Bendrijos pramonei greičiausiai vėl bus daroma žala dėl padidėjusio importo dempingo kaina iš tiriamų valstybių, o jos šiuo metu pažeidžiama finansinė padėtis toliau blogės.

8.3.   Importuotojų interesai

| (151) | Reikia prisiminti, kad pradiniu tyrimu buvo nustatyta, kad nustatytų priemonių poveikis būtų nedidelis. Kaip pirmiau minėta, šiame tyrime visapusiškai nebendradarbiavo nė vienas importuotojas. Todėl atitinkamai galima daryti išvadą, kad išlaikius priemones importuotojams arba prekybininkams nebus daromas didelis neigiamas poveikis. |
| --- | --- |

(151)

Reikia prisiminti, kad pradiniu tyrimu buvo nustatyta, kad nustatytų priemonių poveikis būtų nedidelis. Kaip pirmiau minėta, šiame tyrime visapusiškai nebendradarbiavo nė vienas importuotojas. Todėl atitinkamai galima daryti išvadą, kad išlaikius priemones importuotojams arba prekybininkams nebus daromas didelis neigiamas poveikis.

8.4.   Vartotojų interesai

| (152) | SWR yra naudojami įvairioms reikmėms, todėl su jais gali būti susijusi didelė pramonės gaminių vartotojų grupė. Šis pramonės vartotojų sąrašas nėra išsamus: žvejyba, jūrų laivyba, naftos ir dujų pramonė, kasyba, miškininkystė, oro transportas, statybos inžinerija, statyba, keltuvai. Tiriant galimą nustatomų priemonių poveikį vartotojams pradiniame tyrime buvo padaryta išvada, kad atsižvelgiant į nežymią SWR sąnaudų įtaką pramonės vartotojams, neatrodo, kad padidėjus šioms sąnaudoms būtų daromas didelis poveikis konkretiems pramonės vartotojams. Faktas, kad nė vienas vartotojas nepateikė informacijos, prieštaraujančios pirmiau padarytoms išvadoms atliekant šį peržiūros tyrimą turėtų patvirtinti, kad: i) SWR sudaro labai mažą visų šios pramonės vartotojų gamybos sąnaudų dalį, ii) galiojančios priemonės nepadarė pastebimesnio neigiamo poveikio jų ekonominei padėčiai, ir iii) tęsiant priemonių taikymą tai neigiamai nepaveiks pramonės vartotojų finansinių interesų. |
| --- | --- |

(152)

SWR yra naudojami įvairioms reikmėms, todėl su jais gali būti susijusi didelė pramonės gaminių vartotojų grupė. Šis pramonės vartotojų sąrašas nėra išsamus: žvejyba, jūrų laivyba, naftos ir dujų pramonė, kasyba, miškininkystė, oro transportas, statybos inžinerija, statyba, keltuvai. Tiriant galimą nustatomų priemonių poveikį vartotojams pradiniame tyrime buvo padaryta išvada, kad atsižvelgiant į nežymią SWR sąnaudų įtaką pramonės vartotojams, neatrodo, kad padidėjus šioms sąnaudoms būtų daromas didelis poveikis konkretiems pramonės vartotojams. Faktas, kad nė vienas vartotojas nepateikė informacijos, prieštaraujančios pirmiau padarytoms išvadoms atliekant šį peržiūros tyrimą turėtų patvirtinti, kad: i) SWR sudaro labai mažą visų šios pramonės vartotojų gamybos sąnaudų dalį, ii) galiojančios priemonės nepadarė pastebimesnio neigiamo poveikio jų ekonominei padėčiai, ir iii) tęsiant priemonių taikymą tai neigiamai nepaveiks pramonės vartotojų finansinių interesų.

8.5.   Tiekėjų interesai

| (153) | Pradiniame tyrime padaryta išvada, kad nustačius priemones Bendrijos pramonės tiekėjai gautų naudos. Atliekant šią peržiūrą ir nesant informacijos, kuri paneigtų šį teiginį, nuspręsta, kad tęsiant priemonių taikymą tęstųsi ir teigiamas poveikis tiekėjams. |
| --- | --- |

(153)

Pradiniame tyrime padaryta išvada, kad nustačius priemones Bendrijos pramonės tiekėjai gautų naudos. Atliekant šią peržiūrą ir nesant informacijos, kuri paneigtų šį teiginį, nuspręsta, kad tęsiant priemonių taikymą tęstųsi ir teigiamas poveikis tiekėjams.

8.6.   Išvada dėl Bendrijos interesų

| (154) | Atsižvelgiant į minėtą informaciją nuspręsta, kad nėra įtikinamų priežasčių, prieštaraujančių dabartinių antidempingo priemonių išlaikymui. |
| --- | --- |

(154)

Atsižvelgiant į minėtą informaciją nuspręsta, kad nėra įtikinamų priežasčių, prieštaraujančių dabartinių antidempingo priemonių išlaikymui.

9.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (155) | Visos šalys buvo informuotos apie esminius faktus ir pastabas, remiantis kuriais buvo ketinama siūlyti išlaikyti galiojančias priemones. Be to, buvo suteiktas laikas, per kurį jos po pagrindinių faktų paskelbimo galėjo pareikšti savo pastabas. Nebuvo gauta pastabų, kurios būtų pakeitusios minėtas išvadas. |
| --- | --- |

(155)

Visos šalys buvo informuotos apie esminius faktus ir pastabas, remiantis kuriais buvo ketinama siūlyti išlaikyti galiojančias priemones. Be to, buvo suteiktas laikas, per kurį jos po pagrindinių faktų paskelbimo galėjo pareikšti savo pastabas. Nebuvo gauta pastabų, kurios būtų pakeitusios minėtas išvadas.

| (156) | Iš pirmiau pateiktos informacijos matyti, kad, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, antidempingo priemonės, taikomos SWR importui, kurio kilmės šalis yra Indija, KLR, Ukraina ir Pietų Afrika, turėtų būti išlaikomos. Reikia prisiminti, kad šias priemones sudaro ad valorem muitai, išskyrus vienos Indijos bendrovės ir vienos Pietų Afrikos bendrovės, kurių įsipareigojimai buvo priimti, aptariamo produkto, gaminamo ir parduodamo eksportui į Bendriją, importą. |
| --- | --- |

(156)

Iš pirmiau pateiktos informacijos matyti, kad, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, antidempingo priemonės, taikomos SWR importui, kurio kilmės šalis yra Indija, KLR, Ukraina ir Pietų Afrika, turėtų būti išlaikomos. Reikia prisiminti, kad šias priemones sudaro ad valorem muitai, išskyrus vienos Indijos bendrovės ir vienos Pietų Afrikos bendrovės, kurių įsipareigojimai buvo priimti, aptariamo produkto, gaminamo ir parduodamo eksportui į Bendriją, importą.

| (157) | Kaip išdėstyta 3 konstatuojamojoje dalyje, galiojančių antidempingo muitų, nustatytų aptariamo produkto importui iš Ukrainos ir KLR, taikymas buvo išplėstas SWR, įvežamų iš Moldovos ir Maroko, importui, nepaisant to, ar kilmės šalis nurodyta Moldova arba Marokas, ar ne. Išlaikomas antidempingo muitas, taikomas aptariamam produktui, kaip nustatyta 156 konstatuojamojoje dalyje, turėtų ir toliau būti išplėstas SWR importui, įvežamam iš Moldovos ir Maroko, nepaisant to, ar kilmės šalis nurodyta Moldova arba Marokas, ar ne. Maroko eksportuojančiam gamintojui, kuriam nebuvo taikomos Reglamentu (EB) Nr. 1886/2004 išplėstos priemonės, turėtų būti netaikomos ir šiuo Reglamentu nustatomos priemonės, |
| --- | --- |

(157)

Kaip išdėstyta 3 konstatuojamojoje dalyje, galiojančių antidempingo muitų, nustatytų aptariamo produkto importui iš Ukrainos ir KLR, taikymas buvo išplėstas SWR, įvežamų iš Moldovos ir Maroko, importui, nepaisant to, ar kilmės šalis nurodyta Moldova arba Marokas, ar ne. Išlaikomas antidempingo muitas, taikomas aptariamam produktui, kaip nustatyta 156 konstatuojamojoje dalyje, turėtų ir toliau būti išplėstas SWR importui, įvežamam iš Moldovos ir Maroko, nepaisant to, ar kilmės šalis nurodyta Moldova arba Marokas, ar ne. Maroko eksportuojančiam gamintojui, kuriam nebuvo taikomos Reglamentu (EB) Nr. 1886/2004 išplėstos priemonės, turėtų būti netaikomos ir šiuo Reglamentu nustatomos priemonės,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Šiuo Reglamentu nustatomas galutinis antidempingo muitas Indijos, Kinijos Liaudies Respublikos, Ukrainos ir Pietų Afrikos kilmės plieninių lynų ir kabelių, įskaitant uždaros konstrukcijos lynus, išskyrus lynus ir kabelius iš nerūdijančio plieno, kurių maksimalus išorinis skersmuo yra didesnis kaip 3 mm, klasifikuojamų KN kodais ex 7312 10 82 (TARIC kodas 7312108219), ex 7312 10 84 (TARIC kodas 7312108419), ex 7312 10 86 (TARIC kodas 7312108619), ex 7312 10 88 (TARIC kodas 7312108819) ir ex 7312 10 99 (TARIC kodas 7312109919) importui.

2.   Galutinio antidempingo muito, taikomo toliau nurodytų bendrovių gaminamų produktų grynajai franko prie Bendrijos sienos kainai, prieš sumokant muitą, norma yra tokia:

| Valstybė | Bendrovė | Muito dydis
  ( %) | TARIC papildomas kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Usha Martin Limited (buv. Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd) 2A, Shakespeare Sarani Calcutta – 700 071, West Bengal, Indija | 23,8 | 8613 |
| Visos kitos bendrovės | 30,8 | 8900 |
| Kinijos Liaudies Respublika | Visos bendrovės | 60,4 | — |
| Ukraina | Visos bendrovės | 51,8 | — |
| Pietų Afrika | Visos bendrovės | 38,6 | 8900 |

Valstybė

Bendrovė

Muito dydis

( %)

TARIC papildomas kodas

Indija

Usha Martin Limited (buv. Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd) 2A, Shakespeare Sarani Calcutta – 700 071, West Bengal, Indija

23,8

8613

Visos kitos bendrovės

30,8

8900

Kinijos Liaudies Respublika

Visos bendrovės

60,4

—

Ukraina

Visos bendrovės

51,8

—

Pietų Afrika

Visos bendrovės

38,6

8900

3.   Galutinis antidempingo muitas, taikomas importui iš Ukrainos, kaip nurodyta 2 dalyje, išplečiamas tų pačių plieninių lynų ir kabelių importui, įvežamam iš Moldovos, nepaisant to, ar kilmės šalis nurodyta Moldova, ar ne (TARIC kodai atitinkamai 7312108211, 7312108411, 7312108611, 7312108811, 7312109911).

4.   Galutinis antidempingo muitas, taikomas importui iš Kinijos Liaudies Respublikos, kaip nurodyta 2 dalyje, išplečiamas tų pačių plieninių lynų ir kabelių importui, įvežamam iš Maroko, nepaisant to, ar kilmės šalis nurodyta Marokas, ar ne (TARIC kodai atitinkamai 7312108212, 7312108412, 7312108612, 7312108812, 7312109912 išskyrus produktus, kuriuos pagamino Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Marokas (TARIC papildomas kodas A567).

5.   Neatsižvelgiant į 1 dalį, galutinis antidempingo muitas netaikomas importui, išleistam į laisvą rinką pagal 2 straipsnį.

6.   Jei nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

1.   Importuojamiems produktams, kurie nurodomi išleidimui į laisvą apyvartą su šiais TARIC papildomais kodais ir kuriuos pagamino bei tiesiogiai eksportavo (t. y. pervežė ir išrašė sąskaitą faktūrą) toliau nurodyta bendrovė Bendrijos bendrovei, veikiančiai kaip importuotoja, netaikomi 1 straipsniu nustatyti antidempingo muitai, jei šie produktai yra importuojami laikantis 2 dalies.

| Valstybė | Bendrovė | TARIC papildomas kodas |
| --- | --- | --- |
| Indija | Usha Martin Limited (buv. Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd) |
| 2A, Shakespeare Sarani Calcutta – 700 071, West Bengal, Indija |

Valstybė

Bendrovė

TARIC papildomas kodas

Indija

Usha Martin Limited (buv. Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd)

2A, Shakespeare Sarani Calcutta – 700 071, West Bengal, Indija

A024

Pietų Afrika

| Haggie |
| --- |
| Lower Germiston Road |
| Jupiter |
| PO Box 40072 |
| Cleveland |
| Pietų Afrika |

Haggie

Lower Germiston Road

Jupiter

PO Box 40072

Cleveland

Pietų Afrika

A023

2.   1 dalyje minėtiems importuojamiems produktams antidempingo muitas netaikomas, jei:

| a) | valstybių narių muitinėms kartu su deklaracija dėl produktų išleidimo į laisvą apyvartą pateikiama galiojanti su įsipareigojimu susijusi sąskaita faktūra, kurioje nurodyti bent priede išvardyti rekvizitai; ir |
| --- | --- |

a)

valstybių narių muitinėms kartu su deklaracija dėl produktų išleidimo į laisvą apyvartą pateikiama galiojanti su įsipareigojimu susijusi sąskaita faktūra, kurioje nurodyti bent priede išvardyti rekvizitai; ir

| b) | deklaruotos bei muitinei pristatytos prekės tiksliai atitinka su įsipareigojimu susijusioje sąskaitoje faktūroje pateikiamą aprašymą. |
| --- | --- |

b)

deklaruotos bei muitinei pristatytos prekės tiksliai atitinka su įsipareigojimu susijusioje sąskaitoje faktūroje pateikiamą aprašymą.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. lapkričio 8 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. BROWN

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

1

(2)  OL L 217, 1999 8 17, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1674/2003 (OL L 238, 2003 9 25, p. 1).

2

(3)  OL L 217, 1999 8 17, p. 63. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1678/2003 (OL L 238, 2003 9 25, p. 13).

3

(4)  OL L 120, 2004 4 24, p. 1.

4

(5)  OL L 328, 2004 10 30, p. 1.

5

(6)  OL C 283, 2004 11 20, p. 6.

6

(7)  OL L 276, 2005 10 21, p. 62.

7

(8)  OL C 272, 2003 11 13, p. 2.

8

(9)  OL C 203, 2004 8 11, p. 4.

9

(10)  OL C 207, 2004 8 17, p. 2.

10

(11)  OL L 211, 2001 8 4, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 564/2005 (OL L 97, 2005 4 15, p. 1).

11

---

PRIEDAS

Su įsipareigojimu susijusioje sąskaitoje faktūroje, pridedamoje bendrovei parduodant į Bendriją plieninius lynus ir kabelius, kuriems taikomas įsipareigojimas, nurodomi šie rekvizitai:

| 1) | Produkto kodo numeris (PKN) (kaip nustatyta atitinkamo eksportuojančio gamintojo siūlomuose įsipareigojimuose), įskaitant rūšį, vijų skaičių, vielų skaičių vijoje ir KN kodą. |
| --- | --- |

1)

Produkto kodo numeris (PKN) (kaip nustatyta atitinkamo eksportuojančio gamintojo siūlomuose įsipareigojimuose), įskaitant rūšį, vijų skaičių, vielų skaičių vijoje ir KN kodą.

| 2) | Tikslus prekių aprašymas, įskaitant:






  — | bendrovės produkto kodą (BPK), |
| --- | --- | --- |

2)

Tikslus prekių aprašymas, įskaitant:

—

bendrovės produkto kodą (BPK),

| — | KN kodą, |
| --- | --- |

—

KN kodą,

| — | TARIC papildomą kodą, pagal kurį sąskaitoje faktūroje įrašytos prekės turi būti įforminamos muitinėje Bendrijos pasienyje (kaip nurodyta reglamente), |
| --- | --- |

—

TARIC papildomą kodą, pagal kurį sąskaitoje faktūroje įrašytos prekės turi būti įforminamos muitinėje Bendrijos pasienyje (kaip nurodyta reglamente),

| — | kiekį (nurodomas kilogramais), |
| --- | --- |

—

kiekį (nurodomas kilogramais),

| — | taikomą mažiausią kainą. |
| --- | --- |

—

taikomą mažiausią kainą.

| 3) | Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:






  — | kainą už kilogramą, |
| --- | --- | --- |

3)

Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:

—

kainą už kilogramą,

| — | taikomas atsiskaitymo sąlygas, |
| --- | --- |

—

taikomas atsiskaitymo sąlygas,

| — | taikomas pristatymo sąlygas, |
| --- | --- |

—

taikomas pristatymo sąlygas,

| — | bendrą nuolaidų ir lengvatų sumą. |
| --- | --- |

—

bendrą nuolaidų ir lengvatų sumą.

| 4) | Importuotojo, kuriam bendrovė tiesiogiai išdavė sąskaitą faktūrą, pavardė. |
| --- | --- |

4)

Importuotojo, kuriam bendrovė tiesiogiai išdavė sąskaitą faktūrą, pavardė.

| 5) | Su įsipareigojimu susijusią sąskaitą ir toliau pateiktą pasirašytą deklaraciją išdavusio bendrovės oficialaus asmens pavardė:
  „Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad į šią sąskaitą įtrauktos tiesiogiai į Europos bendriją eksportuojamos prekės parduodamos tokia apimtimi ir pagal tokias sąlygas, kaip nurodyta ... (bendrovės) pasiūlytame ir Europos Komisijos sprendimu (1999/572/EB) priimtame įsipareigojime. Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“. |
| --- | --- |

5)

Su įsipareigojimu susijusią sąskaitą ir toliau pateiktą pasirašytą deklaraciją išdavusio bendrovės oficialaus asmens pavardė:

„Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad į šią sąskaitą įtrauktos tiesiogiai į Europos bendriją eksportuojamos prekės parduodamos tokia apimtimi ir pagal tokias sąlygas, kaip nurodyta ... (bendrovės) pasiūlytame ir Europos Komisijos sprendimu (1999/572/EB) priimtame įsipareigojime. Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“.

---

| 16.11.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 299/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 299/23

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1859/2005

2005 m. lapkričio 14 d.

nustatantis tam tikras ribojančias priemones Uzbekistanui

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 60 ir 301 straipsnius,

atsižvelgdama į 2005 m. lapkričio 14 d. Tarybos bendrąją poziciją 2005/792/BUSP dėl ribojančių priemonių Uzbekistanui (1),

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2005 m. gegužės 23 d. Taryba griežtai pasmerkė „Uzbekistano saugumo pajėgų pernelyg didelį, neproporcingą ir chaotišką jėgos naudojimą“ to mėnesio pradžioje Andidžane, Rytų Uzbekistane. Taryba giliai apgailestavo dėl Uzbekistano valdžios institucijų nesugebėjimo tinkamai reaguoti į Jungtinių Tautų raginimą, kad būtų atliktas nepriklausomas tarptautinis šių įvykių tyrimas. 2005 m. birželio 13 d. ji paragino Uzbekistano valdžios institucijas iš naujo apsvarstyti savo poziciją iki 2005 m. birželio mėn. pabaigos. |
| --- | --- |

(1)

2005 m. gegužės 23 d. Taryba griežtai pasmerkė „Uzbekistano saugumo pajėgų pernelyg didelį, neproporcingą ir chaotišką jėgos naudojimą“ to mėnesio pradžioje Andidžane, Rytų Uzbekistane. Taryba giliai apgailestavo dėl Uzbekistano valdžios institucijų nesugebėjimo tinkamai reaguoti į Jungtinių Tautų raginimą, kad būtų atliktas nepriklausomas tarptautinis šių įvykių tyrimas. 2005 m. birželio 13 d. ji paragino Uzbekistano valdžios institucijas iš naujo apsvarstyti savo poziciją iki 2005 m. birželio mėn. pabaigos.

| (2) | Kadangi iki šiol negautas reikiamas atsakymas, Bendrojoje pozicijoje 2005/792/BUSP numatyta, kad turėtų būti nustatytos tam tikros ribojančios priemonės pradiniam vienerių metų laikotarpiui, kurio metu jos bus nuolat peržiūrimos. |
| --- | --- |

(2)

Kadangi iki šiol negautas reikiamas atsakymas, Bendrojoje pozicijoje 2005/792/BUSP numatyta, kad turėtų būti nustatytos tam tikros ribojančios priemonės pradiniam vienerių metų laikotarpiui, kurio metu jos bus nuolat peržiūrimos.

| (3) | Viena iš Bendrojoje pozicijoje 2005/792/BUSP numatytų ribojančių priemonių yra inter alia uždrausti įrangos, kuri galėtų būti naudojama vidinėms represijoms, eksportą ir techninės pagalbos, finansavimo bei finansinės pagalbos, susijusios su karine veikla, ginklais ir visomis susijusiomis medžiagomis bei įranga, kuri galėtų būti naudojama vidinėms represijoms, teikimą. |
| --- | --- |

(3)

Viena iš Bendrojoje pozicijoje 2005/792/BUSP numatytų ribojančių priemonių yra inter alia uždrausti įrangos, kuri galėtų būti naudojama vidinėms represijoms, eksportą ir techninės pagalbos, finansavimo bei finansinės pagalbos, susijusios su karine veikla, ginklais ir visomis susijusiomis medžiagomis bei įranga, kuri galėtų būti naudojama vidinėms represijoms, teikimą.

| (4) | Šios priemonės patenka į Sutarties taikymo sritį ir todėl, ypač siekiant, kad ekonominės veiklos vykdytojai visose valstybėse narėse jas taikytų vienodai, būtina priimti Bendrijos teisės aktus šioms su Bendrija susijusioms priemonėms įgyvendinti. Šiame reglamente Bendrijos teritorija – tai valstybių narių, kurioms taikoma Sutartis, teritorijos, taikant Sutartyje nustatytas sąlygas. |
| --- | --- |

(4)

Šios priemonės patenka į Sutarties taikymo sritį ir todėl, ypač siekiant, kad ekonominės veiklos vykdytojai visose valstybėse narėse jas taikytų vienodai, būtina priimti Bendrijos teisės aktus šioms su Bendrija susijusioms priemonėms įgyvendinti. Šiame reglamente Bendrijos teritorija – tai valstybių narių, kurioms taikoma Sutartis, teritorijos, taikant Sutartyje nustatytas sąlygas.

| (5) | Reikiamu laiku įrangos, kuri galėtų būti naudojama vidinėms represijoms, sąrašas turėtų būti papildytas Kombinuotosios nomenklatūros nuorodų numeriais, nurodytais Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (2) I priede. |
| --- | --- |

(5)

Reikiamu laiku įrangos, kuri galėtų būti naudojama vidinėms represijoms, sąrašas turėtų būti papildytas Kombinuotosios nomenklatūros nuorodų numeriais, nurodytais Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (2) I priede.

| (6) | Valstybės narės turėtų nustatyti sankcijas už šio reglamento nuostatų pažeidimus. Šios sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. |
| --- | --- |

(6)

Valstybės narės turėtų nustatyti sankcijas už šio reglamento nuostatų pažeidimus. Šios sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

| (7) | Siekiant užtikrinti šiame reglamente numatytų priemonių veiksmingumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo, |
| --- | --- |

(7)

Siekiant užtikrinti šiame reglamente numatytų priemonių veiksmingumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šiame reglamente naudojami toliau pateikti sąvokų apibrėžimai:

| 1) | „įranga, kuri galėtų būti naudojama vidinėms represijoms“ – I priede išvardytos prekės; |
| --- | --- |

1)

„įranga, kuri galėtų būti naudojama vidinėms represijoms“ – I priede išvardytos prekės;

| 2) | „techninė pagalba“ – bet kokia techninė parama, susijusi su remontu, vystymu, gamyba, surinkimu, bandymu, technine priežiūra ar bet kokiu kitu techniniu aptarnavimu, teikiama instrukcijų, patarimų, mokymo, darbo žinių ar įgūdžių perdavimo ar konsultacinių paslaugų forma; techninė pagalba apima ir pagalbą žodžiu; |
| --- | --- |

2)

„techninė pagalba“ – bet kokia techninė parama, susijusi su remontu, vystymu, gamyba, surinkimu, bandymu, technine priežiūra ar bet kokiu kitu techniniu aptarnavimu, teikiama instrukcijų, patarimų, mokymo, darbo žinių ar įgūdžių perdavimo ar konsultacinių paslaugų forma; techninė pagalba apima ir pagalbą žodžiu;

| 3) | „Bendrijos teritorija“ – valstybių narių, kurioms taikoma Sutartis, teritorijos, taikant Sutartyje nustatytas sąlygas. |
| --- | --- |

3)

„Bendrijos teritorija“ – valstybių narių, kurioms taikoma Sutartis, teritorijos, taikant Sutartyje nustatytas sąlygas.

2 straipsnis

Draudžiama:

| a) | tiesiogiai ar netiesiogiai bet kokiems fiziniams ar juridiniams asmenims, subjektams ar įstaigoms Uzbekistane arba naudojimui Uzbekistane parduoti, tiekti, perduoti ar eksportuoti Bendrijos ar kitokios kilmės įrangą, kuri galėtų būti naudojama vidinėms represijoms; |
| --- | --- |

a)

tiesiogiai ar netiesiogiai bet kokiems fiziniams ar juridiniams asmenims, subjektams ar įstaigoms Uzbekistane arba naudojimui Uzbekistane parduoti, tiekti, perduoti ar eksportuoti Bendrijos ar kitokios kilmės įrangą, kuri galėtų būti naudojama vidinėms represijoms;

| b) | tiesiogiai ar netiesiogiai bet kokiems fiziniams ar juridiniams asmenims, subjektams ar įstaigoms Uzbekistane arba naudojimui Uzbekistane teikti techninę pagalbą, susijusią su a punkte nurodyta įranga; |
| --- | --- |

b)

tiesiogiai ar netiesiogiai bet kokiems fiziniams ar juridiniams asmenims, subjektams ar įstaigoms Uzbekistane arba naudojimui Uzbekistane teikti techninę pagalbą, susijusią su a punkte nurodyta įranga;

| c) | tiesiogiai ar netiesiogiai bet kokiems fiziniams ar juridiniams asmenims, subjektams ar įstaigoms Uzbekistane arba naudojimui Uzbekistane teikti finansavimą ar finansinę pagalbą, susijusią su a punkte nurodyta įranga; |
| --- | --- |

c)

tiesiogiai ar netiesiogiai bet kokiems fiziniams ar juridiniams asmenims, subjektams ar įstaigoms Uzbekistane arba naudojimui Uzbekistane teikti finansavimą ar finansinę pagalbą, susijusią su a punkte nurodyta įranga;

| d) | sąmoningai ir tyčia dalyvauti veikloje, kurios tikslas ar rezultatas yra tiesioginis ar netiesioginis a, b arba c punktuose nurodytų sandorių skatinimas. |
| --- | --- |

d)

sąmoningai ir tyčia dalyvauti veikloje, kurios tikslas ar rezultatas yra tiesioginis ar netiesioginis a, b arba c punktuose nurodytų sandorių skatinimas.

3 straipsnis

Draudžiama:

| a) | bet kokiems fiziniams ar juridiniams asmenims, subjektams ar įstaigoms Uzbekistane arba naudojimui Uzbekistane tiesiogiai arba netiesiogiai teikti techninę pagalbą, susijusią su karine veikla ir su ginklų bei visų rūšių susijusių medžiagų, įskaitant ginklų ir šaudmenų, karinių transporto priemonių ir įrangos, sukarintos įrangos bei jų atsarginių dalių, o taip pat įrangos, kuri galėtų būti naudojama vidaus represijoms, tiekimu, gamyba, remontu ar naudojimu; |
| --- | --- |

a)

bet kokiems fiziniams ar juridiniams asmenims, subjektams ar įstaigoms Uzbekistane arba naudojimui Uzbekistane tiesiogiai arba netiesiogiai teikti techninę pagalbą, susijusią su karine veikla ir su ginklų bei visų rūšių susijusių medžiagų, įskaitant ginklų ir šaudmenų, karinių transporto priemonių ir įrangos, sukarintos įrangos bei jų atsarginių dalių, o taip pat įrangos, kuri galėtų būti naudojama vidaus represijoms, tiekimu, gamyba, remontu ar naudojimu;

| b) | bet kokiems fiziniams ar juridiniams asmenims, subjektams ar įstaigoms Uzbekistane arba naudojimui Uzbekistane tiesiogiai ar netiesiogiai teikti su karine veikla susijusį finansavimą ar finansinę pagalbą, ypač dotacijas, paskolas ir eksporto kredito draudimą, skirtą ginklų ir susijusios įrangos pardavimui, tiekimui, perdavimui ar eksportui arba susijusios techninės pagalbos ir kitų paslaugų tiekimui; |
| --- | --- |

b)

bet kokiems fiziniams ar juridiniams asmenims, subjektams ar įstaigoms Uzbekistane arba naudojimui Uzbekistane tiesiogiai ar netiesiogiai teikti su karine veikla susijusį finansavimą ar finansinę pagalbą, ypač dotacijas, paskolas ir eksporto kredito draudimą, skirtą ginklų ir susijusios įrangos pardavimui, tiekimui, perdavimui ar eksportui arba susijusios techninės pagalbos ir kitų paslaugų tiekimui;

| c) | sąmoningai ir tyčia dalyvauti veikloje, kurios tikslas ar rezultatas yra a ir b punktuose nurodytų sandorių skatinimas. |
| --- | --- |

c)

sąmoningai ir tyčia dalyvauti veikloje, kurios tikslas ar rezultatas yra a ir b punktuose nurodytų sandorių skatinimas.

4 straipsnis

1.   Nukrypdamos nuo 2 ir 3 straipsnių, kompetentingos valstybių narių institucijos, nurodytos II priede, gali suteikti leidimą:

| a) | parduoti, tiekti, perduoti arba eksportuoti įrangą, kuri galėtų būti naudojama vidinėms represijoms, jeigu ji skirta:






  i) | Tarptautinėms saugumo paramos pajėgoms (ISAF) ir Operacijos „Tvirta taika“ (OTT) dalyvių pajėgoms naudoti Uzbekistane; arba |
| --- | --- | --- |

a)

parduoti, tiekti, perduoti arba eksportuoti įrangą, kuri galėtų būti naudojama vidinėms represijoms, jeigu ji skirta:

i)

Tarptautinėms saugumo paramos pajėgoms (ISAF) ir Operacijos „Tvirta taika“ (OTT) dalyvių pajėgoms naudoti Uzbekistane; arba

| ii) | išskirtinai humanitariniams arba apsaugos tikslams; |
| --- | --- |

ii)

išskirtinai humanitariniams arba apsaugos tikslams;

| b) | finansuoti arba teikti finansinę ar techninę pagalbą, susijusią su a punkte nurodyta įranga; |
| --- | --- |

b)

finansuoti arba teikti finansinę ar techninę pagalbą, susijusią su a punkte nurodyta įranga;

| c) | finansuoti arba teikti finansinę ar techninę pagalbą, susijusią su:






  i) | žudyti nepritaikyta karine įranga, skirta naudoti tik humanitariniais ar apsaugos tikslais, Jungtinių Tautų, Europos Sąjungos ir Bendrijos vykdomoms institucijų stiprinimo programoms, arba ES ir JT vykdomoms krizių valdymo operacijoms; arba |
| --- | --- | --- |

c)

finansuoti arba teikti finansinę ar techninę pagalbą, susijusią su:

i)

žudyti nepritaikyta karine įranga, skirta naudoti tik humanitariniais ar apsaugos tikslais, Jungtinių Tautų, Europos Sąjungos ir Bendrijos vykdomoms institucijų stiprinimo programoms, arba ES ir JT vykdomoms krizių valdymo operacijoms; arba

| ii) | karine įranga, skirta ISAF ir OTT dalyvių pajėgoms naudoti Uzbekistane. |
| --- | --- |

ii)

karine įranga, skirta ISAF ir OTT dalyvių pajėgoms naudoti Uzbekistane.

2.   Jau įvykusiems veiksmams leidimas neišduodamas.

5 straipsnis

2 ir 3 straipsniai netaikomi apsauginiams drabužiams, įskaitant neperšaunamas liemenes ir karinius šalmus, kuriuos į Uzbekistaną laikinai ir tik asmeniniam naudojimui eksportuoja Jungtinių Tautų darbuotojai, Europos Sąjungos, Bendrijos arba jos valstybių narių darbuotojai, žiniasklaidos atstovai, humanitarinės pagalbos ir plėtros darbuotojai bei susiję asmenys.

6 straipsnis

Komisija ir valstybės narės nedelsdamos informuoja viena kitą apie priemones, kurių imtasi pagal šį reglamentą, ir teikia viena kitai visą jų turimą ir su šiuo reglamentu susijusią svarbią informaciją, ypač apie pažeidimus ir vykdymo problemas bei nacionalinių teismų priimtus sprendimus.

7 straipsnis

Komisija įgaliojama iš dalies pakeisti II priedą remdamasi valstybių narių pateikta informacija.

8 straipsnis

Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, taikomų už šio reglamento nuostatų pažeidimus, ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad jos būtų įgyvendinamos. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

Įsigaliojus šiam reglamentui, valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie šias taisykles ir apie visus paskesnius jų pakeitimus.

9 straipsnis

Šis reglamentas taikomas:

| a) | visoje Bendrijos teritorijoje, įskaitant jos oro erdvę; |
| --- | --- |

a)

visoje Bendrijos teritorijoje, įskaitant jos oro erdvę;

| b) | visuose valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose lėktuvuose ar laivuose; |
| --- | --- |

b)

visuose valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose lėktuvuose ar laivuose;

| c) | visiems Bendrijos teritorijoje ar už jos ribų esantiems fiziniams asmenims, kurie yra valstybės narės piliečiai; |
| --- | --- |

c)

visiems Bendrijos teritorijoje ar už jos ribų esantiems fiziniams asmenims, kurie yra valstybės narės piliečiai;

| d) | visiems juridiniams asmenims, subjektams ar organizacijoms, kurie yra įregistruoti ar įsteigti pagal valstybės narės teisę; |
| --- | --- |

d)

visiems juridiniams asmenims, subjektams ar organizacijoms, kurie yra įregistruoti ar įsteigti pagal valstybės narės teisę;

| e) | visiems juridiniams asmenims, subjektams arba institucijoms, išimtinai arba iš dalies vykdančioms verslą Bendrijoje. |
| --- | --- |

e)

visiems juridiniams asmenims, subjektams arba institucijoms, išimtinai arba iš dalies vykdančioms verslą Bendrijoje.

10 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. lapkričio 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

T. JOWELL

---

(1)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 72.

1

(2)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 493/2005 (OL L 82, 2005 3 31, p. 1).

