# Euroopan unionin C 283/2021

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 283 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta15. heinäkuu 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 283

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta15. heinäkuu 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | SUOSITUKSET |
| | Neuvosto |
| 2021/C 283/01 | Neuvoston suositus, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2021, euroalueen talouspolitiikasta | 1 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

2021/C 283/01

Neuvoston suositus, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2021, euroalueen talouspolitiikasta

1

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 283/02 | Euron kurssi — 14. heinäkuuta 2021 | 8 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2021/C 283/02

Euron kurssi — 14. heinäkuuta 2021

8

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 283/03 | Ehdotuspyynnöt ja niihin liittyvät toimet Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) vuoden 2022 työohjelmassa, joka on osa tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa Horisontti Eurooppa (2021–2027) | 9 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 283/04 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 10 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 283/05 | Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla | 12 |
| 2021/C 283/06 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 15 |
| 2021/C 283/07 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 20 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan komissio

2021/C 283/03

Ehdotuspyynnöt ja niihin liittyvät toimet Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) vuoden 2022 työohjelmassa, joka on osa tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa Horisontti Eurooppa (2021–2027)

9

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2021/C 283/04

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

10

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2021/C 283/05

Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla

12

2021/C 283/06

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

15

2021/C 283/07

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

20

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

| 15.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 283/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 283/1

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2021,

euroalueen talouspolitiikasta

(2021/C 283/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 136 artiklan yhdessä sen 121 artiklan 2 kohdan kanssa,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroalueen talous ajautui covid-19-pandemian aiheuttaman kriisin seurauksena äkillisesti syvään taantumaan vuoden 2020 alkupuoliskolla. Talous elpyi voimakkaasti vuoden 2020 kolmannen neljänneksen aikana rajoitustoimien purkamisen myötä, mutta covid-19:n leviämisen nopeutuminen ja sitä seuranneet rajoitustoimet vuoden 2020 viimeisellä neljänneksellä lisäsivät osaltaan epävarmuutta ja osoittivat, että euroalue on edelleen haavoittuva terveyskriisin jatkumisen vuoksi. Covid-19-kriisi on aiheuttanut useita suuria kysyntä- ja tarjontapuolen häiriöitä, joiden seurauksena bruttokansantuotteen (BKT) odotettiin supistuvan 7,8 prosenttia vuonna 2020 komission yksiköiden syksyn 2020 talousennusteen mukaan. Elpymisen ennakoidaan näin ollen olevan vuonna 2021 hitaampaa kuin aiemmin odotettiin, ja suuren tuotantokuilun, joka on arviolta -7,0 prosenttia suhteessa euroalueen potentiaaliseen BKT:hen vuonna 2020, ei odoteta umpeutuvan ennen vuoden 2021 loppua. Covid-19-pandemian kehittymiseen liittyviin talousnäkymiin sekä talouden toimijoiden käyttäytymismuutoksiin liittyy huomattavaa epävarmuutta. Kansallisella ja unionin tasolla toteutetut ripeät toimet, muun muassa Eurooppa-neuvostossa saavutettu sopu Next Generation EU -elpymisvälineestä, ovat merkittävällä tavalla auttaneet kompensoimaan joitakin kysyntä- ja tarjontapuolen häiriöiden kielteisiä seurauksia ja vakauttamaan markkinoita. Sekä yksityinen kulutus että investoinnit ovat kärsineet huomattavasti, mikä on puolestaan vaikuttanut kielteisesti hintoihin ja palkkoihin. Myös työmarkkinanäkymät ovat heikentyneet seitsemän vuoden myönteisen kehityksen jälkeen. Työttömyyden kasvua ovat kuitenkin tähän asti hillinneet kaikissa jäsenvaltioissa onnistuneesti toteutetut kunnianhimoiset politiikkatoimet – kuten työajan lyhentämisjärjestelyt ja muut tukitoimet joukkoirtisanomisten ja suurten tulonmenetysten ehkäisemiseksi – sekä niihin liittyvä tehtyjen työtuntien kokonaismäärän vähentyminen ja työvoimaosuuden pieneneminen. |
| --- | --- |

(1)

Euroalueen talous ajautui covid-19-pandemian aiheuttaman kriisin seurauksena äkillisesti syvään taantumaan vuoden 2020 alkupuoliskolla. Talous elpyi voimakkaasti vuoden 2020 kolmannen neljänneksen aikana rajoitustoimien purkamisen myötä, mutta covid-19:n leviämisen nopeutuminen ja sitä seuranneet rajoitustoimet vuoden 2020 viimeisellä neljänneksellä lisäsivät osaltaan epävarmuutta ja osoittivat, että euroalue on edelleen haavoittuva terveyskriisin jatkumisen vuoksi. Covid-19-kriisi on aiheuttanut useita suuria kysyntä- ja tarjontapuolen häiriöitä, joiden seurauksena bruttokansantuotteen (BKT) odotettiin supistuvan 7,8 prosenttia vuonna 2020 komission yksiköiden syksyn 2020 talousennusteen mukaan. Elpymisen ennakoidaan näin ollen olevan vuonna 2021 hitaampaa kuin aiemmin odotettiin, ja suuren tuotantokuilun, joka on arviolta -7,0 prosenttia suhteessa euroalueen potentiaaliseen BKT:hen vuonna 2020, ei odoteta umpeutuvan ennen vuoden 2021 loppua. Covid-19-pandemian kehittymiseen liittyviin talousnäkymiin sekä talouden toimijoiden käyttäytymismuutoksiin liittyy huomattavaa epävarmuutta. Kansallisella ja unionin tasolla toteutetut ripeät toimet, muun muassa Eurooppa-neuvostossa saavutettu sopu Next Generation EU -elpymisvälineestä, ovat merkittävällä tavalla auttaneet kompensoimaan joitakin kysyntä- ja tarjontapuolen häiriöiden kielteisiä seurauksia ja vakauttamaan markkinoita. Sekä yksityinen kulutus että investoinnit ovat kärsineet huomattavasti, mikä on puolestaan vaikuttanut kielteisesti hintoihin ja palkkoihin. Myös työmarkkinanäkymät ovat heikentyneet seitsemän vuoden myönteisen kehityksen jälkeen. Työttömyyden kasvua ovat kuitenkin tähän asti hillinneet kaikissa jäsenvaltioissa onnistuneesti toteutetut kunnianhimoiset politiikkatoimet – kuten työajan lyhentämisjärjestelyt ja muut tukitoimet joukkoirtisanomisten ja suurten tulonmenetysten ehkäisemiseksi – sekä niihin liittyvä tehtyjen työtuntien kokonaismäärän vähentyminen ja työvoimaosuuden pieneneminen.

| (2) | Covid-19-kriisi kasvattaa taloudellisia eroja euroalueen jäsenvaltioiden välillä. Erot johtuvat useista tekijöistä, joihin kuuluvat muun muassa covid-19-kriisin voimakkuus ja kesto, sellaisten alojen suhteellinen koko ja taloudellinen merkitys, joilla ihmisten välillä on paljon lähikontakteja, kuten matkailu-, liikematka- ja majoitusala, ja käytettävissä olevan julkisen talouden liikkumavaran erot. Nämä erot vaikuttavat luottamukseen, investointeihin ja kasvunäkymiin sekä alueellisiin eroihin, jotka olivat olemassa jo ennen covid-19-kriisiä, mutta jotka saattavat nyt syventyä. Pidemmällä aikavälillä kriisillä saattaa olla pysyvä kielteinen vaikutus potentiaaliseen kasvuun ja tuloeroihin, kun inhimillinen pääoma ja fyysinen pääoma, sekä aineellinen että aineeton, vähenevät. Kyseiset kielteiset vaikutukset saattavat heikentää työvoiman tuottavuuden ja tulojen kasvua entisestään ja lisätä eriarvoisuutta. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19-kriisi kasvattaa taloudellisia eroja euroalueen jäsenvaltioiden välillä. Erot johtuvat useista tekijöistä, joihin kuuluvat muun muassa covid-19-kriisin voimakkuus ja kesto, sellaisten alojen suhteellinen koko ja taloudellinen merkitys, joilla ihmisten välillä on paljon lähikontakteja, kuten matkailu-, liikematka- ja majoitusala, ja käytettävissä olevan julkisen talouden liikkumavaran erot. Nämä erot vaikuttavat luottamukseen, investointeihin ja kasvunäkymiin sekä alueellisiin eroihin, jotka olivat olemassa jo ennen covid-19-kriisiä, mutta jotka saattavat nyt syventyä. Pidemmällä aikavälillä kriisillä saattaa olla pysyvä kielteinen vaikutus potentiaaliseen kasvuun ja tuloeroihin, kun inhimillinen pääoma ja fyysinen pääoma, sekä aineellinen että aineeton, vähenevät. Kyseiset kielteiset vaikutukset saattavat heikentää työvoiman tuottavuuden ja tulojen kasvua entisestään ja lisätä eriarvoisuutta.

| (3) | Unionin nopea ja voimakas reagointi muun muassa Next Generation EU -välineen ja siihen sisältyvän, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/241 (3) perustetun elpymis- ja palautumistukivälineen kautta, on lujittanut markkinoiden luottamusta ja osoittanut jäsenvaltioiden solidaarisuuden ja niiden tavoitteiden yhtenäisyyden, kun ne koordinoivat toimiaan talouskasvun käynnistämiseksi uudelleen sekä taloudellisen ja sosiaalisen palautumiskyvyn lujittamiseksi. Lisäksi kriisin puhjettua sovittiin erittäin nopeasti useista uusista välineistä koko unionia ja euroaluetta varten. Kyseiset välineet tarjoavat turvaverkon työntekijöille eurooppalaisen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen neuvoston asetuksella (EU) 2020/672 (4) perustetun tilapäisen SURE-tukivälineen kautta yrityksille Euroopan investointipankin Euroopan laajuisen takuurahaston kautta ja jäsenvaltioille tukemalla covid-19-kriisin aiheuttamien välittömien ja välillisten terveydenhuolto-, hoito- ja ennaltaehkäisykustannusten kansallista rahoitusta Euroopan vakausmekanismin hallintoneuvoston 15 päivänä toukokuuta 2020 hyväksymän Euroopan vakausmekanismin puitteissa toteutettavan pandemian kriisitukivälineen kautta. Unionin politiikkatoimiin sisältyy myös vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivointi ja tilapäiset puitteet unionin valtiontukisääntöjen salliman jouston hyödyntämiseksi. Koheesiopolitiikan varoja on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/460 (5) mukaisen koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevan investointialoitteen kautta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/558 (6) mukaisen koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevan investointialoitteen PLUS kautta kohdennettu uudelleen sinne, missä niitä tarvitaan eniten. |
| --- | --- |

(3)

Unionin nopea ja voimakas reagointi muun muassa Next Generation EU -välineen ja siihen sisältyvän, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/241 (3) perustetun elpymis- ja palautumistukivälineen kautta, on lujittanut markkinoiden luottamusta ja osoittanut jäsenvaltioiden solidaarisuuden ja niiden tavoitteiden yhtenäisyyden, kun ne koordinoivat toimiaan talouskasvun käynnistämiseksi uudelleen sekä taloudellisen ja sosiaalisen palautumiskyvyn lujittamiseksi. Lisäksi kriisin puhjettua sovittiin erittäin nopeasti useista uusista välineistä koko unionia ja euroaluetta varten. Kyseiset välineet tarjoavat turvaverkon työntekijöille eurooppalaisen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen neuvoston asetuksella (EU) 2020/672 (4) perustetun tilapäisen SURE-tukivälineen kautta yrityksille Euroopan investointipankin Euroopan laajuisen takuurahaston kautta ja jäsenvaltioille tukemalla covid-19-kriisin aiheuttamien välittömien ja välillisten terveydenhuolto-, hoito- ja ennaltaehkäisykustannusten kansallista rahoitusta Euroopan vakausmekanismin hallintoneuvoston 15 päivänä toukokuuta 2020 hyväksymän Euroopan vakausmekanismin puitteissa toteutettavan pandemian kriisitukivälineen kautta. Unionin politiikkatoimiin sisältyy myös vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivointi ja tilapäiset puitteet unionin valtiontukisääntöjen salliman jouston hyödyntämiseksi. Koheesiopolitiikan varoja on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/460 (5) mukaisen koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevan investointialoitteen kautta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/558 (6) mukaisen koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevan investointialoitteen PLUS kautta kohdennettu uudelleen sinne, missä niitä tarvitaan eniten.

| (4) | Hyvin suunniteltujen toimenpiteiden toteuttaminen Next Generation EU:n ja sen tärkeimmän välineen eli elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa antaa jäsenvaltioille uutta pontta toteuttaa kasvua edistäviä uudistuksia ja lisätä investointien määrää ja laatua, mikä palvelee palautumiskykyä sekä vihreää ja digitaalista siirtymää koskevien tavoitteiden saavuttamista. Näin voidaan auttaa kasvattamaan inhimillistä pääomaa ja tukea työntekijöiden onnistuneita työelämän siirtymiä, jotka yhdessä koheesiopolitiikan varojen ohella ovat keskeisen tärkeitä koheesion varmistamiseksi, tuottavuuden ja työllisyyden lisäämiseksi ja taloudellisen ja sosiaalisen palautumiskyvyn parantamiseksi. Keskeistä tältä osin ovat unionin kasvutavoitteet ja kansalliset rakenteelliset haasteet, jotka on esitetty muun muassa vuosien 2019 ja 2020 maakohtaisissa suosituksissa. Komission 17 päivänä syyskuuta 2020 annetussa tiedonannossa esitetyssä vuotuisessa kestävän kasvun strategiassa 2021, jolla edistetään näitä kasvutavoitteita, esitetään seitsemän lippulaivahanketta: 1) energiantuotannon tehostaminen, 2) kunnostaminen, 3) lataus ja tankkaus, 4) yhteenliittäminen, 5) nykyaikaistaminen, 6) mittakaavan kasvattaminen ja 7) uudelleen- ja täydennyskoulutus. Lippulaivahankkeiden osa-alueet ovat yhteisiä haasteita, jotka edellyttävät koordinoituja investointeja ja uudistuksia. Jäsenvaltioita kannustetaan kanavoimaan investointeja, toteuttamaan uudistuksia ja yhdentämään edelleen arvoketjujaan lippulaivahankkeiden osa-alueilla. Asetuksessa (EU) 2021/241 säädetään muun muassa, että euroalueen jäsenvaltioiden elvytys- ja palautumissuunnitelmien on oltava johdonmukaisia euroalueen talouspolitiikasta annetussa neuvoston suosituksessa yksilöityjen haasteiden ja painopisteiden kanssa. Tällainen johdonmukaisuus olisi otettava huomioon elvytys- ja palautumissuunnitelmien arvioinnissa. |
| --- | --- |

(4)

Hyvin suunniteltujen toimenpiteiden toteuttaminen Next Generation EU:n ja sen tärkeimmän välineen eli elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa antaa jäsenvaltioille uutta pontta toteuttaa kasvua edistäviä uudistuksia ja lisätä investointien määrää ja laatua, mikä palvelee palautumiskykyä sekä vihreää ja digitaalista siirtymää koskevien tavoitteiden saavuttamista. Näin voidaan auttaa kasvattamaan inhimillistä pääomaa ja tukea työntekijöiden onnistuneita työelämän siirtymiä, jotka yhdessä koheesiopolitiikan varojen ohella ovat keskeisen tärkeitä koheesion varmistamiseksi, tuottavuuden ja työllisyyden lisäämiseksi ja taloudellisen ja sosiaalisen palautumiskyvyn parantamiseksi. Keskeistä tältä osin ovat unionin kasvutavoitteet ja kansalliset rakenteelliset haasteet, jotka on esitetty muun muassa vuosien 2019 ja 2020 maakohtaisissa suosituksissa. Komission 17 päivänä syyskuuta 2020 annetussa tiedonannossa esitetyssä vuotuisessa kestävän kasvun strategiassa 2021, jolla edistetään näitä kasvutavoitteita, esitetään seitsemän lippulaivahanketta: 1) energiantuotannon tehostaminen, 2) kunnostaminen, 3) lataus ja tankkaus, 4) yhteenliittäminen, 5) nykyaikaistaminen, 6) mittakaavan kasvattaminen ja 7) uudelleen- ja täydennyskoulutus. Lippulaivahankkeiden osa-alueet ovat yhteisiä haasteita, jotka edellyttävät koordinoituja investointeja ja uudistuksia. Jäsenvaltioita kannustetaan kanavoimaan investointeja, toteuttamaan uudistuksia ja yhdentämään edelleen arvoketjujaan lippulaivahankkeiden osa-alueilla. Asetuksessa (EU) 2021/241 säädetään muun muassa, että euroalueen jäsenvaltioiden elvytys- ja palautumissuunnitelmien on oltava johdonmukaisia euroalueen talouspolitiikasta annetussa neuvoston suosituksessa yksilöityjen haasteiden ja painopisteiden kanssa. Tällainen johdonmukaisuus olisi otettava huomioon elvytys- ja palautumissuunnitelmien arvioinnissa.

