# Europeiska unionens L 302/19 n

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 302 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 48 årgången19 november 2005 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 302

Svensk utgåva

Lagstiftning

48 årgången19 november 2005

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 1890/2005 av den 14 november 2005 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära antidumpningstull som införts på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Republiken Indonesien, Folkrepubliken Kina, Taiwan, Konungariket Thailand och Socialistiska republiken Vietnam och om avslutande av förfarandet beträffande import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Republiken Filippinerna och Malaysia | 1 |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 1891/2005 av den 14 november 2005 om ändring av förordning (EEG) nr 3068/92 om införande av en slutgiltig antidumpningstull för import av kaliumklorid med ursprung i Ryssland, Ukraina eller Vitryssland | 14 |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 1892/2005 av den 14 november 2005 om avslutande av den partiella interimsöversynen av antidumpningsåtgärderna beträffande import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina | 22 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1893/2005 av den 18 november 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 24 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1894/2005 av den 17 november 2005 om införande av ett förbud mot fiske efter kummel i ICES-områdena Vb (gemenskapens vatten), VI, VII, XII, XIV av fartyg som seglar under spansk flagg | 26 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1895/2005 av den 18 november 2005 om begränsad användning av vissa epoxiderivat i material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (
  1
  ) | 28 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1896/2005 av den 18 november 2005 om ändring av förordning (EG) nr 887/2005 om krisdestillation enligt artikel 30 i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av vissa viner i Grekland | 33 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1897/2005 av den 18 november 2005 om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull | 34 |
| | * | Kommissionens direktiv 2005/79/EG av den 18 november 2005 om ändring av direktiv 2002/72/EG om material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel (
  1
  ) | 35 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Rådets förordning (EG) nr 1890/2005 av den 14 november 2005 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära antidumpningstull som införts på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Republiken Indonesien, Folkrepubliken Kina, Taiwan, Konungariket Thailand och Socialistiska republiken Vietnam och om avslutande av förfarandet beträffande import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Republiken Filippinerna och Malaysia

1

*

Rådets förordning (EG) nr 1891/2005 av den 14 november 2005 om ändring av förordning (EEG) nr 3068/92 om införande av en slutgiltig antidumpningstull för import av kaliumklorid med ursprung i Ryssland, Ukraina eller Vitryssland

14

*

Rådets förordning (EG) nr 1892/2005 av den 14 november 2005 om avslutande av den partiella interimsöversynen av antidumpningsåtgärderna beträffande import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina

22

Kommissionens förordning (EG) nr 1893/2005 av den 18 november 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

24

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1894/2005 av den 17 november 2005 om införande av ett förbud mot fiske efter kummel i ICES-områdena Vb (gemenskapens vatten), VI, VII, XII, XIV av fartyg som seglar under spansk flagg

26

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1895/2005 av den 18 november 2005 om begränsad användning av vissa epoxiderivat i material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (
  1
  )

1

28

Kommissionens förordning (EG) nr 1896/2005 av den 18 november 2005 om ändring av förordning (EG) nr 887/2005 om krisdestillation enligt artikel 30 i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av vissa viner i Grekland

33

Kommissionens förordning (EG) nr 1897/2005 av den 18 november 2005 om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull

34

*

Kommissionens direktiv 2005/79/EG av den 18 november 2005 om ändring av direktiv 2002/72/EG om material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel (
  1
  )

1

35

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | Rådets beslut av den 14 november 2005 om ingående av 2005 års internationella avtal om olivolja och bordsoliver | 46 |
| 2005 års internationella avtal om olivolja och bordsoliver | 47 |
| | * | Information om ikraftträdandet av tilläggsprotokollet till avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Chile, å andra sidan, för att ta hänsyn till Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen | 68 |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 9 december 2004 om att en företagskoncentration är oförenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 8.3 i rådets förordning (EEG) nr 4064/89 (koncentrationsförordningen) (Ärende nr COMP/M.3440 – EDP/ENI/GDP)
  [delgivet med nr K(2005) 4715]

   (
  1
  ) | 69 |
| | * | Kommissionens beslut av den 17 oktober 2005 om godtagande av åtaganden som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet rörande import av kaliumklorid med ursprung i Ryska federationen | 79 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

*

Rådets beslut av den 14 november 2005 om ingående av 2005 års internationella avtal om olivolja och bordsoliver

46

2005 års internationella avtal om olivolja och bordsoliver

47

*

Information om ikraftträdandet av tilläggsprotokollet till avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Chile, å andra sidan, för att ta hänsyn till Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen

68

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 9 december 2004 om att en företagskoncentration är oförenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 8.3 i rådets förordning (EEG) nr 4064/89 (koncentrationsförordningen) (Ärende nr COMP/M.3440 – EDP/ENI/GDP)
  [delgivet med nr K(2005) 4715]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2005) 4715]

1

69

*

Kommissionens beslut av den 17 oktober 2005 om godtagande av åtaganden som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet rörande import av kaliumklorid med ursprung i Ryska federationen

79

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 19.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 302/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 302/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1890/2005

av den 14 november 2005

om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära antidumpningstull som införts på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Republiken Indonesien, Folkrepubliken Kina, Taiwan, Konungariket Thailand och Socialistiska republiken Vietnam och om avslutande av förfarandet beträffande import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Republiken Filippinerna och Malaysia

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 9,

med beaktande av det förslag som kommissionen har lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   PROVISORISKA ÅTGÄRDER

| (1) | Genom förordning (EG) nr 771/2005 (2) (nedan kallad ”förordningen om preliminär tull”) införde kommissionen en preliminär antidumpningstull på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav enligt KN-nummer 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 och 7318 15 70 med ursprung i Indonesien, Kina, Taiwan, Thailand och Vietnam. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 771/2005 (2) (nedan kallad ”förordningen om preliminär tull”) införde kommissionen en preliminär antidumpningstull på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav enligt KN-nummer 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 och 7318 15 70 med ursprung i Indonesien, Kina, Taiwan, Thailand och Vietnam.

| (2) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 juli 2003–30 juni 2004 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller ”UP” i tabeller). Undersökningen av utvecklingen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden 1 januari 2001–30 juni 2004 (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(2)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 juli 2003–30 juni 2004 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller ”UP” i tabeller). Undersökningen av utvecklingen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden 1 januari 2001–30 juni 2004 (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

B.   EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE

| (3) | Efter det att de provisoriska antidumpningsåtgärderna införts har vissa berörda parter lämnat skriftliga synpunkter. |
| --- | --- |

(3)

Efter det att de provisoriska antidumpningsåtgärderna införts har vissa berörda parter lämnat skriftliga synpunkter.

| (4) | De parter som så begärde gavs tillfälle att bli hörda av kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

De parter som så begärde gavs tillfälle att bli hörda av kommissionen.

| (5) | Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för sina slutgiltiga avgöranden. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för sina slutgiltiga avgöranden.

| (6) | Parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera införandet av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära tullen. De berörda parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på dessa uppgifter efter det att de meddelats. |
| --- | --- |

(6)

Parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera införandet av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära tullen. De berörda parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på dessa uppgifter efter det att de meddelats.

| (7) | De berörda parternas muntliga och skriftliga synpunkter togs under övervägande och beaktades i de slutliga undersökningsresultaten då så bedömdes lämpligt. |
| --- | --- |

(7)

De berörda parternas muntliga och skriftliga synpunkter togs under övervägande och beaktades i de slutliga undersökningsresultaten då så bedömdes lämpligt.

| (8) | Efter införandet av provisoriska åtgärder ifrågasatte en importör och dess intresseförening gemenskapsindustrins representativitet (se skäl 113 i förordningen om preliminär tull) i den mening som avses i artikel 5.4 i grundförordningen. Någon bevisning till stöd för detta påstående framlades emellertid inte. Undersökningen bekräftade att gemenskapsindustrin svarade för ungefär 54 % av gemenskapens tillverkning under undersökningsperioden och uppfyller villkoret i artikel 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(8)

Efter införandet av provisoriska åtgärder ifrågasatte en importör och dess intresseförening gemenskapsindustrins representativitet (se skäl 113 i förordningen om preliminär tull) i den mening som avses i artikel 5.4 i grundförordningen. Någon bevisning till stöd för detta påstående framlades emellertid inte. Undersökningen bekräftade att gemenskapsindustrin svarade för ungefär 54 % av gemenskapens tillverkning under undersökningsperioden och uppfyller villkoret i artikel 5.4 i grundförordningen.

| (9) | De samarbetsvilliga thailändska exporterande tillverkarna hävdade efter meddelandet av de uppgifter som avses i skäl 6 att gemenskapstillverkarnas icke-konfidentiella frågeformulärssvar inte var tillräckligt detaljerade och inte hade inlämnats i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. De menade att den otillräckliga informationen i dessa svar gjorde att de samarbetsvilliga exportörerna inte fick någon egentlig möjlighet att försvara sina intressen och fick en nackdel i förhållande till andra parter, dvs. gemenskapsindustrin, i detta förfarande. I avsnitt E i förordningen om preliminär tull finns dock sammanlagda och kontrollerade uppgifter att tillgå för alla berörda parter. Detta innebär att de alla har en tillräckligt god bild av situationen när det gäller skada och orsakssamband för att kunna försvara sina intressen. Alla parter behandlas på samma sätt och ingen part har missgynnats i samband med meddelandet av uppgifter. Alla parter har möjlighet att försvara sig, eftersom de har tillgång till de icke-konfidentiella frågeformulärssvaren och uppgifterna i förordningen om preliminär tull. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(9)

De samarbetsvilliga thailändska exporterande tillverkarna hävdade efter meddelandet av de uppgifter som avses i skäl 6 att gemenskapstillverkarnas icke-konfidentiella frågeformulärssvar inte var tillräckligt detaljerade och inte hade inlämnats i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. De menade att den otillräckliga informationen i dessa svar gjorde att de samarbetsvilliga exportörerna inte fick någon egentlig möjlighet att försvara sina intressen och fick en nackdel i förhållande till andra parter, dvs. gemenskapsindustrin, i detta förfarande. I avsnitt E i förordningen om preliminär tull finns dock sammanlagda och kontrollerade uppgifter att tillgå för alla berörda parter. Detta innebär att de alla har en tillräckligt god bild av situationen när det gäller skada och orsakssamband för att kunna försvara sina intressen. Alla parter behandlas på samma sätt och ingen part har missgynnats i samband med meddelandet av uppgifter. Alla parter har möjlighet att försvara sig, eftersom de har tillgång till de icke-konfidentiella frågeformulärssvaren och uppgifterna i förordningen om preliminär tull. Påståendet avvisades därför.

C.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

| (10) | Redan i samband med den preliminära undersökningen ifrågasattes det om muttrar verkligen kunde anses vara en och samma produkt som andra fästanordningar av rostfritt stål och delar därav. I detta sammanhang var det nödvändigt att närmare undersöka en rad faktorer, t.ex. om, och i så fall i vilken utsträckning, bultar och muttrar marknadsförs tillsammans som ett system, i vilken utsträckning dessa typer utvecklas gemensamt osv. Det måste även närmare undersökas i vilken utsträckning tillverkarna i gemenskapen kan erbjuda dessa system. När det gäller de preliminära slutsatserna hade det därför beslutats att muttrar som vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer 7318 16 30 inte skulle ingå i definitionen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(10)

Redan i samband med den preliminära undersökningen ifrågasattes det om muttrar verkligen kunde anses vara en och samma produkt som andra fästanordningar av rostfritt stål och delar därav. I detta sammanhang var det nödvändigt att närmare undersöka en rad faktorer, t.ex. om, och i så fall i vilken utsträckning, bultar och muttrar marknadsförs tillsammans som ett system, i vilken utsträckning dessa typer utvecklas gemensamt osv. Det måste även närmare undersökas i vilken utsträckning tillverkarna i gemenskapen kan erbjuda dessa system. När det gäller de preliminära slutsatserna hade det därför beslutats att muttrar som vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer 7318 16 30 inte skulle ingå i definitionen av den berörda produkten.

| (11) | Efter införandet av de provisoriska åtgärderna lämnade både gemenskapstillverkare och importörer bevisning för att bultar och muttrar varken utvecklas, tillverkas eller marknadsförs tillsammans. Muttrar används visserligen vanligtvis tillsammans med bultar men de säljs vanligtvis inte tillsammans med dessa. Bultar kan dessutom användas som fästanordningar utan muttrar, vilket visar att bultar och muttrar kan ha olika slutanvändningar. Detta bekräftas även av importen från vissa tillverkare i de berörda länderna, vilka tillverkar och säljer antingen bultar eller muttrar, och av det faktum att de gemenskapstillverkare som ingår i urvalet tillverkar skruvar och bultar men inte muttrar. Detta är särskilt tydligt när det gäller Filippinerna. Praktiskt taget all import från detta land utgjordes av muttrar och inte till någon del av bultar. Såsom anges ovan används bultar inte heller nödvändigtvis tillsammans med muttrar och underläggsbrickor. Detta framgår även tydligt av varubeskrivningen till HS-undernummer 7318 15: ”andra skruvar, samt bultar, även med tillhörande muttrar eller underläggsbrickor”. Det är dessutom på sin plats att påpeka att gemenskapsindustrin varken har de maskiner som behövs för att tillverka muttrar eller har uppgivit att de har för avsikt att börja tillverka muttrar. |
| --- | --- |

(11)

Efter införandet av de provisoriska åtgärderna lämnade både gemenskapstillverkare och importörer bevisning för att bultar och muttrar varken utvecklas, tillverkas eller marknadsförs tillsammans. Muttrar används visserligen vanligtvis tillsammans med bultar men de säljs vanligtvis inte tillsammans med dessa. Bultar kan dessutom användas som fästanordningar utan muttrar, vilket visar att bultar och muttrar kan ha olika slutanvändningar. Detta bekräftas även av importen från vissa tillverkare i de berörda länderna, vilka tillverkar och säljer antingen bultar eller muttrar, och av det faktum att de gemenskapstillverkare som ingår i urvalet tillverkar skruvar och bultar men inte muttrar. Detta är särskilt tydligt när det gäller Filippinerna. Praktiskt taget all import från detta land utgjordes av muttrar och inte till någon del av bultar. Såsom anges ovan används bultar inte heller nödvändigtvis tillsammans med muttrar och underläggsbrickor. Detta framgår även tydligt av varubeskrivningen till HS-undernummer 7318 15: ”andra skruvar, samt bultar, även med tillhörande muttrar eller underläggsbrickor”. Det är dessutom på sin plats att påpeka att gemenskapsindustrin varken har de maskiner som behövs för att tillverka muttrar eller har uppgivit att de har för avsikt att börja tillverka muttrar.

| (12) | Följaktligen bekräftas undersökningsresultatet i skäl 13 i förordningen om preliminär tull, dvs. att muttrar som inte importeras tillsammans med tillhörande skruvar och bultar inte bör ingå i definitionen av den berörda produkten. I enlighet med slutsatserna i skälen 14 och 105 i förordningen om preliminär tull bör förfarandet således avslutas för Filippinernas del. |
| --- | --- |

(12)

Följaktligen bekräftas undersökningsresultatet i skäl 13 i förordningen om preliminär tull, dvs. att muttrar som inte importeras tillsammans med tillhörande skruvar och bultar inte bör ingå i definitionen av den berörda produkten. I enlighet med slutsatserna i skälen 14 och 105 i förordningen om preliminär tull bör förfarandet således avslutas för Filippinernas del.

| (13) | Efter införandet av de provisoriska åtgärderna hävdade de samarbetsvilliga thailändska exporterande tillverkarna att muttrar och bultar vanligtvis marknadsförs och utvecklas tillsammans, vilket innebär att även bultar bör uteslutas om muttrar utesluts ur produktdefinitionen. De kunde emellertid inte underbygga detta påstående. Av denna orsak och mot bakgrund av undersökningsresultaten i skälen 11 och 12, dvs. att muttrar inte marknadsförs och utvecklas tillsammans med bultar, avvisades påståendet och det fastställdes att endast muttrar skulle undantas från förfarandet. |
| --- | --- |

(13)

Efter införandet av de provisoriska åtgärderna hävdade de samarbetsvilliga thailändska exporterande tillverkarna att muttrar och bultar vanligtvis marknadsförs och utvecklas tillsammans, vilket innebär att även bultar bör uteslutas om muttrar utesluts ur produktdefinitionen. De kunde emellertid inte underbygga detta påstående. Av denna orsak och mot bakgrund av undersökningsresultaten i skälen 11 och 12, dvs. att muttrar inte marknadsförs och utvecklas tillsammans med bultar, avvisades påståendet och det fastställdes att endast muttrar skulle undantas från förfarandet.

| (14) | Flera importörer och deras intresseorganisation framförde på nytt att undersökningen borde begränsas till att avse endast två KN-nummer, nämligen 7318 15 61 (sexkantshålskruvar [insex] av rostfritt stål) och 7318 15 70 (sexkantsskruvar av rostfritt stål). De hänvisade till att gemenskapsindustrin inte tillverkade de andra fästanordningar som omfattas av undersökningen, dvs. fästanordningar av rostfritt stål som vanligtvis deklareras enligt KN-nummer 7318 12 10 (andra träskruvar av rostfritt stål), 7318 14 10 (självgängande skruvar av rostfritt stål), 7318 15 30 (skruvar och bultar utan huvud av rostfritt stål) och 7318 15 51 (spårskruvar och krysskruvar av rostfritt stål). Deras bevisning utgjordes av några order som några gemenskapstillverkare inte kunnat leverera. De hävdade vidare att bultar och skruvar tillverkas med olika maskiner. |
| --- | --- |

(14)

Flera importörer och deras intresseorganisation framförde på nytt att undersökningen borde begränsas till att avse endast två KN-nummer, nämligen 7318 15 61 (sexkantshålskruvar [insex] av rostfritt stål) och 7318 15 70 (sexkantsskruvar av rostfritt stål). De hänvisade till att gemenskapsindustrin inte tillverkade de andra fästanordningar som omfattas av undersökningen, dvs. fästanordningar av rostfritt stål som vanligtvis deklareras enligt KN-nummer 7318 12 10 (andra träskruvar av rostfritt stål), 7318 14 10 (självgängande skruvar av rostfritt stål), 7318 15 30 (skruvar och bultar utan huvud av rostfritt stål) och 7318 15 51 (spårskruvar och krysskruvar av rostfritt stål). Deras bevisning utgjordes av några order som några gemenskapstillverkare inte kunnat leverera. De hävdade vidare att bultar och skruvar tillverkas med olika maskiner.

| (15) | Såsom anges i skäl 15 i förordningen om preliminär tull bekräftade undersökningen att fästanordningar av rostfritt stål enligt KN-nummer 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30 och 7318 15 51 tillverkas i gemenskapen. Detta innebär att de gemenskapstillverkare som ingår i urvalet har de maskiner som behövs för att tillverka dessa andra typer av fästanordningar av rostfritt stål och att de är utsatta för konkurrens från den berörda dumpade produkten när det gäller dessa produkttyper. Uppgifterna rörande några order som gemenskapsindustrin inte kunnat leverera hänför sig inte till undersökningsperioden och bör därför normalt sett lämnas utan beaktande enligt artikel 6.1 i grundförordningen. Hur som helst bevisar inte detta att dessa produkter inte tillverkas av gemenskapsindustrin. Det framgick vidare av undersökningen att gemenskapsindustrin kan öka sin tillverkning för att möta efterfrågan på dessa produkter om det inte förekommer någon illojal konkurrens med import till dumpade priser från de berörda länderna. Det är även att märka att gemenskapsindustrin har en betydande outnyttjad kapacitet (se tabellen före skäl 127 i förordningen om preliminär tull). Importörernas begäran avvisas därför. |
| --- | --- |

(15)