2

---

I PRIEDAS

1 straipsnio 1 dalyje ir 2 straipsnio a punkte nurodytos įrangos, kuri galėtų būti naudojama vidinėms represijoms, sąrašas

Toliau pateikiamame sąraše nenurodyta įranga, specialiai sukurta arba pritaikyta kariniams tikslams.

| 1) | Neperšaunami šalmai, apsauginiai riaušių metu dėvimu šalmai, riaušių metu naudojami skydai ir neperšaunami skydai bei specialiai sukurti jų komponentai. |
| --- | --- |

1)

Neperšaunami šalmai, apsauginiai riaušių metu dėvimu šalmai, riaušių metu naudojami skydai ir neperšaunami skydai bei specialiai sukurti jų komponentai.

| 2) | Specialiai sukurta pirštų atspaudų įranga. |
| --- | --- |

2)

Specialiai sukurta pirštų atspaudų įranga.

| 3) | Elektriniai prožektoriai. |
| --- | --- |

3)

Elektriniai prožektoriai.

| 4) | Statybos įranga su balistine apsauga. |
| --- | --- |

4)

Statybos įranga su balistine apsauga.

| 5) | Medžioklės peiliai. |
| --- | --- |

5)

Medžioklės peiliai.

| 6) | Specialiai sukurta šratinių šautuvų gamybos įranga. |
| --- | --- |

6)

Specialiai sukurta šratinių šautuvų gamybos įranga.

| 7) | Rankinio užtaisymo įranga. |
| --- | --- |

7)

Rankinio užtaisymo įranga.

| 8) | Ryšių priemonėmis perduodamos informacijos pasiklausymo prietaisai. |
| --- | --- |

8)

Ryšių priemonėmis perduodamos informacijos pasiklausymo prietaisai.

| 9) | Stacionarūs optiniai detektoriai. |
| --- | --- |

9)

Stacionarūs optiniai detektoriai.

| 10) | Vaizdo skaisčio stiprintuvai. |
| --- | --- |

10)

Vaizdo skaisčio stiprintuvai.

| 11) | Optiniai taikikliai. |
| --- | --- |

11)

Optiniai taikikliai.

| 12) | Lygiavamzdžiai ginklai ir jų šaudmenys, išskyrus specialiai sukurtus naudoti kariniams tikslams, ir specialiai sukurti jų komponentai, išskyrus:






  — | signalinius pistoletus; |
| --- | --- | --- |

12)

Lygiavamzdžiai ginklai ir jų šaudmenys, išskyrus specialiai sukurtus naudoti kariniams tikslams, ir specialiai sukurti jų komponentai, išskyrus:

—

signalinius pistoletus;

| — | pneumatinius ar šovininius šautuvus, sukurtus kaip pramoniniai įrankiai arba humaniško gyvūnų apsvaiginimo įrankiai. |
| --- | --- |

—

pneumatinius ar šovininius šautuvus, sukurtus kaip pramoniniai įrankiai arba humaniško gyvūnų apsvaiginimo įrankiai.

| 13) | Mokytis šaudyti šaunamaisiais ginklais skirti simuliatoriai ir specialiai sukurti ar pritaikyti jų komponentai bei priedai. |
| --- | --- |

13)

Mokytis šaudyti šaunamaisiais ginklais skirti simuliatoriai ir specialiai sukurti ar pritaikyti jų komponentai bei priedai.

| 14) | Bombos ir granatos, išskyrus specialiai sukurtas naudoti kariniams tikslams, ir specialiai sukurti jų komponentai. |
| --- | --- |

14)

Bombos ir granatos, išskyrus specialiai sukurtas naudoti kariniams tikslams, ir specialiai sukurti jų komponentai.

| 15) | Šarvuotė, išskyrus pagamintą pagal karinius standartus ar specifikacijas, bei specialiai sukurti jos komponentai. |
| --- | --- |

15)

Šarvuotė, išskyrus pagamintą pagal karinius standartus ar specifikacijas, bei specialiai sukurti jos komponentai.

| 16) | Transporto priemonės, kurių visi ratai yra varomieji ir kurias galima naudoti ne keliuose, pagamintos su balistine apsauga ar su vėliau įmontuota balistine apsauga, ir profiliuoti šarvai tokioms transporto priemonėms. |
| --- | --- |

16)

Transporto priemonės, kurių visi ratai yra varomieji ir kurias galima naudoti ne keliuose, pagamintos su balistine apsauga ar su vėliau įmontuota balistine apsauga, ir profiliuoti šarvai tokioms transporto priemonėms.

| 17) | Vandens patrankos ir specialiai sukurti arba pritaikyti jų komponentai. |
| --- | --- |

17)

Vandens patrankos ir specialiai sukurti arba pritaikyti jų komponentai.

| 18) | Transporto priemonės su įmontuota vandens patranka. |
| --- | --- |

18)

Transporto priemonės su įmontuota vandens patranka.

| 19) | Transporto priemonės ir jų komponentai, kurie yra specialiai sukurti ar pritaikyti tam, kad įsielektrintų susidūrę su kliūtimi. |
| --- | --- |

19)

Transporto priemonės ir jų komponentai, kurie yra specialiai sukurti ar pritaikyti tam, kad įsielektrintų susidūrę su kliūtimi.

| 20) | Akustiniai prietaisai, gamintojo ar tiekėjo duomenimis tinkami riaušėms malšinti, bei specialiai sukurti jų komponentai. |
| --- | --- |

20)

Akustiniai prietaisai, gamintojo ar tiekėjo duomenimis tinkami riaušėms malšinti, bei specialiai sukurti jų komponentai.

| 21) | Specialiai žmogui suvaržyti sukurtos grandinės kojoms, grandinės žmonių grupei supančioti, pančiai ir elektrošoko diržai, išskyrus







  — | antrankius, kurių visas ilgis juos užrakinus, įskaitant grandinę, yra ne didesnis nei 240 mm. |
| --- | --- | --- |

21)

Specialiai žmogui suvaržyti sukurtos grandinės kojoms, grandinės žmonių grupei supančioti, pančiai ir elektrošoko diržai, išskyrus

—

antrankius, kurių visas ilgis juos užrakinus, įskaitant grandinę, yra ne didesnis nei 240 mm.

| 22) | Nešiojami prietaisai, sukurti ar pritaikyti riaušėms malšinti ar savigynai išskiriant neutralizuojančias medžiagas (pvz., ašarinės dujos ar pipirinių dujų aerozolinis purkštuvas), bei specialiai sukurti jų komponentai. |
| --- | --- |

22)

Nešiojami prietaisai, sukurti ar pritaikyti riaušėms malšinti ar savigynai išskiriant neutralizuojančias medžiagas (pvz., ašarinės dujos ar pipirinių dujų aerozolinis purkštuvas), bei specialiai sukurti jų komponentai.

| 23) | Nešiojami prietaisai, sukurti ar pritaikyti riaušėms malšinti ar savigynai sukeliant elektrošoką (įskaitant elektrošoko lazdas, elektrošoko skydus, apsvaiginančius šaunamuosius ginklus ir šaunamuosius ginklus su elektrošokinėmis strėlėmis (tazerius)), bei specialiai šiam tikslui sukurti ar pritaikyti jų komponentai. |
| --- | --- |

23)

Nešiojami prietaisai, sukurti ar pritaikyti riaušėms malšinti ar savigynai sukeliant elektrošoką (įskaitant elektrošoko lazdas, elektrošoko skydus, apsvaiginančius šaunamuosius ginklus ir šaunamuosius ginklus su elektrošokinėmis strėlėmis (tazerius)), bei specialiai šiam tikslui sukurti ar pritaikyti jų komponentai.

| 24) | Elektroninė įranga paslėptoms sprogstamosioms medžiagoms aptikti bei specialiai sukurti ar pritaikyti jos komponentai, išskyrus







  — | televizinę ar tirti rentgeno spinduliais skirtą įrangą. |
| --- | --- | --- |

24)

Elektroninė įranga paslėptoms sprogstamosioms medžiagoms aptikti bei specialiai sukurti ar pritaikyti jos komponentai, išskyrus

—

televizinę ar tirti rentgeno spinduliais skirtą įrangą.

| 25) | Elektroninė trukdymo įranga, specialiai sukurta užkirsti kelią savadarbių sprogstamųjų įtaisų sprogdinimui nuotoliniais radijo valdytuvais, bei specialiai sukurti jos komponentai. |
| --- | --- |

25)

Elektroninė trukdymo įranga, specialiai sukurta užkirsti kelią savadarbių sprogstamųjų įtaisų sprogdinimui nuotoliniais radijo valdytuvais, bei specialiai sukurti jos komponentai.

| 26) | Įranga bei prietaisai, specialiai sukurti sprogimui sukelti elektrinėmis ir ne elektrinėmis priemonėmis, įskaitant uždegimo įtaisus, detonatorius, uždegiklius, stiprintuvus ir detonavimo virvę, bei specialiai sukurti jų komponentai, išskyrus







  — | įrangą bei prietaisus, sukurtus konkrečiai komercinei paskirčiai – naudojant sprogstamąsias medžiagas įjungti kitą įrangą ar prietaisus, kurie neskirti sprogdinti (pvz., automobilio oro pagalvės pripūtimo įrenginiai ar gaisro gesintuvų jungiklių elektros viršįtampio iškrovikliai), arba palaikyti jų veikimą. |
| --- | --- | --- |

26)

Įranga bei prietaisai, specialiai sukurti sprogimui sukelti elektrinėmis ir ne elektrinėmis priemonėmis, įskaitant uždegimo įtaisus, detonatorius, uždegiklius, stiprintuvus ir detonavimo virvę, bei specialiai sukurti jų komponentai, išskyrus

—

įrangą bei prietaisus, sukurtus konkrečiai komercinei paskirčiai – naudojant sprogstamąsias medžiagas įjungti kitą įrangą ar prietaisus, kurie neskirti sprogdinti (pvz., automobilio oro pagalvės pripūtimo įrenginiai ar gaisro gesintuvų jungiklių elektros viršįtampio iškrovikliai), arba palaikyti jų veikimą.

| 27) | Sprogstamiesiems ginklams valdyti skirta įranga ir prietaisai; išskyrus:






  — | bombų sprogimo jėgą švelninančias priemones; |
| --- | --- | --- |

27)

Sprogstamiesiems ginklams valdyti skirta įranga ir prietaisai; išskyrus:

—

bombų sprogimo jėgą švelninančias priemones;

| — | talpas objektams, žinomai esantiems ar įtariamiems esant savadarbiais sprogstamaisiais įtaisais, laikyti. |
| --- | --- |

—

talpas objektams, žinomai esantiems ar įtariamiems esant savadarbiais sprogstamaisiais įtaisais, laikyti.

| 28) | Naktinio matymo ir terminio vaizdo įranga bei vaizdo skaisčio stiprintuvai arba jų kietojo kūno jutikliai. |
| --- | --- |

28)

Naktinio matymo ir terminio vaizdo įranga bei vaizdo skaisčio stiprintuvai arba jų kietojo kūno jutikliai.

| 29) | Linijiniai sprogstamieji užtaisai. |
| --- | --- |

29)

Linijiniai sprogstamieji užtaisai.

| 30) | Šios sprogstamosios ir susijusios medžiagos:






  — | amatolis, |
| --- | --- | --- |

30)

Šios sprogstamosios ir susijusios medžiagos:

—

amatolis,

| — | nitroceliuliozė (su daugiau kaip 12,5 % azoto), |
| --- | --- |

—

nitroceliuliozė (su daugiau kaip 12,5 % azoto),

| — | nitroglikolis, |
| --- | --- |

—

nitroglikolis,

| — | pentaeritritolio tetranitratas (PETN), |
| --- | --- |

—

pentaeritritolio tetranitratas (PETN),

| — | pikrilo chloridas, |
| --- | --- |

—

pikrilo chloridas,

| — | trinitrofenilmetilnitraminas (tetrilas), |
| --- | --- |

—

trinitrofenilmetilnitraminas (tetrilas),

| — | 2,4,6-trinitrotolenas (TNT). |
| --- | --- |

—

2,4,6-trinitrotolenas (TNT).

| 31) | Programinė įranga, specialiai sukurta visai išvardytai įrangai, bei pastarajai įrangai reikalingos technologijos. |
| --- | --- |

31)

Programinė įranga, specialiai sukurta visai išvardytai įrangai, bei pastarajai įrangai reikalingos technologijos.

---

II PRIEDAS

4 straipsnyje nurodytų kompetentingų institucijų sąrašas

BELGIJA

Federalinė valdžios institucija, atsakinga už Belgijos gynybos pajėgų ir saugumo tarnybų vykdomus pardavimus, pirkimus ir techninę pagalbą bei už finansines bei technines paslaugas, susijusias su ginklų ir karinės bei sukarintos įrangos gamyba ir tiekimu:

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie/Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes et Energie

| Algemene Directie Economisch Potentieel/Direction générale du Potentiel économique |
| --- |
| Vergunningen/Licences |
| K.B.O. Beheerscel/Cellule de gestion B.C.E |
| 44, Leuvensestraat/rue de Louvain |
| B-1000 Brussel/Bruxelles |
| Tel.: 0032 (0) 2 548 67 79 |
| Faksas: 0032 (0) 2 548 65 70. |

Algemene Directie Economisch Potentieel/Direction générale du Potentiel économique

Vergunningen/Licences

K.B.O. Beheerscel/Cellule de gestion B.C.E

44, Leuvensestraat/rue de Louvain

B-1000 Brussel/Bruxelles

Tel.: 0032 (0) 2 548 67 79

Faksas: 0032 (0) 2 548 65 70.

Regioninės valdžios institucijos, atsakingos už ginklų ir karinės bei sukarintos įrangos eksportą, importą ir tranzito leidimus.

Brussels Hoofdstedelijk Gewest/Région de Bruxelles — Capitale:

| Directie Externe Betrekkingen/Direction des Relations extérieures |
| --- |
| City Center |
| Kruidtuinlaan/Boulevard du Jardin Botanique 20 |
| B-1035 Brussel/Bruxelles |
| Tel.: (32-2) 800 37 59 (Cédric Bellemans) |
| Faksas: (32-2) 800 38 20 |
| Elektroninis paštas: cbellemans@mrbc.irisnet.be |

Directie Externe Betrekkingen/Direction des Relations extérieures

City Center

Kruidtuinlaan/Boulevard du Jardin Botanique 20

B-1035 Brussel/Bruxelles

Tel.: (32-2) 800 37 59 (Cédric Bellemans)

Faksas: (32-2) 800 38 20

Elektroninis paštas: cbellemans@mrbc.irisnet.be

Région wallonne:

| Direction Générale Economie et Emploi |
| --- |
| Direction Gestion des Licences |
| Chaussée de Louvain 14 |
| 5000 Namur |
| Tel.: 081/649751 |
| Faksas: 081/649760 |
| Elektroninis paštas: m.moreels@mrw.wallonie.be |

Direction Générale Economie et Emploi

Direction Gestion des Licences

Chaussée de Louvain 14

5000 Namur

Tel.: 081/649751

Faksas: 081/649760

Elektroninis paštas: m.moreels@mrw.wallonie.be

Vlaams Gewest:

| Administratie Buitenlands Beleid |
| --- |
| Cel Wapenexport |
| Boudewijnlaan 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel.: (32-2) 553 59 28 |
| Faksas: (32-2) 553 60 37 |
| Elektroninis paštas: wapenexport@vlaanderen.be |

Administratie Buitenlands Beleid

Cel Wapenexport

Boudewijnlaan 30

B-1000 Brussel

Tel.: (32-2) 553 59 28

Faksas: (32-2) 553 60 37

Elektroninis paštas: wapenexport@vlaanderen.be

ČEKIJA

| Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| Tel.: + 420 2 24 06 27 20 |
| Tel.: + 420 2 24 22 18 11 |

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

Tel.: + 420 2 24 06 27 20

Tel.: + 420 2 24 22 18 11

| Ministerstvo financí |
| --- |
| Finanční analytický útvar |
| P.O. BOX 675 |
| Jindřišská 14 |
| 111 21 Praha 1 |
| Tel.: + 420 2 5704 4501 |
| Faksas: + 420 2 5704 4502 |

Ministerstvo financí

Finanční analytický útvar

P.O. BOX 675

Jindřišská 14

111 21 Praha 1

Tel.: + 420 2 5704 4501

Faksas: + 420 2 5704 4502

| Ministerstvo zahraničních věcí |
| --- |
| Odbor Společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU |
| Loretánské nám. 5 |
| 118 00 Praha 1 |
| Tel.: + 420 2 2418 2987 |
| Faksas: + 420 2 2418 4080 |

Ministerstvo zahraničních věcí

Odbor Společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU

Loretánské nám. 5

118 00 Praha 1

Tel.: + 420 2 2418 2987

Faksas: + 420 2 2418 4080

DANIJA

| Justitsministeriet |
| --- |
| Slotsholmsgade 10 |
| DK-1216 København K |
| Tel.: (45) 33 92 33 40 |
| Faksas: (45) 33 93 35 10 |

Justitsministeriet

Slotsholmsgade 10

DK-1216 København K

Tel.: (45) 33 92 33 40

Faksas: (45) 33 93 35 10

| Udenrigsministeriet |
| --- |
| Asiatisk Plads 2 |
| DK-1448 København K |
| Tel.: (45) 33 92 00 00 |
| Faksas: (45) 32 54 05 33 |

Udenrigsministeriet

Asiatisk Plads 2

DK-1448 København K

Tel.: (45) 33 92 00 00

Faksas: (45) 32 54 05 33

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| Tel.: (45) 35 46 62 81 |
| Faksas: (45) 35 46 62 03 |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

Tel.: (45) 35 46 62 81

Faksas: (45) 35 46 62 03

VOKIETIJA

už leidimus, susijusius su finansavimu ir finansinės pagalbos teikimu pagal 1 dalies b ir c punktus:

| Deutsche Bundesbank |
| --- |
| Servicezentrum Finanzsanktionen |
| Postfach |
| D-80281 München |
| Tel.: (49) 89 28 89 38 00 |
| Faksas: (49) 89 35 01 63 38 00 |

Deutsche Bundesbank

Servicezentrum Finanzsanktionen

Postfach

D-80281 München

Tel.: (49) 89 28 89 38 00

Faksas: (49) 89 35 01 63 38 00

už leidimus pagal 1 dalies a punktą ir dėl susijusios techninės pagalbos pagal 1 dalies b punktą, dėl techninės pagalbos teikimo pagal 1 dalies c punktą:

| Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) |
| --- |
| Frankfurter Straße 29—35 |
| D-65760 Eschborn |
| Tel.: (49) 6196/908-0 |
| Faksas: (49) 6196/908-800 |

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA)

Frankfurter Straße 29—35

D-65760 Eschborn

Tel.: (49) 6196/908-0

Faksas: (49) 6196/908-800

ESTIJA

| Eesti Välisministeerium |
| --- |
| Islandi väljak 1 |
| 15049 Tallinn |
| Tel.: + 372 6317 100 |
| Faksas: + 372 6317 199 |

Eesti Välisministeerium

Islandi väljak 1

15049 Tallinn

Tel.: + 372 6317 100

Faksas: + 372 6317 199

GRAIKIJA

| Ministry of Economy and Finance |
| --- |
| General Directorate for Policy Planning and Management |
| Address Kornarou Str. |
| 105 63 Athens |
| Τel.: + 30 210 3286401-3 |
| Faksas: + 30 210 3286404 |

Ministry of Economy and Finance

General Directorate for Policy Planning and Management

Address Kornarou Str.

105 63 Athens

Τel.: + 30 210 3286401-3

Faksas: + 30 210 3286404

| Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών |
| --- |
| Γενική Δ/νση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής |
| Δ/νση: Κορνάρου 1, Τ.Κ. |
| 105 63 Αθήνα — Ελλάς |
| Τηλ.: + 30 210 3286401-3 |
| Φαξ: + 30 210 3286404 |

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Γενική Δ/νση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής

Δ/νση: Κορνάρου 1, Τ.Κ.

105 63 Αθήνα — Ελλάς

Τηλ.: + 30 210 3286401-3

Φαξ: + 30 210 3286404

ISPANIJA

| Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| --- |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Paseo de la Castellana, 162 |
| E-28046 Madrid |
| Tel.: (34) 913 49 38 60 |
| Faksas: (34) 914 57 28 63 |

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Secretaría General de Comercio Exterior

Paseo de la Castellana, 162

E-28046 Madrid

Tel.: (34) 913 49 38 60

Faksas: (34) 914 57 28 63

PRANCŪZIJA

| Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie |
| --- |
| Direction générale des douanes et des droits indirects |
| Cellule embargo — Bureau E2 |
| Tel.: (33) 1 44 74 48 93 |
| Faksas: (33) 1 44 74 48 97 |

Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie

Direction générale des douanes et des droits indirects

Cellule embargo — Bureau E2

Tel.: (33) 1 44 74 48 93

Faksas: (33) 1 44 74 48 97

| Direction générale du Trésor et de la politique économique Service des affaires multilatérales et du développement Sous-direction Politique commerciale et investissements Service Investissements et propriété intellectuelle |
| --- |
| 139, rue du Bercy |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Tel.: (33) 1 44 87 72 85 |
| Faksas: (33) 1 53 18 96 55 |

Direction générale du Trésor et de la politique économique Service des affaires multilatérales et du développement Sous-direction Politique commerciale et investissements Service Investissements et propriété intellectuelle

139, rue du Bercy

F-75572 Paris Cedex 12

Tel.: (33) 1 44 87 72 85

Faksas: (33) 1 53 18 96 55

| Ministère des affaires étrangères |
| --- |
| Direction générale des affaires politiques et de sécurité |
| Direction des Nations Unies et des organisations internationales Sous-direction des affaires politiques |
| Tel.: (33) 1 43 17 59 68 |
| Faksas: (33) 1 43 17 46 91 |
| Service de la politique étrangère et de sécurité commune |
| Tel.: (33) 1 43 17 45 16 |
| Faksas: (33) 1 43 17 45 84 |

Ministère des affaires étrangères

Direction générale des affaires politiques et de sécurité

Direction des Nations Unies et des organisations internationales Sous-direction des affaires politiques

Tel.: (33) 1 43 17 59 68

Faksas: (33) 1 43 17 46 91

Service de la politique étrangère et de sécurité commune

Tel.: (33) 1 43 17 45 16

Faksas: (33) 1 43 17 45 84

AIRIJA

| Department of Foreign Affairs |
| --- |
| (United Nations Section) |
| 79-80 Saint Stephen's Green |
| Dublin 2 |
| Tel.: + 353 1 478 0822 |
| Faksas: + 353 1 408 2165 |

Department of Foreign Affairs

(United Nations Section)

79-80 Saint Stephen's Green

Dublin 2

Tel.: + 353 1 478 0822

Faksas: + 353 1 408 2165

| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland |
| --- |
| (Financial Markets Department) |
| Dame Street |
| Dublin 2 |
| Tel.: + 353 1 671 6666 |
| Faksas: + 353 1 679 8882 |

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

(Financial Markets Department)

Dame Street

Dublin 2

Tel.: + 353 1 671 6666

Faksas: + 353 1 679 8882

| Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- |
| (Export Licensing Unit) |
| Lower Hatch Street |
| Dublin 2 |
| Tel.: + 353 1 631 2534 |
| Faksas: + 353 1 631 2562 |

Department of Enterprise, Trade and Employment

(Export Licensing Unit)

Lower Hatch Street

Dublin 2

Tel.: + 353 1 631 2534

Faksas: + 353 1 631 2562

ITALIJA

| Ministero degli Affari Esteri |
| --- |
| Piazzale della Farnesina, 1 |
| I-00194 Roma |

Ministero degli Affari Esteri

Piazzale della Farnesina, 1

I-00194 Roma

| D.G.EU. — Ufficio IV |
| --- |
| Tel.: (39) 06 3691 3645 |
| Faksas: (39) 06 3691 2335 |

D.G.EU. — Ufficio IV

Tel.: (39) 06 3691 3645

Faksas: (39) 06 3691 2335

| D.G.C.E. — U.A.M.A. |
| --- |
| Tel.: (39) 06 3691 3605 |
| Faksas: (39) 06 3691 8815 |

D.G.C.E. — U.A.M.A.

Tel.: (39) 06 3691 3605

Faksas: (39) 06 3691 8815

KIPRAS

| 1. | Import-Export Licencing Unit |
| --- | --- |
| Trade Service |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 6, Andrea Araouzou |
| 1421 Nicosia |
| Tel.: 357 22 867100 |
| Faksas: 357 22 316071 |

1.

Import-Export Licencing Unit

Trade Service

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

6, Andrea Araouzou

1421 Nicosia

Tel.: 357 22 867100

Faksas: 357 22 316071

| 2. | Supervision of International Banks, Regulations and Financial Stability Department |
| --- | --- |
| Central Bank of Cyprus |
| 80, Kennedy Avenue |
| 1076 Nicosia |
| Tel.: 357 22 714100 |
| Faksas: 357 22 378153 |

2.

Supervision of International Banks, Regulations and Financial Stability Department

Central Bank of Cyprus

80, Kennedy Avenue

1076 Nicosia

Tel.: 357 22 714100

Faksas: 357 22 378153

LATVIJA

| Latvijas Republikas Ārlietu ministrija |
| --- |
| Brīvības iela 36 |
| Rīga LV 1395 |
| Tel.: (371) 7016 201 |
| Faksas: (371) 7828 121 |

Latvijas Republikas Ārlietu ministrija

Brīvības iela 36

Rīga LV 1395

Tel.: (371) 7016 201

Faksas: (371) 7828 121

LIETUVA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Security Policy Department |
| J. Tumo-Vaizganto 2 |
| LT-01511 Vilnius |
| Tel.: + 370 5 2362516 |
| Faksas: + 370 5 2313090 |

Ministry of Foreign Affairs

Security Policy Department

J. Tumo-Vaizganto 2

LT-01511 Vilnius

Tel.: + 370 5 2362516

Faksas: + 370 5 2313090

LIUKSEMBURGAS

| Ministère de l'économie et du commerce extérieur |
| --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Tel.: (352) 478 23 70 |
| Faksas: (352) 46 61 38 |
| Elektroninis paštas: office.licences@mae.etat.lu |

Ministère de l'économie et du commerce extérieur

Office des licences

BP 113

L-2011 Luxembourg

Tel.: (352) 478 23 70

Faksas: (352) 46 61 38

Elektroninis paštas: office.licences@mae.etat.lu

| Ministère des affaires étrangères et de l'immigration |
| --- |
| Direction des affaires politiques |
| 5, rue Notre-Dame |
| L-2240 Luxembourg |
| Tel.: (352) 478 2421 |
| Faksas: (352) 22 19 89 |

Ministère des affaires étrangères et de l'immigration

Direction des affaires politiques

5, rue Notre-Dame

L-2240 Luxembourg

Tel.: (352) 478 2421

Faksas: (352) 22 19 89

| Ministère des Finances |
| --- |
| 3 rue de la Congrégation |
| L-1352 Luxembourg |
| Faksas: 00352 475241 |

Ministère des Finances

3 rue de la Congrégation

L-1352 Luxembourg

Faksas: 00352 475241

VENGRIJA

| Hungarian Trade Licencing Office |
| --- |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Hungary |
| Postbox: H-1537 Budapest Pf.: 345 |
| Tel.: + 36-1-336-7327 |

Hungarian Trade Licencing Office

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Hungary

Postbox: H-1537 Budapest Pf.: 345

Tel.: + 36-1-336-7327

| Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Magyarország |
| Postafiók: 1537 Budapest Pf.:345 |
| Tel.: + 36-1-336-7327 |

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Magyarország

Postafiók: 1537 Budapest Pf.:345

Tel.: + 36-1-336-7327

MALTA

| Bord ta' Sorveljanza dwar is-Sanzjonijiet |
| --- |
| Ministeru ta' l-Affarijiet Barranin |
| Palazzo Parisio |
| Triq il-Merkanti |
| Valletta CMR 02 |
| Tel.: + 356 21 24 28 53 |
| Faksas: + 356 21 25 15 20 |

Bord ta' Sorveljanza dwar is-Sanzjonijiet

Ministeru ta' l-Affarijiet Barranin

Palazzo Parisio

Triq il-Merkanti

Valletta CMR 02

Tel.: + 356 21 24 28 53

Faksas: + 356 21 25 15 20

NYDERLANDAI

| Ministerie van Economische Zaken |
| --- |
| Belastingdienst/Douane Noord |
| Postbus 40200 |
| NL-8004 De Zwolle |
| Tel.: (31-38) 467 25 41 |
| Faksas: (31-38) 469 52 29 |

Ministerie van Economische Zaken

Belastingdienst/Douane Noord

Postbus 40200

NL-8004 De Zwolle

Tel.: (31-38) 467 25 41

Faksas: (31-38) 469 52 29

AUSTRIJA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/2 (Ausfuhrkontrolle) |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Tel.: (+ 43-1) 711 00-0 |
| Faksas: (+ 43-1) 711 00-8386 |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/2 (Ausfuhrkontrolle)

Stubenring 1

A-1010 Wien

Tel.: (+ 43-1) 711 00-0

Faksas: (+ 43-1) 711 00-8386

LENKIJA

| Ministry of Economic Affairs and Labour |
| --- |
| Department of Export Control |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warsaw |
| Poland |
| Tel.: (+ 48 22) 693 51 71 |
| Faksas: (+ 48 22) 693 40 33 |

Ministry of Economic Affairs and Labour

Department of Export Control

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warsaw

Poland

Tel.: (+ 48 22) 693 51 71

Faksas: (+ 48 22) 693 40 33

PORTUGALIJA

| Ministério dos Negócios Estrangeiros |
| --- |
| Direcção-Geral dos Assuntos Multilaterais |
| Largo do Rilvas |
| P-1350-179 Lisboa |
| Tel.: (351) 21 394 67 02 |
| Faksas: (351) 21 394 60 73 |

Ministério dos Negócios Estrangeiros

Direcção-Geral dos Assuntos Multilaterais

Largo do Rilvas

P-1350-179 Lisboa

Tel.: (351) 21 394 67 02

Faksas: (351) 21 394 60 73

| Ministério das Finanças |
| --- |
| Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais |
| Avenida Infante D. Henrique, n.o 1, C 2.o |
| P-1100 Lisboa |
| Tel.: (351) 21 882 3390/8 |
| Faksas: (351) 21 882 3399 |

Ministério das Finanças

Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais

Avenida Infante D. Henrique, n.o 1, C 2.o

P-1100 Lisboa

Tel.: (351) 21 882 3390/8

Faksas: (351) 21 882 3399

SLOVĖNIJA

| 1. | Ministrstvo za zunanje zadeve |
| --- | --- |
| Sektor za mednarodne organizacije in človekovo varnost |
| Prešernova cesta 25 |
| SI-1001 Ljubljana |
| Tel.: 00 386 1 478 2206 |
| Faksas: 00 386 1 478 2249 |

1.

Ministrstvo za zunanje zadeve

Sektor za mednarodne organizacije in človekovo varnost

Prešernova cesta 25

SI-1001 Ljubljana

Tel.: 00 386 1 478 2206

Faksas: 00 386 1 478 2249

| 2. | Ministrstvo za notranje zadeve |
| --- | --- |
| Sektor za upravne zadeve prometa, zbiranja in združevanja, eksplozivov in orožja |
| Bethovnova ulica 3 |
| SI-1501 Ljubljana |
| Tel.: 00 386 1 472 47 59 |
| Faksas: 00 386 1 472 42 53 |

2.

Ministrstvo za notranje zadeve

Sektor za upravne zadeve prometa, zbiranja in združevanja, eksplozivov in orožja

Bethovnova ulica 3

SI-1501 Ljubljana

Tel.: 00 386 1 472 47 59

Faksas: 00 386 1 472 42 53

| 3. | Ministrstvo za gospodarstvo |
| --- | --- |
| Komisija za nadzor izvoza blaga za dvojno rabo |
| Kotnikova 5 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Tel.: 00 386 1 478 3223 |
| Faksas: 00 386 1 478 3611 |

3.

Ministrstvo za gospodarstvo

Komisija za nadzor izvoza blaga za dvojno rabo

Kotnikova 5

SI-1000 Ljubljana

Tel.: 00 386 1 478 3223

Faksas: 00 386 1 478 3611

| 4. | Ministrstvo za obrambo |
| --- | --- |
| Direktorat za Logistiko |
| Kardeljeva ploščad 24 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Tel.: 00 386 1 471 20 25 |
| Faksas: 00 386 1 512 11 03 |

4.

Ministrstvo za obrambo

Direktorat za Logistiko

Kardeljeva ploščad 24

SI-1000 Ljubljana

Tel.: 00 386 1 471 20 25

Faksas: 00 386 1 512 11 03

SLOVAKIJA

| Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |
| --- |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| Tel.: 00421/2/4854 1111 |
| Faksas: 00421/2/4333 7827 |

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

Tel.: 00421/2/4854 1111

Faksas: 00421/2/4333 7827

SUOMIJA

| Ulkoasiainministeriö/Utrikesministeriet |
| --- |
| PL/PB 176 |
| FI-00161 Helsinki/Helsingfors |
| Tel.: (358-9) 16 00 5 |
| Faksas: (358-9) 16 05 57 07 |

Ulkoasiainministeriö/Utrikesministeriet

PL/PB 176

FI-00161 Helsinki/Helsingfors

Tel.: (358-9) 16 00 5

Faksas: (358-9) 16 05 57 07

| Puolustusministeriö/Försvarsministeriet |
| --- |
| Eteläinen Makasiinikatu 8/Södra Magasinsgatan 8 |
| PL/PB 31 |
| FI-00131 Helsinki/Helsingfors |
| Tel.: (358-9) 16 08 81 28 |
| Faksas: (358-9) 16 08 81 11 |

Puolustusministeriö/Försvarsministeriet

Eteläinen Makasiinikatu 8/Södra Magasinsgatan 8

PL/PB 31

FI-00131 Helsinki/Helsingfors

Tel.: (358-9) 16 08 81 28

Faksas: (358-9) 16 08 81 11

ŠVEDIJA

| Inspektionen för strategiska produkter (ISP) |
| --- |
| Box 70 252 |
| 107 22 Stockholm |
| Tel.: (+46-8) 406 31 00 |
| Faksas: (+46-8) 20 31 00 |

Inspektionen för strategiska produkter (ISP)

Box 70 252

107 22 Stockholm

Tel.: (+46-8) 406 31 00

Faksas: (+46-8) 20 31 00

JUNGTINĖ KARALYSTĖ

| Sanctions Licensing Unit |
| --- |
| Export Control Organisation |
| Department of Trade and Industry |
| Kingsgate House |
| 66-74 Victoria Street |
| London SW1E 6SW |
| Tel.: (44) 20 7215 4544 |
| Faksas: (44) 20 7215 4539 |

Sanctions Licensing Unit

Export Control Organisation

Department of Trade and Industry

Kingsgate House

66-74 Victoria Street

London SW1E 6SW

Tel.: (44) 20 7215 4544

Faksas: (44) 20 7215 4539

EUROPOS BENDRIJA

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Directorate-General for External Relations |
| Directorate Common Foreign and Security Policy (CFSP) and European Security and Defence Policy (ESDP): Commission Coordination and contribution |
| Unit A.2: Legal and institutional matters, CFSP Joint Actions, Sanctions, Kimberley Process |
| CHAR 12/163 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| Belgium |
| Tel.: (32-2) 296 25 56 |
| Faksas: (32-2) 296 75 63 |
| Elektroninis paštas: relex-sanctions@cec.eu.int. |

Commission of the European Communities

Directorate-General for External Relations

Directorate Common Foreign and Security Policy (CFSP) and European Security and Defence Policy (ESDP): Commission Coordination and contribution

Unit A.2: Legal and institutional matters, CFSP Joint Actions, Sanctions, Kimberley Process

CHAR 12/163

B-1049 Bruxelles/Brussel

Belgium

Tel.: (32-2) 296 25 56

Faksas: (32-2) 296 75 63

Elektroninis paštas: relex-sanctions@cec.eu.int.

---

| 16.11.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 299/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 299/32

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1860/2005

2005 m. lapkričio 15 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. lapkričio 16 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. lapkričio 15 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 386/2005 (OL L 62, 2005 3 9, p. 3).

1

---

PRIEDAS

prie 2005 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | 052 | 56,5 |
| 096 | 36,8 |
| 204 | 33,9 |
| 999 | 42,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 117,1 |
| 204 | 23,8 |
| 999 | 70,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 108,4 |
| 204 | 70,2 |
| 999 | 89,3 |
| 0805 20 10 | 204 | 66,2 |
| 388 | 85,5 |
| 999 | 75,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 62,7 |
| 624 | 88,1 |
| 999 | 75,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 61,2 |
| 388 | 71,6 |
| 999 | 66,4 |
| 0806 10 10 | 052 | 104,4 |
| 400 | 228,2 |
| 508 | 233,6 |
| 624 | 162,5 |
| 720 | 99,7 |
| 999 | 165,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 104,6 |
| 400 | 106,2 |
| 404 | 90,4 |
| 512 | 131,2 |
| 800 | 155,4 |
| 999 | 117,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 102,4 |
| 720 | 56,5 |
| 999 | 79,5 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

052

56,5

096

36,8

204

33,9

999

42,4

0707 00 05

052

117,1

204

23,8

999

70,5

0709 90 70

052

108,4

204

70,2

999

89,3

0805 20 10

204

66,2

388

85,5

999

75,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

62,7

624

88,1

999

75,4

0805 50 10

052

61,2

388

71,6

999

66,4

0806 10 10

052

104,4

400

228,2

508

233,6

624

162,5

720

99,7

999

165,7

0808 10 80

388

104,6

400

106,2

404

90,4

512

131,2

800

155,4

999

117,6

0808 20 50

052

102,4

720

56,5

999

79,5

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 750/2005 (OL L 126, 2005 5 19, p. 12). Kodas „999“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 16.11.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 299/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 299/34

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1861/2005

2005 m. lapkričio 15 d.

iš dalies keičiantis Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1064/2005, atidarantį nuolatinį konkursą dėl Lietuvos intervencinės agentūros saugomų paprastųjų kviečių eksporto

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 6 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1064/2005 (2) pradedamas nuolatinis konkursas dėl 150 000 tonų Lietuvos intervencinės agentūros saugomų paprastųjų kviečių eksporto. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1064/2005 (2) pradedamas nuolatinis konkursas dėl 150 000 tonų Lietuvos intervencinės agentūros saugomų paprastųjų kviečių eksporto.

| (2) | Dėl nepalankių klimato sąlygų nuimant 2005 m. derlių, planuotas paprastųjų kviečių kiekis Lietuvoje pasirodė nepakankamas vidaus rinkos poreikiams tenkinti. Todėl Lietuva pranešė Komisijai apie savo intervencinės agentūros ketinimą sumažinti kiekį, dėl kurio vykdomas eksporto konkursas, kad būtų skatinamas perpardavimas vidaus rinkoje. Atsižvelgiant į šį prašymą, esamus kiekius ir situaciją rinkoje, reikėtų iš dalies pakeisti didžiausią kiekį, numatytą Reglamente (EB) Nr. 1064/2005 dėl nuolatinio konkurso paskelbimo. |
| --- | --- |

(2)

Dėl nepalankių klimato sąlygų nuimant 2005 m. derlių, planuotas paprastųjų kviečių kiekis Lietuvoje pasirodė nepakankamas vidaus rinkos poreikiams tenkinti. Todėl Lietuva pranešė Komisijai apie savo intervencinės agentūros ketinimą sumažinti kiekį, dėl kurio vykdomas eksporto konkursas, kad būtų skatinamas perpardavimas vidaus rinkoje. Atsižvelgiant į šį prašymą, esamus kiekius ir situaciją rinkoje, reikėtų iš dalies pakeisti didžiausią kiekį, numatytą Reglamente (EB) Nr. 1064/2005 dėl nuolatinio konkurso paskelbimo.

| (3) | Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1064/2005. |
| --- | --- |

(3)

Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1064/2005.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1064/2005 2 straipsnis pakeičiamas taip:

„2 straipsnis

Konkursas vyksta dėl maksimalaus 120 000 tonų paprastųjų kviečių, eksportuotinų į visas trečiąsias šalis, išskyrus Albaniją, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, Bosniją ir Hercegoviną, Bulgariją, Kroatiją, Lichtenšteiną, Rumuniją, Serbiją ir Juodkalniją (3) bei Šveicariją, kiekio.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. lapkričio 15 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 174, 2005 7 7, p. 42.

2

(3)  Įskaitant Kosovą, kaip apibrėžta 1999 m. birželio 10 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijoje 1244.“.