| (5) | Euroalueella tarvitaan talouspolitiikkojen yhdistelmää, joka on kasvua tukeva, koordinoitu, kokonaisvaltainen ja johdonmukainen, jotta covid-19-pandemian vaikutuksia voidaan lieventää noudattaen täysin kyseisiä toimielimiä koskevia perussopimuksen suojalausekkeita. Tarkoituksena on rajoittaa kielteisiä pitkän aikavälin vaikutuksia työmarkkinoihin, vähentää merkittäviä taloudellisia ja sosiaalisia eroja, puuttua epätasapainoihin ja muihin makrotalouden kannalta merkittäviin riskeihin ja yleisemmin välttää potentiaalisen kasvun ja hintavakauden kannalta kielteisiä seurauksia sekä varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä. Euroalueen politiikkayhdistelmän kolmen keskeisen ulottuvuuden – raha-, finanssi- ja rakennepolitiikan – keskinäinen johdonmukaisuus on yhdessä rahoitusvakauden kanssa olennaisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa kasvua tukeva politiikan kokonaisviritys euroalueella. |
| --- | --- |

(5)

Euroalueella tarvitaan talouspolitiikkojen yhdistelmää, joka on kasvua tukeva, koordinoitu, kokonaisvaltainen ja johdonmukainen, jotta covid-19-pandemian vaikutuksia voidaan lieventää noudattaen täysin kyseisiä toimielimiä koskevia perussopimuksen suojalausekkeita. Tarkoituksena on rajoittaa kielteisiä pitkän aikavälin vaikutuksia työmarkkinoihin, vähentää merkittäviä taloudellisia ja sosiaalisia eroja, puuttua epätasapainoihin ja muihin makrotalouden kannalta merkittäviin riskeihin ja yleisemmin välttää potentiaalisen kasvun ja hintavakauden kannalta kielteisiä seurauksia sekä varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä. Euroalueen politiikkayhdistelmän kolmen keskeisen ulottuvuuden – raha-, finanssi- ja rakennepolitiikan – keskinäinen johdonmukaisuus on yhdessä rahoitusvakauden kanssa olennaisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa kasvua tukeva politiikan kokonaisviritys euroalueella.

| (6) | Euroopan keskuspankin (EKP) oikea-aikaisilla rahapoliittisilla interventioilla pyritään pitämään rahapolitiikan välittymiskanavat toiminnassa ja turvaamaan hintavakaus keskipitkällä aikavälillä. EKP on ilmoittanut julkisen ja yksityisen sektorin omaisuuserien huomattavista ostoista, jotka toteutetaan Euroopan keskuspankin päätöksellä (EU) 2020/440 (7) perustetun pandemiaan liittyvässä poikkeustilanteessa toteutettavan osto-ohjelman puitteissa, summalla joka on 1 850 miljardia euroa ainakin vuoden 2022 maaliskuun loppuun asti, ja Euroopan keskuspankin päätöksellä (EU) 2016/948 (8) perustetun yrityssektorin osto-ohjelman puitteissa 20 miljardin euron netto-ostoilla kuukaudessa sekä 120 miljardin euron lisämäärärahoilla vuoden 2020 loppuun saakka. Lisäksi EKP tarjoaa kohdennettuja pitempiaikaisia rahoitusoperaatioita erittäin suotuisin ehdoin ja edistää siten pankkien luotonantoa yrityksille ja kotitalouksille. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan keskuspankin (EKP) oikea-aikaisilla rahapoliittisilla interventioilla pyritään pitämään rahapolitiikan välittymiskanavat toiminnassa ja turvaamaan hintavakaus keskipitkällä aikavälillä. EKP on ilmoittanut julkisen ja yksityisen sektorin omaisuuserien huomattavista ostoista, jotka toteutetaan Euroopan keskuspankin päätöksellä (EU) 2020/440 (7) perustetun pandemiaan liittyvässä poikkeustilanteessa toteutettavan osto-ohjelman puitteissa, summalla joka on 1 850 miljardia euroa ainakin vuoden 2022 maaliskuun loppuun asti, ja Euroopan keskuspankin päätöksellä (EU) 2016/948 (8) perustetun yrityssektorin osto-ohjelman puitteissa 20 miljardin euron netto-ostoilla kuukaudessa sekä 120 miljardin euron lisämäärärahoilla vuoden 2020 loppuun saakka. Lisäksi EKP tarjoaa kohdennettuja pitempiaikaisia rahoitusoperaatioita erittäin suotuisin ehdoin ja edistää siten pankkien luotonantoa yrityksille ja kotitalouksille.

| (7) | Finanssipolitiikan viritys oli erittäin elvyttävä vuonna 2020 ja sen ennustetaan säilyvän kasvua tukevana vuonna 2021 sekä euroalueella että kansallisella tasolla, lukuun ottamatta hätätoimenpiteitä ja toisaalta joidenkin jo ilmoitettujen elpymistoimien ansiosta. Kansallisten finanssipolitiikkojen koordinointi vakaus- ja kasvusopimusta kaikilta osin noudattaen on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan reagoida tuloksellisesti covid-19-kriisiin, edistää kestävää elpymistä ja varmistaa talous- ja rahaliiton asianmukainen toiminta. Komissio katsoi 20 päivänä maaliskuuta 2020, että unionin talous oli vakavassa taantumassa ja että edellytykset vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseksi täyttyivät. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit tukivat 23 päivänä maaliskuuta 2020 tätä päätelmää. Jäsenvaltiot ottivat käyttöön mittavia julkisen talouden toimenpiteitä hillitäkseen covid-19-kriisiä ja tarjotakseen tukea siitä eniten kärsineille ihmisille ja yrityksille sekä poikkeuksellista likviditeettitukea etupäässä myöntämällä takauksia yrityksille ja pankeille luotonsaannin varmistamiseksi. Lisää koordinoitua finanssipoliittista tukea on tarkoitus tarjota unionin tasolla erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen kautta, ja yleinen poikkeuslauseke pidetään aktiivisena vuonna 2021. Keväällä 2021 komissio arvioi tilannetta uudelleen ottaen huomioon päivitetyt makrotalouden ennusteet ja yleisen poikkeuslausekkeen soveltamista koskevat tiedot. |
| --- | --- |

(7)

Finanssipolitiikan viritys oli erittäin elvyttävä vuonna 2020 ja sen ennustetaan säilyvän kasvua tukevana vuonna 2021 sekä euroalueella että kansallisella tasolla, lukuun ottamatta hätätoimenpiteitä ja toisaalta joidenkin jo ilmoitettujen elpymistoimien ansiosta. Kansallisten finanssipolitiikkojen koordinointi vakaus- ja kasvusopimusta kaikilta osin noudattaen on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan reagoida tuloksellisesti covid-19-kriisiin, edistää kestävää elpymistä ja varmistaa talous- ja rahaliiton asianmukainen toiminta. Komissio katsoi 20 päivänä maaliskuuta 2020, että unionin talous oli vakavassa taantumassa ja että edellytykset vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseksi täyttyivät. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit tukivat 23 päivänä maaliskuuta 2020 tätä päätelmää. Jäsenvaltiot ottivat käyttöön mittavia julkisen talouden toimenpiteitä hillitäkseen covid-19-kriisiä ja tarjotakseen tukea siitä eniten kärsineille ihmisille ja yrityksille sekä poikkeuksellista likviditeettitukea etupäässä myöntämällä takauksia yrityksille ja pankeille luotonsaannin varmistamiseksi. Lisää koordinoitua finanssipoliittista tukea on tarkoitus tarjota unionin tasolla erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen kautta, ja yleinen poikkeuslauseke pidetään aktiivisena vuonna 2021. Keväällä 2021 komissio arvioi tilannetta uudelleen ottaen huomioon päivitetyt makrotalouden ennusteet ja yleisen poikkeuslausekkeen soveltamista koskevat tiedot.

| (8) | Covid-19-kriisin taloudellisilla seurauksilla on laajoja kielteisiä vaikutuksia julkiseen talouteen. Kun terveys- ja taloustilanteen salliessa finanssipolitiikan tavoitteeksi palautetaan maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä muun muassa lopettamalla asteittain hätätoimenpiteet, edistetään julkisen talouden kestävyyden varmistamista keskipitkällä aikavälillä. Tämä olisi toteutettava siten, että samalla lievennetään kriisin sosiaalisia vaikutuksia ja työmarkkinavaikutuksia ja edistetään yhteiskunnallista kestävyyttä. Uudistukset, joiden tarkoituksena on parantaa kansallisten talousarvioiden koostumusta ja varmistaa julkisen talouden kestävyys pidemmällä aikavälillä, myös ilmastonmuutos ja terveyshaasteet huomioon ottaen, vaikuttavat erityisen merkityksellisiltä. Parantamalla kansallisten talousarvioiden koostumusta erityisesti menojen uudelleenarvioinnin ja toimivien julkisia hankintoja koskevien puitteiden avulla voidaan luoda kipeästi kaivattua julkisen talouden liikkumavaraa. Myös vihreän budjetoinnin käytännöillä voidaan auttaa vastaamaan ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen sekä ympäristönsuojeluun liittyviin haasteisiin. Asianmukaiset, tehokkaat ja osallistavat terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmät tarjoavat kipeästi kaivattua suojaa sitä tarvitseville, toimivat tärkeinä automaattisina vakauttajina ja auttavat turvaamaan julkisen talouden kestävyyttä. Vastaavasti uudistukset, joilla tehostetaan työvoima-, pääoma-, tuote- ja palvelumarkkinoiden toimintaa, lisäävät potentiaalista tuotantoa ja auttavat välttämään kielteiset lyhyen aikavälin vaikutukset kokonaiskysyntään, kunhan ne toteutetaan ja ajoitetaan asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Covid-19-kriisin taloudellisilla seurauksilla on laajoja kielteisiä vaikutuksia julkiseen talouteen. Kun terveys- ja taloustilanteen salliessa finanssipolitiikan tavoitteeksi palautetaan maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä muun muassa lopettamalla asteittain hätätoimenpiteet, edistetään julkisen talouden kestävyyden varmistamista keskipitkällä aikavälillä. Tämä olisi toteutettava siten, että samalla lievennetään kriisin sosiaalisia vaikutuksia ja työmarkkinavaikutuksia ja edistetään yhteiskunnallista kestävyyttä. Uudistukset, joiden tarkoituksena on parantaa kansallisten talousarvioiden koostumusta ja varmistaa julkisen talouden kestävyys pidemmällä aikavälillä, myös ilmastonmuutos ja terveyshaasteet huomioon ottaen, vaikuttavat erityisen merkityksellisiltä. Parantamalla kansallisten talousarvioiden koostumusta erityisesti menojen uudelleenarvioinnin ja toimivien julkisia hankintoja koskevien puitteiden avulla voidaan luoda kipeästi kaivattua julkisen talouden liikkumavaraa. Myös vihreän budjetoinnin käytännöillä voidaan auttaa vastaamaan ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen sekä ympäristönsuojeluun liittyviin haasteisiin. Asianmukaiset, tehokkaat ja osallistavat terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmät tarjoavat kipeästi kaivattua suojaa sitä tarvitseville, toimivat tärkeinä automaattisina vakauttajina ja auttavat turvaamaan julkisen talouden kestävyyttä. Vastaavasti uudistukset, joilla tehostetaan työvoima-, pääoma-, tuote- ja palvelumarkkinoiden toimintaa, lisäävät potentiaalista tuotantoa ja auttavat välttämään kielteiset lyhyen aikavälin vaikutukset kokonaiskysyntään, kunhan ne toteutetaan ja ajoitetaan asianmukaisesti.

| (9) | Covid-19-kriisin vuoksi uudistukset, joiden tarkoituksena on tehdä verojärjestelmistä tehokkaampia ja oikeudenmukaisempia, ovat entistä tärkeämpiä. Koska työn verokiila on useimmissa euroalueen jäsenvaltioissa edelleen suuri, kyseiset uudistukset koskevat muun muassa verorasituksen painopisteen siirtämistä kohti veropohjia, jotka ovat vähemmän haitallisia työvoiman tarjonnan ja kysynnän, tuottavuuden, investointien ja kasvun kannalta, ottaen samalla huomioon tähän liittyvät jakaumavaikutukset. Lisäämällä ympäristöverotuksen ja/tai ulkoisten vaikutusten muiden hinnoittelumuotojen käyttöä voidaan edistää kestävää kasvua, kun luodaan kannustimia vihreämpään toimintaan. Aggressiivisen verosuunnittelun ja veronkierron vastaisilla toimenpiteillä, joita toteutetaan sekä kansainvälisesti että Euroopan unionissa, verojärjestelmistä voidaan tehdä tehokkaampia ja oikeudenmukaisempia. Lisäksi verotuskehystä on globalisaation vuoksi ollut tarpeen mukauttaa nykyaikaiseen ja yhä digitaalisempaan talouteen sopivaksi niin unionin kuin globaalilla tasolla. Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) puitteissa pyritään parhaillaan kehittämään maailmanlaajuista ratkaisua yhteisymmärryksen pohjalta haasteisiin, joita talouden digitalisoituminen aiheuttaa verotukselle. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-kriisin vuoksi uudistukset, joiden tarkoituksena on tehdä verojärjestelmistä tehokkaampia ja oikeudenmukaisempia, ovat entistä tärkeämpiä. Koska työn verokiila on useimmissa euroalueen jäsenvaltioissa edelleen suuri, kyseiset uudistukset koskevat muun muassa verorasituksen painopisteen siirtämistä kohti veropohjia, jotka ovat vähemmän haitallisia työvoiman tarjonnan ja kysynnän, tuottavuuden, investointien ja kasvun kannalta, ottaen samalla huomioon tähän liittyvät jakaumavaikutukset. Lisäämällä ympäristöverotuksen ja/tai ulkoisten vaikutusten muiden hinnoittelumuotojen käyttöä voidaan edistää kestävää kasvua, kun luodaan kannustimia vihreämpään toimintaan. Aggressiivisen verosuunnittelun ja veronkierron vastaisilla toimenpiteillä, joita toteutetaan sekä kansainvälisesti että Euroopan unionissa, verojärjestelmistä voidaan tehdä tehokkaampia ja oikeudenmukaisempia. Lisäksi verotuskehystä on globalisaation vuoksi ollut tarpeen mukauttaa nykyaikaiseen ja yhä digitaalisempaan talouteen sopivaksi niin unionin kuin globaalilla tasolla. Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) puitteissa pyritään parhaillaan kehittämään maailmanlaajuista ratkaisua yhteisymmärryksen pohjalta haasteisiin, joita talouden digitalisoituminen aiheuttaa verotukselle.

| (10) | Erityisen tärkeää on aikaistaa uudistuksia, joilla puututaan investointien pullonkauloihin ja tarjontapuolen rajoitteisiin, sillä covid-19-kriisi on luonut valtavasti epävarmuutta ja vaikuttanut haitallisesti investointeihin. Keskeisen tärkeitä ovat toimenpiteet unionin varojen käytön nopeuttamiseksi sekä resurssien vaikuttava ja tehokas hyödyntäminen erityisesti niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat näillä aloilla jäljessä ja joissa merkittävä osa investoinneista rahoitetaan unionin varoilla. Uudistuksilla, joiden tarkoituksena on keventää yritysten hallinnollista taakkaa, kuten julkishallinnon digitalisointi, mukaan lukien sähköinen tunnistaminen tai oikeuslaitoksen uudistukset, ja ehkäistä varojen väärinkäyttöä, esimerkiksi korruption, petosten ja rahanpesun torjunnalla, voidaan parantaa liiketoimintaympäristöä ja tukea yksityisiä investointeja ja luoda työllisyyttä ja yrityksiä. |
| --- | --- |

(10)

Erityisen tärkeää on aikaistaa uudistuksia, joilla puututaan investointien pullonkauloihin ja tarjontapuolen rajoitteisiin, sillä covid-19-kriisi on luonut valtavasti epävarmuutta ja vaikuttanut haitallisesti investointeihin. Keskeisen tärkeitä ovat toimenpiteet unionin varojen käytön nopeuttamiseksi sekä resurssien vaikuttava ja tehokas hyödyntäminen erityisesti niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat näillä aloilla jäljessä ja joissa merkittävä osa investoinneista rahoitetaan unionin varoilla. Uudistuksilla, joiden tarkoituksena on keventää yritysten hallinnollista taakkaa, kuten julkishallinnon digitalisointi, mukaan lukien sähköinen tunnistaminen tai oikeuslaitoksen uudistukset, ja ehkäistä varojen väärinkäyttöä, esimerkiksi korruption, petosten ja rahanpesun torjunnalla, voidaan parantaa liiketoimintaympäristöä ja tukea yksityisiä investointeja ja luoda työllisyyttä ja yrityksiä.