Såsom anges i skäl 15 i förordningen om preliminär tull bekräftade undersökningen att fästanordningar av rostfritt stål enligt KN-nummer 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30 och 7318 15 51 tillverkas i gemenskapen. Detta innebär att de gemenskapstillverkare som ingår i urvalet har de maskiner som behövs för att tillverka dessa andra typer av fästanordningar av rostfritt stål och att de är utsatta för konkurrens från den berörda dumpade produkten när det gäller dessa produkttyper. Uppgifterna rörande några order som gemenskapsindustrin inte kunnat leverera hänför sig inte till undersökningsperioden och bör därför normalt sett lämnas utan beaktande enligt artikel 6.1 i grundförordningen. Hur som helst bevisar inte detta att dessa produkter inte tillverkas av gemenskapsindustrin. Det framgick vidare av undersökningen att gemenskapsindustrin kan öka sin tillverkning för att möta efterfrågan på dessa produkter om det inte förekommer någon illojal konkurrens med import till dumpade priser från de berörda länderna. Det är även att märka att gemenskapsindustrin har en betydande outnyttjad kapacitet (se tabellen före skäl 127 i förordningen om preliminär tull). Importörernas begäran avvisas därför.

| (16) | De samarbetsvilliga thailändska tillverkarna begärde att produktdefinitionen skulle begränsas till att endast omfatta KN-nummer 7318 12 10 (andra träskruvar av rostfritt stål), 7318 15 30 (skruvar och bultar utan huvud av rostfritt stål) och 7318 15 61 (sexkantshålskruvar [insex] av rostfritt stål). De hävdade att varken bultar (KN-nummer 7318 15 70) eller spårskruvar och krysskruvar av rostfritt stål (KN-nummer 7318 14 10 och 7318 15 51) var att anse som en och samma produktkategori som de andra fästanordningar som omfattas av undersökningen på grund av skillnader i fysiska egenskaper, beskaffenhet och kvalitet, användningsområden, konsumenternas smak och vanor samt KN-nummer, vilket enligt dem bevisar att bultar och skruvar inte utgör en och samma produktkategori. |
| --- | --- |

(16)

De samarbetsvilliga thailändska tillverkarna begärde att produktdefinitionen skulle begränsas till att endast omfatta KN-nummer 7318 12 10 (andra träskruvar av rostfritt stål), 7318 15 30 (skruvar och bultar utan huvud av rostfritt stål) och 7318 15 61 (sexkantshålskruvar [insex] av rostfritt stål). De hävdade att varken bultar (KN-nummer 7318 15 70) eller spårskruvar och krysskruvar av rostfritt stål (KN-nummer 7318 14 10 och 7318 15 51) var att anse som en och samma produktkategori som de andra fästanordningar som omfattas av undersökningen på grund av skillnader i fysiska egenskaper, beskaffenhet och kvalitet, användningsområden, konsumenternas smak och vanor samt KN-nummer, vilket enligt dem bevisar att bultar och skruvar inte utgör en och samma produktkategori.

| (17) | I detta fall framgår det av undersökningen att alla de typer av fästanordningar som berörs har, sett ur användarens perspektiv, samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden, dvs. de är gängade stiftskruvar av rostfritt stål som används för att sammanfoga något med något annat genom rotation av fästanordningen. Alla dessa fästanordningar omfattas av samma HS-nummer. Därför avvisas begäran om en ytterligare begränsning av produktdefinitionen. |
| --- | --- |

(17)

I detta fall framgår det av undersökningen att alla de typer av fästanordningar som berörs har, sett ur användarens perspektiv, samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden, dvs. de är gängade stiftskruvar av rostfritt stål som används för att sammanfoga något med något annat genom rotation av fästanordningen. Alla dessa fästanordningar omfattas av samma HS-nummer. Därför avvisas begäran om en ytterligare begränsning av produktdefinitionen.

| (18) | Eftersom inga andra synpunkter lämnats bekräftas undersökningsresultaten rörande den berörda produkten och den likadana produkten i skälen 10–18 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(18)

Eftersom inga andra synpunkter lämnats bekräftas undersökningsresultaten rörande den berörda produkten och den likadana produkten i skälen 10–18 i förordningen om preliminär tull.

D.   STICKPROVSFÖRFARANDE

| (19) | Det har inte inkommit några synpunkter rörande tillämpningen av ett stickprovsförfarande för de exporterande tillverkarna i Taiwan, gemenskapstillverkarna och importörerna i gemenskapen efter införandet av de provisoriska åtgärderna. Undersökningsresultaten i skälen 19–32 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför. |
| --- | --- |

(19)

Det har inte inkommit några synpunkter rörande tillämpningen av ett stickprovsförfarande för de exporterande tillverkarna i Taiwan, gemenskapstillverkarna och importörerna i gemenskapen efter införandet av de provisoriska åtgärderna. Undersökningsresultaten i skälen 19–32 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför.

E.   DUMPNING

1.   Marknadsekonomisk status

| (20) | Det har inte inkommit några ytterligare synpunkter rörande marknadsekonomisk status efter införandet av de provisoriska åtgärderna. Undersökningsresultaten i skälen 33–54 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför. |
| --- | --- |

(20)

Det har inte inkommit några ytterligare synpunkter rörande marknadsekonomisk status efter införandet av de provisoriska åtgärderna. Undersökningsresultaten i skälen 33–54 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför.

2.   Individuell behandling

| (21) | En samarbetsvillig exporterande tillverkare i Vietnam uttryckte sin besvikelse över att företagets begäran om individuell behandling avslagits trots att det samarbetat i undersökningen. Det hävdade vidare att det faktum att det, liksom två andra vietnamesiska exportörer, fått sin begäran om individuell behandling avslagen ledde till att alla exporterande tillverkare i Vietnam har kommit att omfattas av en och samma preliminära antidumpningstull.
  Såsom anges i skäl 60 i förordningen om preliminär tull kunde företaget i fråga dock inte påvisa att det uppfyllde villkoren i artikel 9.5 i grundförordningen för beviljande av individuell behandling. Dessutom hade inga synpunkter och ingen bevisning som ändrade dessa avgöranden lämnats och därför bör artikel 2.7 a i grundförordningen tillämpas för Vietnam i dess helhet. Detta innebär att alla exporterande tillverkare i Vietnam omfattas av samma åtgärd. |
| --- | --- |

(21)

En samarbetsvillig exporterande tillverkare i Vietnam uttryckte sin besvikelse över att företagets begäran om individuell behandling avslagits trots att det samarbetat i undersökningen. Det hävdade vidare att det faktum att det, liksom två andra vietnamesiska exportörer, fått sin begäran om individuell behandling avslagen ledde till att alla exporterande tillverkare i Vietnam har kommit att omfattas av en och samma preliminära antidumpningstull.

Såsom anges i skäl 60 i förordningen om preliminär tull kunde företaget i fråga dock inte påvisa att det uppfyllde villkoren i artikel 9.5 i grundförordningen för beviljande av individuell behandling. Dessutom hade inga synpunkter och ingen bevisning som ändrade dessa avgöranden lämnats och därför bör artikel 2.7 a i grundförordningen tillämpas för Vietnam i dess helhet. Detta innebär att alla exporterande tillverkare i Vietnam omfattas av samma åtgärd.

| (22) | Eftersom det inte har inkommit några andra synpunkter beträffande individuell behandling bekräftas slutsatserna i skälen 55–61 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(22)

Eftersom det inte har inkommit några andra synpunkter beträffande individuell behandling bekräftas slutsatserna i skälen 55–61 i förordningen om preliminär tull.

3.   Normalvärde

3.1   Jämförbart land

| (23) | Taiwan valdes preliminärt som lämpligt jämförbart tredjeland med marknadsekonomi för fastställandet av normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status. Ingen part lämnade efter införandet av de provisoriska åtgärderna synpunkter på fastställandet av normalvärdet i det jämförbara landet. Undersökningsresultaten i skälen 62–64 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför. |
| --- | --- |

(23)

Taiwan valdes preliminärt som lämpligt jämförbart tredjeland med marknadsekonomi för fastställandet av normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status. Ingen part lämnade efter införandet av de provisoriska åtgärderna synpunkter på fastställandet av normalvärdet i det jämförbara landet. Undersökningsresultaten i skälen 62–64 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför.

3.2   Metod för fastställande av normalvärde

| (24) | Fyra thailändska exporterande tillverkare hävdade att deras normalvärden inte borde fastställas på grundval av de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vinst som konstaterats för försäljningen på hemmamarknaden i ett annat land, i detta fall Taiwan. Såsom anges i skäl 80 i förordningen om preliminär tull hade dessa exporterande tillverkare dock ingen representativ försäljning av den likadana produkten eller av någon annan produkt i samma allmänna produktkategori, vid normal handel. Det var därför nödvändigt att använda någon annan rimlig metod för beräkningen av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen. I detta fall ansågs det lämpligast att använda de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vinst som gäller för Taiwan, eftersom i) hemmamarknaden i Taiwan för den likadana produkten är representativ både volymmässigt och när det gäller priskonkurrens, och ii) på grund av att den taiwanesiska industrin för fästanordningar av rostfritt stål kontrollerar majoriteten av alla tillverkare av den berörda produkten i samtliga de länder som omfattas av undersökningen, vilket även inbegriper några tillverkare i Thailand (se skäl 71 i förordningen om preliminär tull). Det har inte inkommit några uppgifter som visar att den vinst som beräknats på detta sätt skulle vara högre än det belopp för vinst som sålunda använts skulle vara högre än den vinst som andra exportörer eller tillverkare normalt sett uppnår vid försäljning i Thailand av produkter ur samma allmänna produktkategori. |
| --- | --- |

(24)

Fyra thailändska exporterande tillverkare hävdade att deras normalvärden inte borde fastställas på grundval av de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vinst som konstaterats för försäljningen på hemmamarknaden i ett annat land, i detta fall Taiwan. Såsom anges i skäl 80 i förordningen om preliminär tull hade dessa exporterande tillverkare dock ingen representativ försäljning av den likadana produkten eller av någon annan produkt i samma allmänna produktkategori, vid normal handel. Det var därför nödvändigt att använda någon annan rimlig metod för beräkningen av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen. I detta fall ansågs det lämpligast att använda de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vinst som gäller för Taiwan, eftersom i) hemmamarknaden i Taiwan för den likadana produkten är representativ både volymmässigt och när det gäller priskonkurrens, och ii) på grund av att den taiwanesiska industrin för fästanordningar av rostfritt stål kontrollerar majoriteten av alla tillverkare av den berörda produkten i samtliga de länder som omfattas av undersökningen, vilket även inbegriper några tillverkare i Thailand (se skäl 71 i förordningen om preliminär tull). Det har inte inkommit några uppgifter som visar att den vinst som beräknats på detta sätt skulle vara högre än det belopp för vinst som sålunda använts skulle vara högre än den vinst som andra exportörer eller tillverkare normalt sett uppnår vid försäljning i Thailand av produkter ur samma allmänna produktkategori.

| (25) | Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter på den metod som använts för fastställandet av normalvärdet bekräftas den metod som anges i skälen 65–72 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(25)

Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter på den metod som använts för fastställandet av normalvärdet bekräftas den metod som anges i skälen 65–72 i förordningen om preliminär tull.

3.3   Fastställande av normalvärde

a)   Kina

| (26) | Eftersom inga synpunkter inkommit bekräftas undersökningsresultaten i skäl 73 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(26)

Eftersom inga synpunkter inkommit bekräftas undersökningsresultaten i skäl 73 i förordningen om preliminär tull.

b)   Indonesien

| (27) | Eftersom inga synpunkter inkommit bekräftas undersökningsresultaten i skäl 74 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(27)

Eftersom inga synpunkter inkommit bekräftas undersökningsresultaten i skäl 74 i förordningen om preliminär tull.

c)   Malaysia

| (28) | Eftersom inga synpunkter inkommit bekräftas undersökningsresultaten i skäl 76 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(28)

Eftersom inga synpunkter inkommit bekräftas undersökningsresultaten i skäl 76 i förordningen om preliminär tull.

d)   Taiwan

| (29) | En taiwanesisk exporterande tillverkare invände mot den metod för fastställande av normalvärde som anges i skäl 79 i förordningen om preliminär tull. Företaget hävdade att det inte klassificerade de olika typerna av den berörda produkten i enlighet med kommissionens specifikationer, eftersom en del av dessa fästanordningar var specialprodukter. Det hävdade vidare att det vid kontrollbesöket på plats kunnat påvisa, med hjälp av ritningar, varuprover och försäljningsdokumentation, att de specialfästanordningar de exporterade till gemenskapen verkligen hade unika egenskaper. |
| --- | --- |

(29)

En taiwanesisk exporterande tillverkare invände mot den metod för fastställande av normalvärde som anges i skäl 79 i förordningen om preliminär tull. Företaget hävdade att det inte klassificerade de olika typerna av den berörda produkten i enlighet med kommissionens specifikationer, eftersom en del av dessa fästanordningar var specialprodukter. Det hävdade vidare att det vid kontrollbesöket på plats kunnat påvisa, med hjälp av ritningar, varuprover och försäljningsdokumentation, att de specialfästanordningar de exporterade till gemenskapen verkligen hade unika egenskaper.

| (30) | Det framgick av den bevisning som inhämtats vid kontrollbesöket att dessa produkter inte omfattas av de KN-nummer som undersökningen gäller. Under dessa omständigheter ansågs det lämpligt att inte beakta exporten av dessa produkter i undersökningen. Undersökningsresultaten för detta företag, bl.a. det normalvärde som anges i skäl 79 i förordningen om preliminär tull, har fastställts på grundval av företagets övriga export som omfattas av definitionen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(30)

Det framgick av den bevisning som inhämtats vid kontrollbesöket att dessa produkter inte omfattas av de KN-nummer som undersökningen gäller. Under dessa omständigheter ansågs det lämpligt att inte beakta exporten av dessa produkter i undersökningen. Undersökningsresultaten för detta företag, bl.a. det normalvärde som anges i skäl 79 i förordningen om preliminär tull, har fastställts på grundval av företagets övriga export som omfattas av definitionen av den berörda produkten.

| (31) | När det gäller fastställandet av normalvärdet för företagets övriga export föreslog företaget vissa justeringar av den tillverkningskostnad som användes vid det preliminära fastställandet av dess normalvärde (se skäl 79 i förordningen om preliminär tull). |
| --- | --- |

(31)

När det gäller fastställandet av normalvärdet för företagets övriga export föreslog företaget vissa justeringar av den tillverkningskostnad som användes vid det preliminära fastställandet av dess normalvärde (se skäl 79 i förordningen om preliminär tull).

| (32) | Dessa justeringar grundade sig emellertid på uppgifter som inte lämnats vare sig i frågeformulärssvaret eller i samband med kontrollbesöket, vilket innebär att de inte kunde kontrolleras. Justeringarna stöddes dessutom inte heller av tillgängliga uppgifter. Begäran rörande tillverkningskostnaden avvisas därför. |
| --- | --- |

(32)

Dessa justeringar grundade sig emellertid på uppgifter som inte lämnats vare sig i frågeformulärssvaret eller i samband med kontrollbesöket, vilket innebär att de inte kunde kontrolleras. Justeringarna stöddes dessutom inte heller av tillgängliga uppgifter. Begäran rörande tillverkningskostnaden avvisas därför.

| (33) | En annan taiwanesisk exporterande tillverkare hävdade att viss dubbelräkning förekommit i samband med fastställandet av den tillverkningskostnad och de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som använts vid fastställandet av normalvärdet. Företaget hävdade att det pålägg för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som det angivit i resultaträkningen i frågeformulärssvaret inte var korrekt och att det i stället var det pålägg som uppgivits vid kontrollbesöket som skulle användas. |
| --- | --- |

(33)

En annan taiwanesisk exporterande tillverkare hävdade att viss dubbelräkning förekommit i samband med fastställandet av den tillverkningskostnad och de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som använts vid fastställandet av normalvärdet. Företaget hävdade att det pålägg för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som det angivit i resultaträkningen i frågeformulärssvaret inte var korrekt och att det i stället var det pålägg som uppgivits vid kontrollbesöket som skulle användas.

| (34) | Det är dock att märka att företaget inte korrigerade sin resultaträkning före kontrollbesöket. Företaget lämnade väsentligt reviderade uppgifter om sina försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader först i kontrollens slutskede, dvs. för sent för att de skulle kunna kontrolleras. Av denna orsak och eftersom de reviderade försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna inte överensstämde med andra tillgängliga kontrollerade uppgifter avvisades begäran, och de uppgifter som härletts ur resultaträkningen i frågeformulärssvaret bibehölls för beräkningen av dumpning, i enlighet med artikel 6.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(34)

Det är dock att märka att företaget inte korrigerade sin resultaträkning före kontrollbesöket. Företaget lämnade väsentligt reviderade uppgifter om sina försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader först i kontrollens slutskede, dvs. för sent för att de skulle kunna kontrolleras. Av denna orsak och eftersom de reviderade försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna inte överensstämde med andra tillgängliga kontrollerade uppgifter avvisades begäran, och de uppgifter som härletts ur resultaträkningen i frågeformulärssvaret bibehölls för beräkningen av dumpning, i enlighet med artikel 6.8 i grundförordningen.

| (35) | Samma taiwanesiska exporterande tillverkare hävdade dessutom att skrot måste dras av från råmaterialkostnaden. Företaget menade att eftersom skrot är ett resultat av produktionsprocessen bör tillverkningskostnaden minskas med inkomsterna från försäljning av skrot. Det lämnade emellertid inga uppgifter om storleken på inkomsterna från en sådan eventuell försäljning. Inkomster från andra produkter eller biprodukter är hur som helst inte relevanta för beräkningen av tillverkningskostnaden för den likadana produkten, eftersom företaget historiskt sett inte använt sig av denna metod vid sin kostnadsfördelning. Följaktligen avvisas företagets begäran och de preliminära undersökningsresultaten bekräftas. |
| --- | --- |

(35)

Samma taiwanesiska exporterande tillverkare hävdade dessutom att skrot måste dras av från råmaterialkostnaden. Företaget menade att eftersom skrot är ett resultat av produktionsprocessen bör tillverkningskostnaden minskas med inkomsterna från försäljning av skrot. Det lämnade emellertid inga uppgifter om storleken på inkomsterna från en sådan eventuell försäljning. Inkomster från andra produkter eller biprodukter är hur som helst inte relevanta för beräkningen av tillverkningskostnaden för den likadana produkten, eftersom företaget historiskt sett inte använt sig av denna metod vid sin kostnadsfördelning. Följaktligen avvisas företagets begäran och de preliminära undersökningsresultaten bekräftas.

| (36) | Det inkom inga andra synpunkter och undersökningsresultaten i skälen 77–79 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför. |
| --- | --- |

(36)

Det inkom inga andra synpunkter och undersökningsresultaten i skälen 77–79 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför.

e)   Thailand

| (37) | En thailändsk exporterande tillverkare med viss inhemsk försäljning gjorde flera påståenden rörande beräkningen av de tillverkningskostnader och försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som användes för fastställandet av dess normalvärde. Företaget ansåg vidare att ett godkännande av dessa påstående innebar att dess inhemska försäljning vid normal handel var representativ och kunde användas för fastställandet av normalvärdet för Thailand. |
| --- | --- |

(37)

En thailändsk exporterande tillverkare med viss inhemsk försäljning gjorde flera påståenden rörande beräkningen av de tillverkningskostnader och försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som användes för fastställandet av dess normalvärde. Företaget ansåg vidare att ett godkännande av dessa påstående innebar att dess inhemska försäljning vid normal handel var representativ och kunde användas för fastställandet av normalvärdet för Thailand.

| (38) | Företaget lämnade dock så många reviderade versioner av sitt frågeformulärsvar vid kontrollbesöket att detta i betydande mån hindrade undersökningen, eftersom ingen av de reviderade versionerna överensstämde med företagets räkenskaper. Alla uppgifter från företaget undersöktes emellertid så långt som möjligt, i enlighet med artikel 6.8 i grundförordningen. Det är dock att märka att för ett stort antal produkttyper hade företaget angivit väsentligt underskattade produktionskostnader, särskilt med hänsyn till råmaterialkostnaderna, och dessa korrigerades därför i samband med den preliminära beräkningen av dumpning. Eftersom företaget inte lämnat någon underbyggd bevisning rörande sina tillverkningskostnader som ger anledning att ändra på beräkningen av dumpning avvisades dess påstående rörande tillverkningskostnaden. |
| --- | --- |

(38)