3

---

| 16.11.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 299/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 299/35

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1862/2005

2005 m. lapkričio 15 d.

skelbiantis nuolatinį konkursą Lietuvos intervencinės agentūros saugomų paprastųjų kviečių perpardavimui Bendrijos rinkoje, siekiant juos Bendrijoje perdirbti į miltus

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 6 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 1993 m. liepos 28 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2131/93, nustatančiame intervencinių agentūrų turimų grūdų pardavimo tvarką ir sąlygas (2), numatoma, kad intervencinės agentūros saugomi grūdai parduodami konkurso tvarka ir už tokią pardavimo kainą, kuri nebūtų mažesnė už sandėliavimo vietos rinkos kainą arba, jos nesant, artimiausios rinkos kainą, atsižvelgiant į transporto išlaidas, už tokią pačią kokybę ir už lygiavertį kiekį, nesukeliant rinkos sutrikimų. |
| --- | --- |

(1)

1993 m. liepos 28 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2131/93, nustatančiame intervencinių agentūrų turimų grūdų pardavimo tvarką ir sąlygas (2), numatoma, kad intervencinės agentūros saugomi grūdai parduodami konkurso tvarka ir už tokią pardavimo kainą, kuri nebūtų mažesnė už sandėliavimo vietos rinkos kainą arba, jos nesant, artimiausios rinkos kainą, atsižvelgiant į transporto išlaidas, už tokią pačią kokybę ir už lygiavertį kiekį, nesukeliant rinkos sutrikimų.

| (2) | Dėl nepalankių oro sąlygų nuimant 2005 m. derlių, planuotas paprastųjų kviečių kiekis Lietuvoje pasirodė nepakankamas vidaus paklausai tenkinti. Be to, Lietuva turi intervencinių paprastųjų kviečių atsargų, kurias sunku parduoti, todėl jas reikėtų realizuoti. Todėl jos gali būti parduodamos Bendrijos rinkoje konkurso tvarka siekiant paprastuosius kviečius perdirbti į miltus. |
| --- | --- |

(2)

Dėl nepalankių oro sąlygų nuimant 2005 m. derlių, planuotas paprastųjų kviečių kiekis Lietuvoje pasirodė nepakankamas vidaus paklausai tenkinti. Be to, Lietuva turi intervencinių paprastųjų kviečių atsargų, kurias sunku parduoti, todėl jas reikėtų realizuoti. Todėl jos gali būti parduodamos Bendrijos rinkoje konkurso tvarka siekiant paprastuosius kviečius perdirbti į miltus.

| (3) | Siekiant atsižvelgti į padėtį Bendrijos rinkoje, reikėtų numatyti, kad šiam konkursui vadovautų Komisija. Be to, pasiūlymams, kuriuose siūloma mažiausia pardavimo kaina, turi būti numatytas paskirstymo koeficientas. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant atsižvelgti į padėtį Bendrijos rinkoje, reikėtų numatyti, kad šiam konkursui vadovautų Komisija. Be to, pasiūlymams, kuriuose siūloma mažiausia pardavimo kaina, turi būti numatytas paskirstymo koeficientas.

| (4) | Siekiant užtikrinti ypatingos paskirties atsargų, dėl kurių skelbiami konkursai, kontrolę, reikia numatyti specialiąją priežiūros programą paprastųjų kviečių pristatymui ir perdirbimui į miltus. Kad būtų galima vykdyti šią stebėseną, reikia taikyti tvarką, numatytą 1992 m. spalio 16 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3002/92, nustatančiame bendrąsias išsamias intervencinių produktų naudojimo ir (arba) paskirties tikrinimo taisykles (3). |
| --- | --- |

(4)

Siekiant užtikrinti ypatingos paskirties atsargų, dėl kurių skelbiami konkursai, kontrolę, reikia numatyti specialiąją priežiūros programą paprastųjų kviečių pristatymui ir perdirbimui į miltus. Kad būtų galima vykdyti šią stebėseną, reikia taikyti tvarką, numatytą 1992 m. spalio 16 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3002/92, nustatančiame bendrąsias išsamias intervencinių produktų naudojimo ir (arba) paskirties tikrinimo taisykles (3).

| (5) | Siekiant užtikrinti tinkamą vykdymą, reikia iš konkurso laimėtojo paimti užstatą, kuris atsižvelgiant į atitinkamų operacijų pobūdį turi būti nustatytas nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2131/93 nuostatų, ypač dėl jo dydžio, kuris turi būti pakankamas tinkamam produktų panaudojimui užtikrinti, ir dėl jo grąžinimo sąlygų, kuriose turi būti numatyta, kad turi būti pateiktas įrodymas, kad kviečiai buvo perdirbti į miltus. |
| --- | --- |

(5)

Siekiant užtikrinti tinkamą vykdymą, reikia iš konkurso laimėtojo paimti užstatą, kuris atsižvelgiant į atitinkamų operacijų pobūdį turi būti nustatytas nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2131/93 nuostatų, ypač dėl jo dydžio, kuris turi būti pakankamas tinkamam produktų panaudojimui užtikrinti, ir dėl jo grąžinimo sąlygų, kuriose turi būti numatyta, kad turi būti pateiktas įrodymas, kad kviečiai buvo perdirbti į miltus.

| (6) | Taip pat svarbu, kad Lietuvos intervencinės agentūros Komisijai pateiktame pranešime būtų išsaugotas konkurso dalyvių anonimiškumas. |
| --- | --- |

(6)

Taip pat svarbu, kad Lietuvos intervencinės agentūros Komisijai pateiktame pranešime būtų išsaugotas konkurso dalyvių anonimiškumas.

| (7) | Siekiant modernizuoti administravimą, Komisijai pateiktiną informaciją reikėtų siųsti elektroniniu paštu. |
| --- | --- |

(7)

Siekiant modernizuoti administravimą, Komisijai pateiktiną informaciją reikėtų siųsti elektroniniu paštu.

| (8) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Javų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Javų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Lietuvos intervencinė agentūra nuolatinio konkurso tvarka pradeda Bendrijos vidaus rinkoje turimų 32 000 tonų paprastųjų kviečių pardavimą jų perdirbimui į miltus.

2 straipsnis

1 straipsnyje numatyta prekyba vyksta Reglamente (EEB) Nr. 2131/93 numatyta tvarka.

Tačiau, nukrypstant nuo:

| a) | pirmiau minėto reglamento 13 straipsnio 1 dalies, pasiūlymai sudaromi, atsižvelgiant į faktinę partiją, dėl kurios teikiamas pasiūlymas, kokybės; |
| --- | --- |

a)

pirmiau minėto reglamento 13 straipsnio 1 dalies, pasiūlymai sudaromi, atsižvelgiant į faktinę partiją, dėl kurios teikiamas pasiūlymas, kokybės;

| b) | pirmiau minėto reglamento 10 straipsnio antros pastraipos, mažiausia pardavimo kaina nustatoma tokia, kad grūdų rinka nebūtų sutrikdyta. |
| --- | --- |

b)

pirmiau minėto reglamento 10 straipsnio antros pastraipos, mažiausia pardavimo kaina nustatoma tokia, kad grūdų rinka nebūtų sutrikdyta.

3 straipsnis

Pasiūlymai galioja tuo atveju, kai kartu su jais pateikiami:

| a) | įrodymas, kad konkurso dalyvis pateikė užstatą, kuris, nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2131/93 13 straipsnio 4 dalies 2 pastraipos, yra nustatomas 10 EUR už toną; |
| --- | --- |

a)

įrodymas, kad konkurso dalyvis pateikė užstatą, kuris, nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2131/93 13 straipsnio 4 dalies 2 pastraipos, yra nustatomas 10 EUR už toną;

| b) | raštiškas konkurso dalyvio įsipareigojimas perdirbti paprastuosius kviečius Bendrijos teritorijoje į miltus per 60 dienų nuo jų išvežimo iš intervencinio sandėlio ir bet kokiu atveju iki 2006 m. rugpjūčio 31 d. bei pateikti 40 eurų už toną tinkamo dydžio vykdymo užstatą vėliausiai per dvi darbo dienas nuo deklaracijos dėl konkurso laimėtojo paskelbimo gavimo; |
| --- | --- |

b)

raštiškas konkurso dalyvio įsipareigojimas perdirbti paprastuosius kviečius Bendrijos teritorijoje į miltus per 60 dienų nuo jų išvežimo iš intervencinio sandėlio ir bet kokiu atveju iki 2006 m. rugpjūčio 31 d. bei pateikti 40 eurų už toną tinkamo dydžio vykdymo užstatą vėliausiai per dvi darbo dienas nuo deklaracijos dėl konkurso laimėtojo paskelbimo gavimo;

| c) | įsipareigojimas vesti atsargų apskaitą, leidžiančią patikrinti, kad paskirtas paprastųjų kviečių kiekis Bendrijos teritorijoje buvo perdirbtas į miltus. |
| --- | --- |

c)

įsipareigojimas vesti atsargų apskaitą, leidžiančią patikrinti, kad paskirtas paprastųjų kviečių kiekis Bendrijos teritorijoje buvo perdirbtas į miltus.

4 straipsnis

1.   Pirmojo dalinio konkurso galutinis pasiūlymų pateikimo terminas baigiasi 2005 m. lapkričio 23 d. 15 valandą (Briuselio laiku).

Vėlesnių dalinių konkursų galutinis pasiūlymų pateikimo terminas baigiasi kiekvienos savaitės trečiadienį 15 valandą (Briuselio laiku), išskyrus 2005 m. gruodžio 28 d., 2006 m. balandžio 12 d. ir 2006 m. gegužės 24 d., t. y. šiomis savaitėmis joks konkursas nebus vykdomas.

Paskutinio dalinio konkurso galutinis pasiūlymų pateikimo terminas baigiasi 2006 m. birželio 28 d. 15 valandą (Briuselio laiku).

2.   Pasiūlymai turi būti pateikti Lietuvos intervencinei agentūrai adresu:

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency, |
| --- |
| L. Stuokos-Gucevičiaus Str. 9–12 |
| Vilnius, Lithuania |
| Telefonas (370-5) 268 50 49 |
| Faksas (370-5) 268 50 61 |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency,

L. Stuokos-Gucevičiaus Str. 9–12

Vilnius, Lithuania

Telefonas (370-5) 268 50 49

Faksas (370-5) 268 50 61

5 straipsnis

Lietuvos intervencinė agentūra per dvi valandas nuo paraiškų pateikimo termino pabaigos praneša Komisijai apie gautus pasiūlymus. Pranešimas turi būti siunčiamas elektroniniu paštu naudojant I priede pateikiamą formą.

6 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 25 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka Komisija nustato mažiausią pardavimo kainą arba nusprendžia neskirti konkurso laimėtojo. Jeigu pasiūlymai yra pateikti tai pačiai partijai ir juose nurodytas kiekis viršija bendrą turimą kiekį, kiekvienai partijai gali būti nustatyta atskira kaina.

Kai konkurso dalyviai siūlo mažiausią pardavimo kainą, Komisija gali nustatyti siūlomų kiekių paskirstymo koeficientą.

7 straipsnis

1.   3 straipsnio a punkte numatytas užstatas grąžinamas visas už kiekį, dėl kurio:

| a) | pasiūlymas nebuvo atrinktas; |
| --- | --- |

a)

pasiūlymas nebuvo atrinktas;

| b) | pardavimo kaina buvo sumokėta per nustatytą laiko tarpą ir buvo pateiktas 3 straipsnio b punkte numatytas užstatas. |
| --- | --- |

b)

pardavimo kaina buvo sumokėta per nustatytą laiko tarpą ir buvo pateiktas 3 straipsnio b punkte numatytas užstatas.

2.   3 straipsnio b punkte numatytas užstatas grąžinamas proporcingai Bendrijoje miltų gamybai panaudotų paprastųjų kviečių kiekiui.

8 straipsnis

1.   3 straipsnio b punkte numatytų įsipareigojimų įvykdymo įrodymas pateikiamas pagal Reglamento (EEB) Nr. 3002/92 nuostatas.

2.   Be Reglamente (EEB) Nr. 3002/92 numatytų įrašų, kontrolinės kopijos T5 104 skiltyje turi būti nuoroda į 3 straipsnio b ir c punktus ir joje turi būti vienas iš kelių II priede minimų įrašų.

9 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. lapkričio 15 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 191, 1993 7 31, p. 76. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1169/2005 (OL L 188, 2005 7 20, p. 19).

2

(3)  OL L 301, 1992 10 17, p. 17. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1169/2005.

3

---

I PRIEDAS

Nuolatinis konkursas perparduoti Lietuvos intervencinės agentūros saugomus 32 000 tonų paprastųjų kviečių

Forma (1)

(Reglamentas (EB) Nr. 1862/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Konkurso dalyvio eilės numeris | Partijos numeris | Kiekis (t) | Pasiūlymo kaina
  EUR/t |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| ir t. t. | | | |

1

2

3

4

Konkurso dalyvio eilės numeris

Partijos numeris

Kiekis (t)

Pasiūlymo kaina

EUR/t

1

2

3

ir t. t.

---

(1)  Perduoti AGRI GD (D2).

---

II PRIEDAS

8 straipsnio 2 dalyje nurodyti įrašai

| –– | : | ispanų k. | : | Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1862/2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| –– | : | čekų k. | : | Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1862/2005 |
| –– | : | danų k. | : | Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1862/2005 |
| –– | : | vokiečių k. | : | Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1862/2005 |
| –– | : | estų k. | : | määruse (EÜ) nr 1862/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode |
| –– | : | graikų k. | : | Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1862/2005 |
| –– | : | anglų k. | : | Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1862/2005 |
| –– | : | prancūzų k. | : | Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1862/2005 |
| –– | : | italų k. | : | Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1862/2005 |
| –– | : | latvių k. | : | Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1862/2005 3. panta b) un c) punktā |
| –– | : | lietuvių k. | : | produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1862/2005 3 straipsnio b ir c punktuose |
| –– | : | vengrų k. | : | Az 1862/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék |
| –– | : | olandų k. | : | Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1862/2005 |
| –– | : | lenkų k. | : | Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1862/2005 |
| –– | : | portugalų k. | : | Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1862/2005 |
| –– | : | slovakų k. | : | Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1862/2005 |
| –– | : | slovėnų k. | : | Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1862/2005 |
| –– | : | suomių k. | : | Asetuksen (EY) N:o 1862/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote |
| –– | : | švedų k. | : | Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1862/2005 |

––

:

ispanų k.

:

Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1862/2005

––

:

čekų k.

:

Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1862/2005

––

:

danų k.

:

Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1862/2005

––

:

vokiečių k.

:

Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1862/2005

––

:

estų k.

:

määruse (EÜ) nr 1862/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode

––

:

graikų k.

:

Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1862/2005

––

:

anglų k.

:

Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1862/2005

––

:

prancūzų k.

:

Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1862/2005

––

:

italų k.

:

Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1862/2005

––

:

latvių k.

:

Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1862/2005 3. panta b) un c) punktā

––

:

lietuvių k.

:

produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1862/2005 3 straipsnio b ir c punktuose

––

:

vengrų k.

:

Az 1862/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék

––

:

olandų k.

:

Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1862/2005

––

:

lenkų k.

:

Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1862/2005

––

:

portugalų k.

:

Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1862/2005

––

:

slovakų k.

:

Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1862/2005

––

:

slovėnų k.

:

Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1862/2005

––

:

suomių k.

:

Asetuksen (EY) N:o 1862/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote

––

:

švedų k.

:

Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1862/2005

---

| 16.11.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 299/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 299/40

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1863/2005

2005 m. lapkričio 15 d.

skelbiantis nuolatinį konkursą Latvijos intervencinės agentūros saugomų paprastųjų kviečių perpardavimui Bendrijos rinkoje, siekiant juos Bendrijoje perdirbti į miltus

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 6 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 1993 m. liepos 28 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2131/93, nustatančiame intervencinių agentūrų turimų grūdų pardavimo tvarką ir sąlygas (2), numatoma, kad intervencinės agentūros saugomi grūdai parduodami konkurso tvarka ir už tokią pardavimo kainą, kuri nebūtų mažesnė už sandėliavimo vietos rinkos kainą arba, jos nesant, artimiausios rinkos kainą, atsižvelgiant į transporto išlaidas, už tokią pačią kokybę ir už lygiavertį kiekį, nesukeliant rinkos sutrikimų. |
| --- | --- |

(1)

1993 m. liepos 28 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2131/93, nustatančiame intervencinių agentūrų turimų grūdų pardavimo tvarką ir sąlygas (2), numatoma, kad intervencinės agentūros saugomi grūdai parduodami konkurso tvarka ir už tokią pardavimo kainą, kuri nebūtų mažesnė už sandėliavimo vietos rinkos kainą arba, jos nesant, artimiausios rinkos kainą, atsižvelgiant į transporto išlaidas, už tokią pačią kokybę ir už lygiavertį kiekį, nesukeliant rinkos sutrikimų.

| (2) | Dėl nepalankių oro sąlygų nuimant 2005 m. derlių, planuotas paprastųjų kviečių kiekis Latvijoje pasirodė nepakankamas vidaus paklausai tenkinti. Be to, Latvija turi intervencinių paprastųjų kviečių atsargų, kurias sunku parduoti ir todėl jas reikėtų realizuoti. Todėl jos gali būti parduodamos Bendrijos rinkoje konkurso tvarka siekiant paprastuosius kviečius perdirbti į miltus. |
| --- | --- |

(2)

Dėl nepalankių oro sąlygų nuimant 2005 m. derlių, planuotas paprastųjų kviečių kiekis Latvijoje pasirodė nepakankamas vidaus paklausai tenkinti. Be to, Latvija turi intervencinių paprastųjų kviečių atsargų, kurias sunku parduoti ir todėl jas reikėtų realizuoti. Todėl jos gali būti parduodamos Bendrijos rinkoje konkurso tvarka siekiant paprastuosius kviečius perdirbti į miltus.

| (3) | Siekiant atsižvelgti į padėtį Bendrijos rinkoje, reikėtų numatyti, kad šiam konkursui vadovautų Komisija. Be to, pasiūlymams, kuriuose siūloma mažiausia pardavimo kaina, turi būti numatytas paskirstymo koeficientas. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant atsižvelgti į padėtį Bendrijos rinkoje, reikėtų numatyti, kad šiam konkursui vadovautų Komisija. Be to, pasiūlymams, kuriuose siūloma mažiausia pardavimo kaina, turi būti numatytas paskirstymo koeficientas.

| (4) | Siekiant užtikrinti ypatingos paskirties atsargų, dėl kurių skelbiami konkursai, kontrolę, reikia numatyti specialiąją priežiūros programą paprastųjų kviečių pristatymui ir perdirbimui į miltus. Kad būtų galima vykdyti šią stebėseną, reikia taikyti tvarką, numatytą 1992 m. spalio 16 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3002/92, nustatančiame bendrąsias išsamias intervencinių produktų naudojimo ir (arba) paskirties tikrinimo taisykles (3). |
| --- | --- |

(4)

Siekiant užtikrinti ypatingos paskirties atsargų, dėl kurių skelbiami konkursai, kontrolę, reikia numatyti specialiąją priežiūros programą paprastųjų kviečių pristatymui ir perdirbimui į miltus. Kad būtų galima vykdyti šią stebėseną, reikia taikyti tvarką, numatytą 1992 m. spalio 16 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3002/92, nustatančiame bendrąsias išsamias intervencinių produktų naudojimo ir (arba) paskirties tikrinimo taisykles (3).

| (5) | Siekiant užtikrinti tinkamą vykdymą, reikia iš konkurso laimėtojo paimti užstatą, kuris, atsižvelgiant į atitinkamų operacijų pobūdį, turi būti nustatytas nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2131/93 nuostatų, ypač dėl jo dydžio, kuris turi būti pakankamas tinkamam produktų panaudojimui užtikrinti, ir dėl jo grąžinimo sąlygų, kuriose turi būti numatyta, kad turi būti pateiktas įrodymas, kad kviečiai buvo perdirbti į miltus. |
| --- | --- |

(5)

Siekiant užtikrinti tinkamą vykdymą, reikia iš konkurso laimėtojo paimti užstatą, kuris, atsižvelgiant į atitinkamų operacijų pobūdį, turi būti nustatytas nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2131/93 nuostatų, ypač dėl jo dydžio, kuris turi būti pakankamas tinkamam produktų panaudojimui užtikrinti, ir dėl jo grąžinimo sąlygų, kuriose turi būti numatyta, kad turi būti pateiktas įrodymas, kad kviečiai buvo perdirbti į miltus.

| (6) | Taip pat svarbu, kad Latvijos intervencinės agentūros Komisijai pateiktame pranešime būtų išsaugotas konkurso dalyvių anonimiškumas. |
| --- | --- |

(6)

Taip pat svarbu, kad Latvijos intervencinės agentūros Komisijai pateiktame pranešime būtų išsaugotas konkurso dalyvių anonimiškumas.

| (7) | Siekiant modernizuoti administravimą, Komisijai pateiktiną informaciją reikėtų siųsti elektroniniu paštu. |
| --- | --- |

(7)

Siekiant modernizuoti administravimą, Komisijai pateiktiną informaciją reikėtų siųsti elektroniniu paštu.

| (8) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Javų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Javų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Latvijos intervencinė agentūra nuolatinio konkurso tvarka pradeda Bendrijos vidaus rinkoje turimų 24 276 tonų paprastųjų kviečių pardavimą jų perdirbimui į miltus.

2 straipsnis

1 straipsnyje numatyta prekyba vyksta Reglamente (EEB) Nr. 2131/93 numatyta tvarka.

Tačiau, nukrypstant nuo:

| a) | pirmiau minėto Reglamento 13 straipsnio 1 dalies, pasiūlymai sudaromi, atsižvelgiant į faktinę partiją, dėl kurios teikiamas pasiūlymas, kokybės; |
| --- | --- |

a)

pirmiau minėto Reglamento 13 straipsnio 1 dalies, pasiūlymai sudaromi, atsižvelgiant į faktinę partiją, dėl kurios teikiamas pasiūlymas, kokybės;

| b) | pirmiau minėto Reglamento 10 straipsnio antros pastraipos, mažiausia pardavimo kaina nustatoma tokia, kad grūdų rinka nebūtų sutrikdyta. |
| --- | --- |

b)

pirmiau minėto Reglamento 10 straipsnio antros pastraipos, mažiausia pardavimo kaina nustatoma tokia, kad grūdų rinka nebūtų sutrikdyta.

3 straipsnis

Pasiūlymai galioja tuo atveju, kai kartu su jais pateikiami:

| a) | įrodymas, kad konkurso dalyvis pateikė užstatą, kuris, nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2131/93 13 straipsnio 4 dalies 2 pastraipos, yra nustatomas 10 EUR už toną; |
| --- | --- |

a)

įrodymas, kad konkurso dalyvis pateikė užstatą, kuris, nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2131/93 13 straipsnio 4 dalies 2 pastraipos, yra nustatomas 10 EUR už toną;

| b) | raštiškas konkurso dalyvio įsipareigojimas perdirbti paprastuosius kviečius Bendrijos teritorijoje į miltus per 60 dienų nuo jų išvežimo iš intervencinio sandėlio ir bet kokiu atveju iki 2006 m. rugpjūčio 31 d. bei pateikti 40 eurų už toną tinkamo dydžio vykdymo užstatą vėliausiai per dvi darbo dienas nuo deklaracijos dėl konkurso laimėtojo paskelbimo gavimo; |
| --- | --- |

b)

raštiškas konkurso dalyvio įsipareigojimas perdirbti paprastuosius kviečius Bendrijos teritorijoje į miltus per 60 dienų nuo jų išvežimo iš intervencinio sandėlio ir bet kokiu atveju iki 2006 m. rugpjūčio 31 d. bei pateikti 40 eurų už toną tinkamo dydžio vykdymo užstatą vėliausiai per dvi darbo dienas nuo deklaracijos dėl konkurso laimėtojo paskelbimo gavimo;

| c) | įsipareigojimas vesti atsargų apskaitą, leidžiančią patikrinti, kad paskirtas paprastųjų kviečių kiekis Bendrijos teritorijoje buvo perdirbtas į miltus. |
| --- | --- |

c)

įsipareigojimas vesti atsargų apskaitą, leidžiančią patikrinti, kad paskirtas paprastųjų kviečių kiekis Bendrijos teritorijoje buvo perdirbtas į miltus.

4 straipsnis

1.   Pirmojo dalinio konkurso galutinis pasiūlymų pateikimo terminas baigiasi 2005 m. lapkričio 23 d. 15 valandą (Briuselio laiku).

Vėlesnių dalinių konkursų galutinis pasiūlymų pateikimo terminas baigiasi kiekvienos savaitės trečiadienį 15 valandą (Briuselio laiku), išskyrus 2005 m. gruodžio 28 d., 2006 m. balandžio 12 d. ir 2006 m. gegužės 24 d., t. y, šiomis savaitėmis joks konkursas nebus vykdomas.

Paskutinio dalinio konkurso galutinis pasiūlymų pateikimo terminas baigiasi 2006 m. birželio 28 d. 15 valandą (Briuselio laiku).

2.   Pasiūlymai turi būti pateikti Latvijos intervencinei agentūrai adresu:

| Rural Support Service |
| --- |
| Republic Square 2, |
| Riga, LV-1981 |
| Telefonas (371) 702 78 93 |
| Faksas (371) 702 78 92 |

Rural Support Service

Republic Square 2,

Riga, LV-1981

Telefonas (371) 702 78 93

Faksas (371) 702 78 92

5 straipsnis

Latvijos intervencinė agentūra per dvi valandas nuo paraiškų pateikimo termino pabaigos praneša Komisijai apie gautus pasiūlymus. Pranešimas turi būti siunčiamas elektroniniu paštu naudojant I priede pateikiamą formą.

6 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 25 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka Komisija nustato mažiausią pardavimo kainą arba nusprendžia neskirti konkurso laimėtojo. Jeigu pasiūlymai yra pateikti tai pačiai partijai ir juose nurodytas kiekis viršija bendrą turimą kiekį, kiekvienai partijai gali būti nustatyta atskira kaina.

Kai konkurso dalyviai siūlo mažiausią pardavimo kainą, Komisija gali nustatyti siūlomų kiekių paskirstymo koeficientą.

7 straipsnis

1.   3 straipsnio a punkte numatytas užstatas grąžinamas visas už kiekį, dėl kurio:

| a) | pasiūlymas nebuvo atrinktas; |
| --- | --- |

a)

pasiūlymas nebuvo atrinktas;

| b) | pardavimo kaina buvo sumokėta per nustatytą laiko tarpą ir buvo pateiktas 3 straipsnio b punkte numatytas užstatas. |
| --- | --- |

b)

pardavimo kaina buvo sumokėta per nustatytą laiko tarpą ir buvo pateiktas 3 straipsnio b punkte numatytas užstatas.

2.   3 straipsnio b punkte numatytas užstatas grąžinamas proporcingai Bendrijoje miltų gamybai panaudotų paprastųjų kviečių kiekiui.

8 straipsnis

1.   3 straipsnio b punkte numatytų įsipareigojimų įvykdymo įrodymas pateikiamas pagal Reglamento (EEB) Nr. 3002/92 nuostatas.

2.   Be Reglamente (EEB) Nr. 3002/92 numatytų įrašų, kontrolinės kopijos T5 104 skiltyje turi būti nuoroda į 3 straipsnio b ir c punktus ir joje turi būti vienas iš kelių II priede minimų įrašų.

9 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. lapkričio 15 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 191, 1993 7 31, p. 76. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1169/2005 (OL L 188, 2005 7 20, p. 19).

2

(3)  OL L 301, 1992 10 17, p. 17. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1169/2005.

3

---

I PRIEDAS

Nuolatinis konkursas perparduoti Latvijos intervencinės agentūros saugomas 24 276 tonas paprastųjų kviečių

Forma (1)

(Reglamentas (EB) Nr. 1863/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Konkurso dalyvio eilės numeris | Partijos numeris | Kiekis
  (t) | Pasiūlymo kaina
  EUR/t |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| ir t. t. | | | |

1

2

3

4

Konkurso dalyvio eilės numeris

Partijos numeris

Kiekis

(t)

Pasiūlymo kaina

EUR/t

1

2

3

ir t. t.

---

(1)  Perduoti AGRI GD (D2).

---

II PRIEDAS

8 straipsnio 2 dalyje nurodyti įrašai

| –– | : | ispanų k. | : | Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1863/2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| –– | : | čekų k. | : | Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1863/2005 |
| –– | : | danų k. | : | Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1863/2005 |
| –– | : | vokiečių k. | : | Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1863/2005 |
| –– | : | estų k. | : | määruse (EÜ) nr 1863/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode |
| –– | : | graikų k. | : | Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1863/2005 |
| –– | : | anglų k. | : | Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1863/2005 |
| –– | : | prancūzų k. | : | Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1863/2005 |
| –– | : | italų k. | : | Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1863/2005 |
| –– | : | latvių k. | : | Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1863/2005 3. panta b) un c) punktā |
| –– | : | lietuvių k. | : | produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1863/2005 3 straipsnio b ir c punktuose |
| –– | : | vengrų k. | : | Az 1863/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék |
| –– | : | olandų k. | : | Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1863/2005 |
| –– | : | lenkų k. | : | Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1863/2005 |
| –– | : | portugalų k. | : | Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1863/2005 |
| –– | : | slovakų k. | : | Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1863/2005 |
| –– | : | slovėnų k. | : | Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1863/2005 |
| –– | : | suomių k. | : | Asetuksen (EY) N:o 1863/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote |
| –– | : | švedų k. | : | Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1863/2005 |

––

:

ispanų k.

:

Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1863/2005

––

:

čekų k.

:

Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1863/2005

––

:

danų k.

:

Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1863/2005

––

:

vokiečių k.

:

Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1863/2005

––

:

estų k.

:

määruse (EÜ) nr 1863/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode

––

:

graikų k.

:

Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1863/2005

––

:

anglų k.

:

Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1863/2005

––

:

prancūzų k.

:

Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1863/2005

––

:

italų k.

:

Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1863/2005

––

:

latvių k.

:

Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1863/2005 3. panta b) un c) punktā

––

:

lietuvių k.

:

produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1863/2005 3 straipsnio b ir c punktuose

––

:

vengrų k.

:

Az 1863/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék

––

:

olandų k.

:

Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1863/2005

––

:

lenkų k.

:

Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1863/2005

––

:

portugalų k.

:

Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1863/2005

––

:

slovakų k.

:

Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1863/2005

––

:

slovėnų k.

:

Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1863/2005

––

:

suomių k.

:

Asetuksen (EY) N:o 1863/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote

––

:

švedų k.

:

Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1863/2005

---

| 16.11.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 299/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 299/45

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1864/2005

2005 m. lapkričio 15 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1725/2003, priimantį tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, dėl 1 tarptautinio finansinės atskaitomybės standarto ir 32 ir 39 tarptautinių apskaitos standartų

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo (1), ypač į jo 3 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | 2003 m. rugsėjo 29 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1725/2003, priimančiu tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 (2) buvo priimti visi tarptautiniai standartai ir aiškinimai, galioję 2002 m. rugsėjo 14 d., išskyrus 32, 39 TAS ir susijusius aiškinimus. 32 ir 39 TAS atvejais pakeitimų lygis buvo laikomas labai svarbiu, todėl atrodė netinkama tuo metu priimti šių standartų galiojusias versijas. |
| --- | --- |

(1)

2003 m. rugsėjo 29 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1725/2003, priimančiu tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 (2) buvo priimti visi tarptautiniai standartai ir aiškinimai, galioję 2002 m. rugsėjo 14 d., išskyrus 32, 39 TAS ir susijusius aiškinimus. 32 ir 39 TAS atvejais pakeitimų lygis buvo laikomas labai svarbiu, todėl atrodė netinkama tuo metu priimti šių standartų galiojusias versijas.

| (2) | 2003 m. gruodžio 17 d. Tarptautinių apskaitos standartų valdyba (TASV) paskelbė persvarstytą 39 TAS „Finansinės priemonės: pripažinimas ir vertinimas“, įgyvendindama TASV iniciatyvą, kuria siekiama laiku patobulinti penkiolika standartų, kad juos galėtų naudoti bendrovės, 2005 m. pirmą kartą pradėsiančios taikyti TAS. Šia peržiūra siekta tobulinti esamų TAS kokybę ir nuoseklumą. |
| --- | --- |

(2)

2003 m. gruodžio 17 d. Tarptautinių apskaitos standartų valdyba (TASV) paskelbė persvarstytą 39 TAS „Finansinės priemonės: pripažinimas ir vertinimas“, įgyvendindama TASV iniciatyvą, kuria siekiama laiku patobulinti penkiolika standartų, kad juos galėtų naudoti bendrovės, 2005 m. pirmą kartą pradėsiančios taikyti TAS. Šia peržiūra siekta tobulinti esamų TAS kokybę ir nuoseklumą.

| (3) | 2003 m. gruodžio mėn. persvarstytame 39 TAS numatyta pasirinkimo galimybė, kuri leidžia ūkio subjektams pirminio pripažinimo metu neatšaukiamai nurodyti bet kurį finansinį turtą ar finansinius įsipareigojimus, kurie būtų vertinami tikrąja verte, pelną ir nuostolį pripažįstant pelno (nuostolio) ataskaitoje (toliau – visiška tikrosios vertės pasirinkimo galimybė). Tačiau Europos centrinis bankas, veiklos rizikos priežiūros institucijos, atstovaujamos Bazelio komitete, ir vertybinių popierių reguliavimo institucijos išreiškė susirūpinimą, jog gali būti netinkamai pasinaudota tikrosios vertės pasirinkimo galimybe, ypač vertinant finansines priemones, susijusias su bendrovių įsipareigojimais. |
| --- | --- |

(3)

2003 m. gruodžio mėn. persvarstytame 39 TAS numatyta pasirinkimo galimybė, kuri leidžia ūkio subjektams pirminio pripažinimo metu neatšaukiamai nurodyti bet kurį finansinį turtą ar finansinius įsipareigojimus, kurie būtų vertinami tikrąja verte, pelną ir nuostolį pripažįstant pelno (nuostolio) ataskaitoje (toliau – visiška tikrosios vertės pasirinkimo galimybė). Tačiau Europos centrinis bankas, veiklos rizikos priežiūros institucijos, atstovaujamos Bazelio komitete, ir vertybinių popierių reguliavimo institucijos išreiškė susirūpinimą, jog gali būti netinkamai pasinaudota tikrosios vertės pasirinkimo galimybe, ypač vertinant finansines priemones, susijusias su bendrovių įsipareigojimais.

| (4) | TASV pripažino šį susirūpinimą ir 2004 m. balandžio 21 d. pateikė parengiamąjį projektą, kuriame siūlo 39 TAS pataisą dėl tikrosios vertės pasirinkimo galimybės apribojimo. |
| --- | --- |

(4)

TASV pripažino šį susirūpinimą ir 2004 m. balandžio 21 d. pateikė parengiamąjį projektą, kuriame siūlo 39 TAS pataisą dėl tikrosios vertės pasirinkimo galimybės apribojimo.

| (5) | 2004 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2086/2004, iš dalies keičiančiu Reglamento (EB) Nr. 1725/2003, priimančio tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, nuostatas dėl 39 TAS įtraukimo (3). Komisija patvirtino 39 TAS, išskyrus tam tikras nuostatas, susijusias su visiška tikrosios vertės pasirinkimo galimybe ir apsidraudimo apskaita, kad kai reikės taikyti šį standartą 2005 m., būtų parengtos esminės finansinių priemonių apskaitos gairės. Komisija šią išimtį laiko išskirtine ir laikina, kol tolesnėmis konsultacijomis ir diskusijomis bus išspręsti likusieji klausimai. |
| --- | --- |

(5)

2004 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2086/2004, iš dalies keičiančiu Reglamento (EB) Nr. 1725/2003, priimančio tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, nuostatas dėl 39 TAS įtraukimo (3). Komisija patvirtino 39 TAS, išskyrus tam tikras nuostatas, susijusias su visiška tikrosios vertės pasirinkimo galimybe ir apsidraudimo apskaita, kad kai reikės taikyti šį standartą 2005 m., būtų parengtos esminės finansinių priemonių apskaitos gairės. Komisija šią išimtį laiko išskirtine ir laikina, kol tolesnėmis konsultacijomis ir diskusijomis bus išspręsti likusieji klausimai.

| (6) | Atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 21 d. paskelbtą parengiamąjį projektą ir tolesnes diskusijas, ypač su ECB ir Bazelio komitetu, taip pat į 2005 m. kovo mėn. vykusius apskrito stalo pasitarimus su suinteresuotomis šalimis, 2005 m. birželio 16 d. TASV paskelbė „Pataisos, taikomos 39 TAS. „Finansinės priemonės: pripažinimas ir vertinimas“. Tikrosios vertės pasirinkimo galimybė“. |
| --- | --- |

(6)

Atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 21 d. paskelbtą parengiamąjį projektą ir tolesnes diskusijas, ypač su ECB ir Bazelio komitetu, taip pat į 2005 m. kovo mėn. vykusius apskrito stalo pasitarimus su suinteresuotomis šalimis, 2005 m. birželio 16 d. TASV paskelbė „Pataisos, taikomos 39 TAS. „Finansinės priemonės: pripažinimas ir vertinimas“. Tikrosios vertės pasirinkimo galimybė“.

| (7) | Persvarstytas 39 TAS „Tikrosios vertės pasirinkimo galimybė“ taikomas tik tose situacijose, kur reikalinga reikšminga informacija, nes taikant šį persvarstytą standartą panaikinamas arba gerokai sumažinamas vertinimo ar pripažinimo nenuoseklumas (toliau – apskaitinis neatitikimas), arba kai finansinio turto ar finansinių įsipareigojimų grupė arba abu yra valdomi atsižvelgiant į dokumentais pagrįstą rizikos valdymo arba investavimo strategiją. Be to, persvarstytas standartas „Tikrosios vertės pasirinkimo galimybė“ leidžia sudaryti visą mišrų sandorį, apimantį vieną ar daugiau įterptinių išvestinių priemonių, kurios tam tikromis aplinkybėmis bus nurodytos kaip finansinis turtas arba finansinis įsipareigojimas, vertinamas tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiant į pelno (nuostolio) ataskaitą. Todėl persvarstytasis standartas „Tikrosios vertės pasirinkimo galimybė“ gali būti taikomas tik tais atvejais, kai reikia laikytis tam tikrų principų ar aplinkybių. Galiausiai šios pasirinkimo galimybės taikymą reikia pagrįsti atitinkamu atskleidimu. |
| --- | --- |

(7)