| (11) | Covid-19-kriisi on aiheuttanut huomattavia tulonmenetyksiä useille yrityksille ja vaarantaa yritysten vakavaraisuuden kaikkialla euroalueella. Toimivilla maksukyvyttömyyssäännöillä on keskeinen rooli väliaikaisista ongelmista kärsivien elinkelpoisten yritysten tukemisessa ja elinkelvottomien yritysten hallitussa markkinoilta poistumisessa. Parantamalla maksukyvyttömyyssääntöjä voidaan myös osaltaan puuttua järjestämättömien lainojen todennäköiseen lisääntymiseen ja ylläpitää talouden luotonsaantia helpottamalla pankkien taseiden siivoamista ja kannustamalla valtioiden rajat ylittäviin investointeihin pidemmällä aikavälillä. Tässä yhteydessä on hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1023 (9), jossa vahvistetaan kaikkien jäsenvaltioiden kansallisia maksukyvyttömyyslakeja koskevat vähimmäisvaatimukset sen varmistamiseksi, että taloudellisissa vaikeuksissa olevilla velallisilla on käytettävissään ennaltaehkäiseviä uudelleenjärjestelyjä koskevat puitteet, että ylivelkaantuneet yrittäjät voivat hyötyä veloista vapauttamisesta ja että kaiken tyyppisiä maksukyvyttömyysmenettelyjä tehostetaan. On tärkeää edistää direktiivin (EU) 2019/1023 saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä sen täytäntöönpanoa. Komissio ilmoitti lisäksi 24 päivänä syyskuuta 2020 annettuun tiedonantoonsa ”Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma” sisältyvässä pääomamarkkinaunionia koskevassa toimintasuunnitelmassa pyrkivänsä vähimmäistason yhdenmukaistamiseen tai suurempaan lähentymiseen muiden yritysten kuin pankkien maksukyvyttömyyttä koskevilla kohdennetuilla osa-alueilla. Sen lisäksi jäsenvaltiot voivat arvioida edelleen maksukyvyttömyyssääntöjensä tehokkuutta ja vaikuttavuutta kansainvälisten parhaiden käytäntöjen pohjalta ja korjata jäljellä olevat puutteet. |
| --- | --- |

(11)

Covid-19-kriisi on aiheuttanut huomattavia tulonmenetyksiä useille yrityksille ja vaarantaa yritysten vakavaraisuuden kaikkialla euroalueella. Toimivilla maksukyvyttömyyssäännöillä on keskeinen rooli väliaikaisista ongelmista kärsivien elinkelpoisten yritysten tukemisessa ja elinkelvottomien yritysten hallitussa markkinoilta poistumisessa. Parantamalla maksukyvyttömyyssääntöjä voidaan myös osaltaan puuttua järjestämättömien lainojen todennäköiseen lisääntymiseen ja ylläpitää talouden luotonsaantia helpottamalla pankkien taseiden siivoamista ja kannustamalla valtioiden rajat ylittäviin investointeihin pidemmällä aikavälillä. Tässä yhteydessä on hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1023 (9), jossa vahvistetaan kaikkien jäsenvaltioiden kansallisia maksukyvyttömyyslakeja koskevat vähimmäisvaatimukset sen varmistamiseksi, että taloudellisissa vaikeuksissa olevilla velallisilla on käytettävissään ennaltaehkäiseviä uudelleenjärjestelyjä koskevat puitteet, että ylivelkaantuneet yrittäjät voivat hyötyä veloista vapauttamisesta ja että kaiken tyyppisiä maksukyvyttömyysmenettelyjä tehostetaan. On tärkeää edistää direktiivin (EU) 2019/1023 saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä sen täytäntöönpanoa. Komissio ilmoitti lisäksi 24 päivänä syyskuuta 2020 annettuun tiedonantoonsa ”Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma” sisältyvässä pääomamarkkinaunionia koskevassa toimintasuunnitelmassa pyrkivänsä vähimmäistason yhdenmukaistamiseen tai suurempaan lähentymiseen muiden yritysten kuin pankkien maksukyvyttömyyttä koskevilla kohdennetuilla osa-alueilla. Sen lisäksi jäsenvaltiot voivat arvioida edelleen maksukyvyttömyyssääntöjensä tehokkuutta ja vaikuttavuutta kansainvälisten parhaiden käytäntöjen pohjalta ja korjata jäljellä olevat puutteet.

| (12) | Syventämällä edelleen tavaroiden ja palvelujen sisämarkkinoita ja mukauttamalla euroalue digiaikaan voidaan merkittävällä tavalla tukea kasvua, lähentymistä ja palautumiskykyä. Yhteinen raha ja sisämarkkinat ovat yhdessä edistäneet parempien edellytysten luomista talouden vakauttamiselle ja pitkän aikavälin kasvulle. Covid-19-kriisi on lisännyt digitaalisten välineiden käyttöä, korostanut digitaalisten sisämarkkinoiden merkitystä ja nopeuttanut digitaalisten ja käteisrahattomien maksutapojen käyttöönottoa. Sisämarkkinat ovat kuitenkin edelleen puutteelliset erityisesti palvelujen ja varsinkin vähittäiskaupan ja asiantuntijapalvelujen alalla. Sisämarkkinat voivat rajoittaa hintojen jäykkyyttä ja siten edistää rahapolitiikan välittymistä ja talouden häiriönsietokykyä. Sisämarkkinat myös tukevat osaltaan tuotannontekijöiden liikkuvuutta, joka antaa eri aloille, alueille ja jäsenvaltioille mahdollisuuden minimoida häiriöistä johtuvat taloudelliset kustannukset, kuten työttömyys. Jotta voidaan edistää edelleen tavaroiden ja palvelujen sisämarkkinoiden yhdentymistä, on poistettava kaikki tarpeettomat jäljellä olevat rajoitukset, parannettava markkinavalvontamekanismeja ja toteutettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan hallinnolliset valmiudet tällaisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Syventämällä edelleen tavaroiden ja palvelujen sisämarkkinoita ja mukauttamalla euroalue digiaikaan voidaan merkittävällä tavalla tukea kasvua, lähentymistä ja palautumiskykyä. Yhteinen raha ja sisämarkkinat ovat yhdessä edistäneet parempien edellytysten luomista talouden vakauttamiselle ja pitkän aikavälin kasvulle. Covid-19-kriisi on lisännyt digitaalisten välineiden käyttöä, korostanut digitaalisten sisämarkkinoiden merkitystä ja nopeuttanut digitaalisten ja käteisrahattomien maksutapojen käyttöönottoa. Sisämarkkinat ovat kuitenkin edelleen puutteelliset erityisesti palvelujen ja varsinkin vähittäiskaupan ja asiantuntijapalvelujen alalla. Sisämarkkinat voivat rajoittaa hintojen jäykkyyttä ja siten edistää rahapolitiikan välittymistä ja talouden häiriönsietokykyä. Sisämarkkinat myös tukevat osaltaan tuotannontekijöiden liikkuvuutta, joka antaa eri aloille, alueille ja jäsenvaltioille mahdollisuuden minimoida häiriöistä johtuvat taloudelliset kustannukset, kuten työttömyys. Jotta voidaan edistää edelleen tavaroiden ja palvelujen sisämarkkinoiden yhdentymistä, on poistettava kaikki tarpeettomat jäljellä olevat rajoitukset, parannettava markkinavalvontamekanismeja ja toteutettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan hallinnolliset valmiudet tällaisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (13) | Työmarkkinoiden yhdentymistä ja työmarkkinasiirtymiä parantavat uudistukset ja investoinnit sekä huomion kiinnittäminen erityisesti digitaalisiin ja vihreisiin työpaikkoihin ovat keskeisen tärkeitä, kun pyritään parantamaan taloudellista ja sosiaalista palautumiskykyä ja tukemaan elpymistä. Välittömillä kansallisilla ja unionin tason kriisitoimenpiteillä on rajoitettu kielteisiä taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia työntekijöihin. Samaan aikaan useilla pitkäaikaisilla uudistuksilla on yhä kovempi kiire. Näitä ovat tehokkaat aktiiviset työvoimatoimenpiteet, mukaan lukien yksilöllinen tuki, koulutusjärjestelmien laadun ja osallistavuuden parantaminen koulutustulosten parantamiseksi varhaiskasvatuksesta alkaen, vahvat uudelleen- ja täydennyskoulutustoimet, investoiminen aikuiskoulutukseen ja verkko-oppimisalustoihin, osaamisvajeiden paikkaaminen, työikäisen väestön heikoimmassa asemassa olevien segmenttien – muun muassa nuorten ja pitkäaikaistyöttömien – työllistymismahdollisuuksien parantaminen ja sukupuolten välisen kuilun poistaminen. Edistämällä laadukkaiden työpaikkojen luomista ja parantamalla työehtoja ja -oloja erityisesti varmistamalla riittävät vähimmäispalkat ja puuttumalla työmarkkinoiden segmentoitumiseen ja työvoiman liikkuvuuden esteisiin voidaan olennaisesti tukea kestävää ja osallistavaa elpymistä. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla ja keskitetyllä sopimisella on tärkeä rooli politiikkojen onnistuneessa suunnittelussa ja toteutuksessa. |
| --- | --- |

(13)

Työmarkkinoiden yhdentymistä ja työmarkkinasiirtymiä parantavat uudistukset ja investoinnit sekä huomion kiinnittäminen erityisesti digitaalisiin ja vihreisiin työpaikkoihin ovat keskeisen tärkeitä, kun pyritään parantamaan taloudellista ja sosiaalista palautumiskykyä ja tukemaan elpymistä. Välittömillä kansallisilla ja unionin tason kriisitoimenpiteillä on rajoitettu kielteisiä taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia työntekijöihin. Samaan aikaan useilla pitkäaikaisilla uudistuksilla on yhä kovempi kiire. Näitä ovat tehokkaat aktiiviset työvoimatoimenpiteet, mukaan lukien yksilöllinen tuki, koulutusjärjestelmien laadun ja osallistavuuden parantaminen koulutustulosten parantamiseksi varhaiskasvatuksesta alkaen, vahvat uudelleen- ja täydennyskoulutustoimet, investoiminen aikuiskoulutukseen ja verkko-oppimisalustoihin, osaamisvajeiden paikkaaminen, työikäisen väestön heikoimmassa asemassa olevien segmenttien – muun muassa nuorten ja pitkäaikaistyöttömien – työllistymismahdollisuuksien parantaminen ja sukupuolten välisen kuilun poistaminen. Edistämällä laadukkaiden työpaikkojen luomista ja parantamalla työehtoja ja -oloja erityisesti varmistamalla riittävät vähimmäispalkat ja puuttumalla työmarkkinoiden segmentoitumiseen ja työvoiman liikkuvuuden esteisiin voidaan olennaisesti tukea kestävää ja osallistavaa elpymistä. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla ja keskitetyllä sopimisella on tärkeä rooli politiikkojen onnistuneessa suunnittelussa ja toteutuksessa.

| (14) | Covid-19-kriisissä automaattisina vakauttajina toimivien, riittävien, osallistavien ja kestävien terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmien saatavuus on tärkeää taloudellisen ja sosiaalisen palautumiskyvyn kannalta. Pääsy näihin järjestelmiin auttaa ylläpitämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta, kohtuullista elintasoa ja kansanterveyttä, jotka ovat olennaisia tuottavan talouden kannalta kaikissa suhdannekierron vaiheissa ja auttavat torjumaan köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä. Jäsenvaltioiden on edelleen pidettävä etusijalla investoinnit, joilla tuetaan terveydenhuollon uudistuksia ja terveydenhuoltojärjestelmien palautumiskykyä. Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission vuonna 2017 vahvistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpano on keskeisessä asemassa politiikkojen ohjaamisessa. Covid-19-kriisin hetkellä on entistä tärkeämpää varmistaa riittävä sosiaaliturva kaikille, olipa kyse laadukkaasta terveydenhuollosta ja pitkäaikaishoidosta tai toimeentulon turvaamisesta kaikille työntekijöille, myös epätyypillisessä työsuhteessa oleville ja itsenäisille ammatinharjoittajille. Useat jäsenvaltiot ovat toteuttaneet väliaikaisia tulotuki- ja sosiaaliavustustoimenpiteitä erittäin pienitulosten ja heikossa asemassa olevien ryhmien sekä sellaisten työntekijöiden hyväksi, joilla ei ole oikeutta työttömyysturvaan. Toimenpiteitä on toteutettu etuuksien, tukikelpoisuusperusteiden ja luontoissuorituksina tarjottavien lisäpalvelujen osalta. Sosiaaliturvajärjestelmien riittävyyttä ja kattavuutta on vahvistettava siten, että varmistetaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys ja sukupolvien välinen oikeudenmukaisuus. |
| --- | --- |

(14)

Covid-19-kriisissä automaattisina vakauttajina toimivien, riittävien, osallistavien ja kestävien terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmien saatavuus on tärkeää taloudellisen ja sosiaalisen palautumiskyvyn kannalta. Pääsy näihin järjestelmiin auttaa ylläpitämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta, kohtuullista elintasoa ja kansanterveyttä, jotka ovat olennaisia tuottavan talouden kannalta kaikissa suhdannekierron vaiheissa ja auttavat torjumaan köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä. Jäsenvaltioiden on edelleen pidettävä etusijalla investoinnit, joilla tuetaan terveydenhuollon uudistuksia ja terveydenhuoltojärjestelmien palautumiskykyä. Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission vuonna 2017 vahvistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpano on keskeisessä asemassa politiikkojen ohjaamisessa. Covid-19-kriisin hetkellä on entistä tärkeämpää varmistaa riittävä sosiaaliturva kaikille, olipa kyse laadukkaasta terveydenhuollosta ja pitkäaikaishoidosta tai toimeentulon turvaamisesta kaikille työntekijöille, myös epätyypillisessä työsuhteessa oleville ja itsenäisille ammatinharjoittajille. Useat jäsenvaltiot ovat toteuttaneet väliaikaisia tulotuki- ja sosiaaliavustustoimenpiteitä erittäin pienitulosten ja heikossa asemassa olevien ryhmien sekä sellaisten työntekijöiden hyväksi, joilla ei ole oikeutta työttömyysturvaan. Toimenpiteitä on toteutettu etuuksien, tukikelpoisuusperusteiden ja luontoissuorituksina tarjottavien lisäpalvelujen osalta. Sosiaaliturvajärjestelmien riittävyyttä ja kattavuutta on vahvistettava siten, että varmistetaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys ja sukupolvien välinen oikeudenmukaisuus.

| (15) | Viime vuosina on edistytty merkittävästi, mutta covid-19-kriisin taloudelliset seuraukset ovat aiheuttaneet uusia paineita rahoitusalalle. Euroalueen pankkien tappionsietokyky oli nykyisen kriisin alkaessa parempi kuin ennen maailmanlaajuisen finanssikriisin puhkeamista. Yhdessä raha- ja finanssipoliittisten toimenpiteiden kanssa tämä on auttanut välttämään markkinarahoituksen ehtojen kiristämisen kriisin alkuvaiheen jälkeen ja varmistanut luotonannon jatkumisen yksityiselle sektorille. Kriisi aiheuttaa todennäköisesti lisäpaineita pankkien jo ennestään alhaiselle kannattavuudelle ja järjestämättömien lainojen osuudelle. Kyseiset kehityssuuntaukset voivat haitata luotonantoa taloudelle, joka on välttämätöntä elpymisen kannalta. On erityisen tärkeää luoda jälkimarkkinat järjestämättömille lainoille, ottaa tarvittaessa tehokkaasti käyttöön kansallisia omaisuudenhoitoyhtiöitä ja uudistaa maksukyvyttömyysmenettelyjä, jotta tällä alalla voidaan saavuttaa edistystä ja puuttua samalla alhaisen kannattavuuden rakenteellisiin ongelmiin. Nopeat ja mittavat politiikkatoimet ovat tukeneet luottamusta ja auttaneet säilyttämään makrotalouden vakauden. Valtioiden lainatakausjärjestelmät auttavat pitämään yllä luotonantoa taloudelle, suojelemaan yrityksiä ja lieventämään negatiivisia kierteitä pankkisektorin kanssa, mutta samalla ne luovat ehdollisia vastuita jäsenvaltioiden talousarvioihin. Maksukyvyttömyyteen liittyvän lykkäyksen ja järjestämättömien lainojen lainanhoitojoustojen pidentäminen asettaa haasteita siinä, miten toisaalta varmistetaan kestäville yrityksille tarjottavan tuen jatkuvuus ja toisaalta vältetään varojen kohdentumisen vääristymiseen, tappioiden kasvuun mahdollisen konkurssin yhteydessä ja luoton laadun epäselvyyksiin liittyvät riskit. |
| --- | --- |

(15)