Företaget lämnade dock så många reviderade versioner av sitt frågeformulärsvar vid kontrollbesöket att detta i betydande mån hindrade undersökningen, eftersom ingen av de reviderade versionerna överensstämde med företagets räkenskaper. Alla uppgifter från företaget undersöktes emellertid så långt som möjligt, i enlighet med artikel 6.8 i grundförordningen. Det är dock att märka att för ett stort antal produkttyper hade företaget angivit väsentligt underskattade produktionskostnader, särskilt med hänsyn till råmaterialkostnaderna, och dessa korrigerades därför i samband med den preliminära beräkningen av dumpning. Eftersom företaget inte lämnat någon underbyggd bevisning rörande sina tillverkningskostnader som ger anledning att ändra på beräkningen av dumpning avvisades dess påstående rörande tillverkningskostnaden.

| (39) | Denna exporterande tillverkare hävdade att inkomster från försäljning av skrot borde dras av från de råmaterialkostnader som ingick i tillverkningskostnaden för den likadana produkten. Företagets resultaträkning innehåller emellertid inga uppgifter om inkomster från försäljning av skrot. Inkomster från andra produkter eller biprodukter är hur som helst inte relevanta för beräkningen av tillverkningskostnaden för den likadana produkten, eftersom företaget historiskt sett inte använt sig av denna metod vid sin kostnadsfördelning. |
| --- | --- |

(39)

Denna exporterande tillverkare hävdade att inkomster från försäljning av skrot borde dras av från de råmaterialkostnader som ingick i tillverkningskostnaden för den likadana produkten. Företagets resultaträkning innehåller emellertid inga uppgifter om inkomster från försäljning av skrot. Inkomster från andra produkter eller biprodukter är hur som helst inte relevanta för beräkningen av tillverkningskostnaden för den likadana produkten, eftersom företaget historiskt sett inte använt sig av denna metod vid sin kostnadsfördelning.

| (40) | När det gäller den exporterande tillverkarens begäran att få använda ett annat belopp för försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna fastställdes det att detta ändå inte skulle göra det möjligt att använda företagets inhemska försäljning som grundval för fastställandet av normalvärdet, eftersom det ändå inte skulle vara fråga om försäljning vid normal handel. |
| --- | --- |

(40)

När det gäller den exporterande tillverkarens begäran att få använda ett annat belopp för försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna fastställdes det att detta ändå inte skulle göra det möjligt att använda företagets inhemska försäljning som grundval för fastställandet av normalvärdet, eftersom det ändå inte skulle vara fråga om försäljning vid normal handel.

| (41) | Företagets påstående rörande skrot respektive försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader avvisas därför och undersökningsresultaten i skäl 80 i förordningen om preliminär tull bekräftas. |
| --- | --- |

(41)

Företagets påstående rörande skrot respektive försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader avvisas därför och undersökningsresultaten i skäl 80 i förordningen om preliminär tull bekräftas.

f)   Vietnam

| (42) | Eftersom inga synpunkter inkommit bekräftas undersökningsresultaten i skäl 81 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(42)

Eftersom inga synpunkter inkommit bekräftas undersökningsresultaten i skäl 81 i förordningen om preliminär tull.

4.   Exportpris

| (43) | Eftersom inga synpunkter inkommit bekräftas för alla berörda länder undersökningsresultaten i skälen 82–91 i förordningen om preliminär tull beträffande fastställandet av exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(43)

Eftersom inga synpunkter inkommit bekräftas för alla berörda länder undersökningsresultaten i skälen 82–91 i förordningen om preliminär tull beträffande fastställandet av exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

5.   Jämförelse

| (44) | Eftersom inga synpunkter inkommit bekräftas den metod och de undersökningsresultat som anges i skälen 92 och 93 i förordningen om preliminär tull beträffande jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset. |
| --- | --- |

(44)

Eftersom inga synpunkter inkommit bekräftas den metod och de undersökningsresultat som anges i skälen 92 och 93 i förordningen om preliminär tull beträffande jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset.

6.   Dumpningsmarginaler

6.1   Allmän metod

| (45) | Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande fastställandet av dumpningsmarginalerna bekräftas den metod som anges i skälen 94–100 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(45)

Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande fastställandet av dumpningsmarginalerna bekräftas den metod som anges i skälen 94–100 i förordningen om preliminär tull.

6.2   Dumpningsmarginaler

a)   Kina

| (46) | Eftersom inga synpunkter inkommit fastställs de slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, till följande:







  — | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City | 21,5 %. |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang | 12,2 %. |
| — | Alla andra företag | 27,4 %. |

(46)

Eftersom inga synpunkter inkommit fastställs de slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, till följande:

—

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City

21,5 %.

—

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang

12,2 %.

—

Alla andra företag

27,4 %.

b)   Indonesien

| (47) | Eftersom inga synpunkter inkommit fastställs de slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, till följande:







  — | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam | 9,8 %. |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Alla andra företag | 24,6 %. |

(47)

Eftersom inga synpunkter inkommit fastställs de slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, till följande:

—

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam

9,8 %.

—

Alla andra företag

24,6 %.

c)   Malaysia

| (48) | Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande beräkningen av den preliminära dumpningsmarginalen för de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Malaysia bekräftas undersökningsresultaten i skäl 104 i förordningen om preliminär tull. Eftersom det konstaterats att det inte förekom dumpning i samband med importen från någon malaysisk exporterande tillverkare bör förfarandet beträffande importen av den berörda produkten från Malaysia avslutas. |
| --- | --- |

(48)

Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande beräkningen av den preliminära dumpningsmarginalen för de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Malaysia bekräftas undersökningsresultaten i skäl 104 i förordningen om preliminär tull. Eftersom det konstaterats att det inte förekom dumpning i samband med importen från någon malaysisk exporterande tillverkare bör förfarandet beträffande importen av den berörda produkten från Malaysia avslutas.

d)   Filippinerna

| (49) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter på situationen beträffande Filippinerna har det inte fastställts någon dumpningsmarginal för detta land. Såsom anges i skäl 12 bör därför förfarandet avslutas med avseende på importen av den berörda produkten från Filippinerna. |
| --- | --- |

(49)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter på situationen beträffande Filippinerna har det inte fastställts någon dumpningsmarginal för detta land. Såsom anges i skäl 12 bör därför förfarandet avslutas med avseende på importen av den berörda produkten från Filippinerna.

e)   Taiwan

| (50) | Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande beräkningen av de preliminära dumpningsmarginalerna för Taiwan, se skälen 106–108 i förordningen om preliminär tull, fastställs de slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, till följande:







  — | Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei | 15,2 %. |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan | 18,8 %. |
| — | Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung | 16,1 %. |
| — | Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung | 16,1 %. |
| — | Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan | 11,4 %. |
| — | Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet: | 15,8 %. |
| — | Alla andra företag | 23,6 %. |

(50)

Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande beräkningen av de preliminära dumpningsmarginalerna för Taiwan, se skälen 106–108 i förordningen om preliminär tull, fastställs de slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, till följande:

—

Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei

15,2 %.

—

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

18,8 %.

—

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

16,1 %.

—

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung

16,1 %.

—

Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan

11,4 %.

—

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet:

15,8 %.

—

Alla andra företag

23,6 %.

f)   Thailand

| (51) | När det gäller beräkningen av den individuella dumpningsmarginalen för en thailändsk exporterande tillverkare hade detta företag synpunkter på produkttypklassificeringen, tillverkningsvolymer och användningen av olika kvaliteter av rostfritt stål. |
| --- | --- |

(51)

När det gäller beräkningen av den individuella dumpningsmarginalen för en thailändsk exporterande tillverkare hade detta företag synpunkter på produkttypklassificeringen, tillverkningsvolymer och användningen av olika kvaliteter av rostfritt stål.

| (52) | Företagets påståenden undersöktes med hjälp av kontrollerade uppgifter, och vissa ändringar som ansågs vara lämpliga gjordes, vilket ledde till att det fastställdes en reviderad individuell dumpningsmarginal för företaget. Eftersom dumpningsmarginalen för alla icke samarbetsvilliga thailändska exportörer fastställdes till nivån för den högsta dumpningsmarginal som konstaterats för en samarbetsvillig thailändsk exportör reviderades den övriga dumpningsmarginalen i enlighet därmed. |
| --- | --- |

(52)

Företagets påståenden undersöktes med hjälp av kontrollerade uppgifter, och vissa ändringar som ansågs vara lämpliga gjordes, vilket ledde till att det fastställdes en reviderad individuell dumpningsmarginal för företaget. Eftersom dumpningsmarginalen för alla icke samarbetsvilliga thailändska exportörer fastställdes till nivån för den högsta dumpningsmarginal som konstaterats för en samarbetsvillig thailändsk exportör reviderades den övriga dumpningsmarginalen i enlighet därmed.

| (53) | De slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställs därför till följande:







  — | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya | 11,1 %. |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn | 10,8 %. |
| — | Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn | 14,6 %. |
| — | Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn | 11,0 %. |
| — | Alla andra företag | 14,6 %. |

(53)

De slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställs därför till följande:

—

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya

11,1 %.

—

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

10,8 %.

—

Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn

14,6 %.

—

Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn

11,0 %.

—

Alla andra företag

14,6 %.

g)   Vietnam

| (54) | Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande beräkningen av den preliminära dumpningsmarginalen för Vietnam, se skäl 110 i förordningen om preliminär tull, fastställs den slutgiltiga dumpningsmarginalen för alla företag i Vietnam, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, till 7,7 %. |
| --- | --- |

(54)

Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande beräkningen av den preliminära dumpningsmarginalen för Vietnam, se skäl 110 i förordningen om preliminär tull, fastställs den slutgiltiga dumpningsmarginalen för alla företag i Vietnam, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, till 7,7 %.

F.   SKADA

1.   Tillverkning i gemenskapen och gemenskapsindustrin

| (55) | De samarbetsvilliga thailändska exporterande tillverkarna ifrågasatte den analysmetod som anges i skäl 114 i förordningen om preliminär tull, dvs. att vissa uppgifter enbart avsåg de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet (transaktionspriser, investeringar, avkastning på investeringar, löner, lönsamhet, kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital), under det att andra indikatorer (marknadsandel, tillverkning, kapacitet och kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym och försäljningsvärde, tillväxt, lager, sysselsättning och produktivitet) även innehöll uppgifter avseende en annan gemenskapstillverkare som tillsammans med de tillverkare som ingick i urvalet utgjorde gemenskapsindustrin. De hävdade att denna metod varken var objektiv i den mening som avses i artikel 3.2 i grundförordningen eller tillåten enligt artikel 17.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(55)

De samarbetsvilliga thailändska exporterande tillverkarna ifrågasatte den analysmetod som anges i skäl 114 i förordningen om preliminär tull, dvs. att vissa uppgifter enbart avsåg de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet (transaktionspriser, investeringar, avkastning på investeringar, löner, lönsamhet, kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital), under det att andra indikatorer (marknadsandel, tillverkning, kapacitet och kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym och försäljningsvärde, tillväxt, lager, sysselsättning och produktivitet) även innehöll uppgifter avseende en annan gemenskapstillverkare som tillsammans med de tillverkare som ingick i urvalet utgjorde gemenskapsindustrin. De hävdade att denna metod varken var objektiv i den mening som avses i artikel 3.2 i grundförordningen eller tillåten enligt artikel 17.4 i grundförordningen.

| (56) | I samband med antidumpningsförfaranden är det praxis att analysera skadefaktorerna för gemenskapsindustrin i dess helhet. I de fall industrin består av ett stort antal tillverkare tillämpas dock stickprovsförfarande. Syftet med stickprovsförfarandet är att göra det möjligt att inhämta och kontrollera detaljerade uppgifter från ett begränsat antal tillverkare inom utsatt tid. Dessa uppgifter rör faktorer såsom priser, löner, investeringar, vinst, avkastning på investeringar, kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital, och stickprovsförfarandet använts i de fall det skulle vara omöjligt att kontrollera uppgifter för gemenskapsindustrin i dess helhet inom utsatt tid. När det gäller andra faktorer såsom marknadsandel, försäljningsvolym och tillverkning, är det vanligen lätt att få tillgång till uppgifter för gemenskapsindustrin i dess helhet. Att endast grunda skadeanalysen på uppgifter från tillverkare som ingick i urvalet skulle innebära att användbara uppgifter från andra tillverkare lämnas utan beaktande och att det därigenom görs en ofullständig bedömning. För att kunna göra en så komplett bedömning som möjligt inom utsatt tid i detta fall kompletterades därför de uppgifter avseende alla skadefaktorers utveckling som lämnats av de tillverkare som ingick i urvalet, och som kontrollerats, med uppgifter avseende hela industrin. |
| --- | --- |

(56)

I samband med antidumpningsförfaranden är det praxis att analysera skadefaktorerna för gemenskapsindustrin i dess helhet. I de fall industrin består av ett stort antal tillverkare tillämpas dock stickprovsförfarande. Syftet med stickprovsförfarandet är att göra det möjligt att inhämta och kontrollera detaljerade uppgifter från ett begränsat antal tillverkare inom utsatt tid. Dessa uppgifter rör faktorer såsom priser, löner, investeringar, vinst, avkastning på investeringar, kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital, och stickprovsförfarandet använts i de fall det skulle vara omöjligt att kontrollera uppgifter för gemenskapsindustrin i dess helhet inom utsatt tid. När det gäller andra faktorer såsom marknadsandel, försäljningsvolym och tillverkning, är det vanligen lätt att få tillgång till uppgifter för gemenskapsindustrin i dess helhet. Att endast grunda skadeanalysen på uppgifter från tillverkare som ingick i urvalet skulle innebära att användbara uppgifter från andra tillverkare lämnas utan beaktande och att det därigenom görs en ofullständig bedömning. För att kunna göra en så komplett bedömning som möjligt inom utsatt tid i detta fall kompletterades därför de uppgifter avseende alla skadefaktorers utveckling som lämnats av de tillverkare som ingick i urvalet, och som kontrollerats, med uppgifter avseende hela industrin.

| (57) | Eftersom det inte inkommit några ytterligare synpunkter rörande tillverkningen i gemenskapen och definitionen av gemenskapsindustrin bekräftas undersökningsresultaten i skälen 111–114 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(57)

Eftersom det inte inkommit några ytterligare synpunkter rörande tillverkningen i gemenskapen och definitionen av gemenskapsindustrin bekräftas undersökningsresultaten i skälen 111–114 i förordningen om preliminär tull.

2.   Förbrukning i gemenskapen, import och sammantagen bedömning av verkan av importen

| (58) | De samarbetsvilliga thailändska exporterande tillverkarna hävdade att det inte borde ha gjorts en sammantagen bedömning av verkan av importen från Thailand och verkan av den dumpade importen av fästanordningar av rostfritt stål med ursprung i Indonesien, Kina, Taiwan och Vietnam med motiveringen att det inte förekom någon konkurrens med importen från de sistnämnda länderna sett till volymer, genomsnittliga priser och marknadsandelar. De påpekade att volymen och marknadsandelen för importen från Thailand minskade med 29 % respektive 35 % under 2002, under det att en ökning kunde konstateras för de andra berörda länderna redan samma år. De noterade vidare att det genomsnittliga priset för importen från Thailand ökat med 2 % sedan 2003. |
| --- | --- |

(58)

De samarbetsvilliga thailändska exporterande tillverkarna hävdade att det inte borde ha gjorts en sammantagen bedömning av verkan av importen från Thailand och verkan av den dumpade importen av fästanordningar av rostfritt stål med ursprung i Indonesien, Kina, Taiwan och Vietnam med motiveringen att det inte förekom någon konkurrens med importen från de sistnämnda länderna sett till volymer, genomsnittliga priser och marknadsandelar. De påpekade att volymen och marknadsandelen för importen från Thailand minskade med 29 % respektive 35 % under 2002, under det att en ökning kunde konstateras för de andra berörda länderna redan samma år. De noterade vidare att det genomsnittliga priset för importen från Thailand ökat med 2 % sedan 2003.

| (59) | De dumpningsmarginaler som fastställdes för importen från varje berört land var högre än miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen, dvs. 2 %, och importvolymen från varje berört land översteg det tröskelvärde i form av en marknadsandel på 1 % som anges i artikel 5.7 i grundförordningen. Det är dessutom på sin plats att notera att analysen inte bör vara inriktad uteslutande på 2002 utan att hänsyn bör tas till situationen under skadeundersökningsperioden, dvs. från och med 2001 fram till och med undersökningsperioden. Importen från Thailand ökade faktiskt totalt sett, både volymmässigt och uttryckt som marknadsandel, under det att priserna för den minskade markant. Detta innebär att mönstret för importen från Thailand har utvecklats på motsvarande sätt som för alla andra berörda länder. Dessutom var de fästanordningar av rostfritt stål som importerades från de berörda länderna likadana i alla avseenden och sinsemellan utbytbara, de marknadsfördes i gemenskapen genom jämförbara försäljningskanaler och på likartade kommersiella villkor och de konkurrerade med fästanordningar av rostfritt stål tillverkade i gemenskapen. Av dessa orsaker och i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen bekräftas det därför att det är lämpligt med en sammantagen bedömning av verkan av den dumpade importen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(59)

De dumpningsmarginaler som fastställdes för importen från varje berört land var högre än miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen, dvs. 2 %, och importvolymen från varje berört land översteg det tröskelvärde i form av en marknadsandel på 1 % som anges i artikel 5.7 i grundförordningen. Det är dessutom på sin plats att notera att analysen inte bör vara inriktad uteslutande på 2002 utan att hänsyn bör tas till situationen under skadeundersökningsperioden, dvs. från och med 2001 fram till och med undersökningsperioden. Importen från Thailand ökade faktiskt totalt sett, både volymmässigt och uttryckt som marknadsandel, under det att priserna för den minskade markant. Detta innebär att mönstret för importen från Thailand har utvecklats på motsvarande sätt som för alla andra berörda länder. Dessutom var de fästanordningar av rostfritt stål som importerades från de berörda länderna likadana i alla avseenden och sinsemellan utbytbara, de marknadsfördes i gemenskapen genom jämförbara försäljningskanaler och på likartade kommersiella villkor och de konkurrerade med fästanordningar av rostfritt stål tillverkade i gemenskapen. Av dessa orsaker och i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen bekräftas det därför att det är lämpligt med en sammantagen bedömning av verkan av den dumpade importen av den berörda produkten.

| (60) | Eftersom det inte inkommit några ytterligare synpunkter rörande analysen av situationen på gemenskapsmarknaden bekräftas undersökningsresultaten i skälen 115–126 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(60)

Eftersom det inte inkommit några ytterligare synpunkter rörande analysen av situationen på gemenskapsmarknaden bekräftas undersökningsresultaten i skälen 115–126 i förordningen om preliminär tull.

3.   Gemenskapsindustrins ekonomiska situation

| (61) | Efter införandet av de provisoriska åtgärderna inkom det inga synpunkter rörande tillverkningsvolym, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, försäljningspriser, marknadsandelar, tillväxt, lager, sysselsättning, produktivitet, dumpningens omfattning och gemenskapens återhämtning från tidigare dumpning. Följaktligen bekräftas undersökningsresultaten i skälen 127–133, 137, 142, 143, 145 och 146. |
| --- | --- |

(61)

Efter införandet av de provisoriska åtgärderna inkom det inga synpunkter rörande tillverkningsvolym, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, försäljningspriser, marknadsandelar, tillväxt, lager, sysselsättning, produktivitet, dumpningens omfattning och gemenskapens återhämtning från tidigare dumpning. Följaktligen bekräftas undersökningsresultaten i skälen 127–133, 137, 142, 143, 145 och 146.