Persvarstytas 39 TAS „Tikrosios vertės pasirinkimo galimybė“ taikomas tik tose situacijose, kur reikalinga reikšminga informacija, nes taikant šį persvarstytą standartą panaikinamas arba gerokai sumažinamas vertinimo ar pripažinimo nenuoseklumas (toliau – apskaitinis neatitikimas), arba kai finansinio turto ar finansinių įsipareigojimų grupė arba abu yra valdomi atsižvelgiant į dokumentais pagrįstą rizikos valdymo arba investavimo strategiją. Be to, persvarstytas standartas „Tikrosios vertės pasirinkimo galimybė“ leidžia sudaryti visą mišrų sandorį, apimantį vieną ar daugiau įterptinių išvestinių priemonių, kurios tam tikromis aplinkybėmis bus nurodytos kaip finansinis turtas arba finansinis įsipareigojimas, vertinamas tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiant į pelno (nuostolio) ataskaitą. Todėl persvarstytasis standartas „Tikrosios vertės pasirinkimo galimybė“ gali būti taikomas tik tais atvejais, kai reikia laikytis tam tikrų principų ar aplinkybių. Galiausiai šios pasirinkimo galimybės taikymą reikia pagrįsti atitinkamu atskleidimu.

| (8) | Todėl reikėtų įterpti nuostatas, susijusias su pasirinkimu finansinius įsipareigojimus vertinti tikrąja verte, kurios buvo neįtrauktos pagal Reglamentą (EB) Nr. 2086/2004. Be to, finansinio turto vertinimas tikrąja verte, kaip patvirtinta Reglamente (EB) Nr. 2086/2004, turėtų taip pat būti pagrįstas principais. |
| --- | --- |

(8)

Todėl reikėtų įterpti nuostatas, susijusias su pasirinkimu finansinius įsipareigojimus vertinti tikrąja verte, kurios buvo neįtrauktos pagal Reglamentą (EB) Nr. 2086/2004. Be to, finansinio turto vertinimas tikrąja verte, kaip patvirtinta Reglamente (EB) Nr. 2086/2004, turėtų taip pat būti pagrįstas principais.

| (9) | TASV pripažįsta, kad vykdant apdairią priežiūrą, persvarstytasis standartas veiklos rizikos priežiūros institucijoms netrukdo vertinti reguliuojamos finansų įstaigos tikrosios vertės nustatymo praktikos tikslumo ir esminių rizikos valdymo strategijų, politikos ir praktikos tvirtumo bei imtis deramų veiksmų. Be to, TASV sutinka, kad tam tikras atskleidimas padėtų apdairioms priežiūros institucijoms įvertinti kapitalo poreikius. Tai ypač aktualu pripažįstant pelną, atsiradusį pablogėjus kredito būklei, o tokia situacija turėtų būti toliau tiriama siekiant tobulinti 39 TAS. Todėl Komisija stebės „Pataisos, taikomos 39 TAS „Finansinės priemonės: pripažinimas ir vertinimas“. Tikrosios vertės pasirinkimo galimybė“ poveikį ateityje ir tirs jo taikymą pagal Priežiūrą, aprašytą Reglamento (EB) Nr. 1606/2002 10 straipsnyje. |
| --- | --- |

(9)

TASV pripažįsta, kad vykdant apdairią priežiūrą, persvarstytasis standartas veiklos rizikos priežiūros institucijoms netrukdo vertinti reguliuojamos finansų įstaigos tikrosios vertės nustatymo praktikos tikslumo ir esminių rizikos valdymo strategijų, politikos ir praktikos tvirtumo bei imtis deramų veiksmų. Be to, TASV sutinka, kad tam tikras atskleidimas padėtų apdairioms priežiūros institucijoms įvertinti kapitalo poreikius. Tai ypač aktualu pripažįstant pelną, atsiradusį pablogėjus kredito būklei, o tokia situacija turėtų būti toliau tiriama siekiant tobulinti 39 TAS. Todėl Komisija stebės „Pataisos, taikomos 39 TAS „Finansinės priemonės: pripažinimas ir vertinimas“. Tikrosios vertės pasirinkimo galimybė“ poveikį ateityje ir tirs jo taikymą pagal Priežiūrą, aprašytą Reglamento (EB) Nr. 1606/2002 10 straipsnyje.

| (10) | Priėmus 39 TAS pataisas, kad būtų užtikrintas nuoseklumas tarp atskirų tarptautinių apskaitos standartų, atitinkamai pakeičiamas 1 tarptautinis finansinės atskaitomybės standartas (TFAS) ir 32 TAS. |
| --- | --- |

(10)

Priėmus 39 TAS pataisas, kad būtų užtikrintas nuoseklumas tarp atskirų tarptautinių apskaitos standartų, atitinkamai pakeičiamas 1 tarptautinis finansinės atskaitomybės standartas (TFAS) ir 32 TAS.

| (11) | Atsižvelgiant į naujais principais pagrįstą tikrosios vertės pasirinkimo galimybę ir poreikį, kad pirmą kartą standartus taikantys ūkio subjektai pateiktų prasmingesnį finansinės atskaitomybės pradinį variantą ir lyginamąją informaciją, tikslinga numatyti ankstesnį šio reglamento taikymą, pradedant 2005 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgiant į naujais principais pagrįstą tikrosios vertės pasirinkimo galimybę ir poreikį, kad pirmą kartą standartus taikantys ūkio subjektai pateiktų prasmingesnį finansinės atskaitomybės pradinį variantą ir lyginamąją informaciją, tikslinga numatyti ankstesnį šio reglamento taikymą, pradedant 2005 m. sausio 1 d.

| (12) | Konsultacijos su šios srities ekspertais parodė, jog „Pataisos, taikomos 39 TAS „Finansinės priemonės: pripažinimas ir vertinimas“. Tikrosios vertės pasirinkimo galimybė“ atitinka Reglamento (EB) Nr. 1606/2002 3 straipsnyje nurodytus techninius priėmimo kriterijus, ypač reikalavimą prisidėti prie Europos visuomenės gerovės. |
| --- | --- |

(12)

Konsultacijos su šios srities ekspertais parodė, jog „Pataisos, taikomos 39 TAS „Finansinės priemonės: pripažinimas ir vertinimas“. Tikrosios vertės pasirinkimo galimybė“ atitinka Reglamento (EB) Nr. 1606/2002 3 straipsnyje nurodytus techninius priėmimo kriterijus, ypač reikalavimą prisidėti prie Europos visuomenės gerovės.

| (13) | Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1725/2003 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(13)

Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1725/2003 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (14) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Apskaitos reguliavimo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(14)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Apskaitos reguliavimo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1725/2003 priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 39 tarptautinis apskaitos standartas (TAS) iš dalies keičiamas, kaip išdėstyta šio reglamento priedo A punkte. |
| --- | --- |

1)

39 tarptautinis apskaitos standartas (TAS) iš dalies keičiamas, kaip išdėstyta šio reglamento priedo A punkte.

| 2) | 39 TAS papildomas šiuo tekstu „Tarptautinis apskaitos standartas (TAS) “Pataisos, taikomos 39 TAS „Finansinės priemonės: pripažinimas ir vertinimas“. Tikrosios vertės pasirinkimo galimybė, kaip išdėstyta šio reglamento priedo B punkte; |
| --- | --- |

2)

39 TAS papildomas šiuo tekstu „Tarptautinis apskaitos standartas (TAS) “Pataisos, taikomos 39 TAS „Finansinės priemonės: pripažinimas ir vertinimas“. Tikrosios vertės pasirinkimo galimybė, kaip išdėstyta šio reglamento priedo B punkte;

| 3) | 1 tarptautinės finansinės atskaitomybės standartas (TFAS) ir 32 TAS iš dalies keičiami, kaip išdėstyta šio reglamento priedo B punkte. |
| --- | --- |

3)

1 tarptautinės finansinės atskaitomybės standartas (TFAS) ir 32 TAS iš dalies keičiami, kaip išdėstyta šio reglamento priedo B punkte.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Reglamentas taikomas nuo 2005 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. lapkričio 15 d.

Komisijos vardu

Charlie McCREEVY

Komisijos narys

---

(1)  OL L 243, 2002 9 11, p. 1.

1

(2)  OL L 261, 2003 10 13, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 211/2005 (OL L 41, 2005 2 11, p. 1).

2

(3)  OL L 363, 2004 12 9, p. 1.

3

---

PRIEDAS

A.   39 tarptautinis apskaitos standartas „Finansinės priemonės: pripažinimas ir vertinimas“ iš dalies keičiamas taip:

| a) | 35 dalyje įterpiamas šis tekstas:
  „Jeigu perduotasis turtas vertinamas amortizuota savikaina, šiame standarte numatyta pasirinkimo teisė finansinį įsipareigojimą pelno (nuostolio) ataskaitoje pateikti tikrąja verte netaikoma susijusiam įsipareigojimui.“; |
| --- | --- |

a)

35 dalyje įterpiamas šis tekstas:

„Jeigu perduotasis turtas vertinamas amortizuota savikaina, šiame standarte numatyta pasirinkimo teisė finansinį įsipareigojimą pelno (nuostolio) ataskaitoje pateikti tikrąja verte netaikoma susijusiam įsipareigojimui.“;

| b) | A priedėlio „Patarimai dėl taikymo“ AG31 tekstas pakeičiamas taip:
  „Mišrios priemonės pavyzdžiu gali būti finansinė priemonė, duodanti jos turėtojui teisę parduoti ją atgal išleidėjui mainais į grynųjų pinigų sumą arba kitą finansinį turtą, kintantį dėl nuosavybės arba prekių indekso, galinčio augti arba mažėti, pokyčių („padengiamoji priemonė“). Jeigu išleidėjas pirminio pripažinimo metu neįvardija padengiamosios priemonės finansiniu įsipareigojimu, vertinamu tikrąja verte per pelną arba nuostolį, tuomet įterptąją išvestinę priemonę (t. y. indeksuotą pagrindinį mokėjimą) reikalaujama atskirti pagal 11 paragrafą, nes pagrindinė sutartis yra skolos priemonė pagal AG27 paragrafą, o indeksuotas pagrindinis mokėjimas nėra glaudžiai susijęs su pagrindine skolos priemone pagal AG30 paragrafo a) punktą. Kadangi pagrindinis mokėjimas gali augti arba mažėti, įterptoji išvestinė priemonė yra nepasirenkamoji išvestinė priemonė, kurios vertė indeksuojama remiantis pagrindiniu kintamuoju.“; |
| --- | --- |

b)

A priedėlio „Patarimai dėl taikymo“ AG31 tekstas pakeičiamas taip:

„Mišrios priemonės pavyzdžiu gali būti finansinė priemonė, duodanti jos turėtojui teisę parduoti ją atgal išleidėjui mainais į grynųjų pinigų sumą arba kitą finansinį turtą, kintantį dėl nuosavybės arba prekių indekso, galinčio augti arba mažėti, pokyčių („padengiamoji priemonė“). Jeigu išleidėjas pirminio pripažinimo metu neįvardija padengiamosios priemonės finansiniu įsipareigojimu, vertinamu tikrąja verte per pelną arba nuostolį, tuomet įterptąją išvestinę priemonę (t. y. indeksuotą pagrindinį mokėjimą) reikalaujama atskirti pagal 11 paragrafą, nes pagrindinė sutartis yra skolos priemonė pagal AG27 paragrafą, o indeksuotas pagrindinis mokėjimas nėra glaudžiai susijęs su pagrindine skolos priemone pagal AG30 paragrafo a) punktą. Kadangi pagrindinis mokėjimas gali augti arba mažėti, įterptoji išvestinė priemonė yra nepasirenkamoji išvestinė priemonė, kurios vertė indeksuojama remiantis pagrindiniu kintamuoju.“;

B.   39 TAS pridedamas šis tekstas:

TARPTAUTINIAI APSKAITOS STANDARTAI

| TAS Nr. | Pavadinimas |
| --- | --- |
| 39 TAS | „Finansinės priemonės: pripažinimas ir vertinimas“, įskaitant nuostatas, susijusias su tikrosios vertės pasirinkimo galimybe |

TAS Nr.

Pavadinimas

39 TAS

„Finansinės priemonės: pripažinimas ir vertinimas“, įskaitant nuostatas, susijusias su tikrosios vertės pasirinkimo galimybe

Galima platinti tik Europos ekonominėje erdvėje. Visos teisės už Europos ekonominės erdvės ribų yra saugomos, išskyrus teises dauginti asmeniniu ar kitokiu sąžiningu tikslu. Išsamesnė informacija pateikta Tarptautinių apskaitos standartų valdybos tinklalapyje www.iasb.org.uk

Galima platinti tik Europos ekonominėje erdvėje. Visos teisės už Europos ekonominės erdvės ribų yra saugomos, išskyrus teises dauginti asmeniniu ar kitokiu sąžiningu tikslu. Išsamesnė informacija pateikta Tarptautinių apskaitos standartų valdybos tinklalapyje www.iasb.org.uk

PATAISOS, TAIKOMOS 39-AJAM TARPTAUTINIAM APSKAITOS STANDARTUI

Finansinės priemonės: pripažinimas ir vertinimas

Finansinės priemonės: pripažinimas ir vertinimas

TIKROSIOS VERTĖS PASIRINKIMAS

Šiame dokumente pateikiamos 39 TAS Finansinės priemonės: pripažinimas ir vertinimas (39 TAS) pataisos. Pataisos yra susijusios su pasiūlymais, pateiktais 39 TAS siūlomų pataisų parengiamajame projekte – Tikrosios vertės pasirinkimas, išleistame 2004 m. balandžio mėn.

Finansinės priemonės: pripažinimas ir vertinimas

Tikrosios vertės pasirinkimas

Ūkio subjektai turi laikytis šiame dokumente pateiktų pataisų metiniams laikotarpiams, prasidedantiems 2006 m. sausio 1 d. ir vėliau.

9 paragrafe pateikiamo finansinio turto ar finansinių įsipareigojimų, pripažįstamų tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiant į pelno (nuostolių) ataskaitą, apibrėžimo b) dalis keičiama taip:

9 paragrafe pateikiamo finansinio turto ar finansinių įsipareigojimų, pripažįstamų tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiant į pelno (nuostolių) ataskaitą, apibrėžimo b) dalis keičiama taip:

APIBRĖŽIMAI

9.   
  ...

...

Keturių finansinių priemonių kategorijų apibrėžimai

Finansinis turtas arba finansinis įsipareigojimas pripažįstamas tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, yra finansinis turtas arba finansinis įsipareigojimas, atitinkantis bent vieną iš žemiau nurodytų sąlygų.

Finansinis turtas arba finansinis įsipareigojimas pripažįstamas tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, yra finansinis turtas arba finansinis įsipareigojimas, atitinkantis bent vieną iš žemiau nurodytų sąlygų

| a) | ... |
| --- | --- |

a)

a)

...

...

| b) | Tokio finansinio turto arba finansinio įsipareigojimo pirminio pripažinimo metu ūkio subjektas nusprendžia jo tikrosios vertės pokyčius pateikti pelno (nuostolių) ataskaitoje. Ūkio subjektas gali naudoti tokį sprendimą tik tada, jei tai leistina pagal 11A paragrafą, arba, kai dėl to gaunama tikslesnė informacija dėl vienos iš šių priežasčių:










  i) | pašalinamas ar žymiai sumažinamas vertinimo ar pripažinimo neatitikimas (kartais dar vadinamas „apskaitiniu neatitikimu“), galintis atsirasti dėl to, kad vertinant turtą ar įsipareigojimus ar pripažįstant iš jų atsirandantį pelną ar nuostolį taikomi skirtingi būdai; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

Tokio finansinio turto arba finansinio įsipareigojimo pirminio pripažinimo metu ūkio subjektas nusprendžia jo tikrosios vertės pokyčius pateikti pelno (nuostolių) ataskaitoje. Ūkio subjektas gali naudoti tokį sprendimą tik tada, jei tai leistina pagal 11A paragrafą, arba, kai dėl to gaunama tikslesnė informacija dėl vienos iš šių priežasčių:

Tokio finansinio turto arba finansinio įsipareigojimo pirminio pripažinimo metu ūkio subjektas nusprendžia jo tikrosios vertės pokyčius pateikti pelno (nuostolių) ataskaitoje. Ūkio subjektas gali naudoti tokį sprendimą tik tada, jei tai leistina pagal 11A paragrafą, arba, kai dėl to gaunama tikslesnė informacija dėl vienos iš šių priežasčių:

i)

i)

pašalinamas ar žymiai sumažinamas vertinimo ar pripažinimo neatitikimas (kartais dar vadinamas „apskaitiniu neatitikimu“), galintis atsirasti dėl to, kad vertinant turtą ar įsipareigojimus ar pripažįstant iš jų atsirandantį pelną ar nuostolį taikomi skirtingi būdai;

pašalinamas ar žymiai sumažinamas vertinimo ar pripažinimo neatitikimas (kartais dar vadinamas „apskaitiniu neatitikimu“), galintis atsirasti dėl to, kad vertinant turtą ar įsipareigojimus ar pripažįstant iš jų atsirandantį pelną ar nuostolį taikomi skirtingi būdai;

| ii) | finansinio turto, finansinių įsipareigojimų grupė (kartu arba atskirai) yra valdoma ir to rezultatai yra vertinami remiantis tikrąja verte, atsižvelgiant į dokumentais pagrįstą rizikos valdymo ar investavimo strategiją; tuo remiantis informacija apie grupę pateikiama pagrindiniams ūkio subjekto vidaus vadovaujantiems darbuotojams (kaip nurodyta 24 TAS Susijusių šalių atskleidimas (persvarstytame 2003 m.)), pavyzdžiui, ūkio subjekto direktorių valdybai ir pagrindiniam vykdančiajam direktoriui. |
| --- | --- |

ii)

ii)

finansinio turto, finansinių įsipareigojimų grupė (kartu arba atskirai) yra valdoma ir to rezultatai yra vertinami remiantis tikrąja verte, atsižvelgiant į dokumentais pagrįstą rizikos valdymo ar investavimo strategiją; tuo remiantis informacija apie grupę pateikiama pagrindiniams ūkio subjekto vidaus vadovaujantiems darbuotojams (kaip nurodyta 24 TAS Susijusių šalių atskleidimas (persvarstytame 2003 m.)), pavyzdžiui, ūkio subjekto direktorių valdybai ir pagrindiniam vykdančiajam direktoriui.

finansinio turto, finansinių įsipareigojimų grupė (kartu arba atskirai) yra valdoma ir to rezultatai yra vertinami remiantis tikrąja verte, atsižvelgiant į dokumentais pagrįstą rizikos valdymo ar investavimo strategiją; tuo remiantis informacija apie grupę pateikiama pagrindiniams ūkio subjekto vidaus vadovaujantiems darbuotojams (kaip nurodyta 24 TAS Susijusių šalių atskleidimas (persvarstytame 2003 m.)), pavyzdžiui, ūkio subjekto direktorių valdybai ir pagrindiniam vykdančiajam direktoriui.

32 TAS 66, 94 ir AG40 paragrafuose reikalaujama, kad ūkio subjektas atskleistų informaciją apie finansinį turtą ir finansinius įsipareigojimus, kurių tikrosios vertės pasikeitimą yra nusprendęs pateikti pelno (nuostolių) ataskaitoje, įskaitant tai, kaip šios sąlygos buvo atitiktos. Atskleidžiant informaciją apie tokias priemones, kurios atitinka aukščiau pateikto (ii) punkto sąlygas, išsamiai aprašoma tai, kaip tikrosios vertės pasikeitimo pateikimas pelno (nuostolių) ataskaitoje atitinka ūkio subjekto dokumentais pagrįstą rizikos valdymo ar investavimo strategiją.

32 TAS 66, 94 ir AG40 paragrafuose reikalaujama, kad ūkio subjektas atskleistų informaciją apie finansinį turtą ir finansinius įsipareigojimus, kurių tikrosios vertės pasikeitimą yra nusprendęs pateikti pelno (nuostolių) ataskaitoje, įskaitant tai, kaip šios sąlygos buvo atitiktos. Atskleidžiant informaciją apie tokias priemones, kurios atitinka aukščiau pateikto (ii) punkto sąlygas, išsamiai aprašoma tai, kaip tikrosios vertės pasikeitimo pateikimas pelno (nuostolių) ataskaitoje atitinka ūkio subjekto dokumentais pagrįstą rizikos valdymo ar investavimo strategiją.

Dėl investicijų į nuosavybės priemones, kurių kotiruota rinkos kaina aktyviojoje rinkoje nenustatyta ir kurių tikrosios vertės negalima patikimai nustatyti (žr. 46(c) paragrafą ir A priedėlio AG80 ir AG81 paragrafus), negalima nuspręsti pripažinti jas tikrąja verte, jų tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje.

Dėl investicijų į nuosavybės priemones, kurių kotiruota rinkos kaina aktyviojoje rinkoje nenustatyta ir kurių tikrosios vertės negalima patikimai nustatyti (žr. 46(c) paragrafą ir A priedėlio AG80 ir AG81 paragrafus), negalima nuspręsti pripažinti jas tikrąja verte, jų tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje.

Reikia atkreipti dėmesį į tai, kad 48, 48A, 49 paragrafai ir A priedėlio AG69–AG82 paragrafai, kuriuose aprašomi finansinio turto ar finansinio įsipareigojimo tikrosios vertės pateikimo vertinimo reikalavimai, taikomi vienodai visiems straipsniams, kurie vertinami tikrąja verte, tiek nusprendus tikrosios vertės pasikeitimą pateikti pelno (nuostolių) ataskaitoje, tiek kitais metodais, arba tiems straipsniams, kurių tikroji vertė yra atskleista.

Reikia atkreipti dėmesį į tai, kad 48, 48A, 49 paragrafai ir A priedėlio AG69–AG82 paragrafai, kuriuose aprašomi finansinio turto ar finansinio įsipareigojimo tikrosios vertės pateikimo vertinimo reikalavimai, taikomi vienodai visiems straipsniams, kurie vertinami tikrąja verte, tiek nusprendus tikrosios vertės pasikeitimą pateikti pelno (nuostolių) ataskaitoje, tiek kitais metodais, arba tiems straipsniams, kurių tikroji vertė yra atskleista.

Įterpiamas 11A paragrafas:

Įterpiamas 11A paragrafas:

ĮTERPTOSIOS IŠVESTINĖS PRIEMONĖS

11A.   
  Nepaisant 11 paragrafo sąlygų, jei sutartyje yra viena ar kelios įterptosios išvestinės priemonės, ūkio subjektas visą mišrios (sudėtinės) priemonės sutartį gali nuspręsti registruoti kaip finansinį turtą ar finansinį įsipareigojimą tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, nebent:

Nepaisant 11 paragrafo sąlygų, jei sutartyje yra viena ar kelios įterptosios išvestinės priemonės, ūkio subjektas visą mišrios (sudėtinės) priemonės sutartį gali nuspręsti registruoti kaip finansinį turtą ar finansinį įsipareigojimą tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, nebent:

| a) | įterptoji išvestinė priemonė (-ės) nereikšmingai keičia pinigų srautus, kas kitais atvejais būtų reikalaujama pagal sutartį; |
| --- | --- |

a)

a)

įterptoji išvestinė priemonė (-ės) nereikšmingai keičia pinigų srautus, kas kitais atvejais būtų reikalaujama pagal sutartį;

įterptoji išvestinė priemonė (-ės) nereikšmingai keičia pinigų srautus, kas kitais atvejais būtų reikalaujama pagal sutartį;

| b) | neatlikus analizės ar atlikus nedidelę analizę yra aišku, kad pirmą kartą vertinant panašią mišrią (sudėtinę) priemonę draudžiama atskirti įterptines išvestines priemones pvz., išankstinio mokėjimo pasirinkimą, leidžiantį savininkui iš anksto apmokėti paskolą apytiksle amortizuota savikaina, nes jis yra paskolos sutarties dalis. |
| --- | --- |

b)

b)

neatlikus analizės ar atlikus nedidelę analizę yra aišku, kad pirmą kartą vertinant panašią mišrią (sudėtinę) priemonę draudžiama atskirti įterptines išvestines priemones pvz., išankstinio mokėjimo pasirinkimą, leidžiantį savininkui iš anksto apmokėti paskolą apytiksle amortizuota savikaina, nes jis yra paskolos sutarties dalis.

neatlikus analizės ar atlikus nedidelę analizę yra aišku, kad pirmą kartą vertinant panašią mišrią (sudėtinę) priemonę draudžiama atskirti įterptines išvestines priemones pvz., išankstinio mokėjimo pasirinkimą, leidžiantį savininkui iš anksto apmokėti paskolą apytiksle amortizuota savikaina, nes jis yra paskolos sutarties dalis.

Toliau pateikiamos 12 ir 13 paragrafų pataisos.

Toliau pateikiamos 12 ir 13 paragrafų pataisos.

12.   
  Jeigu pagal šį Standartą reikalaujama, kad ūkio subjektas atskirtų įterptąją išvestinę priemonę nuo pagrindinės sutarties, tačiau jis negali atskirai įvertinti įterptosios išvestinės priemonės nei įsigijimo metu, nei vėlesnės finansinės atskaitomybės dieną, tuomet jis turi nuspręsti visą mišrią (sudėtinę) sutartį pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje.

Jeigu pagal šį Standartą reikalaujama, kad ūkio subjektas atskirtų įterptąją išvestinę priemonę nuo pagrindinės sutarties, tačiau jis negali atskirai įvertinti įterptosios išvestinės priemonės nei įsigijimo metu, nei vėlesnės finansinės atskaitomybės dieną, tuomet jis turi nuspręsti visą mišrią (sudėtinę) sutartį pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje.

13.   Jeigu ūkio subjektas negali patikimai nustatyti įterptosios išvestinės priemonės tikrosios vertės, remdamasis šios priemonės nuostatomis ir sąlygomis (pvz., jeigu įterptoji išvestinė priemonė sudaryta nekotiruotos nuosavybės priemonės pagrindu), tuomet įterptosios išvestinės priemonės tikroji vertė yra skirtumas tarp mišriosios (sudėtinės) priemonės tikrosios vertės ir pagrindinės sutarties tikrosios vertės – jeigu šias vertes galima nustatyti remiantis šio Standarto nuostatomis. Jeigu ūkio subjektas negali nustatyti įterptosios išvestinės priemonės tikrosios vertės tokiu metodu, tuomet taikomas 12 paragrafas, o mišriąją (sudėtinę) priemonę nusprendžiama pripažinti tikrąja verte, kai tikrosios vertės pasikeitimas pateikiamas pelno (nuostolių) ataskaitoje.

48A paragrafas įterpiamas šitaip:

48A paragrafas įterpiamas šitaip:

VERTINIMAS TIKRĄJA VERTE

48A.   Geriausias tikrosios vertės įrodymas yra aktyvioje rinkoje kotiruota kaina. Jeigu finansinei priemonei nėra aktyviosios rinkos, ūkio subjektas tikrąją vertę nustato naudodamas vertinimo metodiką. Vertinimo metodikos tikslas – nustatyti, kokia būtų sandorio kaina tikrosios vertės nustatymo dieną, kai sudaromas sandoris tarp nesusijusių šalių esant įprastoms verslo aplinkybėmis. Vertinimo metodika apima naujausius sandorius (jeigu įmanoma) tarp nusimanančių ir nesusijusių šalių, nuorodą į kitos, iš esmės panašios, priemonės dabartinę tikrąją vertę, diskontuotų pinigų srautų analizę ir pasirinkimo sandorių įkainojimo modelius. Jeigu egzistuoja vertinimo metodika, kurią rinkos dalyviai įprastai naudoja priemonei įkainoti, ir yra įrodyta, kad pagal šią metodiką gaunami patikimi kainų iš realių rinkos sandorių įvertinimai, tuomet ūkio subjektas naudojasi šia metodika. Tokia pasirinkta vertinimo metodika daugiausiai pagrįsta rinkos duomenimis ir kiek galima mažiau pasikliauja konkrečiam ūkio subjektui būdingais duomenimis. Metodika apima visus veiksnius, į kuriuos rinkos dalyviai atsižvelgtų nustatydami kainą, ir yra suderinta su priimtina finansinių priemonių įkainojimo ekonomine metodologija. Ūkio subjektas periodiškai tikrina vertinimo metodiką ir įvertina jos patikimumą naudodamas kainas iš bet kokių stebimų dabartinių rinkos sandorių su tokiomis pačiomis priemonėmis (t. y. priemonėmis, nesiskiriančiomis savo sudėtimi ar struktūra) arba kainas, pagrįstas bet kokiais stebimos rinkos duomenimis.

ĮSIGALIOJIMO DATA IR PEREINAMOSIOS NUOSTATOS

105 paragrafo pataisa ir pridedami 105A–105D paragrafai pateikiami toliau.

105 paragrafo pataisa ir pridedami 105A–105D paragrafai pateikiami toliau.

...

105.   
  Kai Standartas taikomas pirmąjį kartą, ūkio subjektui leidžiama nuspręsti anksčiau pripažintą finansinį turtą parodyti kaip pardavimui skirtą turtą. Bet kokio tokio finansinio turto visus sukauptus tikrosios vertės pokyčius ūkio subjektas turi pripažinti atskiroje nuosavybės dalyje iki pripažinimo nutraukimo arba vertės sumažėjimo, kai ūkio subjektas sukauptą pelno arba nuostolių sumą turės perkelti į pelno (nuostolių) ataskaitą. Ūkio subjektas taip pat turi:

Kai Standartas taikomas pirmąjį kartą, ūkio subjektui leidžiama nuspręsti anksčiau pripažintą finansinį turtą parodyti kaip pardavimui skirtą turtą. Bet kokio tokio finansinio turto visus sukauptus tikrosios vertės pokyčius ūkio subjektas turi pripažinti atskiroje nuosavybės dalyje iki pripažinimo nutraukimo arba vertės sumažėjimo, kai ūkio subjektas sukauptą pelno arba nuostolių sumą turės perkelti į pelno (nuostolių) ataskaitą. Ūkio subjektas taip pat turi:

| a) | remdamasis nauju sprendimu perskaičiuoti finansinį turtą ir lyginamojoje finansinėje atskaitomybėje; ir |
| --- | --- |

a)

a)

remdamasis nauju sprendimu perskaičiuoti finansinį turtą ir lyginamojoje finansinėje atskaitomybėje; ir

remdamasis nauju sprendimu perskaičiuoti finansinį turtą ir lyginamojoje finansinėje atskaitomybėje; ir

| b) | atskleisti finansinio turto tikrąją vertę, buvusią sprendimo priėmimo dieną, ir turto klasifikaciją bei balansinę vertę, nurodytą ankstesnėse finansinėse atskaitomybėse. |
| --- | --- |

b)

b)

atskleisti finansinio turto tikrąją vertę, buvusią sprendimo priėmimo dieną, ir turto klasifikaciją bei balansinę vertę, nurodytą ankstesnėse finansinėse atskaitomybėse.

atskleisti finansinio turto tikrąją vertę, buvusią sprendimo priėmimo dieną, ir turto klasifikaciją bei balansinę vertę, nurodytą ankstesnėse finansinėse atskaitomybėse.

105A.   
  Ūkio subjektas turi taikyti 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A ir AG33B paragrafus ir 2005 m. 9, 12 ir 13 paragrafų pataisas metinės finansinės atskaitomybės laikotarpiais, kurių pradžia yra 2006 m. sausio 1 d. ar vėliau. Skatinamas ankstesnis aiškinimo taikymas.

Ūkio subjektas turi taikyti 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A ir AG33B paragrafus ir 2005 m. 9, 12 ir 13 paragrafų pataisas metinės finansinės atskaitomybės laikotarpiais, kurių pradžia yra 2006 m. sausio 1 d. ar vėliau. Skatinamas ankstesnis aiškinimo taikymas.

105B.   
  Ūkio subjektas, kuris pirmą kartą taiko 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A ir AG33B paragrafus ir 2005 m. 9, 12 ir 13 paragrafų pataisas metinės finansinės atskaitomybės laikotarpiu, prasidedančiu prieš 2006 m. sausio 1 d.,

Ūkio subjektas, kuris pirmą kartą taiko 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A ir AG33B paragrafus ir 2005 m. 9, 12 ir 13 paragrafų pataisas metinės finansinės atskaitomybės laikotarpiu, prasidedančiu prieš 2006 m. sausio 1 d.,

| a) | kai tie nauji ir pakeisti paragrafai taikomi pirmą kartą, gali nuspręsti pripažinti anksčiau pripažintą finansinį turtą ar finansinį įsipareigojimą tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiant į pelno (nuostolių) ataskaitą, dėl kurio toks sprendimas tada galėjo būti priimtas. Jei ataskaitinis laikotarpis prasideda prieš 2005 m. rugsėjo 1 d., tokį sprendimą pripažinti nebūtina priimti iki 2005 m. rugsėjo 1 d., ir jis gali būti taikomas finansiniam turtui ir finansiniams įsipareigojimams, pripažintiems nuo to ataskaitinio laikotarpio pradžios iki 2005 m. rugsėjo 1 d. Nepaisant 91 paragrafo, visas finansinis turtas ir visi finansiniai įsipareigojimai, dėl kurių pagal šį papildomą paragrafą nuspręsta juos pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiami į pelno (nuostolių) ataskaitą, ir kurie anksčiau buvo nurodyti kaip apsidraudimo priemonė tikrosios vertės apsidraudimo sandorių apskaitoje, jų pateikimas apskaitoje turi būti pakeistas iš karto, kai nusprendžiama juos pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimus įtraukiant į pelno (nuostolių) ataskaitą; |
| --- | --- |

a)

a)

kai tie nauji ir pakeisti paragrafai taikomi pirmą kartą, gali nuspręsti pripažinti anksčiau pripažintą finansinį turtą ar finansinį įsipareigojimą tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiant į pelno (nuostolių) ataskaitą, dėl kurio toks sprendimas tada galėjo būti priimtas. Jei ataskaitinis laikotarpis prasideda prieš 2005 m. rugsėjo 1 d., tokį sprendimą pripažinti nebūtina priimti iki 2005 m. rugsėjo 1 d., ir jis gali būti taikomas finansiniam turtui ir finansiniams įsipareigojimams, pripažintiems nuo to ataskaitinio laikotarpio pradžios iki 2005 m. rugsėjo 1 d. Nepaisant 91 paragrafo, visas finansinis turtas ir visi finansiniai įsipareigojimai, dėl kurių pagal šį papildomą paragrafą nuspręsta juos pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiami į pelno (nuostolių) ataskaitą, ir kurie anksčiau buvo nurodyti kaip apsidraudimo priemonė tikrosios vertės apsidraudimo sandorių apskaitoje, jų pateikimas apskaitoje turi būti pakeistas iš karto, kai nusprendžiama juos pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimus įtraukiant į pelno (nuostolių) ataskaitą;

kai tie nauji ir pakeisti paragrafai taikomi pirmą kartą, gali nuspręsti pripažinti anksčiau pripažintą finansinį turtą ar finansinį įsipareigojimą tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiant į pelno (nuostolių) ataskaitą, dėl kurio toks sprendimas tada galėjo būti priimtas. Jei ataskaitinis laikotarpis prasideda prieš 2005 m. rugsėjo 1 d., tokį sprendimą pripažinti nebūtina priimti iki 2005 m. rugsėjo 1 d., ir jis gali būti taikomas finansiniam turtui ir finansiniams įsipareigojimams, pripažintiems nuo to ataskaitinio laikotarpio pradžios iki 2005 m. rugsėjo 1 d. Nepaisant 91 paragrafo, visas finansinis turtas ir visi finansiniai įsipareigojimai, dėl kurių pagal šį papildomą paragrafą nuspręsta juos pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiami į pelno (nuostolių) ataskaitą, ir kurie anksčiau buvo nurodyti kaip apsidraudimo priemonė tikrosios vertės apsidraudimo sandorių apskaitoje, jų pateikimas apskaitoje turi būti pakeistas iš karto, kai nusprendžiama juos pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimus įtraukiant į pelno (nuostolių) ataskaitą;

| b) | turi atskleisti viso finansinio turto ar visų finansinių įsipareigojimų sprendimo pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiant į pelno (nuostolių) ataskaitą, dieną buvusią tikrąją vertę, pagal papildomą a) paragrafą ir jų klasifikavimą bei balansinę vertę, nurodytą ankstesnėse finansinėse atskaitomybėse; |
| --- | --- |

b)

b)

turi atskleisti viso finansinio turto ar visų finansinių įsipareigojimų sprendimo pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiant į pelno (nuostolių) ataskaitą, dieną buvusią tikrąją vertę, pagal papildomą a) paragrafą ir jų klasifikavimą bei balansinę vertę, nurodytą ankstesnėse finansinėse atskaitomybėse;

turi atskleisti viso finansinio turto ar visų finansinių įsipareigojimų sprendimo pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiant į pelno (nuostolių) ataskaitą, dieną buvusią tikrąją vertę, pagal papildomą a) paragrafą ir jų klasifikavimą bei balansinę vertę, nurodytą ankstesnėse finansinėse atskaitomybėse;

| c) | turi panaikinti sprendimą visą finansinį turtą ar visus finansinius įsipareigojimus, kuriuos anksčiau buvo nuspręsta pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiant į pelno (nuostolių) ataskaitą, jei jie neatitinka sprendimo pripažinti pagal tuos naujus ir pataisytus paragrafus sąlygų. Jei po sprendimo anuliavimo finansinis turtas ar finansinis įsipareigojimas bus vertinamas amortizuota savikaina, sprendimo anuliavimo data turėtų būti pirminio pripažinimo data; |
| --- | --- |

c)

c)

turi panaikinti sprendimą visą finansinį turtą ar visus finansinius įsipareigojimus, kuriuos anksčiau buvo nuspręsta pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiant į pelno (nuostolių) ataskaitą, jei jie neatitinka sprendimo pripažinti pagal tuos naujus ir pataisytus paragrafus sąlygų. Jei po sprendimo anuliavimo finansinis turtas ar finansinis įsipareigojimas bus vertinamas amortizuota savikaina, sprendimo anuliavimo data turėtų būti pirminio pripažinimo data;

turi panaikinti sprendimą visą finansinį turtą ar visus finansinius įsipareigojimus, kuriuos anksčiau buvo nuspręsta pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiant į pelno (nuostolių) ataskaitą, jei jie neatitinka sprendimo pripažinti pagal tuos naujus ir pataisytus paragrafus sąlygų. Jei po sprendimo anuliavimo finansinis turtas ar finansinis įsipareigojimas bus vertinamas amortizuota savikaina, sprendimo anuliavimo data turėtų būti pirminio pripažinimo data;

| d) | turi atskleisti viso finansinio turto ar visų finansinių įsipareigojimų, dėl kurių sprendimas pripažinti buvo anuliuotas pagal papildomą c) paragrafą, tikrąją vertę sprendimo anuliavimo ir perklasifikavimo dieną. |
| --- | --- |

d)

d)

turi atskleisti viso finansinio turto ar visų finansinių įsipareigojimų, dėl kurių sprendimas pripažinti buvo anuliuotas pagal papildomą c) paragrafą, tikrąją vertę sprendimo anuliavimo ir perklasifikavimo dieną.

turi atskleisti viso finansinio turto ar visų finansinių įsipareigojimų, dėl kurių sprendimas pripažinti buvo anuliuotas pagal papildomą c) paragrafą, tikrąją vertę sprendimo anuliavimo ir perklasifikavimo dieną.