Viime vuosina on edistytty merkittävästi, mutta covid-19-kriisin taloudelliset seuraukset ovat aiheuttaneet uusia paineita rahoitusalalle. Euroalueen pankkien tappionsietokyky oli nykyisen kriisin alkaessa parempi kuin ennen maailmanlaajuisen finanssikriisin puhkeamista. Yhdessä raha- ja finanssipoliittisten toimenpiteiden kanssa tämä on auttanut välttämään markkinarahoituksen ehtojen kiristämisen kriisin alkuvaiheen jälkeen ja varmistanut luotonannon jatkumisen yksityiselle sektorille. Kriisi aiheuttaa todennäköisesti lisäpaineita pankkien jo ennestään alhaiselle kannattavuudelle ja järjestämättömien lainojen osuudelle. Kyseiset kehityssuuntaukset voivat haitata luotonantoa taloudelle, joka on välttämätöntä elpymisen kannalta. On erityisen tärkeää luoda jälkimarkkinat järjestämättömille lainoille, ottaa tarvittaessa tehokkaasti käyttöön kansallisia omaisuudenhoitoyhtiöitä ja uudistaa maksukyvyttömyysmenettelyjä, jotta tällä alalla voidaan saavuttaa edistystä ja puuttua samalla alhaisen kannattavuuden rakenteellisiin ongelmiin. Nopeat ja mittavat politiikkatoimet ovat tukeneet luottamusta ja auttaneet säilyttämään makrotalouden vakauden. Valtioiden lainatakausjärjestelmät auttavat pitämään yllä luotonantoa taloudelle, suojelemaan yrityksiä ja lieventämään negatiivisia kierteitä pankkisektorin kanssa, mutta samalla ne luovat ehdollisia vastuita jäsenvaltioiden talousarvioihin. Maksukyvyttömyyteen liittyvän lykkäyksen ja järjestämättömien lainojen lainanhoitojoustojen pidentäminen asettaa haasteita siinä, miten toisaalta varmistetaan kestäville yrityksille tarjottavan tuen jatkuvuus ja toisaalta vältetään varojen kohdentumisen vääristymiseen, tappioiden kasvuun mahdollisen konkurssin yhteydessä ja luoton laadun epäselvyyksiin liittyvät riskit.

| (16) | Talous- ja rahaliiton rakenteen viimeistely on edelleen keskeisen tärkeää. Korjaamalla jäljellä olevat puutteet voitaisiin parantaa edelleen euroalueen vakautta ja häiriönsietokykyä ja näin ollen vahvistaa euron kansainvälistä roolia, joka on pysynyt viime vuosina pitkälti vakaana. Lisätoimia toteutettaessa olisi otettava huomioon kokemukset, jotka on saatu Euroopan kattavasta talouspoliittisesta reagoinnista covid-19-kriisiin. Sen lisäksi, että Next Generation EU -välineellä on lyhyen aikavälin vakauttava vaikutus ja tärkeä rooli elpymisen tukemisessa, sen avulla voidaan vaikuttaa talous- ja rahaliitoon pidemmällä aikavälillä vauhdittamalla kasvua edistäviä investointeja ja rakenteellisia uudistuksia ja vahvistamalla euroalueen kykyä kestää tulevia häiriöitä. Laskemalla liikkeeseen huomattavasti euromääräisiä velkapapereita, myös vihreitä ja sosiaalivaikutteisia joukkovelkakirjoja, voidaan lisätä korkealaatuisten euromääräisten velkapapereiden markkinoiden syvyyttä ja likviditeettiä ja tällä tavoin auttaa vahvistamaan euron kansainvälistä asemaa. Siitä huolimatta talous- ja rahaliitosta puuttuu vielä tärkeitä osatekijöitä, kuten pankkiunionin ja syvemmän pääomamarkkinaunionin viimeistely. Pankkiunionin vahvistaminen on edelleen ensisijaisen tärkeää. Tämä edellyttää työn jatkamista viipymättä ja yhtä kunnianhimoisin tavoittein kaikilla osa-alueilla, myös eurooppalaista talletussuojajärjestelmää käsittelevässä korkean tason työryhmässä käsitellyillä osa-alueilla, yhteisymmärryksen pohjalta. Eurooppalaisen valvontamekanismin uudistuspaketin jatkaminen ja, ottaen huomioon riskien vähentämisessä saavutettu edistys ja euroryhmän 30 päivänä marraskuuta 2020 antamassaan lausunnossa esittämät lisätoimet, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 806/2014 (10) perustetun yhteisen kriisinratkaisurahaston varautumisjärjestelyn käyttöönoton aikaistaminen vuoden 2022 alkuun mennessä toteutettavaksi ovat toinen tärkeä askel kohti pankkiunionin viimeistelyä ja talous- ja rahaliiton vahvistamista. Lisäksi olisi jatkettava ratkaisujen etsimistä, jotta voidaan poistaa nykyjärjestelyn rajoitteet likviditeetin tarjoamisessa kriisinratkaisun keinona. Pääomamarkkinaunionin syventäminen on keskeinen tavoite, kuten syyskuussa 2020 annettu uusi toimintasuunnitelma osoittaa. Vahvan ja kestävän talous- ja rahaliiton avulla voidaan myös lujittaa euron kansainvälistä asemaa ja varmistaa unionin taloudellinen ja rahoituksellinen autonomia komission 19 päivänä tammikuuta 2021 annetun tiedonannon ”Euroopan talous- ja rahoitusjärjestelmä: lisää läpinäkyvyyttä, vakautta ja häiriönsietokykyä” mukaisesti. Samalla kunnioitetaan kaikilta osin unionin sisämarkkinoita ja toimitaan avoimella ja läpinäkyvällä tavalla euroalueen ulkopuolisia jäsenvaltioita kohtaan, |
| --- | --- |

(16)

Talous- ja rahaliiton rakenteen viimeistely on edelleen keskeisen tärkeää. Korjaamalla jäljellä olevat puutteet voitaisiin parantaa edelleen euroalueen vakautta ja häiriönsietokykyä ja näin ollen vahvistaa euron kansainvälistä roolia, joka on pysynyt viime vuosina pitkälti vakaana. Lisätoimia toteutettaessa olisi otettava huomioon kokemukset, jotka on saatu Euroopan kattavasta talouspoliittisesta reagoinnista covid-19-kriisiin. Sen lisäksi, että Next Generation EU -välineellä on lyhyen aikavälin vakauttava vaikutus ja tärkeä rooli elpymisen tukemisessa, sen avulla voidaan vaikuttaa talous- ja rahaliitoon pidemmällä aikavälillä vauhdittamalla kasvua edistäviä investointeja ja rakenteellisia uudistuksia ja vahvistamalla euroalueen kykyä kestää tulevia häiriöitä. Laskemalla liikkeeseen huomattavasti euromääräisiä velkapapereita, myös vihreitä ja sosiaalivaikutteisia joukkovelkakirjoja, voidaan lisätä korkealaatuisten euromääräisten velkapapereiden markkinoiden syvyyttä ja likviditeettiä ja tällä tavoin auttaa vahvistamaan euron kansainvälistä asemaa. Siitä huolimatta talous- ja rahaliitosta puuttuu vielä tärkeitä osatekijöitä, kuten pankkiunionin ja syvemmän pääomamarkkinaunionin viimeistely. Pankkiunionin vahvistaminen on edelleen ensisijaisen tärkeää. Tämä edellyttää työn jatkamista viipymättä ja yhtä kunnianhimoisin tavoittein kaikilla osa-alueilla, myös eurooppalaista talletussuojajärjestelmää käsittelevässä korkean tason työryhmässä käsitellyillä osa-alueilla, yhteisymmärryksen pohjalta. Eurooppalaisen valvontamekanismin uudistuspaketin jatkaminen ja, ottaen huomioon riskien vähentämisessä saavutettu edistys ja euroryhmän 30 päivänä marraskuuta 2020 antamassaan lausunnossa esittämät lisätoimet, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 806/2014 (10) perustetun yhteisen kriisinratkaisurahaston varautumisjärjestelyn käyttöönoton aikaistaminen vuoden 2022 alkuun mennessä toteutettavaksi ovat toinen tärkeä askel kohti pankkiunionin viimeistelyä ja talous- ja rahaliiton vahvistamista. Lisäksi olisi jatkettava ratkaisujen etsimistä, jotta voidaan poistaa nykyjärjestelyn rajoitteet likviditeetin tarjoamisessa kriisinratkaisun keinona. Pääomamarkkinaunionin syventäminen on keskeinen tavoite, kuten syyskuussa 2020 annettu uusi toimintasuunnitelma osoittaa. Vahvan ja kestävän talous- ja rahaliiton avulla voidaan myös lujittaa euron kansainvälistä asemaa ja varmistaa unionin taloudellinen ja rahoituksellinen autonomia komission 19 päivänä tammikuuta 2021 annetun tiedonannon ”Euroopan talous- ja rahoitusjärjestelmä: lisää läpinäkyvyyttä, vakautta ja häiriönsietokykyä” mukaisesti. Samalla kunnioitetaan kaikilta osin unionin sisämarkkinoita ja toimitaan avoimella ja läpinäkyvällä tavalla euroalueen ulkopuolisia jäsenvaltioita kohtaan,

SUOSITTAA euroalueen jäsenvaltioille, että ne toteuttavat toimia yksinään muun muassa elvytys- ja palautumissuunnitelmiensa kautta ja yhdessä euroryhmän puitteissa vuosina 2021–2022 seuraavasti:

| 1) | varmistetaan politiikan viritys, joka tukee covid-19-kriisistä elpymistä Terveysuhkan jatkuessa hyväksytään finanssipolitiikka, joka pysyy kasvua tukevana kaikissa euroalueen jäsenvaltioissa koko vuoden 2021 ajan. Hyväksytään politiikkatoimia, jotka on räätälöity vastaamaan kunkin maan olosuhteita, ja ovat oikea-aikaisia, väliaikaisia ja kohdennettuja. Jatketaan toimien koordinointia, jotta covid-19-pandemiaa voidaan hoitaa tuloksellisesti, ylläpitää taloutta ja tukea kestävää elpymistä. Epidemiologisten ja taloudellisten olosuhteiden salliessa lopetetaan hätätoimenpiteet vaiheittain torjuen kuitenkin samalla kriisin sosiaalisia ja työmarkkinavaikutuksia. Harjoitetaan finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Jatketaan uudistuksia, joilla vahvistetaan kaikkien saatavilla olevien terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmien kattavuutta, riittävyyttä ja kestävyyttä. Kiinnitetään erityistä huomiota julkisen talouden toimenpiteiden laatuun. Parannetaan julkisten hankintojen puitteita ja julkista varainhoitoa, mukaan lukien erityisesti investointikehykset ja vihreän budjetoinnin välineiden hyödyntäminen. Hyödynnetään menojen uudelleenarviointeja, jotta voidaan kohdentaa julkiset menot paremmin elpymisen ja palautumiskyvyn tarpeisiin. |
| --- | --- |

1)

varmistetaan politiikan viritys, joka tukee covid-19-kriisistä elpymistä Terveysuhkan jatkuessa hyväksytään finanssipolitiikka, joka pysyy kasvua tukevana kaikissa euroalueen jäsenvaltioissa koko vuoden 2021 ajan. Hyväksytään politiikkatoimia, jotka on räätälöity vastaamaan kunkin maan olosuhteita, ja ovat oikea-aikaisia, väliaikaisia ja kohdennettuja. Jatketaan toimien koordinointia, jotta covid-19-pandemiaa voidaan hoitaa tuloksellisesti, ylläpitää taloutta ja tukea kestävää elpymistä. Epidemiologisten ja taloudellisten olosuhteiden salliessa lopetetaan hätätoimenpiteet vaiheittain torjuen kuitenkin samalla kriisin sosiaalisia ja työmarkkinavaikutuksia. Harjoitetaan finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Jatketaan uudistuksia, joilla vahvistetaan kaikkien saatavilla olevien terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmien kattavuutta, riittävyyttä ja kestävyyttä. Kiinnitetään erityistä huomiota julkisen talouden toimenpiteiden laatuun. Parannetaan julkisten hankintojen puitteita ja julkista varainhoitoa, mukaan lukien erityisesti investointikehykset ja vihreän budjetoinnin välineiden hyödyntäminen. Hyödynnetään menojen uudelleenarviointeja, jotta voidaan kohdentaa julkiset menot paremmin elpymisen ja palautumiskyvyn tarpeisiin.

| 2) | edistetään lähentymistä, palautumiskykyä sekä kestävää ja osallistavaa kasvua. Lievennetään riskiä, että erot kasvavat edelleen, ja lujitetaan euroalueen taloudellista ja sosiaalista palautumiskykyä jatkamalla rakenteellisten haasteiden ratkaisemista ja toteuttamalla uudistuksia, joilla vahvistetaan tuottavuutta ja työllisyyttä, varmistetaan resurssien sujuva uudelleenkohdentaminen ja parannetaan markkinoiden ja julkishallinnon toimintaa lisäämällä julkisia investointeja ja edistämällä yksityisiä investointeja, joilla tuetaan vihreän ja digitaalisen siirtymän mukaista oikeudenmukaista ja osallistavaa elpymistä. Lisätään edelleen tavaroiden ja palvelujen sisämarkkinoiden yhdentymistä, digitaaliset sisämarkkinan mukaan lukien, poistamalla tarpeettomat rajoitukset, tehostamalla markkinavalvontaa ja varmistamalla riittävät hallinnolliset valmiudet. Varmistetaan aktiivisen työvoimapolitiikan vaikuttavuus ja tuetaan varsinkin vihreään ja digitaalitalouteen suuntautuvia työelämän siirtymiä. Edistetään oikeudenmukaisia työehtoja ja -oloja, puututaan työmarkkinoiden segmentoitumiseen ja vahvistetaan osallisuutta. Varmistetaan työmarkkinaosapuolten tosiasiallinen osallistuminen politiikkojen laatimiseen ja vahvistetaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja kollektiivisia neuvotteluja. Vahvistetaan osallistavia koulutusjärjestelmiä, lisätään investointeja osaamiseen ja paikataan osaamisvajeita. Jatketaan neuvostossa työtä OECD:n veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevan osallistavan kehyksen puitteissa maailmanlaajuisen yhteisymmärrykseen pohjautuvan ratkaisun löytämiseksi niihin haasteisiin, joita talouden digitalisoituminen aiheuttaa verotukselle, olettaen, että kyseisellä foorumilla päästään sopimukseen vuoden 2021 puolivälin mennessä. Osallistutaan asiaankuuluvaan jatkotoimia valmistelevaan työhön, jotta voidaan puuttua talouden digitalisoitumisen verotukselle aiheuttamiin haasteisiin, myös siinä tapauksessa, että kansainvälistä yhteisymmärrystä ei saavuteta vuoden 2021 puoliväliin mennessä. Edetään aggressiivisen verosuunnittelun torjumisessa, kavennetaan verokiilaa ja tuetaan painopisteen siirtämistä kohti hiilen hinnoittelua ja ympäristöverotusta. |
| --- | --- |

2)

edistetään lähentymistä, palautumiskykyä sekä kestävää ja osallistavaa kasvua. Lievennetään riskiä, että erot kasvavat edelleen, ja lujitetaan euroalueen taloudellista ja sosiaalista palautumiskykyä jatkamalla rakenteellisten haasteiden ratkaisemista ja toteuttamalla uudistuksia, joilla vahvistetaan tuottavuutta ja työllisyyttä, varmistetaan resurssien sujuva uudelleenkohdentaminen ja parannetaan markkinoiden ja julkishallinnon toimintaa lisäämällä julkisia investointeja ja edistämällä yksityisiä investointeja, joilla tuetaan vihreän ja digitaalisen siirtymän mukaista oikeudenmukaista ja osallistavaa elpymistä. Lisätään edelleen tavaroiden ja palvelujen sisämarkkinoiden yhdentymistä, digitaaliset sisämarkkinan mukaan lukien, poistamalla tarpeettomat rajoitukset, tehostamalla markkinavalvontaa ja varmistamalla riittävät hallinnolliset valmiudet. Varmistetaan aktiivisen työvoimapolitiikan vaikuttavuus ja tuetaan varsinkin vihreään ja digitaalitalouteen suuntautuvia työelämän siirtymiä. Edistetään oikeudenmukaisia työehtoja ja -oloja, puututaan työmarkkinoiden segmentoitumiseen ja vahvistetaan osallisuutta. Varmistetaan työmarkkinaosapuolten tosiasiallinen osallistuminen politiikkojen laatimiseen ja vahvistetaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja kollektiivisia neuvotteluja. Vahvistetaan osallistavia koulutusjärjestelmiä, lisätään investointeja osaamiseen ja paikataan osaamisvajeita. Jatketaan neuvostossa työtä OECD:n veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevan osallistavan kehyksen puitteissa maailmanlaajuisen yhteisymmärrykseen pohjautuvan ratkaisun löytämiseksi niihin haasteisiin, joita talouden digitalisoituminen aiheuttaa verotukselle, olettaen, että kyseisellä foorumilla päästään sopimukseen vuoden 2021 puolivälin mennessä. Osallistutaan asiaankuuluvaan jatkotoimia valmistelevaan työhön, jotta voidaan puuttua talouden digitalisoitumisen verotukselle aiheuttamiin haasteisiin, myös siinä tapauksessa, että kansainvälistä yhteisymmärrystä ei saavuteta vuoden 2021 puoliväliin mennessä. Edetään aggressiivisen verosuunnittelun torjumisessa, kavennetaan verokiilaa ja tuetaan painopisteen siirtämistä kohti hiilen hinnoittelua ja ympäristöverotusta.