3.1   Lönsamhet

| (62) | De samarbetsvilliga thailändska tillverkarna hävdade att situationen beträffande lönsamheten för de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet hade förbättrats och inte visade på skada. De hävdade dessutom att det faktum att gemenskapsindustrin inte hade uppnått den minimivinstnivå på 5 % som kunde anses rimlig och möjlig att uppnå i en situation utan dumpning förklaras av de investeringar som de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet hade företagit 2002 och 2003. De ansåg också att det borde bortses från det faktum att gemenskapsindustrin hade tillgång till rostfritt stål till låga priser, eftersom detta var att anse som en normal marknadssituation som alla aktörer kunnat dra nytta av. |
| --- | --- |

(62)

De samarbetsvilliga thailändska tillverkarna hävdade att situationen beträffande lönsamheten för de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet hade förbättrats och inte visade på skada. De hävdade dessutom att det faktum att gemenskapsindustrin inte hade uppnått den minimivinstnivå på 5 % som kunde anses rimlig och möjlig att uppnå i en situation utan dumpning förklaras av de investeringar som de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet hade företagit 2002 och 2003. De ansåg också att det borde bortses från det faktum att gemenskapsindustrin hade tillgång till rostfritt stål till låga priser, eftersom detta var att anse som en normal marknadssituation som alla aktörer kunnat dra nytta av.

| (63) | Det bör dock erinras om att situationen beträffande lönsamheten, såsom anges i skälen 149 och 150 i förordningen om preliminär tull, varken var den enda eller den viktigaste orsaken till den skada som vållats i detta fall. Enligt artikel 3.5 i grundförordningen behöver varken en enskild eller flera av de faktorer som anges i den artikeln nödvändigtvis vara avgörande för gemenskapsindustrins tillstånd. De investeringar som företogs var nödvändiga för att bibehålla konkurrenskraften (se skäl 138 i förordningen om preliminär tull), vilket innebär att dessa inte kan tillskrivas någon negativ inverkan på lönsamheten. Såsom anges i skäl 136 i förordningen om preliminär tull var den positiva verkan som de stigande priserna på rostfritt stål hade på lönsamheten under undersökningsperioden för de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet endast temporär och en faktor som kan ha varit till nytta för andra ekonomiska aktörer endast under en mycket kort period. |
| --- | --- |

(63)

Det bör dock erinras om att situationen beträffande lönsamheten, såsom anges i skälen 149 och 150 i förordningen om preliminär tull, varken var den enda eller den viktigaste orsaken till den skada som vållats i detta fall. Enligt artikel 3.5 i grundförordningen behöver varken en enskild eller flera av de faktorer som anges i den artikeln nödvändigtvis vara avgörande för gemenskapsindustrins tillstånd. De investeringar som företogs var nödvändiga för att bibehålla konkurrenskraften (se skäl 138 i förordningen om preliminär tull), vilket innebär att dessa inte kan tillskrivas någon negativ inverkan på lönsamheten. Såsom anges i skäl 136 i förordningen om preliminär tull var den positiva verkan som de stigande priserna på rostfritt stål hade på lönsamheten under undersökningsperioden för de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet endast temporär och en faktor som kan ha varit till nytta för andra ekonomiska aktörer endast under en mycket kort period.

| (64) | Påståendet att situationen beträffande lönsamheten inte visar på skada avvisas därför och undersökningsresultaten i skälen 134–136 i förordningen om preliminär tull bekräftas. |
| --- | --- |

(64)

Påståendet att situationen beträffande lönsamheten inte visar på skada avvisas därför och undersökningsresultaten i skälen 134–136 i förordningen om preliminär tull bekräftas.

3.2   Investeringar, avkastning på investeringar, kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital

| (65) | De samarbetsvilliga thailändska exporterande tillverkarna påpekade att ökningen av investeringarna, avkastningen på investeringar och kassaflödet samt den goda förmågan att anskaffa kapital inte visade på skada. |
| --- | --- |

(65)

De samarbetsvilliga thailändska exporterande tillverkarna påpekade att ökningen av investeringarna, avkastningen på investeringar och kassaflödet samt den goda förmågan att anskaffa kapital inte visade på skada.

| (66) | Såsom anges i skäl 147 i förordningen om preliminär tull ansågs faktorerna investeringar och förmåga att anskaffa kapital inte vara faktorer som visade på skada under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(66)

Såsom anges i skäl 147 i förordningen om preliminär tull ansågs faktorerna investeringar och förmåga att anskaffa kapital inte vara faktorer som visade på skada under skadeundersökningsperioden.

| (67) | När det gäller avkastningen på investeringar bör den allmänna förbättringen under skadeundersökningsperioden dock ses mot bakgrund av i) att den förbättrade lönsamheten för de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden berodde på särskilda och icke varaktiga omständigheter (se skälen 136 och 139 i förordningen om preliminär tull) och ii) att man i ökad utsträckning använt leasade maskiner, vilket inte betraktades som en investering. Leasade kapitalvaror ingick inte bland investeringarna men den ökade användningen av sådana kapitalvaror bidrog till vinsten. Dessa två faktorer förklarar den konstlat stora ökningen av avkastningen på investeringar under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(67)

När det gäller avkastningen på investeringar bör den allmänna förbättringen under skadeundersökningsperioden dock ses mot bakgrund av i) att den förbättrade lönsamheten för de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden berodde på särskilda och icke varaktiga omständigheter (se skälen 136 och 139 i förordningen om preliminär tull) och ii) att man i ökad utsträckning använt leasade maskiner, vilket inte betraktades som en investering. Leasade kapitalvaror ingick inte bland investeringarna men den ökade användningen av sådana kapitalvaror bidrog till vinsten. Dessa två faktorer förklarar den konstlat stora ökningen av avkastningen på investeringar under undersökningsperioden.

| (68) | När det gäller kassaflödet försämrades denna faktor dock med 36 % under skadeundersökningsperioden, vilket tydligt visar på skada under denna period. Följaktligen bekräftas undersökningsresultaten i skälen 138–141 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(68)

När det gäller kassaflödet försämrades denna faktor dock med 36 % under skadeundersökningsperioden, vilket tydligt visar på skada under denna period. Följaktligen bekräftas undersökningsresultaten i skälen 138–141 i förordningen om preliminär tull.

3.3   Löner

| (69) | De samarbetsvilliga thailändska exporterande tillverkarna hävdade vidare att ökningen med 10 % av arbetskostnaden per anställd under skadeundersökningsperioden inte visar på skada i detta fall. |
| --- | --- |

(69)

De samarbetsvilliga thailändska exporterande tillverkarna hävdade vidare att ökningen med 10 % av arbetskostnaden per anställd under skadeundersökningsperioden inte visar på skada i detta fall.

| (70) | I de preliminära slutsatserna om löner och skada angavs det emellertid att ökningen av lönerna var resultatet av förbättrad produktivitet och utgjorde kompensation för inflation. Sysselsättningen minskade dock med 5 % under skadeundersökningsperioden, vilket sågs som ett tecken på skada. Följaktligen bekräftas undersökningsresultaten i skäl 144 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(70)

I de preliminära slutsatserna om löner och skada angavs det emellertid att ökningen av lönerna var resultatet av förbättrad produktivitet och utgjorde kompensation för inflation. Sysselsättningen minskade dock med 5 % under skadeundersökningsperioden, vilket sågs som ett tecken på skada. Följaktligen bekräftas undersökningsresultaten i skäl 144 i förordningen om preliminär tull.

3.4   Slutsats om skada

| (71) | Slutsatserna i skälen 147–150 i förordningen om preliminär tull bekräftas. Totalt sett vägde de negativa indikatorerna (betydande förluster av marknadsandelar, minskad tillväxt, minskat antal arbetstillfällen och otillräcklig förbättring av lönsamheten/avkastningen på investeringar och kassaflödet) väsentligt tyngre än de positiva indikatorerna (en viss ökning av tillverknings- och försäljningsvolymen, minskning av lagren, fortsatta investeringar, minskning av arbetskostnaderna i absoluta tal och god förmåga att anskaffa kapital). |
| --- | --- |

(71)

Slutsatserna i skälen 147–150 i förordningen om preliminär tull bekräftas. Totalt sett vägde de negativa indikatorerna (betydande förluster av marknadsandelar, minskad tillväxt, minskat antal arbetstillfällen och otillräcklig förbättring av lönsamheten/avkastningen på investeringar och kassaflödet) väsentligt tyngre än de positiva indikatorerna (en viss ökning av tillverknings- och försäljningsvolymen, minskning av lagren, fortsatta investeringar, minskning av arbetskostnaderna i absoluta tal och god förmåga att anskaffa kapital).

G.   ORSAKSSAMBAND

| (72) | De thailändska exporterande tillverkarna och en intresseorganisation för importörer lämnade synpunkter på vissa faktorer i den preliminära analysen av orsakssambandet. Dessa behandlas nedan. Eftersom inga andra synpunkter inkommit bekräftas undersökningsresultaten i förordningen om preliminär tull beträffande verkningarna av den dumpade importen (se skäl 152), verkningarna av import från andra tredjeländer (se skälen 153–159) och utvecklingen av förbrukningen på gemenskapsmarknaden (se skäl 160). |
| --- | --- |

(72)

De thailändska exporterande tillverkarna och en intresseorganisation för importörer lämnade synpunkter på vissa faktorer i den preliminära analysen av orsakssambandet. Dessa behandlas nedan. Eftersom inga andra synpunkter inkommit bekräftas undersökningsresultaten i förordningen om preliminär tull beträffande verkningarna av den dumpade importen (se skäl 152), verkningarna av import från andra tredjeländer (se skälen 153–159) och utvecklingen av förbrukningen på gemenskapsmarknaden (se skäl 160).

1.   Verkan av valutakurser

| (73) | De samarbetsvilliga thailändska exporterande tillverkarna samt en importör och dess intresseorganisation hävdade att deprecieringen av US-dollarn gentemot euron, särskilt under 2003, hade gynnat den kinesiska och thailändska exporten till gemenskapen. De menade att prisminskningen och den därav följande skadliga verkan för gemenskapsindustrin åtminstone delvis inte var att tillskriva den dumpning som utövades av exportörer i Kina och Thailand utan i stället var att hänföra till valutakursutvecklingen (som när det gäller Kina berodde på att yuan renminbin var knuten till US-dollarn). |
| --- | --- |

(73)

De samarbetsvilliga thailändska exporterande tillverkarna samt en importör och dess intresseorganisation hävdade att deprecieringen av US-dollarn gentemot euron, särskilt under 2003, hade gynnat den kinesiska och thailändska exporten till gemenskapen. De menade att prisminskningen och den därav följande skadliga verkan för gemenskapsindustrin åtminstone delvis inte var att tillskriva den dumpning som utövades av exportörer i Kina och Thailand utan i stället var att hänföra till valutakursutvecklingen (som när det gäller Kina berodde på att yuan renminbin var knuten till US-dollarn).

| (74) | För det första är det att märka att faktureringsvalutan inte är känd för alla exporttransaktioner från de berörda länderna. Det är därför inte möjligt att bedöma verkan av eventuella valutakursfluktuationer. Vid skadeanalysen användes, oavsett om de låga importpriserna till viss del kan ha berott på valutakursförändringar, de faktiska importpriserna under undersökningsperioden för fastställandet både av själva prisunderskridandet och av dess inverkan på gemenskapsindustrin. Prisunderskridandemarginalerna konstaterades vara betydande (se skälen 125 och 126 i förordningen om preliminär tull). |
| --- | --- |

(74)

För det första är det att märka att faktureringsvalutan inte är känd för alla exporttransaktioner från de berörda länderna. Det är därför inte möjligt att bedöma verkan av eventuella valutakursfluktuationer. Vid skadeanalysen användes, oavsett om de låga importpriserna till viss del kan ha berott på valutakursförändringar, de faktiska importpriserna under undersökningsperioden för fastställandet både av själva prisunderskridandet och av dess inverkan på gemenskapsindustrin. Prisunderskridandemarginalerna konstaterades vara betydande (se skälen 125 och 126 i förordningen om preliminär tull).

| (75) | Mot denna bakgrund avvisades argumentet rörande eventuella verkningar av valutakursförändringar. |
| --- | --- |

(75)

Mot denna bakgrund avvisades argumentet rörande eventuella verkningar av valutakursförändringar.

2.   Gemenskapsindustrins konkurrenskraft

| (76) | De thailändska exporterande tillverkarna hävdade vidare att den skada som vållats gemenskapsindustrin berodde på bristande konkurrenskraft till följd av omoderna produktionsanläggningar. |
| --- | --- |

(76)

De thailändska exporterande tillverkarna hävdade vidare att den skada som vållats gemenskapsindustrin berodde på bristande konkurrenskraft till följd av omoderna produktionsanläggningar.

| (77) | Det bör emellertid erinras om att gemenskapsindustrin löpande investerade under hela skadeundersökningsperioden i syfte att ersätta föråldrade maskiner och införa den senaste tekniken i sina produktionsanläggningar. Den använde sig således inte av någon omodern och icke konkurrenskraftig produktionsteknik som kunde ha brutit orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och de skadliga verkningarna för gemenskapsindustrin. Påståendet bör därför avvisas och undersökningsresultaten i skäl 161 i förordningen om preliminär tull rörande gemenskapsindustrins konkurrenskraft bekräftas. |
| --- | --- |

(77)

Det bör emellertid erinras om att gemenskapsindustrin löpande investerade under hela skadeundersökningsperioden i syfte att ersätta föråldrade maskiner och införa den senaste tekniken i sina produktionsanläggningar. Den använde sig således inte av någon omodern och icke konkurrenskraftig produktionsteknik som kunde ha brutit orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och de skadliga verkningarna för gemenskapsindustrin. Påståendet bör därför avvisas och undersökningsresultaten i skäl 161 i förordningen om preliminär tull rörande gemenskapsindustrins konkurrenskraft bekräftas.

3.   Marknadsförhållanden på gemenskapsmarknaden

| (78) | De thailändska exporterande tillverkarna hävdade vidare att skadan kan ha vållats av instabila marknadsförhållanden. De hänvisade till de tillfälliga ökningarna av stålpriserna och till stora kunders förhandlingsstyrka. |
| --- | --- |

(78)

De thailändska exporterande tillverkarna hävdade vidare att skadan kan ha vållats av instabila marknadsförhållanden. De hänvisade till de tillfälliga ökningarna av stålpriserna och till stora kunders förhandlingsstyrka.

| (79) | De tillfälliga ökningarna av stålpriserna har dock inte vållat någon skada för de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet. De gynnades tvärtom av dessa ökningar, eftersom de ledde till en tillfällig ökning av lönsamheten. När det gäller stora kunders inverkan är det att märka att illojal konkurrens i form av dumpad import i själva verket bidrar väsentligt till deras förhandlingsstyrka. Det kan således konstateras att det finns ett direkt samband mellan importen från de berörda länderna och importörernas/distributörernas beteende. Totalt sett har marknadsförhållandena på gemenskapsmarknaden således inte brutit orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(79)

De tillfälliga ökningarna av stålpriserna har dock inte vållat någon skada för de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet. De gynnades tvärtom av dessa ökningar, eftersom de ledde till en tillfällig ökning av lönsamheten. När det gäller stora kunders inverkan är det att märka att illojal konkurrens i form av dumpad import i själva verket bidrar väsentligt till deras förhandlingsstyrka. Det kan således konstateras att det finns ett direkt samband mellan importen från de berörda länderna och importörernas/distributörernas beteende. Totalt sett har marknadsförhållandena på gemenskapsmarknaden således inte brutit orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som gemenskapsindustrin lidit.

4.   Slutsats om orsakssamband

| (80) | Efter en bedömning av ovanstående kommentarer om orsakssamband och på de grunder som anges i skälen 151–162 i förordningen om preliminär tull bekräftas det att ingen annan faktor brutit orsakssambandet mellan den sammantagna importen från de fem berörda länderna och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(80)

Efter en bedömning av ovanstående kommentarer om orsakssamband och på de grunder som anges i skälen 151–162 i förordningen om preliminär tull bekräftas det att ingen annan faktor brutit orsakssambandet mellan den sammantagna importen från de fem berörda länderna och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

H.   GEMENSKAPENS INTRESSE

| (81) | Flera importörer/distributörer och thailändska exporterande tillverkare hävdade att det eventuellt inte låg i gemenskapens intresse att det infördes åtgärder. |
| --- | --- |

(81)

Flera importörer/distributörer och thailändska exporterande tillverkare hävdade att det eventuellt inte låg i gemenskapens intresse att det infördes åtgärder.

1.   Verkningar för importörer och användare om åtgärder införs

| (82) | Importörerna/distributörerna påpekade att införandet av åtgärder skulle få direkta verkningar för deras vinstmarginaler, eftersom de inte skulle kunna överföra kostnaderna för åtgärderna på sina kunder genom högre priser. |
| --- | --- |

(82)

Importörerna/distributörerna påpekade att införandet av åtgärder skulle få direkta verkningar för deras vinstmarginaler, eftersom de inte skulle kunna överföra kostnaderna för åtgärderna på sina kunder genom högre priser.

| (83) | För det första kunde dessa parter inte styrka sina påståenden. Såsom angivits redan i förordningen om preliminär tull fanns det inte heller några tecken på att antidumpningsåtgärderna skulle äventyra importörernas/distributörernas ekonomiska bärkraft. Dessutom uppvisade de väsentligt högre vinstmarginaler än gemenskapsindustrin under hela skadeundersökningsperioden. Följaktligen dras slutsatsen att gemenskapens intresse av att de berörda ländernas illojala och skadevållande handelsbruk undanröjs väger tyngre än alla de fördelar importörerna/distributörerna eventuellt skulle få genom att det inte införs några antidumpningsåtgärder. Undersökningsresultaten i skälen 164–170 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför. |
| --- | --- |

(83)

För det första kunde dessa parter inte styrka sina påståenden. Såsom angivits redan i förordningen om preliminär tull fanns det inte heller några tecken på att antidumpningsåtgärderna skulle äventyra importörernas/distributörernas ekonomiska bärkraft. Dessutom uppvisade de väsentligt högre vinstmarginaler än gemenskapsindustrin under hela skadeundersökningsperioden. Följaktligen dras slutsatsen att gemenskapens intresse av att de berörda ländernas illojala och skadevållande handelsbruk undanröjs väger tyngre än alla de fördelar importörerna/distributörerna eventuellt skulle få genom att det inte införs några antidumpningsåtgärder. Undersökningsresultaten i skälen 164–170 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför.

| (84) | De thailändska exporterande tillverkarna hävdade att införandet av åtgärder skulle leda till ökade kostnader för den europeiska bilindustrin, vilket är något som inte ligger i gemenskapens intresse. De lämnade dock ingen bevisning till stöd för denna påstådda verkan för användarna. Enligt tillgängliga uppgifter, dvs. frågeformulärssvaret från en användare (en tillverkare av rullande järnvägs- och spårvägsmateriel) skulle införandet av åtgärder endast få försumbara verkningar för användare i senare led. Följaktligen bekräftas undersökningsresultaten beträffande användares och konsumenters intresse i skälen 173 och 174 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(84)

De thailändska exporterande tillverkarna hävdade att införandet av åtgärder skulle leda till ökade kostnader för den europeiska bilindustrin, vilket är något som inte ligger i gemenskapens intresse. De lämnade dock ingen bevisning till stöd för denna påstådda verkan för användarna. Enligt tillgängliga uppgifter, dvs. frågeformulärssvaret från en användare (en tillverkare av rullande järnvägs- och spårvägsmateriel) skulle införandet av åtgärder endast få försumbara verkningar för användare i senare led. Följaktligen bekräftas undersökningsresultaten beträffande användares och konsumenters intresse i skälen 173 och 174 i förordningen om preliminär tull.

2.   Slutsats

| (85) | Efter en undersökning av de olika intressen som berörs bekräftas det på de grunder som anges i skälen 163–175 i förordningen om preliminär tull att det ur ett allmänt gemenskapsintresseperspektiv inte finns något intresse som väger tyngre än gemenskapsindustrins intresse av att det införs antidumpningsåtgärder för att undanröja den dumpade importens handelssnedvridande verkningar. |
| --- | --- |

(85)

Efter en undersökning av de olika intressen som berörs bekräftas det på de grunder som anges i skälen 163–175 i förordningen om preliminär tull att det ur ett allmänt gemenskapsintresseperspektiv inte finns något intresse som väger tyngre än gemenskapsindustrins intresse av att det införs antidumpningsåtgärder för att undanröja den dumpade importens handelssnedvridande verkningar.