105C.   
  Ūkio subjektas, kuris pirmą kartą taiko 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A ir AG33B paragrafus ir 2005 m. 9, 12 ir 13 paragrafų pataisas metinės finansinės atskaitomybės laikotarpiu, prasidedančiu 2006 m. sausio 1 d. ar vėliau,

Ūkio subjektas, kuris pirmą kartą taiko 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A ir AG33B paragrafus ir 2005 m. 9, 12 ir 13 paragrafų pataisas metinės finansinės atskaitomybės laikotarpiu, prasidedančiu 2006 m. sausio 1 d. ar vėliau,

| a) | turi panaikinti sprendimą dėl viso finansinio turto ar finansinių įsipareigojimų, kuriuos anksčiau buvo nuspręsta pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiant į pelno (nuostolių) ataskaitą pripažinimo tik tada, kai jie neatitinka sprendimo pagal šiuos naujus ir pataisytus paragrafus sąlygų. Jei finansinis turtas ar finansinis įsipareigojimas bus vertinamas amortizuota savikaina, sprendimo anuliavimo data turėtų būti pradinio pripažinimo data; |
| --- | --- |

a)

a)

turi panaikinti sprendimą dėl viso finansinio turto ar finansinių įsipareigojimų, kuriuos anksčiau buvo nuspręsta pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiant į pelno (nuostolių) ataskaitą pripažinimo tik tada, kai jie neatitinka sprendimo pagal šiuos naujus ir pataisytus paragrafus sąlygų. Jei finansinis turtas ar finansinis įsipareigojimas bus vertinamas amortizuota savikaina, sprendimo anuliavimo data turėtų būti pradinio pripažinimo data;

turi panaikinti sprendimą dėl viso finansinio turto ar finansinių įsipareigojimų, kuriuos anksčiau buvo nuspręsta pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiant į pelno (nuostolių) ataskaitą pripažinimo tik tada, kai jie neatitinka sprendimo pagal šiuos naujus ir pataisytus paragrafus sąlygų. Jei finansinis turtas ar finansinis įsipareigojimas bus vertinamas amortizuota savikaina, sprendimo anuliavimo data turėtų būti pradinio pripažinimo data;

| b) | negali priimti sprendimo visą anksčiau pripažintą finansinį turtą ar visus finansinius įsipareigojimus pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiant į pelno (nuostolių) ataskaitą; |
| --- | --- |

b)

b)

negali priimti sprendimo visą anksčiau pripažintą finansinį turtą ar visus finansinius įsipareigojimus pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiant į pelno (nuostolių) ataskaitą;

negali priimti sprendimo visą anksčiau pripažintą finansinį turtą ar visus finansinius įsipareigojimus pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiant į pelno (nuostolių) ataskaitą;

| c) | turi atskleisti viso finansinio turto ar visų finansinių įsipareigojimų, dėl kurių sprendimas pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiant į pelno (nuostolių) ataskaitą, buvo anuliuotas pagal papildomą a) paragrafą, tikrąją vertę sprendimo anuliavimo ir perklasifikavimo dieną. |
| --- | --- |

c)

c)

turi atskleisti viso finansinio turto ar visų finansinių įsipareigojimų, dėl kurių sprendimas pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiant į pelno (nuostolių) ataskaitą, buvo anuliuotas pagal papildomą a) paragrafą, tikrąją vertę sprendimo anuliavimo ir perklasifikavimo dieną.

turi atskleisti viso finansinio turto ar visų finansinių įsipareigojimų, dėl kurių sprendimas pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiant į pelno (nuostolių) ataskaitą, buvo anuliuotas pagal papildomą a) paragrafą, tikrąją vertę sprendimo anuliavimo ir perklasifikavimo dieną.

105D.   
  Ūkio subjektas turi pataisyti lyginamąją finansinę atskaitomybę naudodamas naujus sprendimus pripažinti pagal 105B arba 105C paragrafus, su sąlyga, kad jei nuspręsta finansinį turtą, finansinį įsipareigojimą ar finansinio turto, finansinių įsipareigojimų grupę (kartu ar atskirai) pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiant į pelno (nuostolių) ataskaitą, tas turtas ar įsipareigojimai ar jų grupės atitinka 9 b) i), 9 b) ii) arba 11A paragrafų kriterijus lyginamojo laikotarpio pradžioje, arba, jei jie buvo įsigyti lyginamojo laikotarpio pradžioje, atitinka 9 b) i), 9 b) ii) arba 11A paragrafų kriterijus pradinio pripažinimo dieną.

Ūkio subjektas turi pataisyti lyginamąją finansinę atskaitomybę naudodamas naujus sprendimus pripažinti pagal 105B arba 105C paragrafus, su sąlyga, kad jei nuspręsta finansinį turtą, finansinį įsipareigojimą ar finansinio turto, finansinių įsipareigojimų grupę (kartu ar atskirai) pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą įtraukiant į pelno (nuostolių) ataskaitą, tas turtas ar įsipareigojimai ar jų grupės atitinka 9 b) i), 9 b) ii) arba 11A paragrafų kriterijus lyginamojo laikotarpio pradžioje, arba, jei jie buvo įsigyti lyginamojo laikotarpio pradžioje, atitinka 9 b) i), 9 b) ii) arba 11A paragrafų kriterijus pradinio pripažinimo dieną.

A priedėlyje pridedami AG4B–AG4K paragrafai.

A priedėlyje pridedami AG4B–AG4K paragrafai.

A priedėlis

Taikymo nuorodos

APIBRĖŽIMAI (8 ir 9 paragrafai)

Pripažinimas tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje.

AG4B.   Šio Standarto 9 paragrafas leidžia ūkio subjektui finansinį turtą, finansinį įsipareigojimą ar finansinių priemonių grupę (finansinį turtą ir finansinius įsipareigojimus – kartu arba atskirai) nuspręsti pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, su sąlyga, kad taip darant gaunama tikslesnė informacija.

AG4C.   Ūkio subjekto sprendimas finansinį turtą ar finansinį įsipareigojimą pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, yra panašus į apskaitos politikos pasirinkimą (nors jų nereikia nuosekliai taikyti visiems panašiems sandoriams kaip apskaitos politikos pasirinkimo atveju). Kai ūkio subjektas gali rinktis, pagal 8 TAS „Apskaitos politika, apskaitinių įvertinimų keitimas ir klaidos“ 14 b) paragrafą reikalaujama, kad pagal pasirinktą politiką finansinė atskaitomybė teiktų patikimą ir svarbią informaciją apie sandorių, kitų ūkinių įvykių ir sąlygų įtaką ūkio subjekto finansinei būklei, finansiniam rezultatui ar pinigų srautams. Jei nusprendžiama pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, 9 paragrafas numato dvi aplinkybes, kai gali būti reikalaujama tikslesnės informacijos. Todėl pagal 9 paragrafą priimant tokį sprendimą, ūkio subjektas turi įrodyti, ar priimtas sprendimas atitinka vieną (ar abi) šių aplinkybių.

9 b) i) paragrafas: sprendimas pripažinti pašalina ar žymiai sumažina vertinimo ar pripažinimo neatitikimą, kuris galėtų atsirasti

AG4D.   Pagal 39 TAS, finansinio turto ar finansinio įsipareigojimo vertinimas ir jo vertės pripažintų kitimų klasifikavimas nustatomas pagal priemonės klasifikavimą ir tai, ar priemonė yra registruojamo apsidraudimo sandorio dalis. Šie reikalavimai gali lemti vertinimo ar pripažinimo neatitikimą (kartais dar vadinamą „apskaitiniu neatitikimu“), jei, pavyzdžiui, nusprendžiama finansinio turto nepripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimo nepateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, jis bus klasifikuojamas kaip skirtas pardavimui (kai dauguma tikrosios vertės pasikeitimų tiesiogiai pripažįstamų nuosavybėje), o įsipareigojimas, kurį ūkio subjektas laiko susijusiu, bus vertinamas amortizuota savikaina (kai tikrosios vertės pasikeitimai nepripažįstami). Tokiais atvejais, kai turtas ir įsipareigojimas pripažįstamas tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) atskaitoje, ūkio subjektas gali daryti išvadą, kad jo finansinėje atskaitomybėje pateikiama tikslesnė informacija.

AG4E.   Toliau pateikiami pavyzdžiai, kaip šios sąlygos gali būti įvykdytos. Visais atvejais ūkio subjektas gali naudotis šia sąlyga finansiniam turtui ar finansiniams įsipareigojimams pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, tik tada, kai laikomasi 9 b) i) paragrafo principo.

| a) | Ūkio subjektas turi įsipareigojimų, kurių pinigų srautai pagal sutartį priklauso nuo turto, kuris būtų klasifikuojamas kaip skirtas pardavimui, naudojimo. Pavyzdžiui, draudikas gali turėti įsipareigojimų su savarankišku dalyvavimo elementu, pagal kurį reiktų mokėti išmokas, pagrįstas realizuotomis ir/arba nerealizuotomis investavimo pajamomis, gautomis sujungus draudiko turtą konkretaus jungimo atveju. Jei tokie įsipareigojimai vertinami dabartinės rinkos kainomis, turto vertinimas tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, reiškia, kad finansinio turto tikrosios vertės pasikeitimai pripažįstami pelno (nuostolių) ataskaitoje tuo pačiu laikotarpiu, kaip ir susiję įsipareigojimų vertės pasikeitimai. |
| --- | --- |

a)

Ūkio subjektas turi įsipareigojimų, kurių pinigų srautai pagal sutartį priklauso nuo turto, kuris būtų klasifikuojamas kaip skirtas pardavimui, naudojimo. Pavyzdžiui, draudikas gali turėti įsipareigojimų su savarankišku dalyvavimo elementu, pagal kurį reiktų mokėti išmokas, pagrįstas realizuotomis ir/arba nerealizuotomis investavimo pajamomis, gautomis sujungus draudiko turtą konkretaus jungimo atveju. Jei tokie įsipareigojimai vertinami dabartinės rinkos kainomis, turto vertinimas tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, reiškia, kad finansinio turto tikrosios vertės pasikeitimai pripažįstami pelno (nuostolių) ataskaitoje tuo pačiu laikotarpiu, kaip ir susiję įsipareigojimų vertės pasikeitimai.

| b) | Ūkio subjektas turi įsipareigojimų pagal draudimo sutartis, kurių pateikimas apima dabartinę informaciją (kaip leidžiama pagal 4 TFAS Draudimo sutartys 24 paragrafą) ir finansinį turtą, kuris ūkio subjekto nuomone yra susijęs, ir toks turtas būtų klasifikuojamas kaip skirtas parduoti arba vertinamas amortizuota savikaina. |
| --- | --- |

b)

Ūkio subjektas turi įsipareigojimų pagal draudimo sutartis, kurių pateikimas apima dabartinę informaciją (kaip leidžiama pagal 4 TFAS Draudimo sutartys 24 paragrafą) ir finansinį turtą, kuris ūkio subjekto nuomone yra susijęs, ir toks turtas būtų klasifikuojamas kaip skirtas parduoti arba vertinamas amortizuota savikaina.

| c) | Ūkio subjektas turi finansinį turtą, finansinių įsipareigojimų (kartu ar atskirai), kurių rizika yra bendra, pvz., palūkanų normos rizika, dėl kurios tikroji vertė kinta skirtingai ir dėl to jos pokyčiai gali būti tarpusavyje užskaitomi. Tačiau tik kai kurios priemonės (t. y., išvestinės priemonės arba priemonės, kurios klasifikuojamos kaip laikomos prekybai) gali būti pripažįstamos tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje. Gali būti, kad apsidraudimo sandorių apskaitos reikalavimai bus neįvykdyti, pavyzdžiui, dėl to, kad neįvykdyti 88 paragrafo efektyvumo reikalavimai. |
| --- | --- |

c)

Ūkio subjektas turi finansinį turtą, finansinių įsipareigojimų (kartu ar atskirai), kurių rizika yra bendra, pvz., palūkanų normos rizika, dėl kurios tikroji vertė kinta skirtingai ir dėl to jos pokyčiai gali būti tarpusavyje užskaitomi. Tačiau tik kai kurios priemonės (t. y., išvestinės priemonės arba priemonės, kurios klasifikuojamos kaip laikomos prekybai) gali būti pripažįstamos tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje. Gali būti, kad apsidraudimo sandorių apskaitos reikalavimai bus neįvykdyti, pavyzdžiui, dėl to, kad neįvykdyti 88 paragrafo efektyvumo reikalavimai.

| d) | Ūkio subjektas turi finansinį turtą, finansinių įsipareigojimų kartu ar atskirai, kurių rizika yra bendra, pvz., palūkanų normos rizika, dėl kurios tikroji vertė kinta skirtingai ir dėl to jos pokyčiai gali būti tarpusavyje užskaityti ir nepriskirti jų apsidraudimo sandorių apskaitai, kadangi nė viena iš priemonių nėra išvestinė. Be to, jei nėra apsidraudimo sandorių apskaitos, pripažįstant pelną ir nuostolius atsiranda žymių neatitikimų. Pavyzdžiui:






  i) | ūkio subjektas finansavo turto su fiksuota palūkanų norma portfelį, kuris kitu atveju būtų klasifikuojamas kaip skirtas parduoti esant fiksuotos normos skoliniam įsipareigojimui, kurio tikrosios vertės pasikeitimai turėtų būti tarpusavyje užskaitomi. Jei turtas ir skoliniai įsipareigojimai pripažįstami tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, ištaisomas neatitikimas, kuris antraip atsirastų vertinant turtą tikrąja verte ir jos pasikeitimą pripažįstant nuosavybėje, o skolinius įsipareigojimus vertinant amortizuota savikaina; |
| --- | --- | --- |

d)

Ūkio subjektas turi finansinį turtą, finansinių įsipareigojimų kartu ar atskirai, kurių rizika yra bendra, pvz., palūkanų normos rizika, dėl kurios tikroji vertė kinta skirtingai ir dėl to jos pokyčiai gali būti tarpusavyje užskaityti ir nepriskirti jų apsidraudimo sandorių apskaitai, kadangi nė viena iš priemonių nėra išvestinė. Be to, jei nėra apsidraudimo sandorių apskaitos, pripažįstant pelną ir nuostolius atsiranda žymių neatitikimų. Pavyzdžiui:

i)

ūkio subjektas finansavo turto su fiksuota palūkanų norma portfelį, kuris kitu atveju būtų klasifikuojamas kaip skirtas parduoti esant fiksuotos normos skoliniam įsipareigojimui, kurio tikrosios vertės pasikeitimai turėtų būti tarpusavyje užskaitomi. Jei turtas ir skoliniai įsipareigojimai pripažįstami tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, ištaisomas neatitikimas, kuris antraip atsirastų vertinant turtą tikrąja verte ir jos pasikeitimą pripažįstant nuosavybėje, o skolinius įsipareigojimus vertinant amortizuota savikaina;

| ii) | ūkio subjektas finansavo konkrečią paskolų grupę išleisdamas parduodamas obligacijas, kurių tikrosios vertės pasikeitimai turėtų būti tarpusavyje užskaitomi. Be to, jei ūkio subjektas reguliariai perka ir parduoda obligacijas, tačiau retai ar apskritai niekada neima ir neteikia paskolų, tiek paskolas, tiek skolinius įsipareigojimus pripažįsta tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, pašalinamas neatitikimas tarp pelno ir nuostolių pripažinimo laiko, kuris susidarytų vertinant juos amortizuota savikaina ir pripažįstant pelną ar nuostolius kiekvieną kartą kai išperkamas skolinis įsipareigojimas. |
| --- | --- |

ii)

ūkio subjektas finansavo konkrečią paskolų grupę išleisdamas parduodamas obligacijas, kurių tikrosios vertės pasikeitimai turėtų būti tarpusavyje užskaitomi. Be to, jei ūkio subjektas reguliariai perka ir parduoda obligacijas, tačiau retai ar apskritai niekada neima ir neteikia paskolų, tiek paskolas, tiek skolinius įsipareigojimus pripažįsta tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, pašalinamas neatitikimas tarp pelno ir nuostolių pripažinimo laiko, kuris susidarytų vertinant juos amortizuota savikaina ir pripažįstant pelną ar nuostolius kiekvieną kartą kai išperkamas skolinis įsipareigojimas.

AG4F.   Tokiais ankstesniame paragrafe aprašytais atvejais, nusprendus finansinį turtą ir finansinius įsipareigojimus pripažinti niekaip kitaip, o tik tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, pirminio pripažinimo metu gali būti žymiai sumažinti vertinimo ar pripažinimo neatitikimai ir gali būti suteikta tikslesnė informacija. Praktiniais tikslais ūkio subjektas neprivalo įtraukti viso turto ir visų įsipareigojimų, sąlygojusių vertinimo ar pripažinimo neatitikimą tuo pačiu metu. Pagrįstas vertinimo atidėjimas yra leistinas su sąlyga, kad būtų nuspręsta visus sandorius pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, o tuo metu tikintis, kad bus vykdomi visi kiti likę sandoriai.

AG4G.   Nepriimtina pelno (nuostolių) ataskaitoje nuspręsti pripažinti tik kai kurio tikrąja verte pripažįstamo finansinio turto ir kai kurių finansinių įsipareigojimų tikrosios vertės pasikeitimą, sąlygojantį neatitikimus, nes tai atlikus nebūtų panaikintas ar žymiai sumažintas neatitikimas ir todėl nebūtų gauta tikslesnė informacija. Tačiau būtų priimtina nuspręsti pripažinti tik kai kurį panašų finansinį turtą ar panašius finansinius įsipareigojimus, jei tai atlikus žymiai sumažėtų (ir, gali būti, sumažėtų daugiau nei naudojant kitus leistinus įvardijimus) neatitikimas. Tarkime, kad ūkio subjektas turi kelis panašius finansinius įsipareigojimus, kurių bendra suma yra CU100 ir keletą panašaus finansinio turto, kurio bendra suma yra CU50, tačiau vertinamo skirtingais principais (1). Ūkio subjektas gali žymiai sumažinti vertinimo neatitikimą pirminio pripažinimo metu, jei nusprendžia visą turtą, tačiau ne visus įsipareigojimus (pavyzdžiui, individualius įsipareigojimus, kurių bendra suma yra CU45), pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje. Tačiau pelno (nuostolių) ataskaitoje pateikti galima tik visos finansinės priemonės, pripažįstamos tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą, todėl ūkio subjektas, aprašomas šiame pavyzdyje, turi pateikti vieną ar kelis įsipareigojimus iš visų. Ūkio subjektas gali nuspręsti nepripažinti arba įsipareigojimo komponento (pvz., vertės, priskirtinos tik vienai rizikos rūšiai, pasikeitimų, pvz., pagrindinės palūkanų normos pokyčių) arba įsipareigojimo dalies (t. y., išreikštos procentais).

9 b) ii) paragrafas: finansinio turto, finansinių įsipareigojimų (kartu ar atskirai) grupė yra valdoma ir jos naudojimo rezultatyvumas yra vertinamas tikrąja verte, laikantis dokumentais pagrįsto rizikos valdymo ar investavimo strategijos

AG4H.   Ūkio subjektas gali valdyti ir vertinti finansinio turto ar finansinių įsipareigojimų (kartu arba atskirai) grupės naudojimo rezultatyvumą taip, kad tą grupę pripažįstant, tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, būtų gauta tikslesnė informacija. Šiuo atveju reikia atkreipti dėmesį daugiau į metodą, kaip ūkio subjektas valdo ir vertina naudojimo rezultatyvumą, nei į finansinių priemonių pobūdį.

AG4I.   Toliau pateikiamas pavyzdys, kaip šios sąlygos gali būti įvykdytos. Visais atvejais ūkio subjektas, nusprendęs finansinio turto ar finansinių įsipareigojimų, pripažįstamų tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikti pelno (nuostolių) ataskaitoje, gali naudotis šia sąlyga tik tada, kai laikomasi 9b)ii) paragrafo principo.

| a) | Ūkio subjektas yra rizikos kapitalo įmonė, bendras investicinis fondas, kredito patikėjimo fondas ar panašus ūkio subjektas, kurio veikla yra investicijos į finansinį turtą siekiant gauti pelno iš jų bendro atsiperkamumo, palūkanų, dividendų ir tikrosios vertės pokyčių forma. 28 TAS Investicijos į asocijuotas įmones ir 31 TAS Dalys bendrose įmonėse gali būti netaikomi tokioms investicijoms, su sąlyga, kad jos pripažįstamos tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje. Ūkio subjektas gali taikyti tokią pačią apskaitos politiką kitoms investicijoms, valdomoms bendrojo atsiperkamumo pagrindu, tačiau ūkio subjekto įtaka joms yra nepakankama, kad joms būtų galima taikyti 28 TAS arba 31 TAS. |
| --- | --- |

a)

Ūkio subjektas yra rizikos kapitalo įmonė, bendras investicinis fondas, kredito patikėjimo fondas ar panašus ūkio subjektas, kurio veikla yra investicijos į finansinį turtą siekiant gauti pelno iš jų bendro atsiperkamumo, palūkanų, dividendų ir tikrosios vertės pokyčių forma. 28 TAS Investicijos į asocijuotas įmones ir 31 TAS Dalys bendrose įmonėse gali būti netaikomi tokioms investicijoms, su sąlyga, kad jos pripažįstamos tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje. Ūkio subjektas gali taikyti tokią pačią apskaitos politiką kitoms investicijoms, valdomoms bendrojo atsiperkamumo pagrindu, tačiau ūkio subjekto įtaka joms yra nepakankama, kad joms būtų galima taikyti 28 TAS arba 31 TAS.

| b) | Ūkio subjektas turi finansinio turto ir finansinių įsipareigojimų, kuriems būdinga viena ar kelios bendros rizikos ir šios rizikos yra valdomos ir vertinamos tikrąja verte, laikantis dokumentais pagrįstos turto ir įsipareigojimų valdymo politikos. Kaip pavyzdys galėtų būti ūkio subjektas, kuris išleido „struktūrizuotus produktus“, sudarytus iš kelių įterptųjų išvestinių priemonių, ir kuris rizikas, susidariusias, dėl tikrosios vertės, valdo naudodamas išvestinių ir neišvestinių finansinių priemonių derinį. Panašus pavyzdys galėtų būti ūkio subjektas, kuris teikia nustatytos normos paskolas, ir kuris valdo susidariusią bazinės palūkanų normos riziką naudodamas išvestinių ir neišvestinių priemonių derinį. |
| --- | --- |

b)

Ūkio subjektas turi finansinio turto ir finansinių įsipareigojimų, kuriems būdinga viena ar kelios bendros rizikos ir šios rizikos yra valdomos ir vertinamos tikrąja verte, laikantis dokumentais pagrįstos turto ir įsipareigojimų valdymo politikos. Kaip pavyzdys galėtų būti ūkio subjektas, kuris išleido „struktūrizuotus produktus“, sudarytus iš kelių įterptųjų išvestinių priemonių, ir kuris rizikas, susidariusias, dėl tikrosios vertės, valdo naudodamas išvestinių ir neišvestinių finansinių priemonių derinį. Panašus pavyzdys galėtų būti ūkio subjektas, kuris teikia nustatytos normos paskolas, ir kuris valdo susidariusią bazinės palūkanų normos riziką naudodamas išvestinių ir neišvestinių priemonių derinį.

| c) | Ūkio subjektas yra draudikas, turintis finansinio turto portfelį, kurį jį valdo taip, kad bendrasis atsiperkamumas (t. y., palūkanos ar dividendai ir tikrosios vertės pokyčiai) būtų maksimalus ir tokiu pagrindu vertina jų naudojimo rezultatyvumą. Portfelis gali būti laikomas konkretiems įsipareigojimams, nuosavybei, ar abiems kartu finansuoti. Jei portfelis laikomas konkretiems įsipareigojimams finansuoti, 9 b) ii) paragrafe nurodyta sąlyga gali būti taikoma turtui, nepaisant to, ar draudikas įsipareigojimus vertina tikrąja verte. 9 b) ii) paragrafe nurodyta sąlyga gali būti įvykdyta, kai draudiko tikslas – siekti maksimalaus bendrojo atsiperkamumo iš turto ilgą laikotarpį, net jei suma, mokama dalyvavimo sutarties savininkams, priklauso nuo kitų veiksnių, pvz., pelno, realizuoto per trumpesnį laikotarpį (pvz., metus), ar nuo draudiko nuožiūros. |
| --- | --- |

c)

Ūkio subjektas yra draudikas, turintis finansinio turto portfelį, kurį jį valdo taip, kad bendrasis atsiperkamumas (t. y., palūkanos ar dividendai ir tikrosios vertės pokyčiai) būtų maksimalus ir tokiu pagrindu vertina jų naudojimo rezultatyvumą. Portfelis gali būti laikomas konkretiems įsipareigojimams, nuosavybei, ar abiems kartu finansuoti. Jei portfelis laikomas konkretiems įsipareigojimams finansuoti, 9 b) ii) paragrafe nurodyta sąlyga gali būti taikoma turtui, nepaisant to, ar draudikas įsipareigojimus vertina tikrąja verte. 9 b) ii) paragrafe nurodyta sąlyga gali būti įvykdyta, kai draudiko tikslas – siekti maksimalaus bendrojo atsiperkamumo iš turto ilgą laikotarpį, net jei suma, mokama dalyvavimo sutarties savininkams, priklauso nuo kitų veiksnių, pvz., pelno, realizuoto per trumpesnį laikotarpį (pvz., metus), ar nuo draudiko nuožiūros.

AG4J.   Kaip buvo nurodyta anksčiau, ši sąlyga priklauso nuo to, kaip ūkio subjektas valdo ir vertina nagrinėjamos finansinių priemonių grupės naudojimo rezultatyvumą. Taigi, (atsižvelgiant į registravimo pirminio pripažinimo metu reikalavimą) ūkio subjektas, nusprendęs finansines priemones pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, turi taip registruoti visas atitinkamas finansines priemones, kurios valdomos ir vertinamos kartu.

AG4K.   Ūkio subjekto strategija neprivalo būti pagrįsta daugybės dokumentų, tačiau jų turėtų pakakti, siekiant įrodyti, kad vadovaujamasi 9 b) ii) paragrafu. Tokių dokumentacijų nereikia kiekvienam atskiram straipsniui, bet juos galima parengti visam portfeliui. Pavyzdžiui, jei skyriaus našumo valdymo sistema (patvirtinta ūkio subjekto pagrindinių vadovaujančių darbuotojų) aiškiai parodo, kad našumas vertinamas pagal bendrąjį atsiperkamumą, nereikia jokių papildomų dokumentų siekiant įrodyti, kad vadovaujamasi 9 b) ii) paragrafu.

Po AG33 paragrafo, pridedama antraštė ir AG33A ir AG33B paragrafai.

Priemonės, apimančios įterptąsias išvestines priemones

AG33A.   Kai ūkio subjektas įsigyja dalį mišrios (sudėtinės) priemonės, apimančios vieną ar kelias įterptąsias išvestines priemones, pagal 11 paragrafą jis turi identifikuoti visas tokias įterptąsias išvestines priemones, įvertinti, ar jas reikia atskirti nuo pagrindinės sutarties, o tas išvestines priemones, kurias reikia atskirti, vertinti tikrąja verte pirminio pripažinimo metu ir vėlesniais laikotarpiais. Šie reikalavimai gali būti sudėtingesni, arba jais remiantis vertinimai gali būti mažiau patikimi, nei tuomet, kai visa priemonė pripažįstama tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje. Dėl šių priežasčių šis Standartas leidžia visą priemonę pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje.

AG33B.   Toks sprendimas pripažinti galimas, kai pagal 11 paragrafą reikia atskirti įterptąsias išvestines priemones nuo pagrindinės sutarties arba kai tai draudžiama. Tačiau 11A paragrafas nepateikia nurodymo, kad 11A a) ir b) paragrafuose nustatytais atvejais mišrios (sudėtinės) priemonės būtų pripažįstamos tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, kadangi toks sprendimas nesumažintų sudėtingumo ir nepadidintų patikimumo.

---

(1)  Šiame Standarte sumos pateikiamos piniginiais vienetais (PV).

1

Priedėlis

Kitų standartų pataisos

Pataisos, esančios šiame priedėlyje, turi būti taikomos metiniams finansinės atskaitomybės laikotarpiams, prasidedantiems 2006 m. sausio 1 d. ar vėliau. Jei ūkio subjektas taiko 39 TAS pataisas ankstesniu laikotarpiu, tuomet turi būti taikomos šiame priedėlyje pateikiamos pataisos.

Pataisos, taikomos 32 TAS

Finansinės priemonės: atskleidimas ir pateikimas

66 paragrafas taisomas šitaip:

66.   Pagal 1 TAS ūkio subjektas atskleidžia visas svarbias apskaitos politikos nuostatas, įskaitant priimtus bendruosius principus ir jų taikymo sandoriams, kitiems ūkiniams įvykiams ir sąlygoms, atsirandantiems (-ioms) iš ūkio subjekto veiklos, metodą. Finansinių priemonių atveju toks pateikimas apima:

| a) | kriterijus, taikomus nustatant, kada reikia pripažinti finansinį turtą ar finansinį įsipareigojimą ir kada reikia nutraukti jo pripažinimą; |
| --- | --- |

a)

kriterijus, taikomus nustatant, kada reikia pripažinti finansinį turtą ar finansinį įsipareigojimą ir kada reikia nutraukti jo pripažinimą;

| b) | vertinimo pagrindą, taikomą finansiniam turtui ir finansiniams įsipareigojimams pirminio pripažinimo metu ir vėliau; |
| --- | --- |

b)

vertinimo pagrindą, taikomą finansiniam turtui ir finansiniams įsipareigojimams pirminio pripažinimo metu ir vėliau;

| c) | pagrindą, kuriuo remiantis pripažįstamos ir vertinamos pajamos bei sąnaudos, atsirandančios dėl finansinio turto ir finansinių įsipareigojimų; ir |
| --- | --- |

c)

pagrindą, kuriuo remiantis pripažįstamos ir vertinamos pajamos bei sąnaudos, atsirandančios dėl finansinio turto ir finansinių įsipareigojimų; ir

| d) | finansinį turtą ar finansinius įsipareigojimus, pripažįstamus tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje:






  i) | tokio finansinio turto ar finansinių įsipareigojimų registravimo pirminio pripažinimo metu kriterijus; |
| --- | --- | --- |

d)

finansinį turtą ar finansinius įsipareigojimus, pripažįstamus tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje:

i)

tokio finansinio turto ar finansinių įsipareigojimų registravimo pirminio pripažinimo metu kriterijus;

| ii) | kaip ūkio subjektas įvykdė tokio sprendimo pripažinti sąlygas, nurodytas 39 TAS 9, 11A ar 12 paragrafuose. Priemonių, registruotų pagal 39 TAS 9(b)(i) paragrafą, atskleidimas apima aplinkybių, susijusių su vertinimo ar pripažinimo neatitikimu, aiškinamąjį aprašymą. Priemonių, nuspręstų pripažinti pagal 39 TAS 9(b)(ii) paragrafą, atskleidimas apima aiškinamąjį aprašymą to, kaip sprendimas pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, atitinka ūkio subjekto dokumentais pagrįstą rizikos valdymo ar investavimo strategiją; |
| --- | --- |

ii)

kaip ūkio subjektas įvykdė tokio sprendimo pripažinti sąlygas, nurodytas 39 TAS 9, 11A ar 12 paragrafuose. Priemonių, registruotų pagal 39 TAS 9(b)(i) paragrafą, atskleidimas apima aplinkybių, susijusių su vertinimo ar pripažinimo neatitikimu, aiškinamąjį aprašymą. Priemonių, nuspręstų pripažinti pagal 39 TAS 9(b)(ii) paragrafą, atskleidimas apima aiškinamąjį aprašymą to, kaip sprendimas pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, atitinka ūkio subjekto dokumentais pagrįstą rizikos valdymo ar investavimo strategiją;

| iii) | finansinio turto ar finansinių įsipareigojimų, kuriuos ūkio subjektas nusprendė pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, pobūdis. |
| --- | --- |

iii)

finansinio turto ar finansinių įsipareigojimų, kuriuos ūkio subjektas nusprendė pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, pobūdis.

94 paragrafo pataisos pateikiamos toliau, papildomiems paragrafams (g)–(j) priskiriami nauji numeriai (j)–(m).

94.   ...

Finansinis turtas ir finansiniai įsipareigojimai, pripažįstami tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje (taip pat žr. AG 40 paragrafą)

...

| e) | Ūkio subjektas turi atskleisti šių priemonių balansines vertes:










  i) | finansinio turto, klasifikuojamo kaip laikomo prekybai; |
| --- | --- | --- |

e)

Ūkio subjektas turi atskleisti šių priemonių balansines vertes:

i)

finansinio turto, klasifikuojamo kaip laikomo prekybai;

| ii) | finansinių įsipareigojimų, klasifikuojamų kaip laikomų prekybai; |
| --- | --- |

ii)

finansinių įsipareigojimų, klasifikuojamų kaip laikomų prekybai;

| iii) | finansinio turto, kurį pirminio pripažinimo metu ūkio subjektas nusprendė pripažinti kaip finansinį turtą tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje (t. y. turtas, kuris nėra finansinis turtas, klasifikuojamas kaip laikomas prekybai); |
| --- | --- |

iii)

finansinio turto, kurį pirminio pripažinimo metu ūkio subjektas nusprendė pripažinti kaip finansinį turtą tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje (t. y. turtas, kuris nėra finansinis turtas, klasifikuojamas kaip laikomas prekybai);

| iv) | finansinių įsipareigojimų, kuriuos pirminio pripažinimo metu ūkio subjektas nusprendė pripažinti kaip finansinius įsipareigojimus tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje (t. y. įsipareigojimai, kurie nėra finansiniai įsipareigojimai, klasifikuojami kaip laikomi prekybai). |
| --- | --- |

iv)

finansinių įsipareigojimų, kuriuos pirminio pripažinimo metu ūkio subjektas nusprendė pripažinti kaip finansinius įsipareigojimus tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje (t. y. įsipareigojimai, kurie nėra finansiniai įsipareigojimai, klasifikuojami kaip laikomi prekybai).

| f) | Ūkio subjektas turi atskirai atskleisti finansinio turto ar įsipareigojimų, kuriuos subjektas nusprendė pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, grynąjį pelną ar grynąjį nuostolį. |
| --- | --- |

f)

Ūkio subjektas turi atskirai atskleisti finansinio turto ar įsipareigojimų, kuriuos subjektas nusprendė pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, grynąjį pelną ar grynąjį nuostolį.

| g) | Jei ūkio subjektas paskolą ar gautiną sumą (ar paskolų bei gautinų sumų grupę) nusprendė pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, jis turi atskleisti:










  i) | maksimalią kredito riziką (žr. 76(a) paragrafą) – paskolos ar gautinos sumos (ar paskolų bei gautinų sumų grupės) pateikimo finansinėje atskaitomybėje dieną; |
| --- | --- | --- |

g)

Jei ūkio subjektas paskolą ar gautiną sumą (ar paskolų bei gautinų sumų grupę) nusprendė pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, jis turi atskleisti:

i)

maksimalią kredito riziką (žr. 76(a) paragrafą) – paskolos ar gautinos sumos (ar paskolų bei gautinų sumų grupės) pateikimo finansinėje atskaitomybėje dieną;

| ii) | sumą, pagal kurią visos susijusios kredito išvestinės ar panašios priemonės sumažina tą maksimalią kredito riziką; |
| --- | --- |

ii)

sumą, pagal kurią visos susijusios kredito išvestinės ar panašios priemonės sumažina tą maksimalią kredito riziką;

| iii) | paskolų ar gautinų sumų (ar jų grupės) pokyčio per laikotarpį sumą ir bendrąjį jų tikrosios vertės pokytį, kuris yra priskirtinas kredito rizikos pokyčiams, nustatomiems kaip sumos, pripažįstamos tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, pokytis rinkos sąlygomis, kurios didina rinkos riziką; arba naudojantis alternatyviu metodu, kuris labiau atspindi tikrosios vertės pokyčio sumą, kuri yra priskirtina kredito rizikos pokyčiams; |
| --- | --- |

iii)

paskolų ar gautinų sumų (ar jų grupės) pokyčio per laikotarpį sumą ir bendrąjį jų tikrosios vertės pokytį, kuris yra priskirtinas kredito rizikos pokyčiams, nustatomiems kaip sumos, pripažįstamos tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, pokytis rinkos sąlygomis, kurios didina rinkos riziką; arba naudojantis alternatyviu metodu, kuris labiau atspindi tikrosios vertės pokyčio sumą, kuri yra priskirtina kredito rizikos pokyčiams;

| iv) | visų susijusių kredito išvestinių ar panašių priemonių tikrosios vertės pokyčio per laikotarpį sumą ir sukauptą tikrosios vertės pokyčio sumą nuo tada, kai buvo nuspręsta pripažinti paskolą ar gautiną sumą. |
| --- | --- |

iv)

visų susijusių kredito išvestinių ar panašių priemonių tikrosios vertės pokyčio per laikotarpį sumą ir sukauptą tikrosios vertės pokyčio sumą nuo tada, kai buvo nuspręsta pripažinti paskolą ar gautiną sumą.

| h) | Jeigu ūkio subjektas nusprendė finansinį įsipareigojimą pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, jis turi atskleisti:










  i) | finansinio įsipareigojimo tikrosios vertės pokyčio per laikotarpį sumą ir sukauptą jo tikrosios vertės pokyčio sumą, kuri yra priskirtina kredito rizikos pokyčiams, nustatomiems kaip sumos, pripažįstamos tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, pokytis rinkos sąlygomis, kurios didina rinkos riziką (žr. AG40 paragrafą); arba naudojantis alternatyviu metodu, kuris patikimiau atspindi tikrosios vertės pokyčio sumą, kuri yra priskirtina kredito rizikos pokyčiams; |
| --- | --- | --- |

h)

Jeigu ūkio subjektas nusprendė finansinį įsipareigojimą pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, jis turi atskleisti:

i)

finansinio įsipareigojimo tikrosios vertės pokyčio per laikotarpį sumą ir sukauptą jo tikrosios vertės pokyčio sumą, kuri yra priskirtina kredito rizikos pokyčiams, nustatomiems kaip sumos, pripažįstamos tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, pokytis rinkos sąlygomis, kurios didina rinkos riziką (žr. AG40 paragrafą); arba naudojantis alternatyviu metodu, kuris patikimiau atspindi tikrosios vertės pokyčio sumą, kuri yra priskirtina kredito rizikos pokyčiams;

| ii) | skirtumą tarp finansinio įsipareigojimo balansinės vertės ir sumos, kurią ūkio subjektas pagal sutartį turėtų mokėti įsipareigojimo savininkui galutinio termino pabaigoje. |
| --- | --- |

ii)

skirtumą tarp finansinio įsipareigojimo balansinės vertės ir sumos, kurią ūkio subjektas pagal sutartį turėtų mokėti įsipareigojimo savininkui galutinio termino pabaigoje.

| i) | Ūkio subjektas turi atskleisti:










  i) | metodus, naudojamus (g)(iii) ir (h)(i) paragrafų reikalavimams įgyvendinti; |
| --- | --- | --- |

i)

Ūkio subjektas turi atskleisti:

i)

metodus, naudojamus (g)(iii) ir (h)(i) paragrafų reikalavimams įgyvendinti;

| ii) | jei ūkio subjektas mano, kad atskleidimas, pateiktas siekiant įvykdyti (g)(iii) ar (h)(i) paragrafų reikalavimus, netiksliai atspindi finansinio turto ar finansinio įsipareigojimo tikrosios vertės pokytį, priskirtiną kredito rizikai, jis turi atskleisti tokių išvadų priėmimo priežastis ir veiksnius, kurie nulėmė ūkio subjekto sprendimą. |
| --- | --- |

ii)

jei ūkio subjektas mano, kad atskleidimas, pateiktas siekiant įvykdyti (g)(iii) ar (h)(i) paragrafų reikalavimus, netiksliai atspindi finansinio turto ar finansinio įsipareigojimo tikrosios vertės pokytį, priskirtiną kredito rizikai, jis turi atskleisti tokių išvadų priėmimo priežastis ir veiksnius, kurie nulėmė ūkio subjekto sprendimą.