| 3) | vahvistetaan kansallisia institutionaalisia puitteita. Toteutetaan ja aikaistetaan uudistuksia, joilla poistetaan investointien pullonkauloja ja varmistetaan unionin varojen, elpymis- ja palautumistukivälineen varat mukaan lukien, tehokas ja oikea-aikainen käyttö. Tehostetaan julkishallinnon, oikeus- ja terveydenhuoltojärjestelmät mukaan lukien, ja julkisten työvoimapalvelujen vaikuttavuutta ja digitalisointia. Kevennetään yritysten hallinnollista taakkaa ja parannetaan liiketoimintaympäristöä. Jatketaan petosten ja korruption sekä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan kehysten parantamista. Edistetään konkreettisia toimia maksukyvyttömyyssääntöjen tehokkuuden, vaikuttavuuden ja oikeasuhteisuuden parantamiseksi, jotta voidaan selvittää järjestämättömät vastuut ja varmistaa pääoman tehokas kohdentaminen. |
| --- | --- |

3)

vahvistetaan kansallisia institutionaalisia puitteita. Toteutetaan ja aikaistetaan uudistuksia, joilla poistetaan investointien pullonkauloja ja varmistetaan unionin varojen, elpymis- ja palautumistukivälineen varat mukaan lukien, tehokas ja oikea-aikainen käyttö. Tehostetaan julkishallinnon, oikeus- ja terveydenhuoltojärjestelmät mukaan lukien, ja julkisten työvoimapalvelujen vaikuttavuutta ja digitalisointia. Kevennetään yritysten hallinnollista taakkaa ja parannetaan liiketoimintaympäristöä. Jatketaan petosten ja korruption sekä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan kehysten parantamista. Edistetään konkreettisia toimia maksukyvyttömyyssääntöjen tehokkuuden, vaikuttavuuden ja oikeasuhteisuuden parantamiseksi, jotta voidaan selvittää järjestämättömät vastuut ja varmistaa pääoman tehokas kohdentaminen.

| 4) | varmistetaan makrotalouden vakaus. Ylläpidetään talouden luottokanavia ja jatketaan toimenpiteitä elinkelpoisten yritysten tukemiseksi niin kauin kuin se on tarpeen ennenäkemättömän covid-19-kriisin aiheuttaman hätätilanteen aikana. Pidetään pankkisektorin taseet terveinä muun muassa jatkamalla järjestämättömien lainojen käsittelyä muun muassa luomalla niille jälkimarkkinat. |
| --- | --- |

4)

varmistetaan makrotalouden vakaus. Ylläpidetään talouden luottokanavia ja jatketaan toimenpiteitä elinkelpoisten yritysten tukemiseksi niin kauin kuin se on tarpeen ennenäkemättömän covid-19-kriisin aiheuttaman hätätilanteen aikana. Pidetään pankkisektorin taseet terveinä muun muassa jatkamalla järjestämättömien lainojen käsittelyä muun muassa luomalla niille jälkimarkkinat.

| 5) | vahvistetaan talous- ja rahaliiton viimeistelyä ja euron kansainvälistä asemaa. Edetään talous- ja rahaliiton syventämisessä euroalueen palautumiskyvyn lujittamiseksi viimeistelemällä pankkiunioni ja jatkamalla työtä viipymättä ja yhtä kunnianhimoisin tavoittein kaikilla osa-alueilla, myös eurooppalaista talletussuojajärjestelmää käsittelevässä korkean tason työryhmässä käsitellyillä osa-alueilla, ja syventämällä pääomamarkkinaunionia sekä tukemalla aloitteita, joilla pannaan täytäntöön digitaalista rahoitusta, vähittäisrahoituspalveluja ja kestävää rahoitusta koskevia politiikkoja. Jatketaan ratkaisujen etsimistä rajoitusten poistamiseksi nykyisestä järjestelystä, joka koskee likviditeetin tarjoamista kriisinratkaisun keinona, ja unionin sääntely- ja valvontakehyksen vahvistamiseksi muun muassa varmistamalla rahanpesun torjuntaa koskevien sääntöjen johdonmukainen ja tehokas valvonta ja täytäntöönpano. |
| --- | --- |

5)

vahvistetaan talous- ja rahaliiton viimeistelyä ja euron kansainvälistä asemaa. Edetään talous- ja rahaliiton syventämisessä euroalueen palautumiskyvyn lujittamiseksi viimeistelemällä pankkiunioni ja jatkamalla työtä viipymättä ja yhtä kunnianhimoisin tavoittein kaikilla osa-alueilla, myös eurooppalaista talletussuojajärjestelmää käsittelevässä korkean tason työryhmässä käsitellyillä osa-alueilla, ja syventämällä pääomamarkkinaunionia sekä tukemalla aloitteita, joilla pannaan täytäntöön digitaalista rahoitusta, vähittäisrahoituspalveluja ja kestävää rahoitusta koskevia politiikkoja. Jatketaan ratkaisujen etsimistä rajoitusten poistamiseksi nykyisestä järjestelystä, joka koskee likviditeetin tarjoamista kriisinratkaisun keinona, ja unionin sääntely- ja valvontakehyksen vahvistamiseksi muun muassa varmistamalla rahanpesun torjuntaa koskevien sääntöjen johdonmukainen ja tehokas valvonta ja täytäntöönpano.

Talous- ja rahaliiton syventämiseen liittyviä lisätoimia toteutettaessa olisi otettava huomioon kokemukset, jotka on saatu unionin kattavasta talouspoliittisesta reagoinnista covid-19-kriisiin. Unionin sisämarkkinoita kaikilta osin kunnioittava sekä avoimella ja läpinäkyvällä tavalla suhteessa euroalueen ulkopuolisiin jäsenvaltioihin toteutettava edistys talous- ja rahaliiton syventämisessä auttaa vahvistamaan euron kansainvälistä asemaa ja edistämään maailmanlaajuisesti unionin taloudellisia etuja.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2021.

Neuvoston puolesta

Valtiovarainministeri

Andrej ŠIRCELJ

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Neuvoston asetus (EU) 2020/672, annettu 19 päivänä toukokuuta 2020, eurooppalaisen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäisen tukivälineen (SURE) perustamisesta covid-19:n leviämisen seurauksena (EUVL L 159, 20.5.2020, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/460, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, jotta saataisiin liikkeelle investointeja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muille talouden aloille covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite) (EUVL L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/558, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013 ja (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, joilla voidaan tarjota poikkeuksellista joustavuutta Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöön covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (EUVL L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2020/440, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2020, pandemiaan liittyvässä poikkeustilanteessa toteutettavasta väliaikaisesta osto-ohjelmasta (EKP/2020/17) (EUVL L 91, 25.3.2020, s. 1).

7

(8)  Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2016/948, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2016, yrityssektorin osto-ohjelman toteutuksesta (EKP/2016/16) (EUVL L 157, 15.6.2016, s. 28).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1023, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, ennaltaehkäiseviä uudelleenjärjestelyjä koskevista puitteista, veloista vapauttamisesta ja elinkeinotoiminnan harjoittamiskiellosta sekä toimenpiteistä uudelleenjärjestelyä, maksukyvyttömyyttä ja veloista vapauttamista koskevien menettelyjen tehostamiseksi ja direktiivin (EU) 2017/1132 muuttamisesta (direktiivi uudelleenjärjestelystä ja maksukyvyttömyydestä) (EUVL L 172, 26.6.2019, s. 18).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 806/2014, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2014, yhdenmukaisten sääntöjen ja yhdenmukaisen menettelyn vahvistamisesta luottolaitosten ja tiettyjen sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisua varten yhteisen kriisinratkaisumekanismin ja yhteisen kriisinratkaisurahaston puitteissa sekä asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta (EUVL L 225, 30.7.2014, s. 1).

10

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 15.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 283/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 283/8

---

Euron kurssi (1)

14. heinäkuuta 2021

(2021/C 283/02)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1812 |
| JPY | Japanin jeniä | 130,30 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4376 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,85158 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,2050 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0840 |
| ISK | Islannin kruunua | 146,30 |
| NOK | Norjan kruunua | 10,3320 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,646 |
| HUF | Unkarin forinttia | 358,08 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,5736 |
| RON | Romanian leuta | 4,9287 |
| TRY | Turkin liiraa | 10,1485 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5817 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4732 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,1742 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6819 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5990 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 355,24 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 17,2975 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,6268 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,4928 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 17 107,91 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,9616 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 59,365 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 87,4789 |
| THB | Thaimaan bahtia | 38,525 |
| BRL | Brasilian realia | 6,0591 |
| MXN | Meksikon pesoa | 23,5734 |
| INR | Intian rupiaa | 87,9885 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1812

JPY

Japanin jeniä

130,30

DKK

Tanskan kruunua

7,4376

GBP

Englannin puntaa

0,85158

SEK

Ruotsin kruunua

10,2050

CHF

Sveitsin frangia

1,0840

ISK

Islannin kruunua

146,30

NOK

Norjan kruunua

10,3320

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,646

HUF

Unkarin forinttia

358,08

PLN

Puolan zlotya

4,5736

RON

Romanian leuta

4,9287

TRY

Turkin liiraa

10,1485

AUD

Australian dollaria

1,5817

CAD

Kanadan dollaria

1,4732

HKD

Hongkongin dollaria

9,1742

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6819

SGD

Singaporen dollaria

1,5990

KRW

Etelä-Korean wonia

1 355,24

ZAR

Etelä-Afrikan randia

17,2975

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,6268

HRK

Kroatian kunaa

7,4928

IDR

Indonesian rupiaa

17 107,91

MYR

Malesian ringgitiä

4,9616

PHP

Filippiinien pesoa

59,365

RUB

Venäjän ruplaa

87,4789

THB

Thaimaan bahtia

38,525

BRL

Brasilian realia

6,0591

MXN

Meksikon pesoa

23,5734

INR

Intian rupiaa

87,9885

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan komissio

| 15.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 283/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 283/9

---

Ehdotuspyynnöt ja niihin liittyvät toimet Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) vuoden 2022 työohjelmassa, joka on osa tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa ”Horisontti Eurooppa” (2021–2027)

(2021/C 283/03)

Tämä on ilmoitus tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan ”Horisontti Eurooppa” (2021–2027) kuuluvan Euroopan tutkimusneuvoston vuoden 2022 työohjelman (tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti Eurooppa” täytäntöönpanoa koskevan erityisohjelman perustamisesta 12. toukokuuta 2021 annettu neuvoston päätös 2021/764/EU) ja ”Horisontti Eurooppa” -puiteohjelmaan liittyvän Euroopan tutkimusneuvoston perustamisesta ja päätöksen C(2013) 8915 kumoamisesta 12. toukokuuta 2021 annetun komission päätöksen 2021/C 234 I/03 mukaisista ehdotuspyynnöistä ja niihin liittyvistä toimista.

Komissio on hyväksynyt ERC:n vuoden 2022 työohjelman 14. heinäkuuta 2021 annetulla päätöksellä C(2021) 4860.

ERC pyytää vastauksia näihin ehdotuspyyntöihin.

ERC:n vuoden 2022 työohjelma määräaikoineen ja toimintamäärärahoineen on saatavilla Funding & tender opportunities -portaalin sivustolla, missä on tietoa myös ehdotuspyyntöjä ja niihin liittyviä toimia koskevista menettelytavoista sekä tietoa hakijoille ehdotusten jättämisestä: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/home

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 15.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 283/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 283/10

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA: n kannalta merkityksellinen teksti)

(2021/C 283/04)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Mirova-Eurofideme 4 (MEF 4, Ranska), jota hallinnoi Mirova (Ranska) ja joka on viime kädessä yrityksen BPCE (Ranska) määräysvallassa |
| --- | --- |

—

Mirova-Eurofideme 4 (MEF 4, Ranska), jota hallinnoi Mirova (Ranska) ja joka on viime kädessä yrityksen BPCE (Ranska) määräysvallassa

| — | Caisse des Dépôts et Consignations (CDC, Ranska) |
| --- | --- |

—

Caisse des Dépôts et Consignations (CDC, Ranska)

| — | 3i EOPF France Topc S.à.r.l (3i EOPF Topco, Luxemburg), joka on yrityksen 3i Group plc (3i, Yhdistynyt kuningaskunta) määräysvallassa |
| --- | --- |

—

3i EOPF France Topc S.à.r.l (3i EOPF Topco, Luxemburg), joka on yrityksen 3i Group plc (3i, Yhdistynyt kuningaskunta) määräysvallassa

| — | NEOT Green Mobility (NGM, Ranska), joka on yritysten Mitsubishi Corporation, EDF Pulse Growth ja CDC määräysvallassa |
| --- | --- |

—

NEOT Green Mobility (NGM, Ranska), joka on yritysten Mitsubishi Corporation, EDF Pulse Growth ja CDC määräysvallassa

3i EOPF Topco, MEF 4 ja CDC hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksessä NGM.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | MEF 4: Mirovan hallinnoima ranskalainen yritys. Mirova on viime kädessä BPCE:n määräysvallassa oleva ranskalainen hallinnointiyhtiö, jonka harjoittamalla rahoitus- ja investointitoiminnalla pyritään toteuttamaan kestävään kehitykseen perustuvia ratkaisuja liikkuvuuden, energian, rakennusten ja kaupunkien, kulutuksen, resurssien, terveydenhuollon, tieto- ja viestintätekniikan ja rahoituksen aloilla. BPCE toimii pankki- ja vakuutusalalla. |
| --- | --- |

—

MEF 4: Mirovan hallinnoima ranskalainen yritys. Mirova on viime kädessä BPCE:n määräysvallassa oleva ranskalainen hallinnointiyhtiö, jonka harjoittamalla rahoitus- ja investointitoiminnalla pyritään toteuttamaan kestävään kehitykseen perustuvia ratkaisuja liikkuvuuden, energian, rakennusten ja kaupunkien, kulutuksen, resurssien, terveydenhuollon, tieto- ja viestintätekniikan ja rahoituksen aloilla. BPCE toimii pankki- ja vakuutusalalla.

| — | CDC: ranskalainen julkinen laitos, jolla on erityinen oikeudellinen asema ja josta säädetään rahataloutta ja rahoitusmarkkinoita koskevan lain L. 518-2 §:ssä ja sitä seuraavissa pykälissä. CDC hoitaa yleishyödyllisiä tehtäviä valtion ja paikallisviranomaisten harjoittaman julkisen politiikan tukemiseksi ja harjoittaa tytäryhtiöidensä välityksellä kilpailulle avointa toimintaa seuraavilla aloilla: i) ympäristö ja energia, ii) asuminen ja kiinteistöt, iii) investoinnit ja pääomasijoitukset ja iv) palvelut (matkustajaliikenne, infrastruktuurin suunnittelu, hiihto- ja vapaa-ajankeskusten ylläpito, postipalvelut, pankki- ja vakuutuspalvelut). |
| --- | --- |

—

CDC: ranskalainen julkinen laitos, jolla on erityinen oikeudellinen asema ja josta säädetään rahataloutta ja rahoitusmarkkinoita koskevan lain L. 518-2 §:ssä ja sitä seuraavissa pykälissä. CDC hoitaa yleishyödyllisiä tehtäviä valtion ja paikallisviranomaisten harjoittaman julkisen politiikan tukemiseksi ja harjoittaa tytäryhtiöidensä välityksellä kilpailulle avointa toimintaa seuraavilla aloilla: i) ympäristö ja energia, ii) asuminen ja kiinteistöt, iii) investoinnit ja pääomasijoitukset ja iv) palvelut (matkustajaliikenne, infrastruktuurin suunnittelu, hiihto- ja vapaa-ajankeskusten ylläpito, postipalvelut, pankki- ja vakuutuspalvelut).

| — | 3i EOPF Topco: Lontoon pörssissä (FTSE 100) noteeratun omaisuudenhoitoyhtiön 3i määräysvallassa viime kädessä oleva luxemburgilainen yhtiö, joka on erikoistunut infrastruktuuriin ja pääomasijoitusten hoitoon Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. |
| --- | --- |

—

3i EOPF Topco: Lontoon pörssissä (FTSE 100) noteeratun omaisuudenhoitoyhtiön 3i määräysvallassa viime kädessä oleva luxemburgilainen yhtiö, joka on erikoistunut infrastruktuuriin ja pääomasijoitusten hoitoon Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa.

| — | NGM: ranskalainen yritys, joka kehittää, rahoittaa ja hallinnoi sähköistä liikkuvuutta koskevia hankkeita pääasiassa Ranskassa. |
| --- | --- |

—

NGM: ranskalainen yritys, joka kehittää, rahoittaa ja hallinnoi sähköistä liikkuvuutta koskevia hankkeita pääasiassa Ranskassa.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (2) nojalla.