I   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (86) | Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse anses det lämpligt att införa slutgiltiga antidumpningsåtgärder i syfte att förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import. Vid fastställandet av nivån på åtgärderna beaktades de dumpningsmarginaler som konstaterats för undersökningsperioden och den nivå på tullen som är nödvändig för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(86)

Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse anses det lämpligt att införa slutgiltiga antidumpningsåtgärder i syfte att förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import. Vid fastställandet av nivån på åtgärderna beaktades de dumpningsmarginaler som konstaterats för undersökningsperioden och den nivå på tullen som är nödvändig för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin lidit.

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (87) | Den prisökning som är nödvändig för att undanröja skadan fastställdes för varje enskilt företag genom en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för den berörda produkten och det icke-skadevållande priset för den likadana produkt som såldes av gemenskapsindustrin på gemenskapsmarknaden. Prisskillnaden uttrycktes sedan i procent av importvärdet cif. |
| --- | --- |

(87)

Den prisökning som är nödvändig för att undanröja skadan fastställdes för varje enskilt företag genom en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för den berörda produkten och det icke-skadevållande priset för den likadana produkt som såldes av gemenskapsindustrin på gemenskapsmarknaden. Prisskillnaden uttrycktes sedan i procent av importvärdet cif.

| (88) | Det icke-skadevållande priset erhölls genom att en vinstmarginal på 5 % lades till gemenskapsindustrins vägda tillverkningskostnad. Eftersom det inte inkommit några synpunkter bekräftas det att detta är den vinstmarginal som gemenskapsindustrin skulle kunna uppnå i en situation utan dumpad import. Den återspeglar den vinstmarginal som gemenskapsindustrin kan uppnå för liknande produktgrupper som inte är utsatta för illojal konkurrens, t.ex. fästanordningar som inte klassificeras enligt de KN-nummer som omfattas av denna undersökning. |
| --- | --- |

(88)

Det icke-skadevållande priset erhölls genom att en vinstmarginal på 5 % lades till gemenskapsindustrins vägda tillverkningskostnad. Eftersom det inte inkommit några synpunkter bekräftas det att detta är den vinstmarginal som gemenskapsindustrin skulle kunna uppnå i en situation utan dumpad import. Den återspeglar den vinstmarginal som gemenskapsindustrin kan uppnå för liknande produktgrupper som inte är utsatta för illojal konkurrens, t.ex. fästanordningar som inte klassificeras enligt de KN-nummer som omfattas av denna undersökning.

2.   Form och nivå på tullen

| (89) | Mot bakgrund av ovanstående görs bedömningen att en slutgiltig antidumpningstull bör införas på import av fästanordningar av rostfritt stål från Indonesien, Kina, Taiwan, Thailand och Vietnam, i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(89)

Mot bakgrund av ovanstående görs bedömningen att en slutgiltig antidumpningstull bör införas på import av fästanordningar av rostfritt stål från Indonesien, Kina, Taiwan, Thailand och Vietnam, i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen.

| (90) | För två samarbetsvilliga exporterande tillverkare (en i Taiwan och en i Kina) var nivån för undanröjande av skada lägre än dumpningsmarginalen. I dessa fall bör nivån på tullen begränsas till nivån för undanröjande av skada. I alla andra fall bör nivån på tullen fastställas till nivån för de konstaterade dumpningsmarginalerna, i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(90)

För två samarbetsvilliga exporterande tillverkare (en i Taiwan och en i Kina) var nivån för undanröjande av skada lägre än dumpningsmarginalen. I dessa fall bör nivån på tullen begränsas till nivån för undanröjande av skada. I alla andra fall bör nivån på tullen fastställas till nivån för de konstaterade dumpningsmarginalerna, i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen.

| (91) | På grundval av ovanstående fastställs följande slutgiltiga tullsatser:







  Land | Exporterande tillverkare | Antidumpningstullsats |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City | 11,4 % |
| Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang | 12,2 % |
| Alla andra företag | 27,4 % |
| Indonesien | PT. Shye Chang Batam Indonesien, Batam | 9,8 % |
| Alla andra företag | 24,6 % |
| Taiwan | Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei | 15,2 % |
| Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan | 8,8 % |
| Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung | 16,1 % |
| Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung | 16,1 % |
| Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan | 11,4 % |
| Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i stickprovet | 15,8 % |
| Alla andra företag | 23,6 % |
| Thailand | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya | 11,1 % |
| Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn | 10,8 % |
| Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn | 14,6 % |
| Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn | 11,0 % |
| Alla andra företag | 14,6 % |
| Vietnam | Alla företag | 7,7 % |

(91)

På grundval av ovanstående fastställs följande slutgiltiga tullsatser:

Land

Exporterande tillverkare

Antidumpningstullsats

Kina

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City

11,4 %

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang

12,2 %

Alla andra företag

27,4 %

Indonesien

PT. Shye Chang Batam Indonesien, Batam

9,8 %

Alla andra företag

24,6 %

Taiwan

Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei

15,2 %

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

8,8 %

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

16,1 %

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung

16,1 %

Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan

11,4 %

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i stickprovet

15,8 %

Alla andra företag

23,6 %

Thailand

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya

11,1 %

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

10,8 %

Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn

14,6 %

Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn

11,0 %

Alla andra företag

14,6 %

Vietnam

Alla företag

7,7 %

| (92) | De thailändska exporterande tillverkarna erinrade om artikel 15 i Världshandelsorganisationens (WTO) antidumpningsavtal i vilken det föreskrivs att särskild hänsyn skall tas till utvecklingsländernas speciella förhållanden när man överväger att införa antidumpningsåtgärder. Det kunde emellertid inte påvisas att Thailands väsentliga intressen skulle påverkas i detta fall såsom krävs enligt denna artikel. Under dessa omständigheter görs bedömningen att en antidumpningstull bör införas på importen från Thailand till de ovan angivna tullsatserna. |
| --- | --- |

(92)

De thailändska exporterande tillverkarna erinrade om artikel 15 i Världshandelsorganisationens (WTO) antidumpningsavtal i vilken det föreskrivs att särskild hänsyn skall tas till utvecklingsländernas speciella förhållanden när man överväger att införa antidumpningsåtgärder. Det kunde emellertid inte påvisas att Thailands väsentliga intressen skulle påverkas i detta fall såsom krävs enligt denna artikel. Under dessa omständigheter görs bedömningen att en antidumpningstull bör införas på importen från Thailand till de ovan angivna tullsatserna.

| (93) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller ”alla andra företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i de berörda länderna och som tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i denna förordnings artikeldel, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda företagen närstående, omfattas inte av dessa tullsatser utan av den tullsats som är tillämplig på ”alla andra företag”. |
| --- | --- |

(93)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller ”alla andra företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i de berörda länderna och som tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i denna förordnings artikeldel, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda företagen närstående, omfattas inte av dessa tullsatser utan av den tullsats som är tillämplig på ”alla andra företag”.

| (94) | Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (3) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om produktion, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(94)

Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (3) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om produktion, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

3.   Uttag av preliminär tull

| (95) | Med hänsyn till de konstaterade dumpningsmarginalernas storlek och nivån på den skada som vållats gemenskapsindustrin anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om preliminär tull, dvs. förordning (EG) nr 771/2005, tas ut slutgiltigt till ett belopp motsvarande den tull som slutgiltigt införs genom den här förordningen. När det gäller de exporterande tillverkare för vilka det fastställts en slutgiltig tull som är lägre än den preliminära tullen bör de belopp för vilka säkerhet ställts utöver beloppen för de slutgiltiga antidumpningstullarna frisläppas. |
| --- | --- |

(95)

Med hänsyn till de konstaterade dumpningsmarginalernas storlek och nivån på den skada som vållats gemenskapsindustrin anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om preliminär tull, dvs. förordning (EG) nr 771/2005, tas ut slutgiltigt till ett belopp motsvarande den tull som slutgiltigt införs genom den här förordningen. När det gäller de exporterande tillverkare för vilka det fastställts en slutgiltig tull som är lägre än den preliminära tullen bör de belopp för vilka säkerhet ställts utöver beloppen för de slutgiltiga antidumpningstullarna frisläppas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav enligt KN-nummer 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 och 7318 15 70 med ursprung i Indonesien, Kina, Taiwan, Thailand och Vietnam.

2.   Den slutgiltiga antidumpningstullsats som skall tillämpas på nettopriset fritt vid gemenskapens gräns, före tull, för produkter tillverkade av de taiwanesiska exporterande tillverkare som anges i bilagan skall vara 15,8 % (TARIC-tilläggsnummer A649).

3.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt vid gemenskapens gräns, före tull, för produkter tillverkade av de nedan nämnda företagen:

| Land | Exporterande tillverkare | Antidumpningstullsats (i %) | TARIC-tilläggs-nummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City | 11,4 | A650 |
| Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang | 12,2 | A651 |
| Alla andra företag | 27,4 | A999 |
| Indonesien | PT. Shye Chang Batam Indonesien, Batam | 9,8 | A652 |
| Alla andra företag | 24,6 | A999 |
| Taiwan | Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei | 15,2 | A653 |
| Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan | 8,8 | A654 |
| Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung | 16,1 | A655 |
| Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung | 16,1 | A656 |
| Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan | 11,4 | A657 |
| Alla andra företag än de som anges ovan eller i bilagan | 23,6 | A999 |
| Thailand | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya | 11,1 | A658 |
| Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn | 10,8 | A659 |
| Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn | 14,6 | A660 |
| Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn | 11,0 | A661 |
| Alla andra företag | 14,6 | A999 |
| Vietnam | Alla företag | 7,7 | — |

Land

Exporterande tillverkare

Antidumpningstullsats (i %)

TARIC-tilläggs-nummer

Kina

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City

11,4

A650

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang

12,2

A651

Alla andra företag

27,4

A999

Indonesien

PT. Shye Chang Batam Indonesien, Batam

9,8

A652

Alla andra företag

24,6

A999

Taiwan

Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei

15,2

A653

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

8,8

A654

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

16,1

A655

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung

16,1

A656

Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan

11,4

A657

Alla andra företag än de som anges ovan eller i bilagan

23,6

A999

Thailand

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya

11,1

A658

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

10,8

A659

Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn

14,6

A660

Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn

11,0

A661

Alla andra företag

14,6

A999

Vietnam

Alla företag

7,7

—

4.   Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

De belopp för vilka säkerhet ställts i form av en preliminär antidumpningstull enligt kommissionens förordning (EG) nr 771/2005 rörande införande av en antidumpningstull på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav enligt KN-nummer 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 och 7318 15 70 med ursprung i Indonesien, Kina, Taiwan, Thailand och Vietnam skall slutgiltigt tas ut i enlighet med de bestämmelser som anges nedan. De belopp för vilka säkerhet ställts utöver den slutgiltiga antidumpningstullsatsen skall frisläppas.

Artikel 3

Förfarandet beträffande import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Filippinerna och Malaysia avslutas härmed.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 november 2005.

På rådets vägnar

T. JOWELL

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EUT L 128, 21.5.2005, s. 19.

2

(3)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat B, J-79 5/17, rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bryssel.

3

---

BILAGA

(TARIC-tilläggsnummer A649)

A-STAINLESS INTERNATIONAL CO LTD, Taipei

BOLTUN CORPORATION, Tainan

CHAEN WEI CORPORATION, Taipei

CHIAN SHYANG ENT CO LTD, Chung-Li City

CHONG CHENG FASTENER CORP., Tainan

DIING SEN FASTENERS & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei

DRAGON IRON FACTORY CO LTD, Kaohsiung

EXTEND FORMING INDUSTRIAL CORP. LTD, Lu Chu

FORTUNE BRIGHT INDUSTRIAL CO LTD, Lung Tan Hsiang

FWU KUANG ENTERPRISES CO LTD, Tainan

HSIN YU SCREW ENTERPRISE CO LTD, Taipin City

HU PAO INDUSTRIES CO LTD, Tainan

J C GRAND CORPORATION, Taipei

JAU YEOU INDUSTRY CO LTD, Kangshan

JOHN CHEN SCREW IND CO LTD, Taipei

KUOLIEN SCREW INDUSTRIAL CO LTD, Kwanmiao

KWANTEX RESEARCH INC, Taipei

LIH LIN ENTERPRISES & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei

LIH TA SCREW CO LTD, Kweishan

LU CHU SHIN YEE WORKS CO LTD, Kaohsiung

M & W FASTENER CO LTD, Kaoshsiung

MULTI-TEK FASTENERS & PARTS MANIFACTURER CORP., Tainan

NATIONAL AEROSPACE FASTENERS CORP., Ping Jen City

QST INTERNATIONAL CORP., Tainan

SEN CHANG INDUSTRIAL CO LTD, Ta-Yuan

SPEC PRODUCTS CORP., Tainan

SUMEEKO INDUSTRIES CO LTD, Kaoshiung

TAIWAN SHAN YIN INTERNATIONAL CO LTD, Kaohsiung

VIM INTERNATIONAL ENTERPRISE CO LTD, Taichung

YEA-JANN INDUSTRIAL CO LTD, Kaohsiung

ZONBIX ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung

ZYH YIN ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung

---

| 19.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 302/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 302/14

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1891/2005

av den 14 november 2005

om ändring av förordning (EEG) nr 3068/92 om införande av en slutgiltig antidumpningstull för import av kaliumklorid med ursprung i Ryssland, Ukraina eller Vitryssland

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 11.3,

med beaktande av det förslag som kommissionen har lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

| (1) | Till följd av en undersökning (nedan kallad ”den tidigare undersökningen”) ändrade rådet genom förordning (EG) nr 969/2000 (2) de åtgärder som ursprungligen infördes genom förordning (EEG) nr 3068/92 (3) för import av kaliumklorid med ursprung i bland annat Ryssland (nedan kallade ”de gällande åtgärderna”). |
| --- | --- |

(1)

Till följd av en undersökning (nedan kallad ”den tidigare undersökningen”) ändrade rådet genom förordning (EG) nr 969/2000 (2) de åtgärder som ursprungligen infördes genom förordning (EEG) nr 3068/92 (3) för import av kaliumklorid med ursprung i bland annat Ryssland (nedan kallade ”de gällande åtgärderna”).

| (2) | I mars 2004 inledde kommissionen, genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (4), på eget initiativ en partiell interimsöversyn av de gällande åtgärderna i syfte att undersöka om de borde ändras för att ta hänsyn till utvidgningen av Europeiska unionen till 25 medlemsstater den 1 maj 2004 (nedan kallad ”utvidgningen”). |
| --- | --- |

(2)

I mars 2004 inledde kommissionen, genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (4), på eget initiativ en partiell interimsöversyn av de gällande åtgärderna i syfte att undersöka om de borde ändras för att ta hänsyn till utvidgningen av Europeiska unionen till 25 medlemsstater den 1 maj 2004 (nedan kallad ”utvidgningen”).

| (3) | Det framgick av den partiella interimsöversynen att det låg i gemenskapens intresse att tillfälligt anpassa de gällande åtgärderna i syfte att undvika plötsliga och omfattande negativa ekonomiska verkningar för importörerna och användarna av den berörda produkten i de tio nya medlemsstaterna omedelbart efter utvidgningen. |
| --- | --- |

(3)

Det framgick av den partiella interimsöversynen att det låg i gemenskapens intresse att tillfälligt anpassa de gällande åtgärderna i syfte att undvika plötsliga och omfattande negativa ekonomiska verkningar för importörerna och användarna av den berörda produkten i de tio nya medlemsstaterna omedelbart efter utvidgningen.

| (4) | I detta syfte godtog kommissionen i maj 2004, genom förordning (EG) nr 1002/2004 (5), åtaganden från två exporterande tillverkare i Ryssland, JSC Silvinit och JSC Uralkali, för en period av ett år. I juni 2005 godtogs genom kommissionens förordning (EG) nr 858/2005 (6) nya åtaganden från de två exporterande tillverkarna i Ryssland; dessa åtaganden upphör att gälla den 13 april 2006. Dessutom ändrades rådets förordning (EEG) nr 3068/92 genom förordning (EG) nr 992/2004 (7) för att import enligt villkoren i åtagandena skall kunna befrias från de antidumpningstullar som infördes genom förordning (EEG) nr 3068/92. |
| --- | --- |

(4)

I detta syfte godtog kommissionen i maj 2004, genom förordning (EG) nr 1002/2004 (5), åtaganden från två exporterande tillverkare i Ryssland, JSC Silvinit och JSC Uralkali, för en period av ett år. I juni 2005 godtogs genom kommissionens förordning (EG) nr 858/2005 (6) nya åtaganden från de två exporterande tillverkarna i Ryssland; dessa åtaganden upphör att gälla den 13 april 2006. Dessutom ändrades rådets förordning (EEG) nr 3068/92 genom förordning (EG) nr 992/2004 (7) för att import enligt villkoren i åtagandena skall kunna befrias från de antidumpningstullar som infördes genom förordning (EEG) nr 3068/92.

| (5) | Det bör också noteras att alla hänvisningar till ”gemenskapen” eller till ”gemenskapen med 15 medlemsstater” i den här förordningen avser gemenskapen i dess sammansättning före utvidgningen. |
| --- | --- |

(5)

Det bör också noteras att alla hänvisningar till ”gemenskapen” eller till ”gemenskapen med 15 medlemsstater” i den här förordningen avser gemenskapen i dess sammansättning före utvidgningen.

2.   Grund för de aktuella översynerna

| (6) | I januari 2004 mottogs separata framställningar från JSC Silvinit och JSC Uralkali (nedan kallade ”de sökande”) om individuella partiella interimsöversyner av de gällande åtgärderna i enlighet med artikel 11.3 i den grundläggande förordningen. |
| --- | --- |

(6)

I januari 2004 mottogs separata framställningar från JSC Silvinit och JSC Uralkali (nedan kallade ”de sökande”) om individuella partiella interimsöversyner av de gällande åtgärderna i enlighet med artikel 11.3 i den grundläggande förordningen.

| (7) | De sökande hävdade och lämnade tillräcklig bevisning för att en jämförelse mellan normalvärdet, fastställt på grundval av deras egna kostnader eller priser på hemmamarknaden och exportpriserna till gemenskapen, skulle visa att dumpning inte längre förelåg. En fortsatt tillämpning av de gällande åtgärderna på den nuvarande nivån, som fastställdes på grundval av den tidigare fastställda dumpningen, var enligt de sökande därför inte längre nödvändig för att motverka dumpning. |
| --- | --- |

(7)

De sökande hävdade och lämnade tillräcklig bevisning för att en jämförelse mellan normalvärdet, fastställt på grundval av deras egna kostnader eller priser på hemmamarknaden och exportpriserna till gemenskapen, skulle visa att dumpning inte längre förelåg. En fortsatt tillämpning av de gällande åtgärderna på den nuvarande nivån, som fastställdes på grundval av den tidigare fastställda dumpningen, var enligt de sökande därför inte längre nödvändig för att motverka dumpning.

| (8) | Sedan kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén slagit fast att bevisningen var tillräcklig för att inleda partiella interimsöversyner offentliggjorde den tillkännagivanden om inledande och inledde en undersökning (8). |
| --- | --- |

(8)

Sedan kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén slagit fast att bevisningen var tillräcklig för att inleda partiella interimsöversyner offentliggjorde den tillkännagivanden om inledande och inledde en undersökning (8).

3.   Undersökningsperiod

| (9) | Undersökningen, som begränsades till dumpning, omfattade perioden 1 april 2003–30 mars 2004 (nedan kallad ”undersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(9)

Undersökningen, som begränsades till dumpning, omfattade perioden 1 april 2003–30 mars 2004 (nedan kallad ”undersökningsperioden”).