...

AG40 paragrafas taisomas šitaip.

AG40.   Jei ūkio subjektas finansinį įsipareigojimą arba paskolą ar gautiną sumą (ar jų grupę) nusprendžia pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, reikia atskleisti finansinės priemonės, kuri yra priskirtina kredito rizikos pokyčiams, tikrosios vertės pokyčių sumą. Jei taikant kitą metodą ši pateikiama suma nėra tikslesnė, ūkio subjektas šią sumą turi apibrėžti kaip finansinės priemonės, nepriskirtinos rinkos sąlygų pokyčiams, keliantiems rinkos riziką, tikrosios vertės pokyčio sumą. Rinkos sąlygų pokyčiai, didinantys rinkos riziką, apima bazinės palūkanų normos, užsienio valiutos kurso arba kainų ar normų indeksų pokyčius. Sutartyse, kurioms būdingas vienetų apjungimas, rinkos sąlygų pokyčiai apima vidinių ar išorinių investicinių lėšų naudojimo rezultatyvumo pokyčius. Jei vieninteliai svarbūs finansinių įsipareigojimų rinkos sąlygų pokyčiai yra stebimų (bazinių) palūkanų normų pokyčiai, šią sumą galima įvertinti taip:

| a) | Pirmiausiai ūkio subjektas apskaičiuoja įsipareigojimo vidinę grąžos normą laikotarpio pradžioje, naudodamas įsipareigojimo laikotarpio pradžios rinkos kainos stebėjimus ir jo sutartinius pinigų srautus. Iš grąžos normos atimama laikotarpio pradžios stebima (bazinė) palūkanų norma tam, kad būtų gauta priemonei būdinga vidinės grąžos normos sudedamoji dalis. |
| --- | --- |

a)

Pirmiausiai ūkio subjektas apskaičiuoja įsipareigojimo vidinę grąžos normą laikotarpio pradžioje, naudodamas įsipareigojimo laikotarpio pradžios rinkos kainos stebėjimus ir jo sutartinius pinigų srautus. Iš grąžos normos atimama laikotarpio pradžios stebima (bazinė) palūkanų norma tam, kad būtų gauta priemonei būdinga vidinės grąžos normos sudedamoji dalis.

| b) | Tada ūkio subjektas apskaičiuoja su įsipareigojimu susijusių pinigų srautų dabartinę vertę, naudodamas sutartinius pinigų srautus laikotarpio pradžioje ir diskonto normą, lygią laikotarpio pabaigos stebimos (bazinės) palūkanų normos ir laikotarpio pradžios priemonei būdingos vidinės grąžos normos sudedamosios dalies sumai, kaip numatyta (a) punkte. |
| --- | --- |

b)

Tada ūkio subjektas apskaičiuoja su įsipareigojimu susijusių pinigų srautų dabartinę vertę, naudodamas sutartinius pinigų srautus laikotarpio pradžioje ir diskonto normą, lygią laikotarpio pabaigos stebimos (bazinės) palūkanų normos ir laikotarpio pradžios priemonei būdingos vidinės grąžos normos sudedamosios dalies sumai, kaip numatyta (a) punkte.

| c) | Suma, nustatyta (b) punkte, koreguojama dėl bet kokių per laikotarpį už įsipareigojimą sumokėtų ar gautų pinigų ir padidinama tam, kad atspindėtų tikrosios vertės padidėjimą, atsirandantį dėl to, kad sutartiniai pinigų srautai vienu laikotarpiu priartėja prie nustatytosios datos. |
| --- | --- |

c)

Suma, nustatyta (b) punkte, koreguojama dėl bet kokių per laikotarpį už įsipareigojimą sumokėtų ar gautų pinigų ir padidinama tam, kad atspindėtų tikrosios vertės padidėjimą, atsirandantį dėl to, kad sutartiniai pinigų srautai vienu laikotarpiu priartėja prie nustatytosios datos.

| d) | Skirtumas tarp laikotarpio pabaigos stebimų įsipareigojimo rinkos kainų ir sumos, apibrėžiamos (c) punkte yra tikrosios vertės pokytis, nepriskiriamas stebimos (bazinės) palūkanų normos pokyčiui. Tai yra suma, kurią reikia atskleisti. |
| --- | --- |

d)

Skirtumas tarp laikotarpio pabaigos stebimų įsipareigojimo rinkos kainų ir sumos, apibrėžiamos (c) punkte yra tikrosios vertės pokytis, nepriskiriamas stebimos (bazinės) palūkanų normos pokyčiui. Tai yra suma, kurią reikia atskleisti.

Anksčiau pateiktame pavyzdyje tariama, kad tikrosios vertės pokyčiai, kuriuos lemia ne priemonės kredito rizikos pokyčiai arba palūkanų normos pokyčiai, yra nedideli. Jei, pagal anksčiau pateiktą pavyzdį, priemonė, apima įterptąją išvestinę priemonę, įterptosios išvestinės priemonės tikrosios vertės pokytis neįtraukiamas nustatant 94(h)(i) paragrafe nurodytą sumą.

1 TFAS

„Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų taikymas pirmąjį kartą“ pataisos

Toliau pateikiamos 25A ir 43A paragrafų pataisos.

Anksčiau pripažintų finansinių priemonių įvardijimas

25A.   39 TAS Finansinės priemonės: pripažinimas ir vertinimas pradinio pripažinimo metu leidžia priimti sprendimą, kad finansinis turtas būtų pripažintas kaip skirtas parduoti arba leidžia priimti sprendimą, kad finansinė priemonė (su sąlyga, kad ji atitinka tam tikrus kriterijus) būtų pripažinta kaip finansinis turtas ar finansinis įsipareigojimas tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje. Nepaisant šio reikalavimo, susidarius toliau nurodytoms aplinkybėms, galima taikyti išimtis:

| a) | jei kuriam nors ūkio subjektui leidžiama nuspręsti pripažinti kaip skirtą pardavimui perėjimo į TFAS dieną; |
| --- | --- |

a)

jei kuriam nors ūkio subjektui leidžiama nuspręsti pripažinti kaip skirtą pardavimui perėjimo į TFAS dieną;

| b) | ūkio subjektas, pateikiantis savo pirmąją pagal TFAS sudarytą finansinę atskaitomybę už laikotarpį, prasidedantį 2006 m. rugsėjo 1 d., ar vėlesnio laikotarpio atskaitomybę; tokiam ūkio subjektui perėjimo prie TFAS taikymo dieną leidžiama visus finansinius turtus ar finansinius įsipareigojimus nuspręsti pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, su sąlyga, kad turtas ar įsipareigojimas tą dieną atitinka 39 TAS 9(b)(i), 9(b)(ii) ar 11A paragrafų kriterijus; |
| --- | --- |

b)

ūkio subjektas, pateikiantis savo pirmąją pagal TFAS sudarytą finansinę atskaitomybę už laikotarpį, prasidedantį 2006 m. rugsėjo 1 d., ar vėlesnio laikotarpio atskaitomybę; tokiam ūkio subjektui perėjimo prie TFAS taikymo dieną leidžiama visus finansinius turtus ar finansinius įsipareigojimus nuspręsti pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, su sąlyga, kad turtas ar įsipareigojimas tą dieną atitinka 39 TAS 9(b)(i), 9(b)(ii) ar 11A paragrafų kriterijus;

| c) | ūkio subjektas, pateikiantis savo pirmąją pagal TFAS sudarytą finansinę atskaitomybę už laikotarpį, prasidedantį 2006 m. sausio 1 d., ar vėliau, tačiau ne vėliau kaip 2006 m. rugsėjo 1 d., atskaitomybę; tokiam ūkio subjektui perėjimo prie TFAS taikymo dieną leidžiama visą finansinį turtą ar visus finansinius įsipareigojimus nuspręsti pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, su sąlyga, kad turtas ar įsipareigojimas tą dieną atitinka 39 TAS 9(b)(i), 9(b)(ii) ar 11A paragrafų kriterijus. Jei perėjimo prie TFAS taikymo data yra ankstesnė nei 2005 m. rugsėjo 1 d.., tokių sprendimų pripažinti nebūtina nutraukti 2005 m. rugsėjo 1 d., jie gali apimti finansinį turtą ir finansinius įsipareigojimus, kurie buvo pripažinti laikotarpiu nuo perėjimo prie TFAS taikymo dienos iki 2005 m. rugsėjo 1 d.; |
| --- | --- |

c)

ūkio subjektas, pateikiantis savo pirmąją pagal TFAS sudarytą finansinę atskaitomybę už laikotarpį, prasidedantį 2006 m. sausio 1 d., ar vėliau, tačiau ne vėliau kaip 2006 m. rugsėjo 1 d., atskaitomybę; tokiam ūkio subjektui perėjimo prie TFAS taikymo dieną leidžiama visą finansinį turtą ar visus finansinius įsipareigojimus nuspręsti pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, su sąlyga, kad turtas ar įsipareigojimas tą dieną atitinka 39 TAS 9(b)(i), 9(b)(ii) ar 11A paragrafų kriterijus. Jei perėjimo prie TFAS taikymo data yra ankstesnė nei 2005 m. rugsėjo 1 d.., tokių sprendimų pripažinti nebūtina nutraukti 2005 m. rugsėjo 1 d., jie gali apimti finansinį turtą ir finansinius įsipareigojimus, kurie buvo pripažinti laikotarpiu nuo perėjimo prie TFAS taikymo dienos iki 2005 m. rugsėjo 1 d.;

| d) | ūkio subjektas, pateikiantis savo pirmąją pagal TFAS sudarytą finansinę atskaitomybę laikotarpiu, prasidedančiu prieš 2006 m. sausio 1 d., ir taikantis 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A ir AG33B paragrafus bei 2005 metų 39 TAS 9, 12 ir 13 paragrafų pataisas, toks ūkio subjektas gali savo pirmąją pagal TFAS sudarytą finansinę atskaitomybę ir visą turtą ar visus finansinius įsipareigojimus, atitinkančius sprendimo sąlygas pradėti pripažinti pagal tuo metu galiojančius naujus ir pataisytus paragrafus, nuspręsti pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje. Jei ūkio subjekto pirmasis vadovavimosi TFAS atskaitomybės laikotarpis prasideda prieš 2005 m. rugsėjo 1 d., tokių sprendimų pripažinti nebūtina nutraukti iki 2005 m. rugsėjo 1 d., toks pripažinimas gali apimti finansinį turtą ir finansinius įsipareigojimus, pripažintus nuo to laikotarpio pradžios iki 2005 m. rugsėjo 1 d. Jei ūkio subjektas iš naujo pateikia lyginamąją informaciją pagal 39 TAS, jis turi pateikti informaciją apie finansinį turtą, finansinius įsipareigojimus (kartu ar atskirai), nuspręstus pripažinti jo pirmojo vadovavimosi TFAS atskaitomybės laikotarpio metu. Tokį pakartotinį lyginamosios informacijos pateikimą reikia atlikti tik tada, jei nuspręstos pripažinti priemonės ar grupės atitinka tokio sprendimo kriterijus pagal 39 TAS Standarto 9(b)(i), 9(b)(ii) ar 11A paragrafus perėjimo prie TFAS taikymo dieną, arba jei priemonė įsigyta po perėjimo prie TFAS taikymo datos, atitiko 9(b)(i), 9(b)(ii) ar 11A paragrafų kriterijus pradinio pripažinimo dieną; |
| --- | --- |

d)

ūkio subjektas, pateikiantis savo pirmąją pagal TFAS sudarytą finansinę atskaitomybę laikotarpiu, prasidedančiu prieš 2006 m. sausio 1 d., ir taikantis 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A ir AG33B paragrafus bei 2005 metų 39 TAS 9, 12 ir 13 paragrafų pataisas, toks ūkio subjektas gali savo pirmąją pagal TFAS sudarytą finansinę atskaitomybę ir visą turtą ar visus finansinius įsipareigojimus, atitinkančius sprendimo sąlygas pradėti pripažinti pagal tuo metu galiojančius naujus ir pataisytus paragrafus, nuspręsti pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje. Jei ūkio subjekto pirmasis vadovavimosi TFAS atskaitomybės laikotarpis prasideda prieš 2005 m. rugsėjo 1 d., tokių sprendimų pripažinti nebūtina nutraukti iki 2005 m. rugsėjo 1 d., toks pripažinimas gali apimti finansinį turtą ir finansinius įsipareigojimus, pripažintus nuo to laikotarpio pradžios iki 2005 m. rugsėjo 1 d. Jei ūkio subjektas iš naujo pateikia lyginamąją informaciją pagal 39 TAS, jis turi pateikti informaciją apie finansinį turtą, finansinius įsipareigojimus (kartu ar atskirai), nuspręstus pripažinti jo pirmojo vadovavimosi TFAS atskaitomybės laikotarpio metu. Tokį pakartotinį lyginamosios informacijos pateikimą reikia atlikti tik tada, jei nuspręstos pripažinti priemonės ar grupės atitinka tokio sprendimo kriterijus pagal 39 TAS Standarto 9(b)(i), 9(b)(ii) ar 11A paragrafus perėjimo prie TFAS taikymo dieną, arba jei priemonė įsigyta po perėjimo prie TFAS taikymo datos, atitiko 9(b)(i), 9(b)(ii) ar 11A paragrafų kriterijus pradinio pripažinimo dieną;

| e) | jei ūkio subjektas pateikia savo pirmąją pagal TFAS sudarytą finansinę atskaitomybę laikotarpiu, prasidedančiu prieš 2006 m. rugsėjo 1 d., nepaisant 39 TAS Standarto 91 paragrafo, visą finansinį turtą ir visus finansinius įsipareigojimus, kuriuos toks ūkio subjektas nusprendė pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, pagal ankščiau pateiktus papildomus (c) arba (d) paragrafus, ir kuriuos anksčiau buvo nuspręsta pripažinti kaip apdraustąją priemonę tikrąja verte apsidraudimo sandorių apskaitoje, turi būti nuspręsta pakartotinai pripažinti tuose sandoriuose tuo pačiu metu, kai nusprendžiama juos pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje. |
| --- | --- |

e)

jei ūkio subjektas pateikia savo pirmąją pagal TFAS sudarytą finansinę atskaitomybę laikotarpiu, prasidedančiu prieš 2006 m. rugsėjo 1 d., nepaisant 39 TAS Standarto 91 paragrafo, visą finansinį turtą ir visus finansinius įsipareigojimus, kuriuos toks ūkio subjektas nusprendė pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, pagal ankščiau pateiktus papildomus (c) arba (d) paragrafus, ir kuriuos anksčiau buvo nuspręsta pripažinti kaip apdraustąją priemonę tikrąja verte apsidraudimo sandorių apskaitoje, turi būti nuspręsta pakartotinai pripažinti tuose sandoriuose tuo pačiu metu, kai nusprendžiama juos pripažinti tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje.

Sprendimas pripažinti finansinį turtą ar finansinius įsipareigojimus

43A.   Ūkio subjektui leidžiama anksčiau pripažintą finansinį turtą arba finansinį įsipareigojimą nuspręsti pripažinti finansiniu turtu arba finansiniu įsipareigojimu tikrąja verte, tikrosios vertės pasikeitimą pateikiant pelno (nuostolių) ataskaitoje, arba finansiniu turtu, skirtu pardavimui, pagal 25A paragrafą. Šis ūkio subjektas pripažinimo dieną turi atskleisti finansinio turto arba finansinių įsipareigojimų, nuspręstų pripažinti atskiroje kategorijoje, tikrąją vertę ir klasifikaciją bei balansinę vertę ankstesnėse finansinėse atskaitomybėse.

---

| 16.11.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 299/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 299/58

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1865/2005

2005 m. lapkričio 15 d.

nustatantis importo muitus grūdų sektoriuje, galiojančius nuo 2005 m. lapkričio 16 d.

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 1996 m. birželio 28 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1249/96 dėl Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisyklių (grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje) (2), ir ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 10 straipsnyje numatyta, kad importuojant to reglamento 1 straipsnyje išvardytus produktus imamas Bendrajame muitų tarife nustatytas mokestis. Tačiau to straipsnio 2 dalyje nurodytų produktų muito mokestis yra lygus tiems produktams importavimo metu taikomai intervencinei kainai, padidintai 55 procentais ir sumažintai CIF importo kainos, taikomos atitinkamai siuntai, dydžiu. Tačiau šis muito mokestis negali būti didesnis už Bendrojo muitų tarifo mokestį. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 10 straipsnyje numatyta, kad importuojant to reglamento 1 straipsnyje išvardytus produktus imamas Bendrajame muitų tarife nustatytas mokestis. Tačiau to straipsnio 2 dalyje nurodytų produktų muito mokestis yra lygus tiems produktams importavimo metu taikomai intervencinei kainai, padidintai 55 procentais ir sumažintai CIF importo kainos, taikomos atitinkamai siuntai, dydžiu. Tačiau šis muito mokestis negali būti didesnis už Bendrojo muitų tarifo mokestį.

| (2) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 10 straipsnio 3 dalies nuostatas CIF importo kainos apskaičiuojamos pagal atitinkamo produkto reprezentatyvias kainas pasaulinėje rinkoje. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 10 straipsnio 3 dalies nuostatas CIF importo kainos apskaičiuojamos pagal atitinkamo produkto reprezentatyvias kainas pasaulinėje rinkoje.

| (3) | Reglamente (EB) Nr. 1249/96 išdėstytos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1784/2003 taikymo taisyklės grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje. |
| --- | --- |

(3)

Reglamente (EB) Nr. 1249/96 išdėstytos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1784/2003 taikymo taisyklės grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje.

| (4) | Importo teisės taikomos tol, kol bus nustatytos naujos. |
| --- | --- |

(4)

Importo teisės taikomos tol, kol bus nustatytos naujos.

| (5) | Kad būtų užtikrintas sklandus importo muitų sistemos veikimas, apskaičiuojant muitus reikėtų remtis reprezentatyviais rinkos kursais, nustatytais per ataskaitinį laikotarpį. |
| --- | --- |

(5)

Kad būtų užtikrintas sklandus importo muitų sistemos veikimas, apskaičiuojant muitus reikėtų remtis reprezentatyviais rinkos kursais, nustatytais per ataskaitinį laikotarpį.

| (6) | Taikant Reglamentą (EB) Nr. 1249/96 reikėtų nustatyti tokius importo muitus, kokie nurodyti šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(6)

Taikant Reglamentą (EB) Nr. 1249/96 reikėtų nustatyti tokius importo muitus, kokie nurodyti šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Importo muito mokesčiai grūdų sektoriuje, numatyti Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 10 straipsnio 2 dalyje, yra nustatomi šio reglamento I priede, remiantis II priede pateikta informacija.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. lapkričio 16 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. lapkričio 15 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 161, 1996 6 29, p. 125. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1110/2003 (OL L 158, 2003 6 27, p. 12).

2

---

I PRIEDAS

Produktų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 10 straipsnio 2 dalyje, importo muito mokesčiai dalyje, importo muito mokesčiai, taikomu nuo 2005 m. lapkričio 16 d.

| KN kodas | Prekių pavadinimas | Importo muito mokestis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės | 0,00 |
| Vidutinės kokybės | 0,00 |
| Žemos kokybės | 0,00 |
| 1001 90 91 | Paprastieji kviečiai, skirti sėjai | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rugiai | 34,38 |
| 1005 10 90 | Kukurūzai, skirti sėjai, išskyrus hibridus | 54,07 |
| 1005 90 00 | Kukurūzai, išskyrus sėklą (2) | 54,07 |
| 1007 00 90 | Grūdinis sorgas, išskyrus hibridus, skirtus sėjai | 34,38 |

KN kodas

Prekių pavadinimas

Importo muito mokestis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės

0,00

Vidutinės kokybės

0,00

Žemos kokybės

0,00

1001 90 91

Paprastieji kviečiai, skirti sėjai

0,00

ex 1001 90 99

Paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai

0,00

1002 00 00

Rugiai

34,38

1005 10 90

Kukurūzai, skirti sėjai, išskyrus hibridus

54,07

1005 90 00

Kukurūzai, išskyrus sėklą (2)

54,07

1007 00 90

Grūdinis sorgas, išskyrus hibridus, skirtus sėjai

34,38

---

(1)  Prekių, kurios į Bendriją atgabenamos per Atlanto vandenyną arba per Sueco kanalą (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 4 dalis), importuotojui muito mokestis gali būti sumažintas:

| — | 3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje, arba |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje, arba

| — | 2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Airijoje, Jungtinėje Karalystėje, Danijoje, Estijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Airijoje, Jungtinėje Karalystėje, Danijoje, Estijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje.

(2)  Importuotojui muito mokestis gali būti sumažintas vienoda 24 EUR/t suma, jei laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 5 dalyje nurodytų sąlygų.

---

II PRIEDAS

Muito mokesčio apskaičiavimo komponentai

laikotarpis nuo 2005 11 2–2005 11 14

| 1) | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodyto Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:











  Prekių birža | Mineapolio birža | Čikagos birža | Mineapolio birža | Mineapolio birža | Mineapolio birža | Mineapolio birža |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktai (baltymų procentas, esant 12 % drėgnumui) | Kietieji raudonieji pavasariniai Nr. 2 | Kukurūzai Yellow corn Nr. 3 | Kietieji gintariniai durum Nr. 2 | Vidutinės kokybės (1) | Žemos kokybės (2) | JAV miežiai Nr. 2 |
| Kotiruojama (EUR/t) | 129,74 (3) | 65,05 | 178,74 | 168,74 | 148,74 | 93,90 |
| Meksikos įlankos priedas (EUR/t) | — | 17,48 | — | | | — |
| Didžiųjų ežerų priedas (EUR/t) | 35,89 | — | — | | | — |

1)

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodyto Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

Prekių birža

Mineapolio birža

Čikagos birža

Mineapolio birža

Mineapolio birža

Mineapolio birža

Mineapolio birža

Produktai (baltymų procentas, esant 12 % drėgnumui)

Kietieji raudonieji pavasariniai Nr. 2

Kukurūzai Yellow corn Nr. 3

Kietieji gintariniai durum Nr. 2

Vidutinės kokybės (1)

Žemos kokybės (2)

JAV miežiai Nr. 2

Kotiruojama (EUR/t)

129,74 (3)

65,05

178,74

168,74

148,74

93,90

Meksikos įlankos priedas (EUR/t)

—

17,48

—

—

Didžiųjų ežerų priedas (EUR/t)

35,89

—

—

—

| 2) | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodyto Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:
  Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas 21,14 EUR/t; Didieji ežerai–Roterdamas 29,45 EUR/t. |
| --- | --- |

2)

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodyto Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas 21,14 EUR/t; Didieji ežerai–Roterdamas 29,45 EUR/t.

| 3) | Subsidijos, numatytos Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 2 dalies trečiojoje pastraipoje: | 0,00 EUR/t (Kietieji raudonieji žieminiai)
  0,00 EUR/t (Paprastieji raudonieji žieminiai Nr. 2). |
| --- | --- | --- |

3)

Subsidijos, numatytos Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 2 dalies trečiojoje pastraipoje:

0,00 EUR/t (Kietieji raudonieji žieminiai)

0,00 EUR/t (Paprastieji raudonieji žieminiai Nr. 2).

---

(1)  10 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(2)  30 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(3)  Įtraukta 14 EUR/t priemoka (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Taryba

| 16.11.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 299/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 299/61

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2005 m. rugsėjo 20 d.

dėl Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo pasirašymo Bendrijos vardu

(2005/790/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 61 straipsnio c punktą kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmuoju sakiniu,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos steigimo sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius Danijai neprivalomos ir netaikomos 2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (1) nuostatos. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos steigimo sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius Danijai neprivalomos ir netaikomos 2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (1) nuostatos.

| (2) | 2003 m. gegužės 8 d. sprendimu Taryba išimtinai įgaliojo Komisiją derėtis dėl Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo, išplečiančio pirmiau minėto reglamento nuostatų taikymą Danijai. |
| --- | --- |

(2)

2003 m. gegužės 8 d. sprendimu Taryba išimtinai įgaliojo Komisiją derėtis dėl Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo, išplečiančio pirmiau minėto reglamento nuostatų taikymą Danijai.

| (3) | Komisija Bendrijos vardu derėjosi dėl šio Susitarimo su Danijos Karalyste. |
| --- | --- |

(3)

Komisija Bendrijos vardu derėjosi dėl šio Susitarimo su Danijos Karalyste.

| (4) | Pagal Protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos Bendrijos steigimo sutarties, 3 straipsnį Jungtinė Karalystė ir Airija dalyvauja priimant ir taikant šį sprendimą, |
| --- | --- |

(4)

Pagal Protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos Bendrijos steigimo sutarties, 3 straipsnį Jungtinė Karalystė ir Airija dalyvauja priimant ir taikant šį sprendimą,

| (5) | Pagal pirmiau minėto Protokolo dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis yra jai neprivalomas ir netaikomas. |
| --- | --- |

(5)

Pagal pirmiau minėto Protokolo dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis yra jai neprivalomas ir netaikomas.

| (6) | 2005 m. sausio 17 d. Briuselyje parafuotas Susitarimas turėtų būti pasirašytas, |
| --- | --- |

(6)

2005 m. sausio 17 d. Briuselyje parafuotas Susitarimas turėtų būti pasirašytas,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Bendrijos vardu patvirtinamas Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo pasirašymas, atsižvelgiant į Tarybos sprendimą dėl minėto Susitarimo sudarymo.

Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas yra įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Bendrijos vardu pasirašyti Susitarimą su sąlyga, kad jis bus sudarytas.

Priimta Briuselyje, 2005 m. rugsėjo 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

M. BECKETT

---

(1)  OL L 12, 2001 1 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2245/2004 (OL L 381, 2004 12 28, p. 10).

1

---

Europos bendrijos ir Danijos Karalystės

SUSITARIMAS

dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo

EUROPOS BENDRIJA, toliau – Bendrija,

ir

DANIJOS KARALYSTĖ, toliau – Danija,

SIEKDAMOS Bendrijoje suvienodinti jurisdikcijos civilinėse ir komercinėse bylose kolizijos taisykles ir supaprastinti formalumus siekiant greito ir paprasto teismo sprendimų pripažinimo ir vykdymo,

KADANGI 1968 m. rugsėjo 27 d. valstybės narės, veikdamos pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 293 straipsnio ketvirtąją įtrauką, priėmė Briuselio konvenciją dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose vykdymo (1) (Briuselio konvencija) su pakeitimais, padarytais susitarimais dėl naujųjų valstybių narių prisijungimo prie tos konvencijos. 1988 m. rugsėjo 16 d. valstybės narės ir Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) valstybės priėmė Konvenciją dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose vykdymo (2) (Lugano konvencija), kuri yra analogiška Briuselio konvencijai,

KADANGI pagrindinis Briuselio konvencijos turinys buvo perkeltas į 2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (3) (Briuselio I reglamentas),

REMDAMOSI Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties Protokolu dėl Danijos pozicijos (Protokolas dėl Danijos pozicijos), pagal kurį Briuselio I reglamentas yra Danijai neprivalomas arba Danijoje netaikomas,

PABRĖŽDAMOS, kad reikia rasti sprendimo mechanizmą, kuris padėtų išvengti nepatenkinamos teisinės padėties dėl taikomų jurisdikcijos, teismo sprendimų pripažinimo ir vykdymo taisyklių skirtumų,

NORĖDAMOS, kad Briuselio I reglamento nuostatos, jo būsimi pakeitimai ir su juo susijusios įgyvendinimo priemonės būtų pagal tarptautinę teisę taikomi Bendrijos ir Danijos, kaip valstybės narės, kuri laikosi specialios pozicijos dėl Europos bendrijos steigimo sutarties IV antraštinės dalies, santykiams,

PABRĖŽDAMOS, kad turėtų būti užtikrintas Briuselio konvencijos ir šio Susitarimo tęstinumas ir kad pereinamosios nuostatos, pateiktos Briuselio I reglamente, turėtų būti taikomos ir šiam Susitarimui. Tęstinumą taip pat turėtų užtikrinti Europos Bendrijų Teisingumo Teismas, aiškindamas Briuselio konvenciją, o 1971 m. Protokolas (4) turėtų būti taikomas byloms, kurios dar nebus išspręstos įsigaliojus šiam Susitarimui,

PABRĖŽDAMOS, kad Briuselio konvencija taip pat tebetaikoma valstybių narių teritorijoms, kurios priklauso tos konvencijos teritorinio taikymo sričiai, tačiau kurios neįtrauktos į šį Susitarimą,

PABRĖŽDAMOS deramo koordinavimo tarp Bendrijos ir Danijos svarbą vedant derybas ir sudarant tarptautinius susitarimus, galinčius turėti poveikio Briuselio I reglamento taikymo sričiai arba ją pakeisti,

PABRĖŽDAMOS, kad Danija turėtų siekti prisijungti prie Bendrijos sudarytų tarptautinių susitarimų tais atvejais, kai Danijos dalyvavimas tokiuose susitarimuose yra tiesiogiai susijęs su nuosekliu Briuselio I reglamento ir šio Susitarimo taikymu,

PAREIKŠDAMOS, kad Europos Bendrijų Teisingumo Teismas turėtų turėti jurisdikciją siekiant užtikrinti vienodą šio Susitarimo, įskaitant Briuselio I reglamento nuostatas ir bet kurias Bendrijos įgyvendinimo priemones, kurios yra šio Susitarimo dalis, taikymą ir aiškinimą,

REMDAMOSI Europos Bendrijų Teisingumo Teismui pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 68 straipsnio 1 dalį suteikta jurisdikcija priimti nutarimus preliminariais klausimais, susijusiais su Bendrijos institucijų aktų, priimtų remiantis Sutarties IV antraštine dalimi, galiojimu ar išaiškinimu, įskaitant šio Susitarimo galiojimą ir išaiškinimą, ir aplinkybe, kad ši nuostata Danijai neprivaloma ar joje netaikoma atsižvelgiant į Protokolą dėl Danijos pozicijos,

MANYDAMOS, kad Europos Bendrijų Teisingumo Teismas turėtų turėti jurisdikciją tomis pačiomis sąlygomis priimti preliminarius nutarimus Danijos teismo iškeltais šio Susitarimo galiojimo ir išaiškinimo klausimais ir kad dėl to Danijos teismai tomis pačiomis sąlygomis kaip kitos valstybės narės turėtų prašyti priimti preliminarius nutarimus dėl Briuselio I reglamento ir jo įgyvendinimo priemonių išaiškinimo,

REMDAMOSI nuostata, kad pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 68 straipsnio 3 dalį Europos Sąjungos Taryba, Europos Komisija ir valstybės narės gali prašyti Europos Bendrijų Teisingumo Teismą priimti nutarimą dėl Bendrijos institucijų, remiantis Sutarties IV antraštine dalimi, priimtų aktų išaiškinimo, įskaitant šio Susitarimo išaiškinimą, ir aplinkybe, kad ši nuostata Danijai neprivaloma ar joje netaikoma atsižvelgiant į Protokolą dėl Danijos pozicijos,

MANYDAMOS, kad Danijai, tomis pačiomis sąlygomis kaip kitoms valstybėms narėms dėl Briuselio I reglamento ir jo įgyvendinimo priemonių, turėtų būti suteikta galimybė prašyti Europos Bendrijų Teisingumo Teismą priimti nutarimus su šio Susitarimo išaiškinimu susijusiais klausimais,

PABRĖŽDAMOS, kad pagal Danijos teisę teismai Danijoje – aiškindami šį Susitarimą, įskaitant Briuselio I reglamento nuostatas ir bet kurias Bendrijos įgyvendinimo priemones, kurios yra šio Susitarimo dalis, – turėtų deramai atsižvelgti į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo ir Europos Bendrijų valstybių narių teismų praktiką sudarančius nutarimus dėl Briuselio I reglamento nuostatų ir bet kurių Bendrijos taikomų įgyvendinimo priemonių,

MANYDAMOS, kad turėtų būti galima prašyti Europos Bendrijų Teisingumo Teismą spręsti klausimus, susijusius su įsipareigojimų pagal šį Susitarimą laikymusi, pagal Europos bendrijos steigimo sutarties nuostatas, reglamentuojančias procesinius veiksmus Teisme,

KADANGI pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 300 straipsnio 7 dalį šis Susitarimas valstybėms narėms yra privalomas; dėl to reikia, kad Danija, jei kuri nors valstybė narė jo nesilaikytų, galėtų kreiptis su skundu į Komisiją, kaip Sutarties sergėtoją,

SUSITARĖ:

1 straipsnis

Tikslas

1.   Šio Susitarimo tikslas – Briuselio I reglamentas nuostatas ir jo įgyvendinimo priemones taikyti Bendrijos ir Danijos santykiams pagal šio Susitarimo 2 straipsnio 1 dalį.

2.   Susitariančiųjų Šalių tikslas – vienodas Briuselio I reglamento nuostatų ir jo įgyvendinimo priemonių taikymas ir aiškinimas visose valstybėse narėse.

3.   Šio Susitarimo 3 straipsnio 1 dalies, 4 straipsnio 1 dalies ir 5 straipsnio 1 dalies nuostatos yra Protokolo dėl Danijos pozicijos padarinys.

2 straipsnis

Jurisdikcija ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimas ir vykdymas

1.   Briuselio I reglamento, kuris pridedamas prie šio Susitarimo ir yra jo dalis, nuostatos kartu su jo įgyvendinimo priemonėmis, priimtomis pagal Reglamento 74 straipsnio 2 dalį ir – kalbant apie įgyvendinimo priemones, priimtas įsigaliojus šiam Susitarimui, – Danijos įgyvendintomis kaip nurodyta šio Susitarimo 4 straipsnyje, ir priemonėmis, priimtomis pagal reglamento 74 straipsnio 1 dalį, yra pagal tarptautinę teisę taikomos Bendrijos ir Danijos santykiams.