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 15.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 283/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 283/12

---

Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla

(2021/C 283/05)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”FERTŐD VIDÉKI SÁRGARÉPA”

EU-nro: PGI-HU-02493 – 8. maaliskuuta 2019

SAN ( ) SMM (X)

1.   [SAN:n tai SMM:n] nimi tai nimet

”Fertőd vidéki sárgarépa”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Unkari

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1.   Tuotelaji

Luokka 1.6: Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2.   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Suojattu maantieteellinen merkintä ”Fertőd vidéki sárgarépa” on porkkana, joka tuotetaan kasvattamalla Daucus carota L -lajia. Käytetyt lajikkeet ovat Fertődi vörös, Nantes-tyyppinen Napa ja Napoli-porkkana.

Markkinoille saatettaessa Fertőd vidéki sárgarépa -porkkana on lieriön tai kartion muotoinen, pituudeltaan 150–250 mm, halkaisijaltaan 15–40 mm ja painoltaan 50–150 g eikä siinä ole lisäjuuria eikä juuria kärjessä. Juuren runko on kirkkaan punainen, pitkä ja sileä, eikä siinä ole haaraumia tai halkeamia. Fertőd vidéki sárgarépa -porkkanalle on ominaista sen makeahko maku. Fertőd vidéki sárgarépa -porkkana eroaa muista porkkanoista siten, että se on punaisempi ja makeampi, sen maku on voimakas ja se on pitkä, sileä ja haaraton.

Fertőd vidéki sárgarépa -porkkanan kemialliset ominaisuudet ovat seuraavat:

| — | sokeripitoisuus: vähintään 5 mg/100 g tuoretuotetta; |
| --- | --- |

—

sokeripitoisuus: vähintään 5 mg/100 g tuoretuotetta;

| — | kalsiumpitoisuus: vähintään 40 mg/100 g tuoretuotetta; |
| --- | --- |

—

kalsiumpitoisuus: vähintään 40 mg/100 g tuoretuotetta;

| — | fosforipitoisuus: vähintään 30 mg/100 g tuoretuotetta. |
| --- | --- |

—

fosforipitoisuus: vähintään 30 mg/100 g tuoretuotetta.

3.3.   Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

| | – |
| --- | --- |

–

3.4.   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Fertőd vidéki sárgarépa -porkkanaa viljellään ja sato korjataan 4 kohdassa määritellyllä maantieteellisellä alueella.

3.5.   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

| | – |
| --- | --- |

–

3.6.   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

| | – |
| --- | --- |

–

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellinen alue sijaitsee Unkarin Länsi-Transdanubian alueella Győr-Moson-Sopronin maakunnassa, Fertőjärven eteläpuolella Hegykőn ja Fertőhomokin kylien hallinnollisten rajojen sisällä näiden kylien halki kulkevan päätien pohjoispuolella.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Tuotteen ja maantieteellisen alueen välinen yhteys perustuu tuotteen laatuun.

Fertőjärven rannalla viljelty porkkanatyyppi on ollut tunnettu ja suosittu tuote jo parinsadan vuoden ajan. Fertőd vidéki sárgarépa -porkkana eroaa muualla Unkarissa viljellyistä porkkanoista siten, että se on punaisempi ja makeampi, sen maku on voimakas ja se on pitkä, sileä ja haaraton. Tämä johtuu maaperästä sekä Fertőjärven ja Alppien alarinteiden ilmastosta. Vesistön säännöstelyn jälkeen maa-aines on entisellä järvenpohjalla kuivaa, irtonaista, syvää ja tuoretta. Juurikas kasvattaakin syvät, sileät ja haarattomat juuret.

Hegykőn ja Fertőhomokin kylät sijaitsevat Fertőjärven rannalla. Maaperä on heterogeenisesti ja mosaiikkimaisesti kuvioitunutta, ja sille on myös ominaista maaprofiilin alluviaalinen kerrostuneisuus, hyvin vaihteleva mekaaninen koostumus ja korkea CaCO3-pitoisuus. Maaperä on emäksistä tai joskus voimakkaan emäksistä.

Fertőjärven alueen maaperää on aina muokannut veden luontainen liike. Fertőjärven vedet tulvivat usein alaville maille, kun veden pinta on korkealla tai kun tuuli puhaltaa pitkään pohjoisesta. Tämä tuo tulvineille alueille liuenneita suoloja ja suspendoitunutta hiekkaa, silttiä ja savihiukkasia. Tärkeimmät maaperän muodostumiseen vaikuttavat tekijät ovat näin ollen sedimenttien kerrostuminen ja tasoittuminen, niittymaan muodostuminen sekä suolan kertyminen ja suolapitoisuuden kasvu. Tällainen maaperä on yleensä melko harmaata ja sisältää järven pohjasta peräisin olevaa sedimenttiä ja karkeaa hiekkaa. Maaperä on helppoa työstää, ja sen vesitasapaino on hyvä. Maaperä soveltuukin hyvin juurikkaiden, kuten Fertőd vidéki sárgarépa -porkkanan, viljelyyn.

Porkkanan tavallista korkeammat kalsium- ja fosforiarvot johtuvat tärkeimmistä maaperän muodostumiseen Fertőjärven alueella vaikuttavista tekijöistä. Näitä ovat sedimenttien kerrostuminen ja tasoittuminen, niittymaan muodostuminen sekä suolan kertyminen ja suolapitoisuuden kasvu.

Myös paikalliset ilmasto-olot ovat suotuisat Fertőd vidéki sárgarépa -porkkanan viljelylle, koska viljelyalueena on Unkarin viilein ja kostein tasanko. Sateet jakaantuvat tasaisesti koko kasvukaudelle, mikä on Fertőd vidéki sárgarépa -porkkanan kehityksen kannalta ihanteellista. Porkkanan itämisen ja muodostumisen aikana vaadittavan tasaisen kosteuden korkea taso perustuu alueen vuotuiseen sademäärään, joka on 650–700 mm. Satomäärät ovat yleensä tasaiset, mikä on maaperän vesipitoisuuden ja Fertőjärven vesipinta-alan ansiota. Tämä hyvin suuri järvi sijaitsee viljelyalueesta noin 1 200 – 1 500 metrin päässä ja tuottaa vaaditun kosteuden vallitsevien pohjois- ja luoteistuulten ansiosta.

Keskilämpötila on –2 °C tammikuussa ja +22 °C heinäkuussa, ja vuotuinen keskilämpötila on noin +10 °C. Melko alhaiset kesälämpötilat soveltuvat hyvin Fertőd vidéki sárgarépa -porkkanan viljelyyn, koska se kasvaa parhaiten noin +16 °C:n lämpötilassa. Helteinen keli edistää lehtiosan kasvua mutta haittaa juuren muodostumista. Kohtuullinen lämpö suosii myös karoteenin muodostumista, ja karoteeni antaa Fertőd vidéki sárgarépa -porkkanalle värin, joka on aistinvaraisesti havaiten punaisempi kuin muualla viljellyt porkkanat (Hanna Némethy Zoltánné Uzoni, 2001).

Lisäksi alueella saadaan runsaasti auringonpaistetta keväästä syksyyn. Auringonvaloa saadaan jopa 2 000 tuntia vuodessa. Kypsymisen aikana auringonpaistetuntien suuri määrä edistää sokerien muodostumista, mikä antaa porkkanalle sen makean maun.

Paikallista asiantuntemusta hyödyntävässä harjukylvössä maa kootaan 30 cm korkeisiin harjuihin, joiden lakipisteet ovat 75 cm etäisyydellä toisistaan. Harjujen päälle kylvetään 25–30 siementä metrille 1–2 cm:n syvyyteen kahteen riviin. Kylvösyvyydellä on suuri vaikutus tasalaatuiseen versomiseen.

Harjukylvötekniikat helpottavat sileiden, haarattomien juurien muodostumista, kuten Hanna Némethy Zoltánné Uzoni osoittaa väitöskirjassaan (2001).

Alueen keskitiheä hiekkainen hiuemaa ja ilmasto sopivat ihanteellisesti Fertőd vidéki sárgarépa -porkkanan kaltaisten juurikkaiden viljelyyn. Harjuviljelytekniikka on opetettu sukupolvelta seuraavalle jo noin 150 vuoden ajan, mikä on onnistumisen keskeinen taustatekijä.

”Fertőd vidéki sárgarép” on kuluttajien hyvin tuntema ja suosima maineikas tuote. Sen merkitystä korostetaan Dénes Sándorin väitöskirjassa (Pécsin yliopiston tutkijakoulu, 2012) ”A gasztronómia szerepe Magyarország idegenforgalmi földrajzában” (Gastronomian rooli Unkarin matkailukartalla). Väitöskirjassaan Sándor toteaa Fertőd vidéki sárgarép -porkkanan olevan yksi Länsi-Transdanubian alueelle luonteenomaisista paikallisista tuotteista.

Eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 15.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 283/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 283/15

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2021/C 283/06)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN VAKIOMUUTOSTA KOSKEVA TIEDONANTO

”Graves”

PDO-FR-A1012-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 7. toukokuuta 2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Virallinen geokoodi

Kuntien lista on päivitetty vuoden 2020 virallisen geokoodin mukaisesti.

Muutos on puhtaasti toimituksellinen, eikä maantieteellistä aluetta ole muutettu.

Yhtenäisen asiakirjan 6 ja 9 kohtaa on muutettu tehdyn muutoksen seurauksena.

2.   Rajattu viljelyalue

Päivämäärä 11. helmikuuta 2021 on lisätty liitteeseen, jossa luetellaan rajattujen viljelyalueiden rajat hyväksyneen toimivaltaisen kansallisen komitean kokoukset.

Tämän muutoksen tavoitteena on lisätä päivämäärä, jona kansallinen toimivaltainen viranomainen hyväksyi maantieteellisellä tuotantoalueella sijaitsevan rajatun viljelyalueen muutoksen. Viljelyalueen rajaamisella tarkoitetaan asianomaisen suojatun alkuperänimityksen tuotantoon soveltuvien viljelylohkojen määrittämistä maantieteellisellä tuotantoalueella.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3.   Valvontaelimiä koskevat tiedot

Valvontaelintä koskevan viittauksen sanamuoto on tarkistettu sen yhdenmukaistamiseksi muita nimityksiä koskevien eritelmien kanssa. Muutos on puhtaasti toimituksellinen.

Tämä muutos ei ole edellyttänyt yhtenäisen asiakirjan muuttamista.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi/nimet

Graves

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viinin/viinien kuvaus

1.   Hiilihapoton punaviini

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Punaviinit valmistetaan eri viiniköynnöslajikkeista, jotka muodostavat tasapainoisen kokonaisuuden: Cabernet sauvignon N tuo aromeja ja rakennetta, Merlot N taas tuoksua ja notkeutta. Niitä täydentävät Cabernet franc N, Petit-verdot N, Malbec N ja Carmenère N. Nuorissa viineissä on usein punaisten marjojen aromeja sekä mausteisia ja paahteisia sävyjä. Nämä viinit ovat elegantteja, hyvärakenteisia, hienoja ja aromaattisia. Ne kypsyvät harmonisesti, ja niiden bukeessa voi olla hienostuneen savuisia vivahteita. Vuosikerrasta ja alkuperästä riippuen ne ovat parhaimmillaan 5–10 vuoden ikäisinä.

Luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus 11 %.

Kokonaisalkoholipitoisuus väkevöinnin jälkeen 13,5 tilavuusprosenttia.

Malolaktinen käyminen on punaviinien osalta pakollista.

Omenahappopitoisuus on enintään 0,30 g/l.

Käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 3 g/l.

YLEISET ANALYYTTISET OMINAISUUDET

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

2.   Kuiva hiilihapoton valkoviini

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valkoviinit ovat elegantteja ja runsaita. Ne valmistetaan Sémillon B -lajikkeesta, ja niissä on yleensä kukkaisia sävyjä; luontaisesta rasvaisuudestaan huolimatta viinit ovat raikkaita. Kun mukaan lisätään Sauvignon B -lajike, joka tuo eloisuutta ja ilmeikkyyttä, ja Muscadelle B -lajike, joka antaa hieman myskimäisiä sävyjä, viinit saavat kukkaisia ja sitrushedelmäisiä aromeja sekä joskus eksoottisia tai mentolimaisia vivahteita. Joskus viinejä jälkikäsitellään tynnyreissä, minkä ansiosta viineihin tulee rikkautta ja monimuotoisuutta muutaman kypsytysvuoden jälkeen.

Luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus 10,5 %.

Kokonaisalkoholipitoisuus väkevöinnin jälkeen 13 tilavuusprosenttia.

Käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 4 g/l.

YLEISET ANALYYTTISET OMINAISUUDET

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 13,27. |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

13,27.

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

5.1.   
  Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1.   Tiheys ja etäisyys

Viljelykäytäntö

Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 5 000 köynnöstä hehtaarilla. Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 0,80 metriä.

2.   Viiniköynnösten leikkuuta koskevat säännöt

Viljelykäytäntö

Viiniköynnökset on leikattava viimeistään lehtien auettua (vaihe 9 Lorenzin asteikolla). Viiniköynnökset leikataan seuraavilla tekniikoilla siten, että köynnökseen jää enintään 12 silmua:

| — | matalaleikkaus (eli kannusleikkaus) tai pitkä juoksijaleikkaus, |
| --- | --- |

—

matalaleikkaus (eli kannusleikkaus) tai pitkä juoksijaleikkaus,

| — | kaksirunkoinen matalaleikkaus tai nelihaarainen viuhkaleikkaus. |
| --- | --- |

—

kaksirunkoinen matalaleikkaus tai nelihaarainen viuhkaleikkaus.

3.   Kastelu

Viljelykäytäntö

Viiniköynnöksiä saa kastella kasvukaudella vain pitkään jatkuvan kuivuuden aikana, jos kuivuus häiritsee köynnöksen fysiologista kehitystä ja rypäleen kypsymistä.

4.   Väkevöinti

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Pelkistävät väkevöimismenetelmät ovat punaviineillä sallittuja, kunhan väkevöimisaste on enintään 15 prosenttia.

Viinin kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen punaviineillä enintään 13,5 tilavuusprosenttia.

Viinin kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen valkoviineillä enintään 13 tilavuusprosenttia.

5.2.   
  Enimmäistuotokset

Punaviini

65 hehtolitraa hehtaaria kohden

Valkoviini

68 hehtolitraa hehtaaria kohden

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava, viiniytettävä ja viini valmistettava sekä kypsytettävä seuraavien Gironden departementiin 26. päivänä helmikuuta 2020 tehdyn virallisen geokoodin perusteella kuuluvien kuntien alueella: Arbanats, Ayguemorte-les-Graves, Beautiran, Bègles, La Brède, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cadaujac, Canéjan, Castres-Gironde, Cérons, Cestas, Eysines, Gradignan, Guillos, Le Haillan, Illats, Isle-Saint-Georges, Landiras, Langon, Léogeats, Léognan, Martillac, Mazères, Mérignac, Pessac, Podensac, Portets, Pujols-sur-Ciron, Roaillan, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Selve, Saucats, Talence, Toulenne, Villenave-d’Ornon, Virelade sekä Coimèresin kunnan alueen se osa, joka vastaa jaksoa A ”Herrères” kiinteistörekisterin ensimmäisellä sivulla (vuoden 1934 tarkistettu kartta) (vahvistettu vastaavan maarekisterikartan sivujen ajantasaista digitaalista tietokantaa (”plan minute de conservation”) 5. marraskuuta 2010).

7.   Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Carmenère N

Cot N – Malbec

Merlot N

Muscadelle B

Petit Verdot N

Sauvignon B - Sauvignon blanc

Sauvignon gris G - Fié gris

Semillon B

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Suojatun alkuperänimityksen ”Graves” maantieteellinen alue on noin 10 kilometriä leveä vyöhyke Garonnejoen vasemmalla puolella alkaen Bordeaux’n pohjoispuolelta ja päättyen Langonin kaakkoispuolelle.

Kuten alkuperänimityksen nimi jo kertoo (sanalla ”graves” tarkoitetaan Gironden maaperää), maaperä muodostuu pienemmistä ja suuremmista kivistä, enemmän tai vähemmän karkeasta sorasta sekä liejun- ja savensekaisesta hiekasta. Alla on joskus kalkkikiveä mutta enimmäkseen pelkkää hiekkaa, rautapalsia (rautapitoista hiekkakiveä) tai savea. Maantieteellinen alue kattaa 43 kuntaa Gironden departementissa.