4.   Parter som berörs av undersökningen

| (10) | Kommissionen underrättade officiellt företrädarna för exportlandet, de sökande och gemenskapsindustrin om inledandet av interimsöversynerna och gav alla direkt berörda parter möjlighet att lämna sina synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. Kommissionen skickade också frågeformulär till de sökande. De sökande och en exporterande handlare i Ryssland som är en av de sökande närstående besvarade frågeformulären. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen underrättade officiellt företrädarna för exportlandet, de sökande och gemenskapsindustrin om inledandet av interimsöversynerna och gav alla direkt berörda parter möjlighet att lämna sina synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. Kommissionen skickade också frågeformulär till de sökande. De sökande och en exporterande handlare i Ryssland som är en av de sökande närstående besvarade frågeformulären.

| (11) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för fastställande av dumpning och genomförde också uppföljande kontroller av svaren på frågeformuläret på platsen hos följande företag:






  a) | Exporterande tillverkare i Ryssland: | JSC Silvinit, Solikamsk, Permregionen, Ryssland, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för fastställande av dumpning och genomförde också uppföljande kontroller av svaren på frågeformuläret på platsen hos följande företag:

a)

Exporterande tillverkare i Ryssland:

JSC Silvinit, Solikamsk, Permregionen, Ryssland,

| | JSC Uralkali, Berezniki, Permregionen, Ryssland, |
| --- | --- |

JSC Uralkali, Berezniki, Permregionen, Ryssland,

| b) | JSC Silvinit närstående exportör: | International Potash Company, Moskva, Ryssland |
| --- | --- | --- |

b)

JSC Silvinit närstående exportör:

International Potash Company, Moskva, Ryssland

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (12) | Produkten är den samma som i den tidigare undersökningen, dvs. kaliumklorid (KCl), som vanligtvis används som gödselmedel inom jordbruket, direkt, utblandat med andra gödselmedel eller efter bearbetning som en del av ett sammansatt gödselmedel, ett så kallat NPK-gödselmedel (kväve, fosfor, kalium). Halten av kalium varierar och uttrycks i viktprocent kaliumoxid (K2O) beräknat på vattenfri torrsubstans. Den används även som råmaterial i framställningen av vissa industriprodukter och farmaceutiska produkter. |
| --- | --- |

(12)

Produkten är den samma som i den tidigare undersökningen, dvs. kaliumklorid (KCl), som vanligtvis används som gödselmedel inom jordbruket, direkt, utblandat med andra gödselmedel eller efter bearbetning som en del av ett sammansatt gödselmedel, ett så kallat NPK-gödselmedel (kväve, fosfor, kalium). Halten av kalium varierar och uttrycks i viktprocent kaliumoxid (K2O) beräknat på vattenfri torrsubstans. Den används även som råmaterial i framställningen av vissa industriprodukter och farmaceutiska produkter.

| (13) | Kaliumklorid saluförs vanligtvis i antingen standard-/pulverform eller annan form än standardform vilken bland annat men inte uteslutande inbegriper en granulatform. Produkten klassificeras vanligen i följande tre huvudkategorier på grundval av halten av K2O:






  — | Kaliumklorid innehållande högst 40 viktprocent kalium, räknat som K2O – KN-nummer 3104 20 10. |
| --- | --- | --- |

(13)

Kaliumklorid saluförs vanligtvis i antingen standard-/pulverform eller annan form än standardform vilken bland annat men inte uteslutande inbegriper en granulatform. Produkten klassificeras vanligen i följande tre huvudkategorier på grundval av halten av K2O:

—

Kaliumklorid innehållande högst 40 viktprocent kalium, räknat som K2O – KN-nummer 3104 20 10.

| — | Kaliumklorid innehållande mer än 40 viktprocent men högst 62 viktprocent kalium, räknat som K2O – KN-nummer 3104 20 50. |
| --- | --- |

—

Kaliumklorid innehållande mer än 40 viktprocent men högst 62 viktprocent kalium, räknat som K2O – KN-nummer 3104 20 50.

| — | Kaliumklorid innehållande mer än 62 viktprocent kalium, räknat som K2O – KN-nummer 3104 20 90. |
| --- | --- |

—

Kaliumklorid innehållande mer än 62 viktprocent kalium, räknat som K2O – KN-nummer 3104 20 90.

| (14) | Det bör erinras om att det vid den tidigare undersökningen konstaterades att import av vissa särskilda blandningar med en ovanligt hög halt av kaliumklorid, vilka inte omfattas av de ovan angivna KN-numren för kaliumklorid, också bör betraktas som den berörda produkten. Denna slutsats drogs eftersom dessa blandningar hade samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma användningsområden som de huvudkategorier som nämns ovan. I enlighet med detta inkluderades även blandningar med KN-nummer ex 3105 20 10, ex 3105 20 90, ex 3105 60 90, ex 3105 90 91 och ex 3105 90 99 i den aktuella undersökningen och utgör en del av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(14)

Det bör erinras om att det vid den tidigare undersökningen konstaterades att import av vissa särskilda blandningar med en ovanligt hög halt av kaliumklorid, vilka inte omfattas av de ovan angivna KN-numren för kaliumklorid, också bör betraktas som den berörda produkten. Denna slutsats drogs eftersom dessa blandningar hade samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma användningsområden som de huvudkategorier som nämns ovan. I enlighet med detta inkluderades även blandningar med KN-nummer ex 3105 20 10, ex 3105 20 90, ex 3105 60 90, ex 3105 90 91 och ex 3105 90 99 i den aktuella undersökningen och utgör en del av den berörda produkten.

2.   Likadan produkt

| (15) | Eftersom det inte fanns några skillnader när det gäller fysiska och kemiska egenskaper mellan den produkt som exporterades från Ryssland till gemenskapen och den produkt som tillverkades i Ryssland och såldes på den ryska hemmamarknaden, fastställdes det att de kunde anses vara likadana produkter i den aktuella undersökningen. |
| --- | --- |

(15)

Eftersom det inte fanns några skillnader när det gäller fysiska och kemiska egenskaper mellan den produkt som exporterades från Ryssland till gemenskapen och den produkt som tillverkades i Ryssland och såldes på den ryska hemmamarknaden, fastställdes det att de kunde anses vara likadana produkter i den aktuella undersökningen.

C.   DUMPNING MED AVSEENDE PÅ DE SÖKANDE

1.   Normalvärde

| (16) | När det gäller fastställande av normalvärdet fastställde kommissionen först för var och en av de sökande huruvida deras sammanlagda försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten var representativ i jämförelse med deras respektive sammanlagda försäljning på export till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs försäljningen på hemmamarknaden vara representativ om försäljningsvolymen för den likadana produkten på hemmamarknaden för varje sökande utgjorde minst 5 % av deras respektive sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen under undersökningsperioden. Beräknad på denna grundval konstaterades båda sökandes sammanlagda försäljning på hemmamarknaden av den berörda produkten under undersökningsperioden vara representativ. |
| --- | --- |

(16)

När det gäller fastställande av normalvärdet fastställde kommissionen först för var och en av de sökande huruvida deras sammanlagda försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten var representativ i jämförelse med deras respektive sammanlagda försäljning på export till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs försäljningen på hemmamarknaden vara representativ om försäljningsvolymen för den likadana produkten på hemmamarknaden för varje sökande utgjorde minst 5 % av deras respektive sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen under undersökningsperioden. Beräknad på denna grundval konstaterades båda sökandes sammanlagda försäljning på hemmamarknaden av den berörda produkten under undersökningsperioden vara representativ.

| (17) | Genom att dela upp produkttyperna efter de TARIC-nummer enligt vilka produkten klassificeras (dvs. i standardform eller i annan form än standardform, vilken bland annat inbegriper granulat) och efter den förpackning eller den form som de skickas i (dvs. i bulk, säckar eller containrar), gjordes det en analys av om försäljningen på hemmamarknaden av varje enskild produkttyp var representativ. Försäljningen på hemmamarknaden av en viss produkttyp ansågs tillräckligt representativ om den sammanlagda försäljningen på hemmamarknaden av produkttypen under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för en jämförbar produkttyp som sålts på export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(17)

Genom att dela upp produkttyperna efter de TARIC-nummer enligt vilka produkten klassificeras (dvs. i standardform eller i annan form än standardform, vilken bland annat inbegriper granulat) och efter den förpackning eller den form som de skickas i (dvs. i bulk, säckar eller containrar), gjordes det en analys av om försäljningen på hemmamarknaden av varje enskild produkttyp var representativ. Försäljningen på hemmamarknaden av en viss produkttyp ansågs tillräckligt representativ om den sammanlagda försäljningen på hemmamarknaden av produkttypen under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för en jämförbar produkttyp som sålts på export till gemenskapen.

| (18) | Av analysen framgick att en exporterande tillverkare, JSC Silvinit, bara hade sålt en av de produkttyper som exporterades i representativa mängder på hemmamarknaden. För den andra exporterande tillverkaren konstaterades det att alla produkttyper som exporterades hade sålts i representativa mängder på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(18)

Av analysen framgick att en exporterande tillverkare, JSC Silvinit, bara hade sålt en av de produkttyper som exporterades i representativa mängder på hemmamarknaden. För den andra exporterande tillverkaren konstaterades det att alla produkttyper som exporterades hade sålts i representativa mängder på hemmamarknaden.

| (19) | Det undersöktes också om försäljningen på hemmamarknaden av varje produkttyp kunde anses ha ägt rum vid normal handel. För detta ändamål fastställdes andelen lönsam försäljning av produkttypen till oberoende kunder. |
| --- | --- |

(19)

Det undersöktes också om försäljningen på hemmamarknaden av varje produkttyp kunde anses ha ägt rum vid normal handel. För detta ändamål fastställdes andelen lönsam försäljning av produkttypen till oberoende kunder.

| (20) | Beträffande JSC Uralkali konstaterades det att företagets försäljningspriser på hemmamarknaden för den produkttyp som sålde bäst av de till gemenskapen exporterade produkttyperna (nedan kallad den ”mest sålda exportprodukttypen”) och som stod för 99 % av denna export, uppvisade en ovanlig utveckling under undersökningsperioden. Det fastställdes att 77 % av försäljningen under undersökningsperioden på hemmamarknaden av den mest sålda exportprodukttypen hade sålts till en enda kund i Ryssland och att försäljningspriset till denna särskilda kund under loppet av en månad i mitten av undersökningsperioden mer än fördubblats. Priserna för samma produkttyp som såldes till andra inhemska kunder steg också under samma tid, men bara med runt 40 %. En undersökning av prisökningarna för andra typer av kaliumklorid som såldes på hemmamarknaden påvisade liknande prisökningar på runt 40 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(20)

Beträffande JSC Uralkali konstaterades det att företagets försäljningspriser på hemmamarknaden för den produkttyp som sålde bäst av de till gemenskapen exporterade produkttyperna (nedan kallad den ”mest sålda exportprodukttypen”) och som stod för 99 % av denna export, uppvisade en ovanlig utveckling under undersökningsperioden. Det fastställdes att 77 % av försäljningen under undersökningsperioden på hemmamarknaden av den mest sålda exportprodukttypen hade sålts till en enda kund i Ryssland och att försäljningspriset till denna särskilda kund under loppet av en månad i mitten av undersökningsperioden mer än fördubblats. Priserna för samma produkttyp som såldes till andra inhemska kunder steg också under samma tid, men bara med runt 40 %. En undersökning av prisökningarna för andra typer av kaliumklorid som såldes på hemmamarknaden påvisade liknande prisökningar på runt 40 % under undersökningsperioden.

| (21) | Mot bakgrund av den särskilda marknadssituationen när det gäller prissättningen av en av de viktigaste produkttyper som ligger till grund för beräkningen av dumpningsmarginalen görs bedömningen, i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen, att denna försäljning inte möjliggör någon riktig jämförelse. Med hänsyn till denna försäljnings stora andel av försäljningsvolymen på hemmamarknaden för produkttypen i fråga och produkttypens betydelse när det gäller det berörda företagets hela exportvolym av kaliumklorid till gemenskapen anses det rimligt att bortse från denna särskilda försäljning till kunden i fråga. Den återstående försäljningen på hemmamarknaden av denna produkttyp till övriga kunder konstaterades ligga under det tröskelvärde på 5 % som krävs för att den skall anses vara representativ. Därför beräknades normalvärdet för denna produkttyp på grundval av den berörda exporterande tillverkarens produktionskostnader plus ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Beloppen för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst baserades på faktiska uppgifter om den undersökta exporterande tillverkarens tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal handel, i enlighet med artikel 2.6 första meningen i grundförordningen. |
| --- | --- |

(21)

Mot bakgrund av den särskilda marknadssituationen när det gäller prissättningen av en av de viktigaste produkttyper som ligger till grund för beräkningen av dumpningsmarginalen görs bedömningen, i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen, att denna försäljning inte möjliggör någon riktig jämförelse. Med hänsyn till denna försäljnings stora andel av försäljningsvolymen på hemmamarknaden för produkttypen i fråga och produkttypens betydelse när det gäller det berörda företagets hela exportvolym av kaliumklorid till gemenskapen anses det rimligt att bortse från denna särskilda försäljning till kunden i fråga. Den återstående försäljningen på hemmamarknaden av denna produkttyp till övriga kunder konstaterades ligga under det tröskelvärde på 5 % som krävs för att den skall anses vara representativ. Därför beräknades normalvärdet för denna produkttyp på grundval av den berörda exporterande tillverkarens produktionskostnader plus ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Beloppen för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst baserades på faktiska uppgifter om den undersökta exporterande tillverkarens tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal handel, i enlighet med artikel 2.6 första meningen i grundförordningen.

| (22) | JSC Uralkali gjorde gällande att den ”särskilda marknadssituation” som avses i artikel 2.3 i grundförordningen inte var tillämplig på försäljningen av den berörda produkten till kunden i fråga och att de inhemska priserna för den berörda produkten därför borde ha använts för att fastställa normalvärdet. I detta avseende hävdades det att i) bestämmelserna i artikel 2.3 i grundförordningen inte var tillämpliga om det var fråga om ”onaturligt höga priser” och att ii) särskilda villkor som tillämpades på enbart en särskild kund inte kunde anses utgöra en ”särskild marknadssituation” för den ryska hemmamarknaden som helhet. Dessutom hävdades det att priserna i fråga var ett resultat av ”marknadskrafter” och återspeglade den ”aktuella situationen på marknaden”. |
| --- | --- |

(22)

JSC Uralkali gjorde gällande att den ”särskilda marknadssituation” som avses i artikel 2.3 i grundförordningen inte var tillämplig på försäljningen av den berörda produkten till kunden i fråga och att de inhemska priserna för den berörda produkten därför borde ha använts för att fastställa normalvärdet. I detta avseende hävdades det att i) bestämmelserna i artikel 2.3 i grundförordningen inte var tillämpliga om det var fråga om ”onaturligt höga priser” och att ii) särskilda villkor som tillämpades på enbart en särskild kund inte kunde anses utgöra en ”särskild marknadssituation” för den ryska hemmamarknaden som helhet. Dessutom hävdades det att priserna i fråga var ett resultat av ”marknadskrafter” och återspeglade den ”aktuella situationen på marknaden”.

| (23) | Mot bakgrund av ovanstående bör det noteras att de särskilda marknadssituationer som avses i artikel 2.3 i grundförordningen inte är uttömmande och att marknadens särskilda karaktär hellre bör bedömas mot bakgrund bland annat av prisvariationer och pristrender än enbart på grundval av den absoluta prisnivån. I detta fall undantogs försäljningstransaktioner till både lågt pris och högt pris från beräkningarna, eftersom priserna i fråga inte återspeglade en varaktig prisnivå och inte heller föreföll återspegla marknadskrafterna, eftersom motsvarande utveckling inte konstaterades för någon annan av JSC Uralkalis produkttyper eller kunder. Vidare fastställs det i artikel 2.3 i grundförordningen att normalvärdet kan konstrueras i situationer där ”... den särskilda marknadssituationen inte möjliggör någon riktig jämförelse ...”. Detta medger klart och tydligt att man, som i det aktuella fallet, inte tar hänsyn till sådan försäljning till en kund som inte anses möjliggöra någon riktig jämförelse vid fastställandet av normalvärdet. Denna slutsats rör inte den ryska marknaden som helhet utan närmast JSC Uralkalis försäljning. |
| --- | --- |

(23)

Mot bakgrund av ovanstående bör det noteras att de särskilda marknadssituationer som avses i artikel 2.3 i grundförordningen inte är uttömmande och att marknadens särskilda karaktär hellre bör bedömas mot bakgrund bland annat av prisvariationer och pristrender än enbart på grundval av den absoluta prisnivån. I detta fall undantogs försäljningstransaktioner till både lågt pris och högt pris från beräkningarna, eftersom priserna i fråga inte återspeglade en varaktig prisnivå och inte heller föreföll återspegla marknadskrafterna, eftersom motsvarande utveckling inte konstaterades för någon annan av JSC Uralkalis produkttyper eller kunder. Vidare fastställs det i artikel 2.3 i grundförordningen att normalvärdet kan konstrueras i situationer där ”... den särskilda marknadssituationen inte möjliggör någon riktig jämförelse ...”. Detta medger klart och tydligt att man, som i det aktuella fallet, inte tar hänsyn till sådan försäljning till en kund som inte anses möjliggöra någon riktig jämförelse vid fastställandet av normalvärdet. Denna slutsats rör inte den ryska marknaden som helhet utan närmast JSC Uralkalis försäljning.

| (24) | Normalvärdet för JSC Silvinit grundades i de fall där försäljningsvolymen för en produkttyp som såldes till ett nettopris minst motsvarande kostnaden per enhet utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen och där det vägda genomsnittliga priset för den typen minst motsvarade den justerade kostnaden per enhet, på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av den produkttypen under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning varit lönsam eller inte. |
| --- | --- |

(24)

Normalvärdet för JSC Silvinit grundades i de fall där försäljningsvolymen för en produkttyp som såldes till ett nettopris minst motsvarande kostnaden per enhet utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen och där det vägda genomsnittliga priset för den typen minst motsvarade den justerade kostnaden per enhet, på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av den produkttypen under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning varit lönsam eller inte.

| (25) | För JSC Silvinits andra produkttyp, som inte såldes i tillräckliga mängder för att priserna på hemmamarknaden skulle kunna utgöra en lämplig grund för fastställandet av normalvärdet, måste en annan metod användas. I detta fall konstruerades ett normalvärde i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. Normalvärdet konstruerades genom att man till den justerade kostnaden per enhet för den exporterade typen lade en skälig procentsats för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal, baserade på faktiska uppgifter om den undersökta exporterande tillverkarens produktion och försäljning av den likadana produkten vid normal handel, i enlighet med artikel 2.6 första meningen i grundförordningen. |
| --- | --- |

(25)

För JSC Silvinits andra produkttyp, som inte såldes i tillräckliga mängder för att priserna på hemmamarknaden skulle kunna utgöra en lämplig grund för fastställandet av normalvärdet, måste en annan metod användas. I detta fall konstruerades ett normalvärde i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. Normalvärdet konstruerades genom att man till den justerade kostnaden per enhet för den exporterade typen lade en skälig procentsats för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal, baserade på faktiska uppgifter om den undersökta exporterande tillverkarens produktion och försäljning av den likadana produkten vid normal handel, i enlighet med artikel 2.6 första meningen i grundförordningen.

| (26) | JSC Uralkali hävdade att den vinstmarginal som användes för att konstruera normalvärdet inte tog vederbörlig hänsyn till justeringarna av gaskostnaderna, eftersom de uppgifter om vinst som använts för att konstruera normalvärdena härrörde från företagets räkenskaper innan justeringarna gjordes. Denna begäran kunde emellertid inte godtas, eftersom det i enlighet med inledningsfrasen i artikel 2.6 i grundförordningen är de faktiska beloppen för företagets vinst på hemmamarknaden som skall användas för att konstruera normalvärdet. |
| --- | --- |

(26)

JSC Uralkali hävdade att den vinstmarginal som användes för att konstruera normalvärdet inte tog vederbörlig hänsyn till justeringarna av gaskostnaderna, eftersom de uppgifter om vinst som använts för att konstruera normalvärdena härrörde från företagets räkenskaper innan justeringarna gjordes. Denna begäran kunde emellertid inte godtas, eftersom det i enlighet med inledningsfrasen i artikel 2.6 i grundförordningen är de faktiska beloppen för företagets vinst på hemmamarknaden som skall användas för att konstruera normalvärdet.