2.   Tačiau šiame Susitarime to reglamento nuostatų taikymas iš dalies pakeičiamas taip:

| a) | 1 straipsnio 3 dalis netaikoma; |
| --- | --- |

a)

1 straipsnio 3 dalis netaikoma;

| b) | 50 straipsnis papildomas šia dalimi (2 dalimi):
  „2.   Tačiau pareiškėjas, kuris prašo vykdyti Danijos administracinės institucijos priimtą sprendimą dėl išlaikymo, gali valstybėje narėje, į kurią kreipiamasi, reikalauti šio straipsnio 1 dalyje nurodytų lengvatų, jei jis pateikia Danijos teisingumo ministerijos raštą, kuriame nurodoma, jog jis atitinka finansinius reikalavimus, kad jam būtų visiškai ar iš dalies teikiama teisinė pagalba arba jis būtų atleistas nuo žyminio mokesčio ar išlaidų apmokėjimo.“; |
| --- | --- |

b)

50 straipsnis papildomas šia dalimi (2 dalimi):

„2.   Tačiau pareiškėjas, kuris prašo vykdyti Danijos administracinės institucijos priimtą sprendimą dėl išlaikymo, gali valstybėje narėje, į kurią kreipiamasi, reikalauti šio straipsnio 1 dalyje nurodytų lengvatų, jei jis pateikia Danijos teisingumo ministerijos raštą, kuriame nurodoma, jog jis atitinka finansinius reikalavimus, kad jam būtų visiškai ar iš dalies teikiama teisinė pagalba arba jis būtų atleistas nuo žyminio mokesčio ar išlaidų apmokėjimo.“;

| c) | 62 straipsnis papildomas šia dalimi (2 dalimi):
  „2.   Bylose, susijusiose su išlaikymu, „teismo“ sąvoka apima Danijos administracines institucijas.“; |
| --- | --- |

c)

62 straipsnis papildomas šia dalimi (2 dalimi):

„2.   Bylose, susijusiose su išlaikymu, „teismo“ sąvoka apima Danijos administracines institucijas.“;

| d) | 64 straipsnis taikomas jūrų laivams, registruotiems Danijoje, taip kaip Graikijoje ir Portugalijoje; |
| --- | --- |

d)

64 straipsnis taikomas jūrų laivams, registruotiems Danijoje, taip kaip Graikijoje ir Portugalijoje;

| e) | šio Susitarimo įsigaliojimo data yra taikoma vietoj reglamento įsigaliojimo datos, kaip nurodyta jo 70 straipsnio 2 dalyje, 72 ir 76 straipsniuose; |
| --- | --- |

e)

šio Susitarimo įsigaliojimo data yra taikoma vietoj reglamento įsigaliojimo datos, kaip nurodyta jo 70 straipsnio 2 dalyje, 72 ir 76 straipsniuose;

| f) | vietoj reglamento 66 straipsnio taikomos šio Susitarimo pereinamosios nuostatos; |
| --- | --- |

f)

vietoj reglamento 66 straipsnio taikomos šio Susitarimo pereinamosios nuostatos;

| g) | I priede pridedama: „Danijoje: Teisingumo vykdymo įstatymo (lov om rettens pleje) 246 straipsnio 2 ir 3 dalys“; |
| --- | --- |

g)

I priede pridedama: „Danijoje: Teisingumo vykdymo įstatymo (lov om rettens pleje) 246 straipsnio 2 ir 3 dalys“;

| h) | II priede pridedama: „Danijoje, „byret““; |
| --- | --- |

h)

II priede pridedama: „Danijoje, „byret““;

| i) | III priede pridedama: „Danijoje, „landsret““; |
| --- | --- |

i)

III priede pridedama: „Danijoje, „landsret““;

| j) | IV priede pridedama: „Danijoje, apeliacinis skundas „Højesteret“ gavus „Procesbevillingsnævnet“ leidimą“. |
| --- | --- |

j)

IV priede pridedama: „Danijoje, apeliacinis skundas „Højesteret“ gavus „Procesbevillingsnævnet“ leidimą“.

3 straipsnis

Briuselio I reglamento pakeitimai

1.   Danija nedalyvauja priimant Briuselio I reglamento pakeitimus, ir jokie pakeitimai Danijai nėra privalomi ar Danijoje taikomi.

2.   Kiekvieną kartą priėmus reglamento pakeitimus, Danija praneša Komisijai apie savo sprendimą įgyvendinti ar neįgyvendinti tokių pakeitimų turinį. Pranešama priimant pakeitimus arba per 30 dienų nuo jų priėmimo.

3.   Jei Danija nusprendžia, kad ji įgyvendins pakeitimų turinį, pranešime nurodoma, ar įgyvendinimas gali vykti administracine tvarka ar jį turės patvirtinti parlamentas.

4.   Jei pranešime nurodoma, kad įgyvendinimas gali vykti administracine tvarka, jame taip pat nurodoma, kad visos būtinos administracinės priemonės įsigalioja reglamento pakeitimų įsigaliojimo dieną arba jau yra įsigalioję pranešimo dieną, kuri iš jų būtų vėlesnė.

5.   Jei pranešime nurodoma, kad įgyvendinimą turi patvirtinti Danijos Parlamentas, taikomos šios taisyklės:

| a) | įstatyminės priemonės Danijoje įsigalioja reglamento pakeitimų įsigaliojimo dieną arba per 6 mėnesius nuo pranešimo dienos, kuri iš jų būtų vėlesnė; |
| --- | --- |

a)

įstatyminės priemonės Danijoje įsigalioja reglamento pakeitimų įsigaliojimo dieną arba per 6 mėnesius nuo pranešimo dienos, kuri iš jų būtų vėlesnė;

| b) | Danija Komisijai praneša įgyvendinimo įstatyminių priemonių įsigaliojimo datą. |
| --- | --- |

b)

Danija Komisijai praneša įgyvendinimo įstatyminių priemonių įsigaliojimo datą.

6.   Danijos pranešimas, kad pakeitimų turinys yra įgyvendintas Danijoje, pagal 4 ir 5 dalis, sukuria abipusius Danijos ir Bendrijos įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę. Tie reglamento pakeitimai tada sudaro šio Susitarimo pakeitimus ir laikomi jo priedu.

7.   Jei:

| a) | Danija praneša apie savo sprendimą neįgyvendinti pakeitimų turinio arba |
| --- | --- |

a)

Danija praneša apie savo sprendimą neįgyvendinti pakeitimų turinio arba

| b) | Danija nepateikia pranešimo per šio straipsnio 2 dalyje nustatytą 30 dienų laikotarpį, arba |
| --- | --- |

b)

Danija nepateikia pranešimo per šio straipsnio 2 dalyje nustatytą 30 dienų laikotarpį, arba

| c) | teisės aktai Danijoje neįsigalioja per šio straipsnio 5 dalyje nustatytus laikotarpius, |
| --- | --- |

c)

teisės aktai Danijoje neįsigalioja per šio straipsnio 5 dalyje nustatytus laikotarpius,

šis Susitarimas laikomas nutrauktu, išskyrus atvejus, kai šalys per 90 dienų nusprendžia kitaip arba c punkte nurodytoje situacijoje įstatyminės priemonės Danijoje įsigalioja per tą patį laikotarpį. Nutraukimas įsigalioja praėjus trims mėnesiams nuo 90 dienų laikotarpio pabaigos.

8.   Nutraukimas nedaro poveikio byloms, kurios buvo iškeltos, ir dokumentams, kurie buvo formaliai parengti arba užregistruoti kaip autentiški dokumentai iki Susitarimo nutraukimo dienos, numatytos šio straipsnio 7 dalyje.

4 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

1.   Danija nedalyvauja tvirtinant Briuselio I reglamento 75 straipsnyje nurodyto komiteto nuomones. Įgyvendinimo priemonės, priimtos pagal to reglamento 74 straipsnio 2 dalį, Danijai neprivalomos arba joje netaikomos.

2.   Priėmus įgyvendinimo priemones pagal reglamento 74 straipsnio 2 dalį, apie tas įgyvendinimo priemones pranešama Danijai. Danija praneša Komisijai apie savo sprendimą įgyvendinti ar neįgyvendinti įgyvendinimo priemonių turinį. Pranešama gavus įgyvendinimo priemones arba per 30 dienų nuo jų gavimo dienos.

3.   Pranešime nurodoma, kad visos būtinos administracinės priemonės Danijoje įsigalioja įgyvendinimo priemonių įsigaliojimo dieną arba jau yra įsigaliojusios pranešimo dieną, kuri iš jų būtų vėlesnė.

4.   Danijos pranešimas, kad įgyvendinimo priemonių turinys yra įgyvendintas Danijoje, sukuria abipusius Danijos ir Bendrijos įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę. Tos įgyvendinimo priemonės tada taps šio Susitarimo dalimi.

5.   Jei:

| a) | Danija praneša apie savo sprendimą neįgyvendinti įgyvendinimo priemonių turinio arba |
| --- | --- |

a)

Danija praneša apie savo sprendimą neįgyvendinti įgyvendinimo priemonių turinio arba

| b) | Danija nepateikia pranešimo per šio straipsnio 2 dalyje nustatytą 30 dienų laikotarpį, |
| --- | --- |

b)

Danija nepateikia pranešimo per šio straipsnio 2 dalyje nustatytą 30 dienų laikotarpį,

šis Susitarimas laikomas nutrauktu, išskyrus atvejus, kai šalys per 90 dienų nusprendžia kitaip. Nutraukimas įsigalioja praėjus trims mėnesiams nuo to 90 dienų laikotarpio pabaigos.

6.   Nutraukimas nedaro poveikio byloms, kurios buvo iškeltos, ir dokumentams, kurie buvo formaliai parengti arba užregistruoti kaip autentiški dokumentai iki Susitarimo nutraukimo dienos, numatytos šio straipsnio 5 dalyje.

7.   Jei išimtiniais atvejais įgyvendinimą turi patvirtinti Danijos Parlamentas, šitai nurodoma Danijos pranešime pagal šio straipsnio 2 dalį ir taikomos 3 straipsnio 5–8 dalių nuostatos.

8.   Danija perduoda Komisijai tekstus, iš dalies keičiančius šio Susitarimo 2 straipsnio 2 dalies g–j punktuose išdėstytus dalykus. Komisija atitinkamai pakeičia 2 straipsnio 2 dalies g–j punktus.

5 straipsnis

Tarptautiniai susitarimai, turintys poveikio Briuselio I reglamentui

1.   Bendrijos sudaryti tarptautiniai susitarimai, grindžiami Briuselio I reglamento taisyklėmis, yra Danijai neprivalomi ir joje netaikomi.

2.   Danija nesudarinės tarptautinių susitarimų, galinčių turėti poveikį prie šio Susitarimo pridedamo Briuselio I reglamento taikymo sričiai arba ją pakeisti, išskyrus atvejus, kai tai bus daroma Bendrijai pritarus ir tinkamai susitarus dėl šio Susitarimo santykio su konkrečiu tarptautiniu susitarimu.

3.   Vesdama derybas dėl tarptautinių susitarimų, galinčių turėti poveikio prie šio Susitarimo pridedamo Briuselio I reglamento taikymo sričiai arba ją pakeisti, Danija derins savo poziciją su Bendrija ir nesiims jokių veiksmų, kurie tokiose derybose keltų pavojų Bendrijos pozicijos siekiams jos kompetencijos srityje.

6 straipsnis

Europos Bendrijų Teisingumo Teismo jurisdikcija dėl Susitarimo aiškinimo

1.   Danijos teisme nagrinėjamoje byloje iškilus klausimui dėl šio Susitarimo galiojimo arba aiškinimo, tas teismas prašo Teisingumo Teismą dėl jo priimti nutarimą, kada tokiomis pačiomis sąlygomis kitos Europos Sąjungos valstybės narės teismas turėtų taip daryti dėl Briuselio I reglamento ir šio Susitarimo 2 straipsnio 1 dalyje nurodytų jo įgyvendinimo priemonių.

2.   Pagal Danijos teisę Danijos teismai, aiškindami šį Susitarimą, deramai atsižvelgia į Teisingumo Teismo praktiką sudarančius nutarimus dėl Briuselio konvencijos, Briuselio I reglamento nuostatų ir bet kurių Bendrijos taikomų įgyvendinimo priemonių.

3.   Danija gali, kaip Taryba, Komisija ir bet kuri valstybė narė, prašyti Teisingumo Teismą priimti nutarimą šio Susitarimo aiškinimo klausimu. Atsiliepiant į tokį prašymą Teisingumo Teismo priimtas nutarimas netaikomas valstybių narių teismų res judicata galią turintiems sprendimams.

4.   Danija turi teisę Teisingumo Teismui pateikti savo samprotavimus tais atvejais, kai kurios nors valstybės teismas yra pateikęs jam klausimą dėl preliminaraus nutarimo dėl kurios nors 2 straipsnio 1 dalyje nurodytos nuostatos išaiškinimo.

5.   Taikomas Protokolas dėl Europos Bendrijų Teisingumo Teismo statuto ir jo darbo tvarkos taisyklės.

6.   Jei Europos bendrijos steigimo sutarties nuostatos dėl Teisingumo Teismo nutarimų yra iš dalies keičiamos taip, kad turi padarinių nutarimams dėl Briuselio I reglamento, Danija gali Komisijai pranešti apie savo sprendimą netaikyti tų pakeitimų šiam Susitarimui. Pranešama tuo metu, kai tie pakeitimai įsigalioja, arba per 60 dienų nuo įsigaliojimo.

Tokiu atveju šis Susitarimas laikomas nutrauktu. Nutraukimas įsigalioja praėjus trims mėnesiams nuo pranešimo dienos.

7.   Nutraukimas nedaro poveikio byloms, kurios buvo iškeltos, ir dokumentams, kurie buvo formaliai parengti arba užregistruoti kaip autentiški dokumentai iki Susitarimo nutraukimo dienos, numatytos šio straipsnio 6 dalyje.

7 straipsnis

Europos Bendrijų Teisingumo Teismo jurisdikcija dėl Susitarimo laikymosi

1.   Komisija Teisingumo Teisme gali kelti bylas Danijai dėl bet kurio įsipareigojimo pagal šį Susitarimą nesilaikymo.

2.   Danija gali paduoti skundą Komisijai dėl to, kad kuri nors valstybė narė nesilaiko įsipareigojimų pagal šį Susitarimą.

3.   Taikomos Europos bendrijos steigimo sutarties atitinkamos nuostatos, reglamentuojančios procesinius veiksmus Teisingumo Teisme, taip pat Protokolas dėl Europos Bendrijų Teisingumo Teismo statuto ir jo darbo tvarkos taisyklės.

8 straipsnis

Taikymas teritorijoms

1.   Šis Susitarimas taikomas Europos bendrijos steigimo sutarties 299 straipsnyje nurodytoms teritorijoms.

2.   Jei Bendrija nusprendžia išplėsti Briuselio I reglamento taikymą teritorijoms, kurioms šiuo metu taikoma Briuselio konvencija, Bendrija ir Danija bendradarbiauja siekdamos užtikrinti, kad toks taikymas būtų išplėstas ir Danijai.

9 straipsnis

Pereinamosios nuostatos

1.   Šis Susitarimas taikomas tik byloms, kurios iškeliamos, ir dokumentams, kurie formaliai parengiami arba užregistruojami kaip autentiški dokumentai po jo įsigaliojimo.

2.   Tačiau, jeigu kilmės valstybėje narėje bylos buvo iškeltos iki šio Susitarimo įsigaliojimo, po jo įsigaliojimo datos priimti teismo sprendimai pripažįstami ir vykdomi pagal šį Susitarimą,:

| a) | jeigu kilmės valstybėje narėje bylos buvo iškeltos po Briuselio arba Lugano konvencijos įsigaliojimo ir kilmės valstybėje narėje ir valstybėje narėje, į kurią kreipiamasi; |
| --- | --- |

a)

jeigu kilmės valstybėje narėje bylos buvo iškeltos po Briuselio arba Lugano konvencijos įsigaliojimo ir kilmės valstybėje narėje ir valstybėje narėje, į kurią kreipiamasi;

| b) | visais kitais atvejais, jeigu jurisdikcija buvo pagrįsta taisyklėmis, kurios atitiko taisykles, nustatytas šiame Susitarime arba kilmės valstybės narės ir valstybės narės, į kurią kreipiamasi, sudarytoje konvencijoje, galiojusioje bylos iškėlimo metu. |
| --- | --- |

b)

visais kitais atvejais, jeigu jurisdikcija buvo pagrįsta taisyklėmis, kurios atitiko taisykles, nustatytas šiame Susitarime arba kilmės valstybės narės ir valstybės narės, į kurią kreipiamasi, sudarytoje konvencijoje, galiojusioje bylos iškėlimo metu.

10 straipsnis

Santykis su Briuselio I reglamentu

1.   Šis Susitarimas nepažeidžia Briuselio I reglamento taikymo kitose negu Danija valstybėse narėse.

2.   Tačiau šis Susitarimas visais atvejais taikomas:

| a) | sprendžiant jurisdikcijos klausimus, jei atsakovo nuolatinė gyvenamoji vieta yra Danijoje arba jei reglamento 22 arba 23 straipsnis, taikytinas Bendrijos ir Danijos santykiams laikantis šio Susitarimo 2 straipsnio, suteikia jurisdikciją Danijos teismams; |
| --- | --- |

a)

sprendžiant jurisdikcijos klausimus, jei atsakovo nuolatinė gyvenamoji vieta yra Danijoje arba jei reglamento 22 arba 23 straipsnis, taikytinas Bendrijos ir Danijos santykiams laikantis šio Susitarimo 2 straipsnio, suteikia jurisdikciją Danijos teismams;

| b) | lis pendens arba susijusiems ieškiniams, kaip nustatyta Briuselio I reglamento 27 ir 28 straipsniuose, taikytinuose Bendrijos ir Danijos santykiams laikantis šio Susitarimo 2 straipsnio, kai byla buvo iškelta kitoje negu Danija valstybėje narėje ir Danijoje; |
| --- | --- |

b)

lis pendens arba susijusiems ieškiniams, kaip nustatyta Briuselio I reglamento 27 ir 28 straipsniuose, taikytinuose Bendrijos ir Danijos santykiams laikantis šio Susitarimo 2 straipsnio, kai byla buvo iškelta kitoje negu Danija valstybėje narėje ir Danijoje;

| c) | sprendžiant pripažinimo ir vykdymo klausimus, jei Danija yra kilmės valstybė arba valstybė, į kurią kreipiamasi. |
| --- | --- |

c)

sprendžiant pripažinimo ir vykdymo klausimus, jei Danija yra kilmės valstybė arba valstybė, į kurią kreipiamasi.

11 straipsnis

Susitarimo nutraukimas

1.   Šis Susitarimas nutraukiamas, jei Danija praneša kitoms valstybėms narėms, kad ji nebenori naudotis Protokolo dėl Danijos pozicijos I dalies nuostatomis, pagal to protokolo 7 straipsnį.

2.   Šį Susitarimą gali nutraukti bet kuri Susitariančioji Šalis pranešdama apie tai kitai Susitariančiajai Šaliai. Nutraukimas įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams nuo tokio pranešimo dienos.

3.   Nutraukimas nedaro poveikio byloms, kurios buvo iškeltos, ir dokumentams, kurie buvo formaliai parengti arba užregistruoti kaip autentiški dokumentai iki Susitarimo nutraukimo dienos, kaip nustatyta šio straipsnio 1 arba 2 dalyje.

12 straipsnis

Įsigaliojimas

1.   Susitarimą Susitariančiosios Šalys patvirtina laikantis atitinkamos jose galiojančios tvarkos.

2.   Susitarimas įsigalioja šešto mėnesio nuo Susitariančiųjų Šalių pranešimo apie šiam tikslui reikalingų atitinkamų procedūrų atlikimą pirmą dieną.

13 straipsnis

Tekstų autentiškumas

Šis Susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais anglų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis. Visi tekstai yra autentiški.

Hecho en Bruselas, el diecinueve de octubre del dos mil cinco.

V Bruselu dne devatenáctého října dva tisíce pět.

Udfærdiget i Bruxelles den nittende oktober to tusind og fem.

Geschehen zu Brüssel am neunzehnten Oktober zweitausendfünf.

Kahe tuhande viienda aasta oktoobrikuu üheksateistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα εννέα Οκτωβρίου δύο χιλιάδες πέντε.

Done at Brussels on the nineteenth day of October in the year two thousand and five.

Fait à Bruxelles, le dix-neuf octobre deux mille cinq.

Fatto a Bruxelles, addì diciannove ottobre duemilacinque.

Briselē, divtūkstoš piektā gada deviņpadsmitajā oktobrī.

Priimta du tūkstančiai penktų metų spalio devynioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kettőezer ötödik év október tizenkilencedik napján.

Magħmul fi Brussel, fid-dsatax jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u ħamsa.

Gedaan te Brussel, de negentiende oktober tweeduizend vijf.

Sporządzono w Brukseli dnia dziewiętnastego października roku dwa tysiące piątego.

Feito em Bruxelas, em dezanove de Outubro de dois mil e cinco.

V Bruseli dňa devätnásteho októbra dvetisícpäť.

V Bruslju, devetnajstega oktobra leta dva tisoč pet.

Tehty Brysselissä yhdeksäntenätoista päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaviisi.

Som skedde i Bryssel den nittonde oktober tjugohundrafem.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólonoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Por el Reino de Dinamarca

Za Dánské království

For Kongeriget Danmark

Für das Königreich Dänemark

Taani Kuningriigi nimel

Για το Βασίλειο της Δανίας

For the Kingdom of Denmark

Pour le Royaume de Danemark

Per il Regno di Danimarca

Dānijas Karalistes vārdā

Danijos Karalystės vardu

A Dán Királyság részéről

Għar-Renju tad-Danimarka

Voor het Koninkrijk Denemarken

W imieniu Królestwa Danii

Pelo Reino da Dinamarca

Za Dánske kráľovstvo

Za Kraljevino Dansko

Tanskan kuningaskunnan puolesta

På Konungariket Danmarks vägnar

Image

---

(1)  OL L 299, 1972 12 31, p. 32, OL L 304, 1978 10 30, p. 1, OL L 388, 1982 12 31, p. 1, OL L 285, 1989 10 3, p. 1, OL C 15, 1997 1 15, p. 1. Suvestinė redakcija: OL C 27, 1998 1 26, p. 1.

1

(2)  OL L 319, 1988 11 25, p. 9.

2

(3)  OL L 12, 2001 1 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2245/2004 (OL L 381, 2004 12 28, p. 10).

3

(4)  OL L 204, 1975 8 2, p. 28, OL L 304, 1978 10 30, p. 1, OL L 388, 1982 12 31, p. 1, OL L 285, 1989 10 3, p. 1, OL C 15, 1997 1 15, p. 1. Suvestinė redakcija: OL C 27, 1998 1 26, p. 28.

4

PRIEDAS

2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo su pakeitimais, padarytais 2002 m. rugpjūčio 21 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1496/2002, iš dalies keičiančiu Tarybos reglamento (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo I priedą (3 straipsnio 2 dalyje ir 4 straipsnio 2 dalyje nurodytos jurisdikcijos taisyklės) ir II priedą (kompetentingų teismų ir institucijų sąrašas), 2004 m. gruodžio 27 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2245/2004, iš dalies keičiančiu Tarybos reglamento (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo I, II, III ir IV priedus.

---

Komisija

| 16.11.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 299/71 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 299/71

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. lapkričio 14 d.

leidžiantis Vokietijai tęsti eksperimentą, susijusį su naujuoju vynininkystės metodu

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 4376)

(autentiškas tik tekstas vokiečių kalba)

(2005/791/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo (1), ypač į jo 46 straipsnio 2 dalies f punktą,

kadangi:

| (1) | Remdamasi 2000 m. liepos 24 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1622/2000, nustatančio tam tikras išsamias Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo įgyvendinimo taisykles ir nustatančio Bendrijos vynininkystės metodų bei procesų kodeksą (2), 41 straipsnio 1 dalies nuostatomis, Vokietija leido atlikti eksperimentinius bandymus, susijusius su ąžuolo gabalėlių ir drožlių naudojimu vyno brandinimo proceso metu. |
| --- | --- |

(1)

Remdamasi 2000 m. liepos 24 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1622/2000, nustatančio tam tikras išsamias Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo įgyvendinimo taisykles ir nustatančio Bendrijos vynininkystės metodų bei procesų kodeksą (2), 41 straipsnio 1 dalies nuostatomis, Vokietija leido atlikti eksperimentinius bandymus, susijusius su ąžuolo gabalėlių ir drožlių naudojimu vyno brandinimo proceso metu.

| (2) | Šių bandymų metu į vyną buvo dedamos kelių tipų ąžuolo drožlės ir gabalėliai, atliekamas tokio vyno aromatinių junginių tyrimas, ir šių veiksnių įtaka vyno juslinėms savybėms pasibaigus jo brandinimui skirtingose talpyklose. Siekiant patikslinti kai kuriuos šių eksperimentinių bandymų rezultatus, yra svarbu, kad šie bandymai būtų atliekami toliau. |
| --- | --- |

(2)

Šių bandymų metu į vyną buvo dedamos kelių tipų ąžuolo drožlės ir gabalėliai, atliekamas tokio vyno aromatinių junginių tyrimas, ir šių veiksnių įtaka vyno juslinėms savybėms pasibaigus jo brandinimui skirtingose talpyklose. Siekiant patikslinti kai kuriuos šių eksperimentinių bandymų rezultatus, yra svarbu, kad šie bandymai būtų atliekami toliau.

| (3) | Vokietija pateikė Komisijai pranešimą dėl šio eksperimento, kurį Komisija perdavė valstybėms narėms, ir, kadangi šių bandymų metu buvo gauti įdomūs rezultatai, prašymą dar trejiems metams šiuos bandymus pratęsti. Motyvuodama savo prašymą, Vokietija pateikė atitinkamus patvirtinančius įrodymus. |
| --- | --- |

(3)

Vokietija pateikė Komisijai pranešimą dėl šio eksperimento, kurį Komisija perdavė valstybėms narėms, ir, kadangi šių bandymų metu buvo gauti įdomūs rezultatai, prašymą dar trejiems metams šiuos bandymus pratęsti. Motyvuodama savo prašymą, Vokietija pateikė atitinkamus patvirtinančius įrodymus.

| (4) | Šie eksperimentai jau bus atliekami su vynu, gaminamu iš 2005 m. derliaus vynuogių. |
| --- | --- |

(4)

Šie eksperimentai jau bus atliekami su vynu, gaminamu iš 2005 m. derliaus vynuogių.

| (5) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1622/2000 41 straipsnio 3 dalies nuostatas Komisija turi priimti sprendimą dėl jai pateikto prašymo. |
| --- | --- |

(5)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1622/2000 41 straipsnio 3 dalies nuostatas Komisija turi priimti sprendimą dėl jai pateikto prašymo.

| (6) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Vyno vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Vyno vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Eksperimento tvarka iki 2008 m. liepos 31 d. Vokietijai, laikantis Reglamento (EB) Nr. 1622/2000 41 straipsnio 1 dalies sąlygų, leidžiama toliau naudoti ąžuolo gabalėlius ir drožles vyno brandinimo proceso metu.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2005 m. lapkričio 14 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 179, 1999 7 14, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

1

(2)  OL L 194, 2000 7 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1163/2005 (OL L 188, 2005 7 20, p. 3).

2

---

Aktai, priimti remiantis Europos Sąjungos sutarties V antraštine dalimi

| 16.11.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 299/72 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 299/72

---

TARYBOS BENDROJI POZICIJA 2005/792/BUSP

2005 m. lapkričio 14 d.

dėl ribojančių priemonių Uzbekistanui

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 15 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2005 m. gegužės 23 d. Taryba griežtai pasmerkė Uzbekistano saugumo pajėgų pernelyg didelį, neproporcingą ir chaotišką jėgos naudojimą gegužės mėn. įvykių Andižane metu ir giliai apgailestavo dėl Uzbekistano valdžios institucijų nesugebėjimo tinkamai reaguoti į JT raginimą, kad būtų atliktas nepriklausomas tarptautinis šių įvykių tyrimas. |
| --- | --- |

(1)

2005 m. gegužės 23 d. Taryba griežtai pasmerkė Uzbekistano saugumo pajėgų pernelyg didelį, neproporcingą ir chaotišką jėgos naudojimą gegužės mėn. įvykių Andižane metu ir giliai apgailestavo dėl Uzbekistano valdžios institucijų nesugebėjimo tinkamai reaguoti į JT raginimą, kad būtų atliktas nepriklausomas tarptautinis šių įvykių tyrimas.

| (2) | 2005 m. birželio 13 d. Taryba pasmerkė Uzbekistano Vyriausybės atsisakymą leisti atlikti nepriklausomą tarptautinį pastarųjų įvykių Andižane tyrimą, pakartojo savo įsitikinimą, kad reikėtų atlikti nepriklausomą tarptautinį tyrimą ir paragino Uzbekistano valdžios institucijas iš naujo apsvarstyti savo poziciją iki 2005 m. birželio mėn. pabaigos. |
| --- | --- |

(2)

2005 m. birželio 13 d. Taryba pasmerkė Uzbekistano Vyriausybės atsisakymą leisti atlikti nepriklausomą tarptautinį pastarųjų įvykių Andižane tyrimą, pakartojo savo įsitikinimą, kad reikėtų atlikti nepriklausomą tarptautinį tyrimą ir paragino Uzbekistano valdžios institucijas iš naujo apsvarstyti savo poziciją iki 2005 m. birželio mėn. pabaigos.

| (3) | Liepos 18 d. Taryba prisiminė savo gegužės 23 d. ir birželio 13 d. išvadas ir išreiškė apgailestavimą, kad Uzbekistano valdžios institucijos per suteiktą laikotarpį iki birželio pabaigos iš naujo neapsvarstė savo pozicijos. Taryba taip pat nurodė, kad ji svarstys priemones prieš Uzbekistaną, pavyzdžiui, embargo ginklų, karinės įrangos ir įrangos, kuri galėtų būti naudojama vidinėms represijoms, eksportui į Uzbekistaną įvedimą bei kitas tikslines priemones. |
| --- | --- |

(3)

Liepos 18 d. Taryba prisiminė savo gegužės 23 d. ir birželio 13 d. išvadas ir išreiškė apgailestavimą, kad Uzbekistano valdžios institucijos per suteiktą laikotarpį iki birželio pabaigos iš naujo neapsvarstė savo pozicijos. Taryba taip pat nurodė, kad ji svarstys priemones prieš Uzbekistaną, pavyzdžiui, embargo ginklų, karinės įrangos ir įrangos, kuri galėtų būti naudojama vidinėms represijoms, eksportui į Uzbekistaną įvedimą bei kitas tikslines priemones.

| (4) | 2005 m. spalio 3 d. Taryba pakartotinai išreiškė didelį susirūpinimą dėl situacijos Uzbekistane ir griežtai pasmerkė Uzbekistano valdžios institucijų atsisakymą leisti atlikti nepriklausomą tarptautinį gegužės mėn. įvykių Andižane tyrimą. Ji pareiškė, kad ir toliau ypatingą svarbą teikia patikimam ir skaidriam nepriklausomam tarptautiniam tyrimui. |
| --- | --- |

(4)

2005 m. spalio 3 d. Taryba pakartotinai išreiškė didelį susirūpinimą dėl situacijos Uzbekistane ir griežtai pasmerkė Uzbekistano valdžios institucijų atsisakymą leisti atlikti nepriklausomą tarptautinį gegužės mėn. įvykių Andižane tyrimą. Ji pareiškė, kad ir toliau ypatingą svarbą teikia patikimam ir skaidriam nepriklausomam tarptautiniam tyrimui.

| (5) | Atsižvelgdama į Uzbekistano saugumo pajėgų pernelyg didelį, neproporcingą ir chaotišką jėgos naudojimą įvykių Andižane metu, Taryba nusprendė įvesti embargą, ginklų, karinės įrangos ir kitos įrangos, kuri galėtų būti naudojama vidinėms represijoms, eksportui į Uzbekistaną. |
| --- | --- |

(5)

Atsižvelgdama į Uzbekistano saugumo pajėgų pernelyg didelį, neproporcingą ir chaotišką jėgos naudojimą įvykių Andižane metu, Taryba nusprendė įvesti embargą, ginklų, karinės įrangos ir kitos įrangos, kuri galėtų būti naudojama vidinėms represijoms, eksportui į Uzbekistaną.

| (6) | Taryba taip pat nusprendė nustatyti įvažiavimo į Europos Sąjungą apribojimus asmenims, kurie yra tiesiogiai atsakingi už chaotišką ir neproporcingą jėgos naudojimą Andižane bei trukdymą atlikti tarptautinį tyrimą. |
| --- | --- |

(6)

Taryba taip pat nusprendė nustatyti įvažiavimo į Europos Sąjungą apribojimus asmenims, kurie yra tiesiogiai atsakingi už chaotišką ir neproporcingą jėgos naudojimą Andižane bei trukdymą atlikti tarptautinį tyrimą.

| (7) | Taryba nusprendė iš pradžių šias priemonės taikyti vienerius metus. Kol jos taikomos, Taryba peržiūrės šias priemones atsižvelgdama į visus dabartinės padėties žymius pokyčius, visų pirma į:






  i) | neramumų Andižane kurstymu ir dalyvavimu juose kaltinamų asmenų šiuo metu vykstančių teismų eigą ir rezultatus; |
| --- | --- | --- |

(7)

Taryba nusprendė iš pradžių šias priemonės taikyti vienerius metus. Kol jos taikomos, Taryba peržiūrės šias priemones atsižvelgdama į visus dabartinės padėties žymius pokyčius, visų pirma į:

i)

neramumų Andižane kurstymu ir dalyvavimu juose kaltinamų asmenų šiuo metu vykstančių teismų eigą ir rezultatus;

| ii) | padėtį, susijusią su asmenų, kvestionavusių Uzbekistano valdžios institucijų pateiktą įvykių Andižane versiją, sulaikymu ir persekiojimu; |
| --- | --- |

ii)

padėtį, susijusią su asmenų, kvestionavusių Uzbekistano valdžios institucijų pateiktą įvykių Andižane versiją, sulaikymu ir persekiojimu;

| iii) | Uzbekistano bendradarbiavimą su neramumus Andižane tirti paskirtu nepriklausomu tarptautiniu pranešėju; |
| --- | --- |

iii)

Uzbekistano bendradarbiavimą su neramumus Andižane tirti paskirtu nepriklausomu tarptautiniu pranešėju;

| iv) | nepriklausomo, tarptautinio tyrimo rezultatus |
| --- | --- |

iv)

nepriklausomo, tarptautinio tyrimo rezultatus

ir bet kokius veiksmus, parodančius Uzbekistano valdžios institucijų norą laikytis pagarbos žmogaus teisėms, teisinei valstybei ir pagrindinėms laisvėms principų.

| (8) | Tam tikroms priemonėms įgyvendinti yra reikalingi Bendrijos veiksmai, |
| --- | --- |

(8)

Tam tikroms priemonėms įgyvendinti yra reikalingi Bendrijos veiksmai,

PRIĖMĖ ŠIĄ BENDRĄJĄ POZICIJĄ:

1 straipsnis

1.   Valstybių narių nacionaliniams subjektams arba subjektams iš jų teritorijų, arba naudojant laivus su valstybių narių vėliavomis ar valstybių narių orlaivius, draudžiama parduoti, tiekti, perduoti ar eksportuoti į Uzbekistaną visų rūšių ginklus ir susijusius reikmenis, įskaitant ginklus ir šaudmenis, karines transporto priemones ir įrangą, sukarintą įrangą ir jų atsargines dalis, nepriklausomai nuo to, ar tų ginklų ir susijusių reikmenų kilmės šalis yra jų teritorijose.

2.   Draudžiama parduoti, tiekti, perduoti ar eksportuoti į Uzbekistaną I priede išvardytą įrangą, kuri galėtų būti naudojama vidinėms represijoms.

3.   Draudžiama:

| i) | fiziniams ar juridiniams asmenims, subjektams arba organizacijoms Uzbekistane arba naudojimui Uzbekistane tiesiogiai arba netiesiogiai teikti techninę pagalbą, tarpininkavimo paslaugas ir kitas paslaugas, susijusias su karine veikla bei su visų rūšių ginklų ir su jais susijusių reikmenų, įskaitant šaunamuosius ginklus ir šaudmenis, karines transporto priemones ir įrangą, sukarintą įrangą bei jų atsargines dalis, tiekimu, gamyba, remontu ir naudojimu, arba susijusią su įranga, kuri galėtų būti naudojama vidinėms represijoms; |
| --- | --- |

i)

fiziniams ar juridiniams asmenims, subjektams arba organizacijoms Uzbekistane arba naudojimui Uzbekistane tiesiogiai arba netiesiogiai teikti techninę pagalbą, tarpininkavimo paslaugas ir kitas paslaugas, susijusias su karine veikla bei su visų rūšių ginklų ir su jais susijusių reikmenų, įskaitant šaunamuosius ginklus ir šaudmenis, karines transporto priemones ir įrangą, sukarintą įrangą bei jų atsargines dalis, tiekimu, gamyba, remontu ir naudojimu, arba susijusią su įranga, kuri galėtų būti naudojama vidinėms represijoms;

| ii) | fiziniams ar juridiniams asmenimis, subjektams arba organizacijoms Uzbekistane arba naudojimui Uzbekistane tiesiogiai ar netiesiogiai teikti finansavimą ar finansinę pagalbą, susijusią su karine veikla, įskaitant pirmiausia negrąžinamas paskolas, paskolas ir eksporto kredito draudimą, kurie būtų skirti parduoti, tiekti, perduoti ar eksportuoti ginklus ir susijusius reikmenis, arba susijusią su techninės pagalbos, tarpininkavimo paslaugų bei kitų paslaugų teikimu, arba susijusią su įranga, kuri galėtų būti naudojama vidinėms represijoms. |
| --- | --- |

ii)

fiziniams ar juridiniams asmenimis, subjektams arba organizacijoms Uzbekistane arba naudojimui Uzbekistane tiesiogiai ar netiesiogiai teikti finansavimą ar finansinę pagalbą, susijusią su karine veikla, įskaitant pirmiausia negrąžinamas paskolas, paskolas ir eksporto kredito draudimą, kurie būtų skirti parduoti, tiekti, perduoti ar eksportuoti ginklus ir susijusius reikmenis, arba susijusią su techninės pagalbos, tarpininkavimo paslaugų bei kitų paslaugų teikimu, arba susijusią su įranga, kuri galėtų būti naudojama vidinėms represijoms.