Maaperä on pitkän ja monimutkaisen geologisen historian tuotosta ja kiinteässä yhteydessä Garonnejoen syntyyn, jokiuoman muutoksiin ja peräkkäisiin ensimmäisen kvartäärikauden jääkausiin. Näiden jääkausien kuluessa Pyreneiden jäätiköt syövyttivät laaksoja ja tuottivat kiviainesta, jonka joet sitten kuljettivat aina Bordeaux’n alueelle saakka. Näistä peräkkäisistä kerrostumista on jäljellä vain kaikenkokoisia ja -tyyppisiä soraharjanteita.

Alueen maaperälle on luonteenomaista huomattava läpäisevyys, joka johtuu siitä, että soraa ja kiviä on niin paljon. Vaikka nimityksen ”Graves” rypäleitä ei tuoteta yksinomaan tällä alueella, alueen erinomainen maaperä on nimityksen perusta ja sen erittäin hyvän laadun symboli. Vedet virtaavat rinteisen maaperän ansioista, mikä takaa pintavesien tehokkaan poisvirtauksen. Vesien poisvirtausta edistää myös Garonne-joen pienten sivujokien muodostama laaja hydrografinen verkko. Tällaisella maaperällä viiniköynnöksen vedensaanti on tarkkaan säänneltyä.

Viinitarhat hyötyvät erityisestä ja suotuisasta ilmastosta. Mäntymetsillä on tärkeä rooli lämpötilan säätelijänä, sillä ne suojelevat viinitarhoja lännestä tulevalta huonolta säältä. Garonne-joen läheisyyden tuoma ilmastus ja luontainen ilmanvaihto suojaavat viinitarhoja helteiltä ja liialliselta kosteudelta.Valtameren vaikutus puolestaan suojaa viinitarhoja kevään halloilta. Viinitarhat sijaitsevat joen ja mäntymetsien välillä loivilla rinteillä, joilla kirkkaat ja kiillottuneet kivet heijastavat valoa viinirypäleiden pintaan.

Gravesin alue on Bordeaux’n alueen parhaiden valko- ja punaviinien synnyinseutua ja vielä nykyäänkin käytettyjen viininvalmistusmenetelmien alkukoti. Viiniköynnökset kasvavat valtamerellisessä ilmastossa, ja niitä on täytynyt jo 1600- ja 1700-luvuilta lähtien tukea tukikeppien ja myöhemmin yleistyvien säleikköjen avulla. Köynnöksiä on leikattava ankaralla kädellä, jotta sato jakautuu hyvin ja lehtiä on riittävästi mahdollistamaan fotosynteesi ja rypäleiden optimaalinen kypsyminen.

Lohkoille on ominaista veden luontainen poisvirtaaminen, ja rypäleiden tuotantoon tarkoitettu rajattu viljelyalue luokittelee lohkot joko sen mukaan, miten hyvin vesi poistuu tai sen mukaan, miten lohkot ovat sijoittuneet harjanteelle tai rinteelle. Tässä yhteydessä noudatetaan tarkistetun alkuperänimityksen ”Graves” määrittävässä 4. maaliskuuta 1937 annetussa asetuksessa jo kuvailtuja käytäntöjä. Mukaan ei hyväksytä sellaisia maantieteellisiä ja topografisia sijainteja, joilla on keväisin hallaa sen vuoksi, että ne sijaitsevat kaukana Garonne-joesta tai keskellä metsää (kylmien ilmavirtausten kierto estyy).

Tarkasti rajatuilla lohkoilla paikalliset rypälelajikkeet pääsevät parhaiten oikeuksiinsa. Rypälelajikkeet on valittu vuosisatojen kuluessa siitä syystä, että ne soveltuvat hyvin säilytykseen ja vanhentamiseen, mikä on yhteydessä tarpeeseen kuljettaa näitä tuotteita pitkiä matkoja.

Vaikka alkuperänimityksen rypäleiden viljelyssä käytetty maaperä on kivistä, lämmintä ja vähäravinteista, mikä luonnostaan rajoittaa punaviinien tuotantoa, maaperä mahdollistaa kuitenkin lajikkeiden Cabernet-sauvignon N ja Merlot optimaalisen kypsymisen. Tässä on apuna myös se, että lähellä sijaitseva Garonne-joki säätelee lämpötiloja. Tämän ansiosta viinien rakenne on hyvä. Viinejä on jälkikäsiteltävä, jotta ne kypsyisivät ja jotta ne olisivat parhaimmillaan ennen kuin ne saatetaan kuluttajamarkkinoille.

Jos maa on hiekkaisempaa tai se sijaitsee savisella alustalla, se soveltuu paremmin alkuperänimityksen valkoviinien tuotantoon. Valkoviinit valmistetaan lähinnä Sauvignon B- ja Sémillon B -lajikkeista, joiden tuoma raikkaus yhdistyy hienostuneisuuteen sekä kukkaisiin ja hedelmäisiin vivahteisiin.

Jotta saataisiin riittävä sato mutta köynnökset eivät joutuisi kantamaan liikaa rypäleitä, vähimmäisistutustiheys on korkea, jotta rypäleet kypsyvät hyvin ja olisivat optimaalisen tiheässä.

Alkuperänimityksen ”Graves” kansainväliseen maineeseen ovat vaikuttaneet ainutlaatuiset maantieteelliset ja pedologiset olosuhteet ja lähellä sijaitseva Bordeaux’n satama, jossa perinteisesti on käyty näiden viinien vilkasta kansainvälistä kauppaa.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue koostuu viiniyttämistä, kypsytystä ja jälkikäsittelyä koskevan poikkeuksen mukaisesti seuraavista Gironden departementin kunnista (26. helmikuuta 2020 voimassa ollut virallinen geokoodi): Barsac, Béguey, Bieujac, Bommes, Cadillac, Fargues, Langoiran, Loupiac, Le Pian-sur-Garonne, Preignac, Rions, Saint-Loubert, Saint-Maixant, Saint-Pierre-d’Aurillac, Sainte-Croix-du-Mont, Sauternes et osa Castets’n ja Castillonin kuntaa, joka vastaa aiemman Castets-en-Dorthen kunnan aluetta ennen sen yhdistymistä Castillon-de-Castets’n kuntaan 1 päivänä tammikuuta 2017.

Suurempi maantieteellinen yksikkö

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien etiketissä voidaan mainita laajempi maantieteellinen alue ”Vin de Graves”. Tämä laajempi maantieteellinen alue voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f819edf9-40af-4f73-9357-def82d1a30d2

---

(1)  EYVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 15.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 283/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 283/20

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2021/C 283/07)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Béarn”

PDO-FR-A0597-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 7. toukokuuta 2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Rajattu viljelyalue

Kuvaus ja perustelut: Tuote-eritelmän IV kohdan 1 alakohdassa Cannet’n kunta korvataan Risclellä (entisen Cannet’n kunnan alueen osalta) näiden kahden kunnan yhdistymisen seurauksena. Tuote-eritelmän muutoshakemus antaa tilaisuuden korjata seuraavan maantieteellisellä alueella sijaitsevan kunnan kirjoitusasun: Corbères-Abères.

Näin ollen muutetaan maantieteellistä aluetta koskevaa yhtenäisen asiakirjan 1.6 kohtaa.

2.   Viiniköynnöslajikkeet

Viiniköynnöslajikkeiden tilakohtaisten osuuksien muuttamista koskevan pyynnön seurauksena tuote-eritelmän V kohdan 2 alakohtaa muutetaan punaviinien osalta seuraavasti: ”Lajikkeen Tannat N osuus voi olla 50 prosenttia.” Lisätään seuraava roseeviinejä koskeva määräys: ”Lajikkeen Tannat N osuuden on oltava vähintään 20 prosenttia.” Seuraava punaviinejä koskeva sääntö ulotetaan koskemaan roseeviinejä: ”Nämä velvoitteet eivät koske sellaisia rypäleentuottajia, jotka eivät viiniytä satoaan, joiden tarkistetun alkuperänimityksen piiriin kuuluvien viinien viljelyyn varattu pinta-ala on alle 1,5 hehtaaria ja joiden viljelypinta-alalla vähintään 50 prosenttia viiniköynnöslajikkeista on pääasiallisia rypälelajikkeita.” Roseeviinejä koskeviin tilakohtaisiin osuuksiin on lisätty Tannat-lajikkeen vähimmäisosuus, jotta nämä määräykset pysyisivät yhdenmukaisina sekoitussääntöjen kanssa, joissa edellytetään, että vähintään 25 prosenttia rypäleistä on Tannat-lajiketta.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3.   Viinin sekoittaminen

Muutetaan I luvun IX kohdan 1 alakohdan b alakohtaa seuraavasti: ”Roseeviineissä pääasiallisten rypälelajikkeiden osuuden sekoituksesta on oltava vähintään 70 prosenttia ja lajikkeen Tannat N osuuden sekoituksesta on oltava vähintään 25 prosenttia.” Muutoksen syynä on muiden pääasiallisten rypälelajikkeiden käytön lisääntyminen. Niihin kuuluvat muun muassa lajikkeet Cabernet Franc ja Cabernet Sauvignon, joiden osuus on alkuperänimityksen suojelusta ja hallinnoinnista vastaavan elimen mukaan kasvussa myös tarkistetun alkuperänimityksen ”Béarn” viiniköynnöslajikkeissa. Niitä pidetään mielenkiintoisina lajikkeina paitsi kasvu- ja ympäristökäyttäytymiseltään myös aistinvaraisilta ominaisuuksiltaan, jotka synnyttävät hedelmäisiä ja hyvärakenteisia viinejä. Se, että Tannat-lajikkeen osuus lasketaan 25 prosenttiin roseeviinien sekoituksesta, ei muuta Béarn-roseeviinien ominaislaatua.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

4.   Viinitarhan hoitaminen

Lisätään VI kohdan 1 alakohdan c alakohtaan seuraava penkereille istutettuja viiniköynnöksiä koskeva erityismääräys, joka lisättiin vuoden 2011 lopussa hyväksytyn tuote-eritelmän kohtaan ”istutustiheys” mutta jätettiin pois kohdasta ”lehvistön korkeus”: ”Penkereille istutettujen viiniköynnösten tukilangoitetun lehvistön korkeuden on oltava vähintään 1,55 metriä.” Pengerkasvatuksessa viiniköynnösrivien väliset etäisyydet vaihtelevat usein pinnanmuotojen mukaan samallakin viljelylohkolla ja ovat paljon suurempia kuin perinteisissä viinitarhoissa.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

5.   Viinien liikkeeseen laskeminen

Tuote-eritelmää on muutettu siten, että roseeviinien kypsytysaikaa on lyhennetty yhdellä kuukaudella, jolloin kypsytys päättyy 1. joulukuuta. Näin ollen viinit saatetaan kuluttajamarkkinoille 15. joulukuuta. Roseeviinien saattaminen markkinoille satovuoden 15. päivästä joulukuuta alkaen antaa alkuperänimityksen suojelusta ja hallinnoinnista vastaavalle elimelle mahdollisuuden pitää kaupan dynaamisena. ”Ylimääräinen” kypsytyskuukausi poistetaan. Varhainen pullotus (joulukuussa) tukee näiden roseeviinien aistinvaraisia ominaisuuksia, nimittäin niiden raikasta suutuntumaa ja kukkaisia vivahteita.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

6.   Analyyttiset normit

Lisätään IX kohdan 1 alakohdan d alakohtaan seuraava määräys: ”Kaikissa pakkaamattomina tai pakattuina kaupan pidettävissä viinierissä käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuus on enintään 4 grammaa litrassa roseeviinejä. Tämä pitoisuus voidaan nostaa 5 grammaan litrassa siinä tapauksessa, että rikkihappona ilmaistu kokonaishappopitoisuus on vähintään 81,6 milliekvivalenttia (tai 4 grammaa rikkihappoa) litrassa.” Roseeviinien eloisuus voi kehittyä aiempaa tasapainoisemmaksi sen ansiosta, että hapokkuus ja hedelmäisyys ovat suutuntumassa entistä paremmassa tasapainossa, mikä tekee viineistä notkeampia ja aromaattisempia.

Muutetaan näin ollen yhtenäisen asiakirjan 1.4 kohtaa roseeviinien sokeripitoisuutta koskevan muutoksen osalta.

7.   Siirtymätoimenpiteet

Siirtymätoimenpiteitä on poistettu, koska niiden voimassaolo on päättynyt.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

8.   Yhteys alkuperään

Yhteyttä tarkistetaan seuraavasti: ”Puna-, rosee- ja valkoviinit valmistetaan pääasiassa rypälelajikkeita sekoittamalla.” Tällä halutaan selventää, että viinit eivät ole yksinomaisesti sekoituksia. Näin on ollut jo ennen muutosta.

Yhteyttä tarkistetaan myös roseeviinien kuvauksen osalta. Roseeviinien väriä täsmennetään niin, että huomioidaan myös väriltään hailakat viinit. Roseeviineille myös lisätään aromeja. Kuvaus on näin ollen seuraava: ”Roseeviinien väri vaihtelee tavallisesti haaleasta vaaleanpunaisesta voimakkaaseen vaaleanpunaiseen. Nämä viinit ovat raikkaita ja notkeita, ja niillä on miellyttävä rakenne. Niille ovat ominaisia punaisten marjojen ja sitrushedelmien aromaattiset vivahteet.”

Yhtenäisen asiakirjan 1.8 kohtaa muutetaan näin ollen aromien lisäyksen, värin muutoksen ja yhteen rypälelajikkeeseen perustuvien viinien osalta.

9.   Valvontaelin

Valvontaelintä koskevan viittauksen sanamuotoa on tarkistettu sen yhdenmukaistamiseksi muita nimityksiä koskevien tuote-eritelmien kanssa. Muutos on puhtaasti toimituksellinen.

Tämä muutos ei ole edellyttänyt yhtenäisen asiakirjan muuttamista.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi/nimet

Béarn

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viinin/viinien kuvaus

1.   Punaviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 11 tilavuusprosenttia.

Kullakin kaupan pidettäväksi valmiilla pakkaamattomalla tai pakatulla viinierällä on seuraavat ominaisuudet:

| — | kokonaisalkoholipitoisuus on väkevöinnin jälkeen enintään 13,5 tilavuusprosenttia, |
| --- | --- |

—

kokonaisalkoholipitoisuus on väkevöinnin jälkeen enintään 13,5 tilavuusprosenttia,

| — | omenahappopitoisuus on enintään 0,4 g/l (grammaa litrassa) |
| --- | --- |

—

omenahappopitoisuus on enintään 0,4 g/l (grammaa litrassa)

| — | käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään |
| --- | --- |

—

käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään

3 g/l punaviineissä, joiden luonnollinen alkoholipitoisuus on enintään 14 tilavuusprosenttia;

4 g/l punaviineissä, joiden luonnollinen alkoholipitoisuus on yli 14 tilavuusprosenttia.

Kokonaishappopitoisuus, haihtuvien happojen pitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus ovat sääntelyn mukaisia. Punaviinit voidaan valmistaa rypälelajikkeita sekoittamalla. On syytä korostaa, että valmistuksessa käytetään pääasiassa paikallista alkuperää olevia lajikkeita, jotka ovat sopeutuneet hyvin asianomaisen alueen maaperään ja ilmastoon. Alkuperänimityksen piiriin kuuluvien viinien omaleimaisuus perustuu osin tähän.

Punaviineissä on sopivasti tanniinisuutta. Hedelmäiset aromit ovat usein hallitsevia. Kun viini vanhenee, näistä aromeista voi kehittyä entistä moniulotteisempia.

YLEISET ANALYYTTISET OMINAISUUDET

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

2.   Valkoviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 11 tilavuusprosenttia.

Kullakin kaupan pidettäväksi valmiilla pakkaamattomalla tai pakatulla viinierällä on seuraavat ominaisuudet:

| — | kokonaisalkoholipitoisuus on väkevöinnin jälkeen enintään 13,5 tilavuusprosenttia, |
| --- | --- |

—

kokonaisalkoholipitoisuus on väkevöinnin jälkeen enintään 13,5 tilavuusprosenttia,

| — | käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään 4 g/l. |
| --- | --- |

—

käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään 4 g/l.

Kokonaishappopitoisuus, haihtuvien happojen pitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus ovat sääntelyn mukaisia. Viinit voidaan valmistaa rypälelajikkeita sekoittamalla. On syytä korostaa, että valmistuksessa käytetään pääasiassa paikallista alkuperää olevia lajikkeita, jotka ovat sopeutuneet hyvin asianomaisen alueen maaperään ja ilmastoon. Alkuperänimityksen piiriin kuuluvien viinien omaleimaisuus perustuu osin tähän.