| (27) | När det gäller energikostnader, t.ex. för el och gas som används vid utvinning och tillverkning av den berörda produkten, fastställdes vid undersökningen att de kostnaderna utgör en betydande andel av kaliumkloridtillverkarnas totala tillverkningskostnader, inte bara i Ryssland utan även i andra producentländer. I detta avseende hävdade gemenskapsindustrin att den energikostnad per enhet el och gas som ryska företag betalat till sina leverantörer inte avspeglade den faktiska tillverkningskostnaden för inköpt el och gas på ett rimligt sätt. |
| --- | --- |

(27)

När det gäller energikostnader, t.ex. för el och gas som används vid utvinning och tillverkning av den berörda produkten, fastställdes vid undersökningen att de kostnaderna utgör en betydande andel av kaliumkloridtillverkarnas totala tillverkningskostnader, inte bara i Ryssland utan även i andra producentländer. I detta avseende hävdade gemenskapsindustrin att den energikostnad per enhet el och gas som ryska företag betalat till sina leverantörer inte avspeglade den faktiska tillverkningskostnaden för inköpt el och gas på ett rimligt sätt.

| (28) | Mot bakgrund av dessa påståenden ansågs det lämpligt att i det aktuella fallet även jämföra de sökandes inköpskostnader per enhet energi med inköpskostnaderna hos andra stora kaliumkloridtillverkare med liknande tillverkningsmetoder och produktionsnivå och liknande naturliga fördelar. Eftersom det inte finns några andra kaliumkloridtillverkare i Ryssland inhämtades uppgifter i detta avseende från en stor kaliumkloridtillverkare i Kanada. |
| --- | --- |

(28)

Mot bakgrund av dessa påståenden ansågs det lämpligt att i det aktuella fallet även jämföra de sökandes inköpskostnader per enhet energi med inköpskostnaderna hos andra stora kaliumkloridtillverkare med liknande tillverkningsmetoder och produktionsnivå och liknande naturliga fördelar. Eftersom det inte finns några andra kaliumkloridtillverkare i Ryssland inhämtades uppgifter i detta avseende från en stor kaliumkloridtillverkare i Kanada.

| (29) | Enligt de lämnade uppgifterna var den kanadensiska tillverkarens energibehov jämförbart med de sökande ryska tillverkarnas, och den el och gas som företaget köpte kom från inhemska vattenkraftverk och stora gasfält, precis som den el och gas som de ryska företagen använde. Av jämförelsen framgick att det pris per enhet el som den kanadensiska tillverkaren betalat inte skilde sig särskilt mycket från det pris som de ryska tillverkarna betalat. |
| --- | --- |

(29)

Enligt de lämnade uppgifterna var den kanadensiska tillverkarens energibehov jämförbart med de sökande ryska tillverkarnas, och den el och gas som företaget köpte kom från inhemska vattenkraftverk och stora gasfält, precis som den el och gas som de ryska företagen använde. Av jämförelsen framgick att det pris per enhet el som den kanadensiska tillverkaren betalat inte skilde sig särskilt mycket från det pris som de ryska tillverkarna betalat.

| (30) | När det gäller gasleveranser fastställdes det på grundval av uppgifter i den offentliggjorda årsrapporten för 2003 från den ryska gasleverantören OAO Gazprom (vars regionala distributör var de exporterande tillverkarnas leverantör) att det inhemska pris på gas som de två ryska tillverkarna betalade var ungefär en femtedel av priset för export från Ryssland. Av samma rapport framgick det klart att ”OAO Gazprom inte gjorde några vinster på hemmamarknaden”. Även om det inte finns någon officiellt tillgänglig information om vilken lönsamhet de ryska inhemska gaspriserna ger, pekar både citat från ryska regeringskällor i pressen och uppgifter från specialiserade källor för marknadsinformation och regeringens webbplatser på att priserna för gas som levereras till inhemska kunder ligger på en nivå som är långt från kostnadstäckande. Dessutom var det gaspris som de två ryska tillverkarna betalade betydligt lägre än det pris som de kanadensiska tillverkarna betalade. |
| --- | --- |

(30)

När det gäller gasleveranser fastställdes det på grundval av uppgifter i den offentliggjorda årsrapporten för 2003 från den ryska gasleverantören OAO Gazprom (vars regionala distributör var de exporterande tillverkarnas leverantör) att det inhemska pris på gas som de två ryska tillverkarna betalade var ungefär en femtedel av priset för export från Ryssland. Av samma rapport framgick det klart att ”OAO Gazprom inte gjorde några vinster på hemmamarknaden”. Även om det inte finns någon officiellt tillgänglig information om vilken lönsamhet de ryska inhemska gaspriserna ger, pekar både citat från ryska regeringskällor i pressen och uppgifter från specialiserade källor för marknadsinformation och regeringens webbplatser på att priserna för gas som levereras till inhemska kunder ligger på en nivå som är långt från kostnadstäckande. Dessutom var det gaspris som de två ryska tillverkarna betalade betydligt lägre än det pris som de kanadensiska tillverkarna betalade.

| (31) | Mot bakgrund av ovanstående ansågs det därför att de priser som den regionala ryska gasleverantören tog ut för gasleveranser till de ryska kaliumkloridtillverkarna under undersökningsperioden inte på ett rimligt sätt kunde återspegla kostnaderna för gasproduktionen, vilket styrktes av en jämförelse mellan dessa priser och priset på den gas som Ryssland exporterade och det pris som en kanadensisk gasleverantör tog ut för gasleveranser till en betydande industriell användare i Kanada. I enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen justerades därför produktionskostnaderna för var och en av de sökande. I avsaknad av annat lämpligt underlag gjordes justeringen på grundval av uppgifter om exportpriset för gas med avdrag för transportkostnader, exportavgifter, mervärdesskatt och punktskatt. |
| --- | --- |

(31)

Mot bakgrund av ovanstående ansågs det därför att de priser som den regionala ryska gasleverantören tog ut för gasleveranser till de ryska kaliumkloridtillverkarna under undersökningsperioden inte på ett rimligt sätt kunde återspegla kostnaderna för gasproduktionen, vilket styrktes av en jämförelse mellan dessa priser och priset på den gas som Ryssland exporterade och det pris som en kanadensisk gasleverantör tog ut för gasleveranser till en betydande industriell användare i Kanada. I enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen justerades därför produktionskostnaderna för var och en av de sökande. I avsaknad av annat lämpligt underlag gjordes justeringen på grundval av uppgifter om exportpriset för gas med avdrag för transportkostnader, exportavgifter, mervärdesskatt och punktskatt.

| (32) | I detta avseende hävdade en av de sökande att avgifterna för gas tydligt framgick av dess räkenskaper, och att några justeringar i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen därför inte var berättigade. Svaret på detta argument är att det inte ifrågasätts att företaget på ett korrekt sätt har redovisat de fakturerade och betalda priserna, men att justeringen är motiverad med hänsyn till att priset för den inköpta gasen inte på ett rimligt sätt avspeglar produktions- och distributionskostnaderna för gasen. |
| --- | --- |

(32)

I detta avseende hävdade en av de sökande att avgifterna för gas tydligt framgick av dess räkenskaper, och att några justeringar i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen därför inte var berättigade. Svaret på detta argument är att det inte ifrågasätts att företaget på ett korrekt sätt har redovisat de fakturerade och betalda priserna, men att justeringen är motiverad med hänsyn till att priset för den inköpta gasen inte på ett rimligt sätt avspeglar produktions- och distributionskostnaderna för gasen.

| (33) | När det gäller justeringen för gaskostnader hävdade de ryska myndigheterna att kommissionen inte hade tagit hänsyn till skillnaden mellan transportkostnaderna för gas som säljs på hemmamarknaden för industriellt bruk och transportkostnaderna för gas som exporteras. Man bör komma ihåg (se skäl 31) att den jämförelse som ledde till justeringen gjordes mellan de gaspriser som företagen faktiskt betalat och de priser som den ryska gasleverantören OAO Gazprom tog ut för export från Ryssland, med avdrag för transportkostnader, exportavgifter, mervärdesskatt och punktskatt. Därför avvisades denna begäran. |
| --- | --- |

(33)

När det gäller justeringen för gaskostnader hävdade de ryska myndigheterna att kommissionen inte hade tagit hänsyn till skillnaden mellan transportkostnaderna för gas som säljs på hemmamarknaden för industriellt bruk och transportkostnaderna för gas som exporteras. Man bör komma ihåg (se skäl 31) att den jämförelse som ledde till justeringen gjordes mellan de gaspriser som företagen faktiskt betalat och de priser som den ryska gasleverantören OAO Gazprom tog ut för export från Ryssland, med avdrag för transportkostnader, exportavgifter, mervärdesskatt och punktskatt. Därför avvisades denna begäran.

| (34) | En av de sökande hävdade att företaget hade betydligt lägre produktionskostnader per enhet under det första kvartalet 2004 (dvs. det sista kvartalet av undersökningsperioden) på grund av ökad effektivitet och lägre underhållskostnader och att denna lägre kostnad per enhet borde läggas till grund för fastställandet av produktionskostnaderna för hela undersökningsperioden. Denna begäran godtogs inte, eftersom den korrekta grunden för att fastställa kostnaderna utgörs av hela undersökningsperioden och inte av kostnaderna under en exceptionell, kortare period. |
| --- | --- |

(34)

En av de sökande hävdade att företaget hade betydligt lägre produktionskostnader per enhet under det första kvartalet 2004 (dvs. det sista kvartalet av undersökningsperioden) på grund av ökad effektivitet och lägre underhållskostnader och att denna lägre kostnad per enhet borde läggas till grund för fastställandet av produktionskostnaderna för hela undersökningsperioden. Denna begäran godtogs inte, eftersom den korrekta grunden för att fastställa kostnaderna utgörs av hela undersökningsperioden och inte av kostnaderna under en exceptionell, kortare period.

| (35) | När det gäller produktionskostnader, och då närmare bestämt att fastställa de sökandes produktionskostnader, hävdade gemenskapsindustrin att avskrivningen av kapitaltillgångar borde baseras på återanskaffningskostnaden för sådana tillgångar (t.ex. nya gruvschakt och maskiner). I detta avseende hävdades det att avskrivning som i sedvanlig ordning baseras på kapitaltillgångarnas (historiska) anskaffningsvärde inte på ett rimligt sätt återspeglade kostnaderna i samband med tillverkning av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen. Det hävdades därför att det var nödvändigt med en justering uppåt av de ryska tillverkarnas kostnader. |
| --- | --- |

(35)

När det gäller produktionskostnader, och då närmare bestämt att fastställa de sökandes produktionskostnader, hävdade gemenskapsindustrin att avskrivningen av kapitaltillgångar borde baseras på återanskaffningskostnaden för sådana tillgångar (t.ex. nya gruvschakt och maskiner). I detta avseende hävdades det att avskrivning som i sedvanlig ordning baseras på kapitaltillgångarnas (historiska) anskaffningsvärde inte på ett rimligt sätt återspeglade kostnaderna i samband med tillverkning av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen. Det hävdades därför att det var nödvändigt med en justering uppåt av de ryska tillverkarnas kostnader.

| (36) | Beträffande detta påstående noterades det att avskrivning som grundas på anskaffningsvärdet och kapitaltillgångarnas återstående ekonomiska livslängd förefaller överensstämma med redovisningspraxis inom gruvindustrin. I syfte att fastställa huruvida den avskrivning som inkluderats i produktionskostnaderna på ett rimligt sätt avspeglar kostnaderna i samband med tillverkning av den berörda produkten undersöktes framför allt hur anskaffningsvärdet för tillgångarna hade fastställts. |
| --- | --- |

(36)

Beträffande detta påstående noterades det att avskrivning som grundas på anskaffningsvärdet och kapitaltillgångarnas återstående ekonomiska livslängd förefaller överensstämma med redovisningspraxis inom gruvindustrin. I syfte att fastställa huruvida den avskrivning som inkluderats i produktionskostnaderna på ett rimligt sätt avspeglar kostnaderna i samband med tillverkning av den berörda produkten undersöktes framför allt hur anskaffningsvärdet för tillgångarna hade fastställts.

| (37) | Kontrollbesöken på plats hos de ryska tillverkarna visade att det ursprungliga värdet av deras tillgångar hade fastställts på grundval av värderingar som gjordes under privatiseringsprocessen 1993. Värdet av tillgångarna reviderades därefter mellan 1993 och 1997 till följd av tilllämpningen av ”uppräkningskoefficienter” som utfärdades av den ryska regeringen för att bekämpa hyperinflationen. Med anledning av ett dekret från den ryska regeringen genomfördes i slutet av 1997 värderingar av oberoende utvärderare. Det antogs tre grundläggande kriterier för fastställandet av tillgångarnas värde, varav ett var tillgångarnas återanskaffningsvärde. Resultaten av de oberoende värderingarna avspeglas i de sökandes ingående balansräkning 1998. |
| --- | --- |

(37)

Kontrollbesöken på plats hos de ryska tillverkarna visade att det ursprungliga värdet av deras tillgångar hade fastställts på grundval av värderingar som gjordes under privatiseringsprocessen 1993. Värdet av tillgångarna reviderades därefter mellan 1993 och 1997 till följd av tilllämpningen av ”uppräkningskoefficienter” som utfärdades av den ryska regeringen för att bekämpa hyperinflationen. Med anledning av ett dekret från den ryska regeringen genomfördes i slutet av 1997 värderingar av oberoende utvärderare. Det antogs tre grundläggande kriterier för fastställandet av tillgångarnas värde, varav ett var tillgångarnas återanskaffningsvärde. Resultaten av de oberoende värderingarna avspeglas i de sökandes ingående balansräkning 1998.

| (38) | Trots uppskrivningen av det ursprungliga värdet konstaterades det likväl att värdet av de sökandes tillgångar, uttryckt som förhållandet mellan produktionen och tillgångarnas värde, fortfarande förefaller vara betydligt lägre än värdet av de tillgångar som innehas av företagen inom gemenskapsindustrin och av en större tillverkare med liknande utvinnings- och produktionskapacitet i Kanada. I en sådan bedömning tas emellertid ingen hänsyn till att de ryska producenternas tillgångar, som införskaffades före privatiseringen 1993, är omoderna och inte lika tekniskt avancerade. |
| --- | --- |

(38)

Trots uppskrivningen av det ursprungliga värdet konstaterades det likväl att värdet av de sökandes tillgångar, uttryckt som förhållandet mellan produktionen och tillgångarnas värde, fortfarande förefaller vara betydligt lägre än värdet av de tillgångar som innehas av företagen inom gemenskapsindustrin och av en större tillverkare med liknande utvinnings- och produktionskapacitet i Kanada. I en sådan bedömning tas emellertid ingen hänsyn till att de ryska producenternas tillgångar, som införskaffades före privatiseringen 1993, är omoderna och inte lika tekniskt avancerade.

| (39) | I brist på tillräcklig bevisning för att avskrivningarna inte avspeglades på ett korrekt sätt i de exporterande tillverkarnas räkenskaper anses det därför inte möjligt att i detta skede göra någon justering för avskrivningskostnader när det gäller de uppgifter om produktionskostnader som användes vid fastställandet av normalvärdet för de sökande. |
| --- | --- |

(39)

I brist på tillräcklig bevisning för att avskrivningarna inte avspeglades på ett korrekt sätt i de exporterande tillverkarnas räkenskaper anses det därför inte möjligt att i detta skede göra någon justering för avskrivningskostnader när det gäller de uppgifter om produktionskostnader som användes vid fastställandet av normalvärdet för de sökande.

| (40) | Gemenskapsindustrin hävdade också att även kostnader för miljöskydd, jämförbara med gemenskapstillverkarnas kostnader för detta, borde tas med vid beräkningen av produktionskostnaderna. Det konstaterades emellertid att de sökande hade haft sådana kostnader och att de redovisat dem i beräkningarna av sina produktionskostnader. När det gäller frågan huruvida dessa kostnader, i absoluta tal eller uttryckt som kostnadsandel, bör motsvara gemenskapstillverkarnas görs bedömningen att det inte behövs någon justering så länge som de sökande når upp till den miljöskyddsnivå som de ryska myndigheterna kräver och kostnaderna för att uppnå detta återspeglas i deras räkenskaper på ett korrekt sätt. Eftersom detta konstaterades vara fallet för båda de sökande beviljades inte någon justering för miljökostnader. |
| --- | --- |

(40)

Gemenskapsindustrin hävdade också att även kostnader för miljöskydd, jämförbara med gemenskapstillverkarnas kostnader för detta, borde tas med vid beräkningen av produktionskostnaderna. Det konstaterades emellertid att de sökande hade haft sådana kostnader och att de redovisat dem i beräkningarna av sina produktionskostnader. När det gäller frågan huruvida dessa kostnader, i absoluta tal eller uttryckt som kostnadsandel, bör motsvara gemenskapstillverkarnas görs bedömningen att det inte behövs någon justering så länge som de sökande når upp till den miljöskyddsnivå som de ryska myndigheterna kräver och kostnaderna för att uppnå detta återspeglas i deras räkenskaper på ett korrekt sätt. Eftersom detta konstaterades vara fallet för båda de sökande beviljades inte någon justering för miljökostnader.

2.   Exportpris

| (41) | När det gäller JSC Silvinit konstaterades det att merparten av företagets försäljning av kaliumklorid till gemenskapen under undersökningsperioden gjordes till ett icke-närstående schweiziskt handelsföretag. I den nu aktuella undersökningen användes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen som grund för beräkningen av exportpriset de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas till Silvinit av detta handelsföretag. |
| --- | --- |

(41)

När det gäller JSC Silvinit konstaterades det att merparten av företagets försäljning av kaliumklorid till gemenskapen under undersökningsperioden gjordes till ett icke-närstående schweiziskt handelsföretag. I den nu aktuella undersökningen användes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen som grund för beräkningen av exportpriset de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas till Silvinit av detta handelsföretag.

| (42) | Det konstaterades emellertid att två transaktioner hade gjorts via Silvinits närstående ryska handelsföretag, International Potash Company, till ett närstående företag i Belgien, Ferchimex AS, som bearbetade den importerade kaliumkloriden till en produkt som inte omfattades av undersökningen. I enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen behöver man inte ta hänsyn till de priser som International Potash Company tagit ut på försäljningen till Ferchimex AS om de anses vara otillförlitliga. Det konstaterades att försäljningspriset till Ferchimex AS för båda transaktionerna i stort sett motsvarade det pris som togs ut för samma produkttyper när de såldes till oberoende kunder i gemenskapen. Dessutom gällde båda transaktionerna bara små mängder. Därför inkluderades båda transaktionerna när exportpriset fastställdes. |
| --- | --- |

(42)

Det konstaterades emellertid att två transaktioner hade gjorts via Silvinits närstående ryska handelsföretag, International Potash Company, till ett närstående företag i Belgien, Ferchimex AS, som bearbetade den importerade kaliumkloriden till en produkt som inte omfattades av undersökningen. I enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen behöver man inte ta hänsyn till de priser som International Potash Company tagit ut på försäljningen till Ferchimex AS om de anses vara otillförlitliga. Det konstaterades att försäljningspriset till Ferchimex AS för båda transaktionerna i stort sett motsvarade det pris som togs ut för samma produkttyper när de såldes till oberoende kunder i gemenskapen. Dessutom gällde båda transaktionerna bara små mängder. Därför inkluderades båda transaktionerna när exportpriset fastställdes.

| (43) | När det gäller JSC Uralkali konstaterades det att företagets hela försäljning av kaliumklorid till gemenskapen under undersökningsperioden gjordes direkt till en handlare i Cypern, Fertexim Ltd, som var ensam återförsäljare för Uralkali. För denna försäljning fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av Fertexim Ltd. |
| --- | --- |

(43)

När det gäller JSC Uralkali konstaterades det att företagets hela försäljning av kaliumklorid till gemenskapen under undersökningsperioden gjordes direkt till en handlare i Cypern, Fertexim Ltd, som var ensam återförsäljare för Uralkali. För denna försäljning fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av Fertexim Ltd.

3.   Jämförelse

| (44) | Normalvärdet och exportpriserna för de båda sökande jämfördes fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för olikheter som påverkade prisernas jämförbarhet. |
| --- | --- |

(44)

Normalvärdet och exportpriserna för de båda sökande jämfördes fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för olikheter som påverkade prisernas jämförbarhet.

| (45) | Justeringar beviljades därför, när så var tillämpligt och skillnaderna kunde styrkas av bevisning, för olikheter när det gäller rabatter, kostnader för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader samt förpacknings- och kreditkostnader. |
| --- | --- |

(45)

Justeringar beviljades därför, när så var tillämpligt och skillnaderna kunde styrkas av bevisning, för olikheter när det gäller rabatter, kostnader för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader samt förpacknings- och kreditkostnader.