2 straipsnis

1.   1 straipsnis netaikomas:

| i) | parduodant, tiekiant, perduodant ar eksportuojant žudyti nepritaikytą karinę įrangą, skirtą naudoti tik humanitariniais ar apsaugos tikslais, arba JT, ES ir Bendrijos vykdomoms institucijų stiprinimo programoms, arba ES ir JT vykdomoms krizių valdymo operacijoms; |
| --- | --- |

i)

parduodant, tiekiant, perduodant ar eksportuojant žudyti nepritaikytą karinę įrangą, skirtą naudoti tik humanitariniais ar apsaugos tikslais, arba JT, ES ir Bendrijos vykdomoms institucijų stiprinimo programoms, arba ES ir JT vykdomoms krizių valdymo operacijoms;

| ii) | tiekiant, perduodant ar eksportuojant 1 straipsnyje nurodytus ginklus ir įrangą Tarptautinių saugumo paramos pajėgų (ISAF) ir Operacijos „Tvirta taika“ (OEF) dalyvių pajėgoms, esančioms Uzbekistane; |
| --- | --- |

ii)

tiekiant, perduodant ar eksportuojant 1 straipsnyje nurodytus ginklus ir įrangą Tarptautinių saugumo paramos pajėgų (ISAF) ir Operacijos „Tvirta taika“ (OEF) dalyvių pajėgoms, esančioms Uzbekistane;

| iii) | parduodant, tiekiant, perduodant ar eksportuojant įrangą, kuri galėtų būti naudojama vidinėms represijoms, skirtą naudoti tik humanitariniais ar apsaugos tikslais; |
| --- | --- |

iii)

parduodant, tiekiant, perduodant ar eksportuojant įrangą, kuri galėtų būti naudojama vidinėms represijoms, skirtą naudoti tik humanitariniais ar apsaugos tikslais;

| iv) | finansuojant, teikiant finansinę arba techninę pagalbą, susijusią su i, ii ar iii punktuose nurodyta įranga, |
| --- | --- |

iv)

finansuojant, teikiant finansinę arba techninę pagalbą, susijusią su i, ii ar iii punktuose nurodyta įranga,

jeigu tokį eksportą ir pagalbą iš anksto patvirtino atitinkama kompetentinga institucija.

2.   1 straipsnis netaikomas apsauginiams drabužiams, įskaitant neperšaunamas liemenes ir karinius šalmus, kuriuos išskirtinai savo asmeniniam naudojimui laikinai į Uzbekistaną eksportavo Jungtinių Tautų personalas, ES, Bendrijos arba jos valstybių narių personalas, žiniasklaidos atstovai ir humanitarinę bei plėtros pagalbą teikiantys darbuotojai bei susijęs personalas.

3 straipsnis

1.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad II išvardytiems asmenims, kurie yra tiesiogiai atsakingi už chaotišką ir neproporcingą jėgos naudojimą Andižane bei trukdymą atlikti tarptautinį tyrimą, būtų užkirsta galimybė įvažiuoti į jų teritorijas ar vykti per jas tranzitu.

2.   1 dalies nuostatos neįpareigoja valstybės narės neleisti savo piliečiams įvažiuoti į jos teritoriją.

3.   1 dalis neturi įtakos tiems atvejams, kai valstybė narė privalo laikytis įsipareigojimo pagal tarptautinę teisę, o būtent:

| i) | kaip tarptautinės tarpvyriausybinės organizacijos priimančioji šalis; |
| --- | --- |

i)

kaip tarptautinės tarpvyriausybinės organizacijos priimančioji šalis;

| ii) | kaip Jungtinių Tautų rengiamos ar globojamos tarptautinės konferencijos priimančioji šalis; ar |
| --- | --- |

ii)

kaip Jungtinių Tautų rengiamos ar globojamos tarptautinės konferencijos priimančioji šalis; ar

| iii) | pagal daugiašalį susitarimą dėl privilegijų ir imunitetų suteikimo; ar |
| --- | --- |

iii)

pagal daugiašalį susitarimą dėl privilegijų ir imunitetų suteikimo; ar

| iv) | pagal 1929 m. Šventojo Sosto (Vatikano Miesto Valstybės) ir Italijos Taikinimo sutartį (Laterano paktą). |
| --- | --- |

iv)

pagal 1929 m. Šventojo Sosto (Vatikano Miesto Valstybės) ir Italijos Taikinimo sutartį (Laterano paktą).

4.   3 dalis taikoma taip pat ir tais atvejais, kai valstybė narė yra Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) priimančioji šalis.

5.   Taryba tinkamai informuojama apie visus atvejus, kai valstybė narė daro išimtį pagal 3 ar 4 dalis.

6.   Valstybės narės gali padaryti pagal 1 dalį taikomų priemonių išimtis, kai kelionė yra pateisinama skubia humanitarine būtinybe ar dėl dalyvavimo tarpvyriausybiniuose susitikimuose, įskaitant tuos, kuriuos remia Europos Sąjunga, kai vyksta politinis dialogas, tiesiogiai remiantis demokratiją, žmogaus teises ir teisinę valstybę Uzbekistane.

7.   Valstybė narė, norinti padaryti 6 dalyje nurodytas išimtis, raštu informuoja Tarybą. Laikoma, kad išimtis yra padaryta, nebent vienas ar daugiau Tarybos narių per dvi darbo dienas nuo tada, kai buvo gautas pranešimas apie siūlomą išimtį, raštu pareiškia prieštaravimą. Jei vienas ar daugiau Tarybos narių pareiškia prieštaravimą, Taryba kvalifikuota balsų dauguma gali nuspręsti padaryti siūlomą išimtį.

8.   Tais atvejais, kai pagal šio straipsnio 3, 4, 6 ir 7 dalis valstybė narė leidžia II priede išvardytiems asmenims įvažiuoti į jos teritoriją ar vykti per ją tranzitu, šis leidimas galioja tik tuo tikslu, dėl kurio jis buvo suteiktas, ir tik atitinkamiems asmenims.

4 straipsnis

Nevyksta jokie techniniai susitikimai, suplanuoti pagal Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, nustatantį Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystę (1).

5 straipsnis

Ši bendroji pozicija taikoma 12 mėnesių. Ji nuolatos peržiūrima. Jos galiojimo laikas atitinkamai pratęsiamas arba ji iš dalies keičiama, jei Taryba mano, kad jos tikslai nebuvo pasiekti.

6 straipsnis

Ši bendroji pozicija įsigalioja jos priėmimo dieną.

7 straipsnis

Ši bendroji pozicija skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2005 m. lapkričio 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

T. JOWELL

---

(1)  OL L 229, 1999 8 31, p. 3.

1

---

I PRIEDAS

Įrangos, kuri galėtų būti naudojama vidinėms represijoms, sąrašas

1 straipsnio 2 dalyje minėta įranga vidinėms represijoms.

Šiame sąraše nenurodyta įranga, kuri yra specialiai sukurta ar pritaikyta kariniams tikslams.

| 1. | Neperšaunami šalmai, apsauginiai riaušių metu dėvimi šalmai, riaušių metu naudojami skydai ir neperšaunami skydai bei specialiai sukurti jų komponentai. |
| --- | --- |

1.

Neperšaunami šalmai, apsauginiai riaušių metu dėvimi šalmai, riaušių metu naudojami skydai ir neperšaunami skydai bei specialiai sukurti jų komponentai.

| 2. | Specialiai sukurta pirštų atspaudų įranga. |
| --- | --- |

2.

Specialiai sukurta pirštų atspaudų įranga.

| 3. | Elektriniai prožektoriai. |
| --- | --- |

3.

Elektriniai prožektoriai.

| 4. | Statybos įranga su balistine apsauga. |
| --- | --- |

4.

Statybos įranga su balistine apsauga.

| 5. | Medžiokliniai peiliai. |
| --- | --- |

5.

Medžiokliniai peiliai.

| 6. | Specialiai sukurta šratinių šautuvų gamybos įranga. |
| --- | --- |

6.

Specialiai sukurta šratinių šautuvų gamybos įranga.

| 7. | Rankinio užtaisymo įranga. |
| --- | --- |

7.

Rankinio užtaisymo įranga.

| 8. | Ryšių priemonėmis perduodamos informacijos pasiklausymo prietaisai. |
| --- | --- |

8.

Ryšių priemonėmis perduodamos informacijos pasiklausymo prietaisai.

| 9. | Stacionarūs optiniai detektoriai. |
| --- | --- |

9.

Stacionarūs optiniai detektoriai.

| 10. | Vaizdo skaisčio stiprintuvai. |
| --- | --- |

10.

Vaizdo skaisčio stiprintuvai.

| 11. | Optiniai taikikliai. |
| --- | --- |

11.

Optiniai taikikliai.

| 12. | Lygiavamzdžiai ginklai ir jų šaudmenys, išskyrus specialiai sukurtus naudoti kariniams tikslams, bei specialiai sukurti jų komponentai, išskyrus:






  — | signalinius pistoletus; |
| --- | --- | --- |

12.

Lygiavamzdžiai ginklai ir jų šaudmenys, išskyrus specialiai sukurtus naudoti kariniams tikslams, bei specialiai sukurti jų komponentai, išskyrus:

—

signalinius pistoletus;

| — | pneumatinius ar šovininius šautuvus, sukurtus kaip pramoniniai įrankiai arba humaniško gyvūnų apsvaiginimo įrankiai. |
| --- | --- |

—

pneumatinius ar šovininius šautuvus, sukurtus kaip pramoniniai įrankiai arba humaniško gyvūnų apsvaiginimo įrankiai.

| 13. | Mokytis šaudyti šaunamaisiais ginklais skirti simuliatoriai bei specialiai sukurti ar pritaikyti jų komponentai bei priedai. |
| --- | --- |

13.

Mokytis šaudyti šaunamaisiais ginklais skirti simuliatoriai bei specialiai sukurti ar pritaikyti jų komponentai bei priedai.

| 14. | Bombos ir granatos, išskyrus specialiai sukurtas naudoti kariniams tikslams, bei specialiai sukurti jų komponentai. |
| --- | --- |

14.

Bombos ir granatos, išskyrus specialiai sukurtas naudoti kariniams tikslams, bei specialiai sukurti jų komponentai.

| 15. | Šarvuotė, išskyrus pagamintą pagal karinius standartus ar specifikacijas, bei specialiai sukurti jos komponentai. |
| --- | --- |

15.

Šarvuotė, išskyrus pagamintą pagal karinius standartus ar specifikacijas, bei specialiai sukurti jos komponentai.

| 16. | Transporto priemonės, kurių visi ratai yra varomieji ir kurias galima naudoti ne keliuose, pagamintos su balistine apsauga ar su vėliau įmontuota balistine apsauga, ir profiliuoti šarvai tokioms transporto priemonėms. |
| --- | --- |

16.

Transporto priemonės, kurių visi ratai yra varomieji ir kurias galima naudoti ne keliuose, pagamintos su balistine apsauga ar su vėliau įmontuota balistine apsauga, ir profiliuoti šarvai tokioms transporto priemonėms.

| 17. | Vandens patrankos ir specialiai sukurti ar pritaikyti jų komponentai. |
| --- | --- |

17.

Vandens patrankos ir specialiai sukurti ar pritaikyti jų komponentai.

| 18. | Transporto priemonės su įmontuota vandens patranka. |
| --- | --- |

18.

Transporto priemonės su įmontuota vandens patranka.

| 19. | Transporto priemonės ir jų komponentai, kurie yra specialiai sukurti ar pritaikyti tam, kad įsielektrintų susidūrusios su kliūtimi. |
| --- | --- |

19.

Transporto priemonės ir jų komponentai, kurie yra specialiai sukurti ar pritaikyti tam, kad įsielektrintų susidūrusios su kliūtimi.

| 20. | Akustiniai prietaisai, gamintojo ar tiekėjo duomenimis tinkami riaušėms malšinti, bei specialiai sukurti jų komponentai. |
| --- | --- |

20.

Akustiniai prietaisai, gamintojo ar tiekėjo duomenimis tinkami riaušėms malšinti, bei specialiai sukurti jų komponentai.

| 21. | Specialiai žmogui suvaržyti sukurtos grandinės kojoms, grandinės žmonių grupei supančioti, pančiai ir elektrošoko diržai, išskyrus:






  — | antrankius, kurių užrakintų visas ilgis, įskaitant grandinę, yra ne didesnis nei 240 mm. |
| --- | --- | --- |

21.

Specialiai žmogui suvaržyti sukurtos grandinės kojoms, grandinės žmonių grupei supančioti, pančiai ir elektrošoko diržai, išskyrus:

—

antrankius, kurių užrakintų visas ilgis, įskaitant grandinę, yra ne didesnis nei 240 mm.

| 22. | Nešiojami prietaisai, sukurti ar pritaikyti riaušėms malšinti ar savigynai išskiriant neutralizuojančias medžiagas (pvz., ašarinės dujos ar pipirinių dujų aerozolinis purkštuvas), bei specialiai sukurti jų komponentai. |
| --- | --- |

22.

Nešiojami prietaisai, sukurti ar pritaikyti riaušėms malšinti ar savigynai išskiriant neutralizuojančias medžiagas (pvz., ašarinės dujos ar pipirinių dujų aerozolinis purkštuvas), bei specialiai sukurti jų komponentai.

| 23. | Nešiojami prietaisai, sukurti ar pritaikyti riaušėms malšinti ar savigynai sukeliant elektrošoką (įskaitant elektrošoko lazdas, elektrošoko skydus, apsvaiginančius šaunamuosius ginklus ir šaunamuosius ginklus su elektrošokinėmis strėlėmis (tazerius), bei specialiai šiam tikslui sukurti ar pritaikyti jų komponentai. |
| --- | --- |

23.

Nešiojami prietaisai, sukurti ar pritaikyti riaušėms malšinti ar savigynai sukeliant elektrošoką (įskaitant elektrošoko lazdas, elektrošoko skydus, apsvaiginančius šaunamuosius ginklus ir šaunamuosius ginklus su elektrošokinėmis strėlėmis (tazerius), bei specialiai šiam tikslui sukurti ar pritaikyti jų komponentai.

| 24. | Elektroninė įranga paslėptoms sprogstamosioms medžiagoms aptikti bei specialiai sukurti ar pritaikyti jos komponentai, išskyrus:






  — | televizinę ar tirti rentgeno spinduliais skirtą įrangą. |
| --- | --- | --- |

24.

Elektroninė įranga paslėptoms sprogstamosioms medžiagoms aptikti bei specialiai sukurti ar pritaikyti jos komponentai, išskyrus:

—

televizinę ar tirti rentgeno spinduliais skirtą įrangą.

| 25. | Elektroninė trukdymo įranga, specialiai sukurta užkirsti kelią savadarbių sprogstamųjų įtaisų sprogdinimui nuotoliniais radijo valdytuvais, bei specialiai sukurti jos komponentai. |
| --- | --- |

25.

Elektroninė trukdymo įranga, specialiai sukurta užkirsti kelią savadarbių sprogstamųjų įtaisų sprogdinimui nuotoliniais radijo valdytuvais, bei specialiai sukurti jos komponentai.

| 26. | Įranga bei prietaisai, specialiai sukurti sprogimui sukelti elektrinėmis ir neelektrinėmis priemonėmis, įskaitant uždegimo įtaisus, detonatorius, uždegiklius, stiprintuvus ir detonavimo virvę, bei specialiai sukurti jų komponentai, išskyrus:






  — | įrangą bei prietaisus, sukurtus konkrečiai komercinei paskirčiai – naudojant sprogstamąsias medžiagas įjungti kitą įrangą ar prietaisus, kurie neskirti sprogdinti (pvz., automobilio oro pagalvės pripūtimo įrenginiai ar gaisro gesintuvų jungiklių elektros viršįtampio iškrovikliai), arba palaikyti jų veikimą. |
| --- | --- | --- |

26.

Įranga bei prietaisai, specialiai sukurti sprogimui sukelti elektrinėmis ir neelektrinėmis priemonėmis, įskaitant uždegimo įtaisus, detonatorius, uždegiklius, stiprintuvus ir detonavimo virvę, bei specialiai sukurti jų komponentai, išskyrus:

—

įrangą bei prietaisus, sukurtus konkrečiai komercinei paskirčiai – naudojant sprogstamąsias medžiagas įjungti kitą įrangą ar prietaisus, kurie neskirti sprogdinti (pvz., automobilio oro pagalvės pripūtimo įrenginiai ar gaisro gesintuvų jungiklių elektros viršįtampio iškrovikliai), arba palaikyti jų veikimą.

| 27. | Sprogstamiesiems ginklams valdyti skirta įranga ir prietaisai, išskyrus:






  — | bombų sprogimo jėgą švelninančias priemones; |
| --- | --- | --- |

27.

Sprogstamiesiems ginklams valdyti skirta įranga ir prietaisai, išskyrus:

—

bombų sprogimo jėgą švelninančias priemones;

| — | talpas objektams, žinomai esantiems ar įtariamiems esant savadarbiais sprogstamaisiais įtaisais, laikyti. |
| --- | --- |

—

talpas objektams, žinomai esantiems ar įtariamiems esant savadarbiais sprogstamaisiais įtaisais, laikyti.

| 28. | Naktinio matymo ir terminio vaizdo įranga bei vaizdo skaisčio stiprintuvai ar jų kietojo kūno jutikliai. |
| --- | --- |

28.

Naktinio matymo ir terminio vaizdo įranga bei vaizdo skaisčio stiprintuvai ar jų kietojo kūno jutikliai.

| 29. | Linijiniai sprogstamieji užtaisai. |
| --- | --- |

29.

Linijiniai sprogstamieji užtaisai.

| 30. | Šios sprogstamosios ir susijusios medžiagos:






  — | amatolis, |
| --- | --- | --- |

30.

Šios sprogstamosios ir susijusios medžiagos:

—

amatolis,

| — | nitroceliuliozė (su daugiau kaip 12,5 % azoto), |
| --- | --- |

—

nitroceliuliozė (su daugiau kaip 12,5 % azoto),

| — | nitroglikolis, |
| --- | --- |

—

nitroglikolis,

| — | pentaeritritolio tetranitratas (PETN), |
| --- | --- |

—

pentaeritritolio tetranitratas (PETN),

| — | pikrilo chloridas, |
| --- | --- |

—

pikrilo chloridas,

| — | trinitrofenilmetilnitraminas (tetrilas), |
| --- | --- |

—

trinitrofenilmetilnitraminas (tetrilas),

| — | 2,4,6-trinitrotolenas (TNT). |
| --- | --- |

—

2,4,6-trinitrotolenas (TNT).

| 31. | Programinė įranga, specialiai sukurta visai išvardytai įrangai, bei pastarajai įrangai reikalingos technologijos. |
| --- | --- |

31.

Programinė įranga, specialiai sukurta visai išvardytai įrangai, bei pastarajai įrangai reikalingos technologijos.

---

II PRIEDAS

Šios bendrosios pozicijos 3 straipsnyje nurodytų asmenų sąrašas

| 1. | Pavardė, vardas: Almatov, Zakirjan
  Slapyvardis:
  Lytis: vyr.
  Profesija, pareigos: Vidaus reikalų ministras
  Adresas (gatvė, namo Nr., pašto kodas, miestas, valstybė): Taškentas, Uzbekistanas
  Gimimo data: 1949 m. spalio 10 d.Gimimo vieta (miestas, valstybė): Taškentas, Uzbekistanas
  Paso arba tapatybės dokumento numeris (įskaitant išdavusią valstybę ir išdavimo datą bei vietą): Pasas Nr. DA 0002600 (Diplomatinis pasas)
  Pilietybė: Uzbekistano
  Kita informacija (pvz., tėvo ir motinos vardas ir pavardė, mokesčių mokėtojo numeris, telefono ar fakso numeris): nėra |
| --- | --- |

1.

Pavardė, vardas: Almatov, Zakirjan

Slapyvardis:

Lytis: vyr.

Profesija, pareigos: Vidaus reikalų ministras

Adresas (gatvė, namo Nr., pašto kodas, miestas, valstybė): Taškentas, Uzbekistanas

Gimimo data:

Gimimo vieta (miestas, valstybė): Taškentas, Uzbekistanas

Paso arba tapatybės dokumento numeris (įskaitant išdavusią valstybę ir išdavimo datą bei vietą): Pasas Nr. DA 0002600 (Diplomatinis pasas)

Pilietybė: Uzbekistano

Kita informacija (pvz., tėvo ir motinos vardas ir pavardė, mokesčių mokėtojo numeris, telefono ar fakso numeris): nėra

| 2. | Pavardė, vardas: Mullajonov, Tokhir Okhunovich
  Slapyvardis: kita pavardės rašyba: Mullajanov
  Lytis: vyr.
  Profesija, pareigos: Vidaus reikalų ministro pirmasis pavaduotojas
  Adresas (gatvė, namo Nr., pašto kodas, miestas, valstybė): Taškentas, Uzbekistanas
  Gimimo data: 1950 m. spalio 10 d.Gimimo vieta (miestas, valstybė): Fergana, Uzbekistanas
  Paso arba tapatybės dokumento numeris (įskaitant išdavusią valstybę ir išdavimo datą bei vietą): Pasas Nr. DA 0003586 (Diplomatinis pasas), galiojimo laikas baigiasi 2009 m. lapkričio 5 d.
  Pilietybė: Uzbekistano
  Kita informacija informacija (pvz., tėvo ir motinos vardas ir pavardė, mokesčių mokėtojo numeris, telefono ar fakso numeris): nėra |
| --- | --- |

2.

Pavardė, vardas: Mullajonov, Tokhir Okhunovich

Slapyvardis: kita pavardės rašyba: Mullajanov

Lytis: vyr.

Profesija, pareigos: Vidaus reikalų ministro pirmasis pavaduotojas

Adresas (gatvė, namo Nr., pašto kodas, miestas, valstybė): Taškentas, Uzbekistanas

Gimimo data:

Gimimo vieta (miestas, valstybė): Fergana, Uzbekistanas

Paso arba tapatybės dokumento numeris (įskaitant išdavusią valstybę ir išdavimo datą bei vietą): Pasas Nr. DA 0003586 (Diplomatinis pasas), galiojimo laikas baigiasi 2009 m. lapkričio 5 d.

Pilietybė: Uzbekistano

Kita informacija informacija (pvz., tėvo ir motinos vardas ir pavardė, mokesčių mokėtojo numeris, telefono ar fakso numeris): nėra

| 3. | Pavardė, vardas: Gulamov, Kadir Gafurovich
  Slapyvardis:
  Lytis: vyr.
  Profesija, pareigos: Gynybos ministras
  Adresas (gatvė, namo Nr., pašto kodas, miestas, valstybė): Taškentas, Uzbekistanas
  Gimimo data: 1945 m. vasario 17 d.Gimimo vieta (miestas, valstybė): Taškentas, Uzbekistanas
  Paso arba tapatybės dokumento numeris (įskaitant išdavusią valstybę ir išdavimo datą bei vietą): Pasas Nr. DA 0002284 (Diplomatinis pasas), galiojimo laikas baigiasi 2005 m. spalio 24 d.
  Pilietybė: Uzbekistano
  Kita informacija (pvz., tėvo ir motinos vardas ir pavardė, mokesčių mokėtojo numeris, telefono ar fakso numeris): nėra |
| --- | --- |

3.

Pavardė, vardas: Gulamov, Kadir Gafurovich

Slapyvardis:

Lytis: vyr.

Profesija, pareigos: Gynybos ministras

Adresas (gatvė, namo Nr., pašto kodas, miestas, valstybė): Taškentas, Uzbekistanas

Gimimo data:

Gimimo vieta (miestas, valstybė): Taškentas, Uzbekistanas

Paso arba tapatybės dokumento numeris (įskaitant išdavusią valstybę ir išdavimo datą bei vietą): Pasas Nr. DA 0002284 (Diplomatinis pasas), galiojimo laikas baigiasi 2005 m. spalio 24 d.

Pilietybė: Uzbekistano

Kita informacija (pvz., tėvo ir motinos vardas ir pavardė, mokesčių mokėtojo numeris, telefono ar fakso numeris): nėra

| 4. | Pavardė, vardas: Mirzaev, Ruslan
  Slapyvardis:
  Lytis: vyr.
  Profesija, pareigos: Nacionalinės saugumo tarybos valstybės patarėjas
  Adresas (gatvė, namo Nr., pašto kodas, miestas, valstybė):
  Gimimo data:
  Gimimo vieta (miestas, valstybė):
  Paso arba tapatybės dokumento numeris (įskaitant išdavusią valstybę ir išdavimo datą bei vietą):
  Pilietybė:
  Kita informacija (pvz., tėvo ir motinos vardas ir pavardė, mokesčių mokėtojo numeris, telefono ar fakso numeris): |
| --- | --- |

4.

Pavardė, vardas: Mirzaev, Ruslan

Slapyvardis:

Lytis: vyr.

Profesija, pareigos: Nacionalinės saugumo tarybos valstybės patarėjas

Adresas (gatvė, namo Nr., pašto kodas, miestas, valstybė):

Gimimo data:

Gimimo vieta (miestas, valstybė):

Paso arba tapatybės dokumento numeris (įskaitant išdavusią valstybę ir išdavimo datą bei vietą):

Pilietybė:

Kita informacija (pvz., tėvo ir motinos vardas ir pavardė, mokesčių mokėtojo numeris, telefono ar fakso numeris):

| 5. | Pavardė, vardas: Begaliyev, Saidullo Begaliyevich
  Slapyvardis:
  Lytis: vyr.
  Profesija, pareigos: Andizhan Regional Governor
  Adresas (gatvė, namo Nr., pašto kodas, miestas, valstybė):
  Gimimo data:
  Gimimo vieta (miestas, valstybė):
  Paso arba tapatybės dokumento numeris (įskaitant išdavusią valstybę ir išdavimo datą bei vietą):
  Pilietybė:
  Kita informacija (pvz., tėvo ir motinos vardas ir pavardė, mokesčių mokėtojo numeris, telefono ar fakso numeris): |
| --- | --- |

5.

Pavardė, vardas: Begaliyev, Saidullo Begaliyevich

Slapyvardis:

Lytis: vyr.

Profesija, pareigos: Andizhan Regional Governor

Adresas (gatvė, namo Nr., pašto kodas, miestas, valstybė):

Gimimo data:

Gimimo vieta (miestas, valstybė):

Paso arba tapatybės dokumento numeris (įskaitant išdavusią valstybę ir išdavimo datą bei vietą):

Pilietybė:

Kita informacija (pvz., tėvo ir motinos vardas ir pavardė, mokesčių mokėtojo numeris, telefono ar fakso numeris):

| 6. | Pavardė, vardas: Akhmedov, Kossimali
  Slapyvardis:
  Lytis: vyr.
  Profesija, pareigos: Generolas majoras
  Adresas (gatvė, namo Nr., pašto kodas, miestas, valstybė):
  Gimimo data:
  Gimimo vieta (miestas, valstybė):
  Paso arba tapatybės dokumento numeris (įskaitant išdavusią valstybę ir išdavimo datą bei vietą):
  Pilietybė:
  Kita informacija (pvz., tėvo ir motinos vardas ir pavardė, mokesčių mokėtojo numeris, telefono ar fakso numeris): |
| --- | --- |

6.

Pavardė, vardas: Akhmedov, Kossimali

Slapyvardis:

Lytis: vyr.

Profesija, pareigos: Generolas majoras

Adresas (gatvė, namo Nr., pašto kodas, miestas, valstybė):

Gimimo data:

Gimimo vieta (miestas, valstybė):

Paso arba tapatybės dokumento numeris (įskaitant išdavusią valstybę ir išdavimo datą bei vietą):

Pilietybė:

Kita informacija (pvz., tėvo ir motinos vardas ir pavardė, mokesčių mokėtojo numeris, telefono ar fakso numeris):

| 7. | Pavardė, vardas: Ergashev, Ismail Ergashevitch
  Slapyvardis:
  Lytis: vyr.
  Profesija, pareigos: Generolas majoras (atsargos)
  Adresas (gatvė, namo Nr., pašto kodas, miestas, valstybė): nežinomas
  Gimimo data: 1945 m. rugpjūčio 5 d.Gimimo vieta (miestas, valstybė): Vali Aitačaga, Uzbekistanas
  Paso arba tapatybės dokumento numeris (įskaitant išdavusią valstybę ir išdavimo datą bei vietą): duomenų nėra
  Pilietybė: Uzbekistano
  Kita informacija (pvz., tėvo ir motinos vardas ir pavardė, mokesčių mokėtojo numeris, telefono ar fakso numeris): nėra |
| --- | --- |

7.

Pavardė, vardas: Ergashev, Ismail Ergashevitch

Slapyvardis:

Lytis: vyr.

Profesija, pareigos: Generolas majoras (atsargos)

Adresas (gatvė, namo Nr., pašto kodas, miestas, valstybė): nežinomas

Gimimo data:

Gimimo vieta (miestas, valstybė): Vali Aitačaga, Uzbekistanas

Paso arba tapatybės dokumento numeris (įskaitant išdavusią valstybę ir išdavimo datą bei vietą): duomenų nėra

Pilietybė: Uzbekistano

Kita informacija (pvz., tėvo ir motinos vardas ir pavardė, mokesčių mokėtojo numeris, telefono ar fakso numeris): nėra

| 8. | Pavardė, vardas: Ergashev, Pavel Islamovich
  Slapyvardis:
  Lytis: vyr.
  Profesija, pareigos: Pulkininkas
  Adresas (gatvė, namo Nr., pašto kodas, miestas, valstybė):
  Gimimo data:
  Gimimo vieta vieta (miestas, valstybė):
  Paso arba tapatybės dokumento numeris (įskaitant išdavusią valstybę ir išdavimo datą bei vietą):
  Pilietybė:
  Kita informacija (pvz., tėvo ir motinos vardas ir pavardė, mokesčių mokėtojo numeris, telefono ar fakso numeris): |
| --- | --- |

8.

Pavardė, vardas: Ergashev, Pavel Islamovich

Slapyvardis:

Lytis: vyr.

Profesija, pareigos: Pulkininkas

Adresas (gatvė, namo Nr., pašto kodas, miestas, valstybė):

Gimimo data:

Gimimo vieta vieta (miestas, valstybė):

Paso arba tapatybės dokumento numeris (įskaitant išdavusią valstybę ir išdavimo datą bei vietą):

Pilietybė:

Kita informacija (pvz., tėvo ir motinos vardas ir pavardė, mokesčių mokėtojo numeris, telefono ar fakso numeris):

| 9. | Pavardė, vardas: Mamo, Vladimir Adolfovich
  Slapyvardis:
  Lytis: vyr.
  Profesija, pareigos: Generolas majoras
  Adresas (gatvė, namo Nr., pašto kodas, miestas, valstybė):
  Gimimo data:
  Gimimo vieta (miestas, valstybė):
  Paso arba tapatybės dokumento numeris (įskaitant išdavusią valstybę ir išdavimo datą bei vietą):
  Pilietybė:
  Kita informacija (pvz., tėvo ir motinos vardas ir pavardė, mokesčių mokėtojo numeris, telefono ar fakso numeris): |
| --- | --- |

9.

Pavardė, vardas: Mamo, Vladimir Adolfovich

Slapyvardis:

Lytis: vyr.

Profesija, pareigos: Generolas majoras

Adresas (gatvė, namo Nr., pašto kodas, miestas, valstybė):

Gimimo data:

Gimimo vieta (miestas, valstybė):

Paso arba tapatybės dokumento numeris (įskaitant išdavusią valstybę ir išdavimo datą bei vietą):

Pilietybė:

Kita informacija (pvz., tėvo ir motinos vardas ir pavardė, mokesčių mokėtojo numeris, telefono ar fakso numeris):

| 10. | Pavardė, vardas: Gregori Pak
  Slapyvardis:
  Lytis: vyr.
  Profesija, pareigos: Colonel
  Adresas (gatvė, namo Nr., pašto kodas, miestas, valstybė):
  Gimimo data:
  Gimimo vieta (miestas, valstybė):
  Paso arba tapatybės dokumento numeris (įskaitant išdavusią valstybę ir išdavimo datą bei vietą):
  Pilietybė:
  Kita informacija (pvz., tėvo ir motinos vardas ir pavardė, mokesčių mokėtojo numeris, telefono ar fakso numeris): |
| --- | --- |

10.

Pavardė, vardas: Gregori Pak

Slapyvardis:

Lytis: vyr.

Profesija, pareigos: Colonel

Adresas (gatvė, namo Nr., pašto kodas, miestas, valstybė):

Gimimo data:

Gimimo vieta (miestas, valstybė):

Paso arba tapatybės dokumento numeris (įskaitant išdavusią valstybę ir išdavimo datą bei vietą):

Pilietybė:

Kita informacija (pvz., tėvo ir motinos vardas ir pavardė, mokesčių mokėtojo numeris, telefono ar fakso numeris):

| 11. | Pavardė, vardas: Valeri Tadzhiev
  Slapyvardis:
  Lytis: vyr.
  Profesija, pareigos: Pulkininkas
  Adresas (gatvė, namo Nr., pašto kodas, miestas, valstybė):
  Gimimo data:
  Gimimo vieta (miestas, valstybė):
  Paso arba tapatybės dokumento numeris (įskaitant išdavusią valstybę ir išdavimo datą bei vietą):
  Pilietybė:
  Kita informacija (pvz., tėvo ir motinos vardas ir pavardė, mokesčių mokėtojo numeris, telefono ar fakso numeris): |
| --- | --- |

11.

Pavardė, vardas: Valeri Tadzhiev

Slapyvardis:

Lytis: vyr.

Profesija, pareigos: Pulkininkas

Adresas (gatvė, namo Nr., pašto kodas, miestas, valstybė):

Gimimo data:

Gimimo vieta (miestas, valstybė):

Paso arba tapatybės dokumento numeris (įskaitant išdavusią valstybę ir išdavimo datą bei vietą):

Pilietybė:

Kita informacija (pvz., tėvo ir motinos vardas ir pavardė, mokesčių mokėtojo numeris, telefono ar fakso numeris):

| 12. | Pavardė, vardas: Inoyatov, Rustam Raulovich
  Slapyvardis:
  Lytis: vyr.
  Profesija, pareigos: SNB (Nacionalinės saugumo tarnybos) vadovas,
  Adresas (gatvė, namo Nr., pašto kodas, miestas, valstybė): Taškentas, Uzbekistanas
  Gimimo data: 1944 m. birželio 22 d.Gimimo vieta (miestas, valstybė): Šerabadas, Uzbekistanas
  Paso arba tapatybės dokumento numeris (įskaitant išdavusią valstybę ir išdavimo datą bei vietą): Pasas Nr. DA 0003171 (Diplomatinis pasas); taip pat diplomatinis pasas Nr. 0001892 (galiojimo laikas baigėsi 2004 m. rugsėjo 15 d.)
  Pilietybė: Uzbekistano
  Kita informacija (pvz., tėvo ir motinos vardas ir pavardė, mokesčių mokėtojo numeris, telefono ar fakso numeris): nėra |
| --- | --- |

12.

Pavardė, vardas: Inoyatov, Rustam Raulovich

Slapyvardis:

Lytis: vyr.

Profesija, pareigos: SNB (Nacionalinės saugumo tarnybos) vadovas,

Adresas (gatvė, namo Nr., pašto kodas, miestas, valstybė): Taškentas, Uzbekistanas

Gimimo data:

Gimimo vieta (miestas, valstybė): Šerabadas, Uzbekistanas

Paso arba tapatybės dokumento numeris (įskaitant išdavusią valstybę ir išdavimo datą bei vietą): Pasas Nr. DA 0003171 (Diplomatinis pasas); taip pat diplomatinis pasas Nr. 0001892 (galiojimo laikas baigėsi 2004 m. rugsėjo 15 d.)

Pilietybė: Uzbekistano

Kita informacija (pvz., tėvo ir motinos vardas ir pavardė, mokesčių mokėtojo numeris, telefono ar fakso numeris): nėra

---

| 16.11.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 299/80 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 299/80

---

TARYBOS BENDROJI POZICIJA 2005/793/BUSP

2005 m. lapkričio 14 d.

dėl kai kurių palestiniečių laikino priėmimo Europos Sąjungos valstybėse narėse

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 15 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2002 m. gegužės 21 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2002/400/BUSP dėl kai kurių palestiniečių laikino priėmimo Europos Sąjungos valstybėse narėse (1), pagal kurią jiems suteikiami iki 12 mėnesių galiojantys nacionaliniai leidimai atvykti ir būti jų teritorijose. |
| --- | --- |

(1)

2002 m. gegužės 21 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2002/400/BUSP dėl kai kurių palestiniečių laikino priėmimo Europos Sąjungos valstybėse narėse (1), pagal kurią jiems suteikiami iki 12 mėnesių galiojantys nacionaliniai leidimai atvykti ir būti jų teritorijose.

| (2) | Bendrosiomis pozicijomis 2003/366/BUSP (2), 2004/493/BUSP (3) ir 2004/748/BUSP (4) Taryba nusprendė, kad šių leidimų galiojimas turėtų būti pratęstas 12 mėnesių, o vėliau atitinkamai 6 ir 12 mėnesių. |
| --- | --- |

(2)

Bendrosiomis pozicijomis 2003/366/BUSP (2), 2004/493/BUSP (3) ir 2004/748/BUSP (4) Taryba nusprendė, kad šių leidimų galiojimas turėtų būti pratęstas 12 mėnesių, o vėliau atitinkamai 6 ir 12 mėnesių.

| (3) | Šių leidimų galiojimas turėtų būti pratęstas dar vienam 12 mėnesių laikotarpiui, |
| --- | --- |

(3)

Šių leidimų galiojimas turėtų būti pratęstas dar vienam 12 mėnesių laikotarpiui,

PRIĖMĖ ŠIĄ BENDRĄJĄ POZICIJĄ:

1 straipsnis

Bendrosios pozicijos 2002/400/BUSP 2 straipsnyje nurodytos valstybės narės pagal tos bendrosios pozicijos 3 straipsnį išduotų nacionalinių leidimų atvykti ir būti jų teritorijoje galiojimą pratęsia dar vienam 12 mėnesių laikotarpiui.

2 straipsnis

Taryba įvertina Bendrosios pozicijos 2002/400/BUSP taikymą per 6 mėnesius nuo šios bendrosios pozicijos priėmimo dienos.

3 straipsnis

Ši bendroji pozicija įsigalioja jos priėmimo dieną.

4 straipsnis

Ši bendroji pozicija skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2005 m. lapkričio 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

T. JOWELL

---

(1)  OL L 138, 2002 5 28, p. 33.

1

(2)  OL L 124, 2003 5 20, p. 51.

2

(3)  OL L 181, 2004 5 18, p. 24.

3

(4)  OL L 329, 2004 11 4, p. 20.

4

---