Valkoviineissä raikkaus ja täyteläisyys ovat keskenään tasapainossa. Niiden tuoksussa, jossa on voimakkaimmin aistittavissa hedelmäisiä ja kukkaisia aromaattisia vivahteita, on tiettyä moniulotteisuutta.

YLEISET ANALYYTTISET OMINAISUUDET

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

3.   Roseeviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 11 tilavuusprosenttia.

Kullakin kaupan pidettäväksi valmiilla pakkaamattomalla tai pakatulla viinierällä on seuraavat ominaisuudet:

| — | kokonaisalkoholipitoisuus on väkevöinnin jälkeen enintään 13,5 tilavuusprosenttia, |
| --- | --- |

—

kokonaisalkoholipitoisuus on väkevöinnin jälkeen enintään 13,5 tilavuusprosenttia,

| — | käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään 4 grammaa litrassa roseeviinejä. Tämä pitoisuus voidaan nostaa 5 grammaan litrassa siinä tapauksessa, että rikkihappona ilmaistu kokonaishappopitoisuus on vähintään 81,6 milliekvivalenttia (tai 4 grammaa rikkihappoa) litrassa. |
| --- | --- |

—

käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään 4 grammaa litrassa roseeviinejä. Tämä pitoisuus voidaan nostaa 5 grammaan litrassa siinä tapauksessa, että rikkihappona ilmaistu kokonaishappopitoisuus on vähintään 81,6 milliekvivalenttia (tai 4 grammaa rikkihappoa) litrassa.

Kokonaishappopitoisuus, haihtuvien happojen pitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus ovat sääntelyn mukaisia. Viinit voidaan valmistaa rypälelajikkeita sekoittamalla. On syytä korostaa, että valmistuksessa käytetään pääasiassa paikallista alkuperää olevia lajikkeita, jotka ovat sopeutuneet hyvin asianomaisen alueen maaperään ja ilmastoon. Alkuperänimityksen piiriin kuuluvien viinien omaleimaisuus perustuu osin tähän.

Roseeviinien väri vaihtelee tavallisesti haaleasta vaaleanpunaisesta voimakkaaseen vaaleanpunaiseen. Nämä viinit ovat raikkaita ja notkeita, ja niillä on miellyttävä rakenne. Niille ovat ominaisia punaisten marjojen ja sitrushedelmien aromaattiset vivahteet.

YLEISET ANALYYTTISET OMINAISUUDET

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

5.1.   
  Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1.   Erityinen viininvalmistusmenetelmä

| — | Valko- ja roseeviinit valmistetaan puristamalla rypäleet suoraan. |
| --- | --- |

—

Valko- ja roseeviinit valmistetaan puristamalla rypäleet suoraan.

| — | Viininvalmistukseen tarkoitettujen hiilten käyttö yksinään tai valmisteissa olevina sekoituksina on kielletty roseeviinien valmistuksessa. |
| --- | --- |

—

Viininvalmistukseen tarkoitettujen hiilten käyttö yksinään tai valmisteissa olevina sekoituksina on kielletty roseeviinien valmistuksessa.

| — | Kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

—

Kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13,5 tilavuusprosenttia.

Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on oltava unionin tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

2.   Viljelykäytäntö

Istutustiheys

Viiniköynnösten vähimmäisistutustiheys on 4 000 köynnöstä hehtaarilla, ja köynnösrivien välisen etäisyyden on oltava yli 2,50 metriä.

Puna- ja roseeviinien valmistukseen varatuissa viinitarhoissa, jotka sijaitsevat seuraavissa Pyrénées-Atlantiquesin departementin kunnissa: Abos, Arbus, Artiguelouve, Aubertin, Bosdarros, Cardesse, Cuqueron, Estialesq, Gan, Gelos, Haut-de-Bosdarros, Jurançon, Lacommande, Lahourcade, Laroin, Lasseube, Lasseubétat, Lucq-de-Béarn, Mazères-Lezons, Monein, Narcastet, Parbayse, Rontignon, Saint-Faust et Uzos, köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,80 metriä.

Nämä määräykset eivät koske penkereille istutettuja viiniköynnöksiä.

Leikkaussäännöt

Viiniköynnökset leikataan yksin- tai kaksinkertaisella Guyot-leikkauksella siten, että kuhunkin köynnökseen jää enintään

16 silmua silloin, kun lajikkeena on Tannat N, Manseng N, Gros Manseng B tai Raffiat de Moncade B;

20 silmua silloin, kun kyseessä on jokin muu lajike.

Hedelmää kantavien oksien määrä köynnöstä kohden on kunakin vuonna kukinnan jälkeen (fenologisessa vaiheessa 23 Lorenzin asteikolla) enintään

12 silmua silloin, kun lajikkeena on Tannat N, Manseng N, Gros Manseng B tai Raffiat de Moncade B;

16 silmua silloin, kun kyseessä on jokin muu lajike.

| — | Keinokastelu voidaan sallia. |
| --- | --- |

—

Keinokastelu voidaan sallia.

5.2.   
  Enimmäistuotokset

| | Alkuperänimitykseen ”Béarn” oikeutetut puna-, rosee- ja valkoviinit |
| --- | --- |

Alkuperänimitykseen ”Béarn” oikeutetut puna-, rosee- ja valkoviinit

| | 60 hehtolitraa hehtaaria kohden |
| --- | --- |

60 hehtolitraa hehtaaria kohden

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet korjataan ja viiniytetään ja viinit valmistetaan ja kypsytetään seuraavien kuntien alueella:

| — | Gersin departementti: Riscle (entisen Cannet’n kunnan alueen osalta), Maumusson-Laguian, Viella; |
| --- | --- |

—

Gersin departementti: Riscle (entisen Cannet’n kunnan alueen osalta), Maumusson-Laguian, Viella;

| — | Hautes-Pyrénées’n departementti: Castelnau-Rivière-Basse, Hagedet, Lascazères, Madiran, Saint-Lanne ja Soublecause; |
| --- | --- |

—

Hautes-Pyrénées’n departementti: Castelnau-Rivière-Basse, Hagedet, Lascazères, Madiran, Saint-Lanne ja Soublecause;

| — | Pyrénées-Atlantiquesin departementti: Abos, Arbus, Arricau-Bordes, Arrosès, Artiguelouve, Aubertin, Aubous, Aurions-Idernes, Aydie, Baigts-de-Béarn, Bellocq, Bérenx, Bétracq, Bosdarros, Burosse-Mendousse, Cadillon, Cardesse, Carresse, Castagnède, Castetpugon, Castillon (Lembeyen kantoni), Conchez-de-Béarn, Corbère-Abères, Crouseilles, Cuqueron, Diusse, Escurès, Estialescq, Gan, Gayon, Gelos, Haut-de-Bosdarros, L’Hôpital-d’Orion, Jurançon, Lacommande, Lagor, Lahontan, Lahourcade, Laroin, Lasserre, Lasseube, Lasseubetat, Lembeye, Lespielle-Germenaud-Lannegrasse, Lucq-de-Béarn, Mascaraàs-Haron, Mazères-Lezons, Moncaup, Moncla, Monein, Monpezat, Mont-Disse, Mourenx, Narcastet, Ogenne-Camptort, Oraàs, Orthez, Parbayse, Portet, Puyoo, Ramous, Rontignon, Saint-Faust, Saint-Jean-Poudge, Salies-de-Béarn, Salles-Mongiscard, Sauvelade, Séméacq- Blachon, Tadon-Sadirac-Viellenave, Tadousse-Ussau, Uzos, Vialer, Vielleségure. |
| --- | --- |

—

Pyrénées-Atlantiquesin departementti: Abos, Arbus, Arricau-Bordes, Arrosès, Artiguelouve, Aubertin, Aubous, Aurions-Idernes, Aydie, Baigts-de-Béarn, Bellocq, Bérenx, Bétracq, Bosdarros, Burosse-Mendousse, Cadillon, Cardesse, Carresse, Castagnède, Castetpugon, Castillon (Lembeyen kantoni), Conchez-de-Béarn, Corbère-Abères, Crouseilles, Cuqueron, Diusse, Escurès, Estialescq, Gan, Gayon, Gelos, Haut-de-Bosdarros, L’Hôpital-d’Orion, Jurançon, Lacommande, Lagor, Lahontan, Lahourcade, Laroin, Lasserre, Lasseube, Lasseubetat, Lembeye, Lespielle-Germenaud-Lannegrasse, Lucq-de-Béarn, Mascaraàs-Haron, Mazères-Lezons, Moncaup, Moncla, Monein, Monpezat, Mont-Disse, Mourenx, Narcastet, Ogenne-Camptort, Oraàs, Orthez, Parbayse, Portet, Puyoo, Ramous, Rontignon, Saint-Faust, Saint-Jean-Poudge, Salies-de-Béarn, Salles-Mongiscard, Sauvelade, Séméacq- Blachon, Tadon-Sadirac-Viellenave, Tadousse-Ussau, Uzos, Vialer, Vielleségure.

7.   Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

| | Cabernet Franc N |
| --- | --- |

Cabernet Franc N

| | Cabernet Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet Sauvignon N

| | Gros Manseng B |
| --- | --- |

Gros Manseng B

| | Petit Manseng B |
| --- | --- |

Petit Manseng B

| | Raffiat de Moncade B |
| --- | --- |

Raffiat de Moncade B

| | Tannat N |
| --- | --- |

Tannat N

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Alkuperänimitykseen ”Béarn” oikeutetut puna-, rosee- ja valkoviinit

Maantieteellinen alue muodostuu Béarnin maakunnan kolmesta viininviljelykeskittymästä. Alue sijaitsee pääpiirteissään Pyreneiden alarinteiden kukkuloilla, ja sen maaperälajeissa ja paikallisissa ilmasto-oloissa on huomattavaa vaihtelua.

Viinitarhoja on sijoiteltu tähän maisemaan huomaamattomasti ja hajanaisesti. Viininviljely on osa monipuolista sekaviljelyjärjestelmää. Alueen kumpuileva kallioperä koostuu pääasiassa mantereella muodostuneista sedimenteistä (hiekkakivi, merkelisavi, kalkkikivi, savimaa, punaruskea hiekkamaa, vierinkivikerrokset), joskus myös mereltä tulleista sedimenteistä (flyssi). Eoliset hiesukerrostumat peittivät maanpinnan kvartäärikaudella. Niitä esiintyy yhä paikoitellen.

Myös alueen maaperä on hyvin vaihtelevaa. Suurimmaksi osaksi se koostuu kuitenkin huuhtoutuneesta happamasta maa-aineksesta. Toisinaan tavataan myös kalkkikivipohjaista maa-ainesta. Maaperän kivisyys vaihtelee: ylärinteiden vierinkivikerrokset rikastuttavat rinteiden maaperää, ja flyssiä esiintyy pienikokoisena kulmikkaana kiviaineksena. Hiekka ja sora parantavat maaperän läpäisevyyttä. Yleisesti ottaen maaperä johtaa pintavesiä tehokkaasti pois ja lämpenee helposti nimenomaan kivisyyden ansiosta. Kukkulat ovat usein epäsymmetrisiä. Maasto on erittäin epätasaista, minkä seurauksena alueella on monensuuntaisia rinteitä ja erityisesti paljon etelään, itään tai länteen antavia lämpimiä rinteitä, jotka ovat tarpeeksi kaltevia, jotta sadevesi valuu niiltä pois.

Ilmasto on leimallisesti valtamerellinen, kostea ja leuto. Alueen pohjoisosassa saadaan sateita 1 000 millimetriä vuodessa, länsiosassa taas 1 300 millimetriä vuodessa. Sateet jakautuvat melko tasaisesti pitkin vuotta, mutta kesällä ja alkusyksystä alueella on kuiva kausi. Samaan aikaan alueella puhaltaa usein (joka kolmas päivä) etelästä tuleva lämmin ja kuiva föhntuuli.

Asiakirja-aineistoista ja paikallisista arkistomateriaaleista ilmenee, että osassa aluetta viininviljelyllä on ollut vankka asema jo 1200-luvulla.

Béarnin valko- ja punaviinejä alettiin viedä Béarn-nimellä Hollantiin 1300-luvun puolivälissä. Tämä vienti jatkoi kasvamistaan aina 1800-luvulle asti.

Viinikauppaa alettiin harjoittaa 1400-luvulta alkaen myös Bigorren ja Pyreneiden seuduilla. Valkoisiin viiniköynnöslajikkeisiin ovat 1500-luvulta lähtien kuuluneet pääasiassa lajikkeet Petit Manseng B, Gros Manseng B, Arrufiac B ja Courbu B sekä Raffiat de Moncade B.

Punaisia lajikkeita oli 1700-luvulla käytössä vain vähän: lajikkeiden Fer N ja Bouchy (Cabernet Franc N) lisäksi käytettiin voimakkaan väristä ja tanniinista paikallista lajiketta Tannat N.

Roseeviinit, joilla oli tämä nimitys, saavuttivat 1900-luvun alussa suuren maineen, mikä johtui osin siitä, että nämä viinit olivat Pariisin seudulla suuressa huudossa.

Rosee- ja valkoviineille myönnettiin vuonna 1951 alkuperänimitys Vin Délimité de Qualité Supérieure Béarn.

”Béarn” tunnustettiin puna-, rosee- ja valkoviinien tarkistetuksi alkuperänimitykseksi vuonna 1975.

Viininviljelyalueen pinta-ala pieneni voimakkaasti 1900-luvulla. Vuodesta 1980 alkaen viininviljelyalue on alkanut taas kasvaa. Ilmoitettua viljelypinta-alaa on tällä hetkellä noin 300 hehtaaria.

Nykyisellään Béarn-viinit ovat jälleen erityinen alueellinen ylpeydenaihe, mikä johtuu siitä, että viininviljelijät ovat nähneet vaivaa välittääkseen osaamistaan eteenpäin ja parantaakseen sitä.

Koska maantieteellisen alueen maisema on aaltoilevaa ja osittain metsäistä ja rinteiden suunnat ja maaperälajit ovat hyvin vaihtelevia, viiniköynnökset on ollut pakko istuttaa hajanaisesti, mikä on tehnyt maisemasta tilkkutäkkimäisen. Kukkuloiden rinteillä vallitsevat paikalliset ilmasto-olot ovat viininviljelylle suotuisat, sillä liika sadevesi valuu rinteiltä pois ja, mikäli rinteiden kaltevuussuunta on otollinen, köynnökset saavat tarpeeksi aurinkoa ja lämpötilat ovat sopivia sadon kypsymisen kannalta. Rypäleiden kypsymisaikana puhaltava lämmin ja kuiva etelätuuli on suosinut viininviljelyä tällä yleisesti kostealla alueella.

Rypäleiden tuotantoalueella on määritelty tarkoin ne viljelylohkot, jotka soveltuvat parhaiten rypäleiden kypsyttämiseen suotuisissa terveysolosuhteissa: viljelylohkojen kaltevuussuunnan on oltava otollinen, ja maaperän on oltava verrattain läpäisevää.

Paikallisia viiniköynnöslajikkeita hyödyntävä maineikas viininviljelyalue on kehittynyt rinta rinnan sen ulottuvilla olleiden markkinoiden kanssa. Paikallisten rypälelajikkeiden sopeuttaminen melko kosteaan ilmastoon ja myöhäiseen kypsymisajankohtaan on ollut yksi tämän viininviljelyalueen vuosisataisen maineen avaintekijöistä. Nämä lajikkeet edellyttävät tällä maantieteellisellä alueella kehittynyttä erityisosaamista: punaisten rypälelajikkeiden tanniinisuuden hallinta ja valkoisten rypälelajikkeiden voimakkaan alkoholinmuodostuskyvyn säätely perustuvat sopivan sadonkorjuupäivän valitsemiseen ja rypälelajikkeiden sekoittamiseen.

Puna-, rosee- ja valkoviinit valmistetaan pääasiassa rypälelajikkeita sekoittamalla. On syytä korostaa, että valmistuksessa käytetään pääasiassa paikallista alkuperää olevia lajikkeita, jotka ovat sopeutuneet hyvin asianomaisen alueen maaperään ja ilmastoon. Alkuperänimityksen piiriin kuuluvien viinien omaleimaisuus perustuu osin tähän.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

| | Suurempi maantieteellinen yksikkö |
| --- | --- |

Suurempi maantieteellinen yksikkö

| | Oikeudellinen kehys: |
| --- | --- |

Oikeudellinen kehys:

| | Kansallinen lainsäädäntö |
| --- | --- |

Kansallinen lainsäädäntö

| | Lisäedellytyksen tyyppi: |
| --- | --- |

Lisäedellytyksen tyyppi:

| | Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset |
| --- | --- |

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistettua alkuperänimitystä ”Béarn” voidaan täydentää maantieteellisellä lisänimityksellä ”Sud-Ouest”, jolla yksilöidään suurempi maantieteellinen yksikkö.

Linkki tuote-eritelmään

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b053abef-87b5-43bf-a8a5-f3afe4be0e75

---

(1)  EYVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---