4.   Dumpningsmarginal

| (46) | För varje exporterande tillverkare gjordes i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen en jämförelse mellan det justerade vägda genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp och det justerade vägda genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande typ av den berörda produkten som såldes till gemenskapen. |
| --- | --- |

(46)

För varje exporterande tillverkare gjordes i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen en jämförelse mellan det justerade vägda genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp och det justerade vägda genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande typ av den berörda produkten som såldes till gemenskapen.

| (47) | Av jämförelsen framgick att det förekom dumpning från båda de berörda företagens sida, men på betydligt lägre nivåer än de nivåer som tidigare fastställts. Dumpningsmarginalerna fastställdes som ett vägt genomsnitt för alla produkttyper som exporterades till gemenskapen och uppgick, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull, till följande:






  Exporterande tillverkare | % dumpningsmarginaler |
| --- | --- | --- |
| JSC Silvinit | 23,0 % |
| JSC Uralkali | 12,3 % |

(47)

Av jämförelsen framgick att det förekom dumpning från båda de berörda företagens sida, men på betydligt lägre nivåer än de nivåer som tidigare fastställts. Dumpningsmarginalerna fastställdes som ett vägt genomsnitt för alla produkttyper som exporterades till gemenskapen och uppgick, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull, till följande:

Exporterande tillverkare

% dumpningsmarginaler

JSC Silvinit

23,0 %

JSC Uralkali

12,3 %

D.   DE FÖRÄNDRADE OMSTÄNDIGHETERNAS VARAKTIGA KARAKTÄR

| (48) | I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersöktes huruvida de omständigheter som rörde dumpningen hade ändrats väsentligt, och om denna förändring kunde anses vara av varaktig karaktär. I detta avseende konstaterades det de förändrade dumpningsmarginalerna var en följd av lägre normalvärden för de sökande. |
| --- | --- |

(48)

I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersöktes huruvida de omständigheter som rörde dumpningen hade ändrats väsentligt, och om denna förändring kunde anses vara av varaktig karaktär. I detta avseende konstaterades det de förändrade dumpningsmarginalerna var en följd av lägre normalvärden för de sökande.

| (49) | I detta avseende bör det noteras att normalvärdet i den nu aktuella undersökningen fastställts på grundval av de sökandes kostnader och priser. I motsats till vad som konstaterades i den tidigare undersökningen har den inhemska förbrukningen av kaliumklorid stadigt ökat under de senaste åren, och överlag ligger försäljningspriserna på hemmamarknaden för båda de ryska tillverkarna på en lönsam nivå. |
| --- | --- |

(49)

I detta avseende bör det noteras att normalvärdet i den nu aktuella undersökningen fastställts på grundval av de sökandes kostnader och priser. I motsats till vad som konstaterades i den tidigare undersökningen har den inhemska förbrukningen av kaliumklorid stadigt ökat under de senaste åren, och överlag ligger försäljningspriserna på hemmamarknaden för båda de ryska tillverkarna på en lönsam nivå.

| (50) | När det gäller den varaktiga karaktären hos priserna för exportförsäljningen till andra marknader än gemenskapen kunde inte någon av de sökande tillhandahålla detaljerade uppgifter om varje enskild transaktion på tillverkarnivå. Däremot tillhandahölls sammanställningar av uppgifterna per bestämmelseland och produkttyp. Detta ansågs tillräckligt för denna partiella interimsöversyn, eftersom det inte är något absolut krav att exakt fastställa försäljningspriserna på sådana marknader. I avsaknad av detaljerade uppgifter och mot bakgrund av i) de olika leveransvillkoren vid sådan försäljning (t.ex. cif, fob, fca etc.) ii) de olika logistiska lösningarna och kombinationerna (t.ex. järnväg + sjötransport, enbart järnväg etc.) och iii) skillnaderna i avstånd och transport- och hanteringskostnader för olika destinationer i Asien och Sydamerika, var det inte möjligt för kommissionen att med exakthet fastställa försäljningspriserna för varje enskilt land. Det fanns emellertid indikationer på att nivån för försäljningspriserna till andra marknader än gemenskapsmarknaden, med hänsyn tagen till transportkostnaderna, var ungefär lika hög som för försäljningen till gemenskapen. |
| --- | --- |

(50)

När det gäller den varaktiga karaktären hos priserna för exportförsäljningen till andra marknader än gemenskapen kunde inte någon av de sökande tillhandahålla detaljerade uppgifter om varje enskild transaktion på tillverkarnivå. Däremot tillhandahölls sammanställningar av uppgifterna per bestämmelseland och produkttyp. Detta ansågs tillräckligt för denna partiella interimsöversyn, eftersom det inte är något absolut krav att exakt fastställa försäljningspriserna på sådana marknader. I avsaknad av detaljerade uppgifter och mot bakgrund av i) de olika leveransvillkoren vid sådan försäljning (t.ex. cif, fob, fca etc.) ii) de olika logistiska lösningarna och kombinationerna (t.ex. järnväg + sjötransport, enbart järnväg etc.) och iii) skillnaderna i avstånd och transport- och hanteringskostnader för olika destinationer i Asien och Sydamerika, var det inte möjligt för kommissionen att med exakthet fastställa försäljningspriserna för varje enskilt land. Det fanns emellertid indikationer på att nivån för försäljningspriserna till andra marknader än gemenskapsmarknaden, med hänsyn tagen till transportkostnaderna, var ungefär lika hög som för försäljningen till gemenskapen.

| (51) | Mot bakgrund av alla dessa faktorer bör de gällande åtgärderna ändras såvitt gäller de sökande, på grundval av de lägre dumpningsmarginaler som konstaterats i den aktuella undersökningen. |
| --- | --- |

(51)

Mot bakgrund av alla dessa faktorer bör de gällande åtgärderna ändras såvitt gäller de sökande, på grundval av de lägre dumpningsmarginaler som konstaterats i den aktuella undersökningen.

| (52) | Enligt artikel 9.4 i grundförordningen får storleken på antidumpningstullarna inte överstiga de fastställda dumpningsmarginalerna utan bör vara lägre än dessa om sådana lägre tullar är tillräckliga för att undanröja den skada som vållats gemenskapsindustrin. Eftersom de gällande tullarna för de sökande hade beräknats på grundval av dumpningsmarginalerna och de nya dumpningsmarginalerna är lägre än de som tidigare beräknades, bör tullarna justeras i enlighet med de lägre dumpningsmarginaler som konstaterades i den nu aktuella undersökningen, nämligen 23,0 % för JSC Silvinit och 12,3 % för JSC Uralkali. |
| --- | --- |

(52)

Enligt artikel 9.4 i grundförordningen får storleken på antidumpningstullarna inte överstiga de fastställda dumpningsmarginalerna utan bör vara lägre än dessa om sådana lägre tullar är tillräckliga för att undanröja den skada som vållats gemenskapsindustrin. Eftersom de gällande tullarna för de sökande hade beräknats på grundval av dumpningsmarginalerna och de nya dumpningsmarginalerna är lägre än de som tidigare beräknades, bör tullarna justeras i enlighet med de lägre dumpningsmarginaler som konstaterades i den nu aktuella undersökningen, nämligen 23,0 % för JSC Silvinit och 12,3 % för JSC Uralkali.

| (53) | De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera en ändring av de antidumpningstullar som ursprungligen infördes genom förordning (EEG) nr 3068/92. De gavs möjlighet att lämna synpunkter och att begära att bli hörda. Alla synpunkter som lämnats beaktades när så var lämpligt. |
| --- | --- |

(53)

De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera en ändring av de antidumpningstullar som ursprungligen infördes genom förordning (EEG) nr 3068/92. De gavs möjlighet att lämna synpunkter och att begära att bli hörda. Alla synpunkter som lämnats beaktades när så var lämpligt.

E.   ÅTAGANDEN

| (54) | Efter meddelandet av de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera en ändring av de antidumpningstullar som ursprungligen infördes genom förordning (EEG) nr 3068/92 gjorde de sökande prisåtaganden i enlighet med artikel 8.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(54)

Efter meddelandet av de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera en ändring av de antidumpningstullar som ursprungligen infördes genom förordning (EEG) nr 3068/92 gjorde de sökande prisåtaganden i enlighet med artikel 8.1 i grundförordningen.

| (55) | Kommissionen godtog genom beslut 2005/802/EG (9) de åtaganden som gjordes av de sökande. Skälen till godtagandet av åtagandena anges i beslutet. |
| --- | --- |

(55)

Kommissionen godtog genom beslut 2005/802/EG (9) de åtaganden som gjordes av de sökande. Skälen till godtagandet av åtagandena anges i beslutet.

F.   UTFORMNING AV ÅTGÄRDERNA AVSEENDE DE SÖKANDE

| (56) | De gällande åtgärderna är tillämpliga på åtta KN-nummer och omfattar fasta belopp på mellan 19,61 EUR/ton och 40,63 EUR/ton, beroende på produkttyp. Under den nuvarande undersökningsperioden konstaterades det emellertid att nästan hela exporten till gemenskapen från de sökande var begränsad till en produkttyp som omfattas av ett KN-nummer. |
| --- | --- |

(56)

De gällande åtgärderna är tillämpliga på åtta KN-nummer och omfattar fasta belopp på mellan 19,61 EUR/ton och 40,63 EUR/ton, beroende på produkttyp. Under den nuvarande undersökningsperioden konstaterades det emellertid att nästan hela exporten till gemenskapen från de sökande var begränsad till en produkttyp som omfattas av ett KN-nummer.

| (57) | Eftersom det saknas uppgifter om de övriga produkttyperna och eftersom den särskilda typ av kaliumklorid som berörs verkar vara den numera mest saluförda, anses det därför att det rimligaste sättet att genomföra de ändrade tullarna är att ersätta samtliga fasta belopp med en enda värdetull för alla de typer av kaliumklorid som tillverkas av de sökande. |
| --- | --- |

(57)

Eftersom det saknas uppgifter om de övriga produkttyperna och eftersom den särskilda typ av kaliumklorid som berörs verkar vara den numera mest saluförda, anses det därför att det rimligaste sättet att genomföra de ändrade tullarna är att ersätta samtliga fasta belopp med en enda värdetull för alla de typer av kaliumklorid som tillverkas av de sökande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EEG) nr 3068/92 skall ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ersättas med följande:
  ”1.   En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av kaliumklorid enligt KN-nummer 3104 20 10, 3104 20 50 och 3104 20 90 och av särskilda blandningar enligt KN-nummer ex 3105 20 10 (TARIC-nummer 3105201010 och 3105201020), ex 3105 20 90 (TARIC-nummer 3105209010 och 3105209020), ex 3105 60 90 (TARIC-nummer 3105609010 och 3105609020), ex 3105 90 91 (TARIC-nummer 3105909110 och 3105909120), ex 3105 90 99 (TARIC-nummer 3105909910 och 3105909920) med ursprung i Vitryssland eller Ryssland.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 1 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ersättas med följande:

”1.   En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av kaliumklorid enligt KN-nummer 3104 20 10, 3104 20 50 och 3104 20 90 och av särskilda blandningar enligt KN-nummer ex 3105 20 10 (TARIC-nummer 3105201010 och 3105201020), ex 3105 20 90 (TARIC-nummer 3105209010 och 3105209020), ex 3105 60 90 (TARIC-nummer 3105609010 och 3105609020), ex 3105 90 91 (TARIC-nummer 3105909110 och 3105909120), ex 3105 90 99 (TARIC-nummer 3105909910 och 3105909920) med ursprung i Vitryssland eller Ryssland.”

| b) | I punkt 3 skall rubriken till tabellen ”Ryssland” ersättas med följande:
  ”Ryssland (alla företag med undantag av JSC Silvinit och JSC Uralkali – TARIC-tilläggsnummer A999)” |
| --- | --- |

b)

I punkt 3 skall rubriken till tabellen ”Ryssland” ersättas med följande:

”Ryssland (alla företag med undantag av JSC Silvinit och JSC Uralkali – TARIC-tilläggsnummer A999)”

| c) | Följande punkt skall läggas till:
  ”3a.   Vid import av de produkter som avses i punkt 1 och som producerats av de exporterande tillverkare som anges nedan skall följande antidumpningstullsatser tillämpas på nettopriset fritt vid gemenskapens gräns, före tull:







  Företag | Tullsats | TARIC-tilläggs-nummer |
| --- | --- | --- | --- |
| JSC Silvinit, Solikamsk, Ryssland | 23,0 % | A665 |
| JSC Uralkali, Berezniki, Ryssland | 12,3 % | A666” |

c)

Följande punkt skall läggas till:

”3a.   Vid import av de produkter som avses i punkt 1 och som producerats av de exporterande tillverkare som anges nedan skall följande antidumpningstullsatser tillämpas på nettopriset fritt vid gemenskapens gräns, före tull:

Företag

Tullsats

TARIC-tilläggs-nummer

JSC Silvinit, Solikamsk, Ryssland

23,0 %

A665

JSC Uralkali, Berezniki, Ryssland

12,3 %

A666”

| 2. | Artikel 1a.1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Importprodukter som deklareras för övergång till fri omsättning skall vara befriade från de antidumpningstullar som införs genom artikel 1, under förutsättning att produkterna har tillverkats av företag från vilka kommissionen godtagit åtaganden och vars namn upptas i kommissionens förordning (EG) nr 858/2005 och i kommissionens beslut 2005/802/EG, med eventuella ändringar, och importerats i enlighet med bestämmelserna i den förordningen eller det beslutet.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 1a.1 skall ersättas med följande:

”1.   Importprodukter som deklareras för övergång till fri omsättning skall vara befriade från de antidumpningstullar som införs genom artikel 1, under förutsättning att produkterna har tillverkats av företag från vilka kommissionen godtagit åtaganden och vars namn upptas i kommissionens förordning (EG) nr 858/2005 och i kommissionens beslut 2005/802/EG, med eventuella ändringar, och importerats i enlighet med bestämmelserna i den förordningen eller det beslutet.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 november 2005.

På rådets vägnar

T. JOWELL

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EGT L 112, 11.5.2000, s. 4.

2

(3)  EGT L 308, 24.10.1992, s. 41.

3

(4)  EUT C 70, 20.3.2004, s. 15.

4

(5)  EUT L 183, 20.5.2004, s. 16. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 588/2005 (EUT L 98, 16.4.2005, s. 11).

5

(6)  EUT L 143, 7.6.2005, s. 11.

6

(7)  EUT L 182, 19.5.2004, s. 23.

7

(8)  EUT C 93, 17.4.2004, s. 2 och 3.

8

(9)  Se sidan 79 i detta nummer av EUT.

9

---

| 19.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 302/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 302/22

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1892/2005

av den 14 november 2005

om avslutande av den partiella interimsöversynen av antidumpningsåtgärderna beträffande import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 11.3,

med beaktande av det förslag som kommissionen har lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | Den 9 september 1993 införde rådet genom förordning (EEG) nr 2474/93 (2) en slutgiltig antidumpningstull på 30,6 % på import av cyklar med ursprung i Kina. Efter en undersökning av kringgående utvidgade rådet den 18 januari 1997 genom förordning (EG) nr 71/97 denna tull till att även omfatta import av vissa cykeldelar med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(1)

Den 9 september 1993 införde rådet genom förordning (EEG) nr 2474/93 (2) en slutgiltig antidumpningstull på 30,6 % på import av cyklar med ursprung i Kina. Efter en undersökning av kringgående utvidgade rådet den 18 januari 1997 genom förordning (EG) nr 71/97 denna tull till att även omfatta import av vissa cykeldelar med ursprung i Kina.

| (2) | Efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen beslutade rådet den 14 juli 2000 genom förordning (EG) nr 1524/2000 (3) att de ovannämnda antidumpningsåtgärderna skulle bibehållas. |
| --- | --- |

(2)

Efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen beslutade rådet den 14 juli 2000 genom förordning (EG) nr 1524/2000 (3) att de ovannämnda antidumpningsåtgärderna skulle bibehållas.

| (3) | Efter en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen (nedan kallad ”den föregående undersökningen”) ändrade rådet den 14 juli 2005 genom förordning (EG) nr 1095/2005 den slutgiltiga antidumpningstullen på import av cyklar med ursprung i Kina. Den ändrade antidumpningstullsatsen för import av cyklar med ursprung i Kina uppgår till 48,5 % av nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull. |
| --- | --- |

(3)

Efter en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen (nedan kallad ”den föregående undersökningen”) ändrade rådet den 14 juli 2005 genom förordning (EG) nr 1095/2005 den slutgiltiga antidumpningstullen på import av cyklar med ursprung i Kina. Den ändrade antidumpningstullsatsen för import av cyklar med ursprung i Kina uppgår till 48,5 % av nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull.

2.   Den aktuella undersökningen

| (4) | Kommissionen mottog en begäran från Giant China Co. Ltd (nedan kallad ”den sökande” eller ”företaget”) om en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen mottog en begäran från Giant China Co. Ltd (nedan kallad ”den sökande” eller ”företaget”) om en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen.

| (5) | Begäran grundade sig på påtagliga bevis från den sökande för att de omständigheter som låg till grund för fastställandet av antidumpningsåtgärderna hade ändrats och för att dessa ändringar var av bestående karaktär. Den sökande hävdade bland annat att omständigheterna med avseende på marknadsekonomisk status hade ändrats väsentligt. Den sökande gjorde särskilt gällande att företaget nu uppfyllde villkoren enligt artikel 2.7 b i grundförordningen för att beviljas marknadsekonomisk status. Den sökande lade dessutom fram bevis för att en jämförelse mellan normalvärdet – fastställt på grundval av företagets självkostnadspris/pris vid försäljning på den inhemska marknaden – och företagets pris vid försäljning på export till den utvidgade Europeiska unionen skulle ge en dumpningsmarginal som ligger betydligt under nivån för den gällande antidumpningstullen. Enligt den sökande var fortsatt tillämpning av antidumpningstullen på dess nuvarande nivå därför inte längre nödvändig för att motverka dumpning. |
| --- | --- |

(5)

Begäran grundade sig på påtagliga bevis från den sökande för att de omständigheter som låg till grund för fastställandet av antidumpningsåtgärderna hade ändrats och för att dessa ändringar var av bestående karaktär. Den sökande hävdade bland annat att omständigheterna med avseende på marknadsekonomisk status hade ändrats väsentligt. Den sökande gjorde särskilt gällande att företaget nu uppfyllde villkoren enligt artikel 2.7 b i grundförordningen för att beviljas marknadsekonomisk status. Den sökande lade dessutom fram bevis för att en jämförelse mellan normalvärdet – fastställt på grundval av företagets självkostnadspris/pris vid försäljning på den inhemska marknaden – och företagets pris vid försäljning på export till den utvidgade Europeiska unionen skulle ge en dumpningsmarginal som ligger betydligt under nivån för den gällande antidumpningstullen. Enligt den sökande var fortsatt tillämpning av antidumpningstullen på dess nuvarande nivå därför inte längre nödvändig för att motverka dumpning.

| (6) | Efter samråd med rådgivande kommittén inledde kommissionen den 19 februari 2005 genom ett tillkännagivande (4) en partiell interimsöversyn, begränsad i omfattning till en undersökning av huruvida företaget var verksamt under marknadsekonomiska förhållanden i den mening som avses i artikel 2.7 c i grundförordningen eller, som ett alternativ, huruvida det uppfyllde kriterierna enligt artikel 9.5 i grundförordningen för att beviljas en individuell antidumpningstull. |
| --- | --- |

(6)

Efter samråd med rådgivande kommittén inledde kommissionen den 19 februari 2005 genom ett tillkännagivande (4) en partiell interimsöversyn, begränsad i omfattning till en undersökning av huruvida företaget var verksamt under marknadsekonomiska förhållanden i den mening som avses i artikel 2.7 c i grundförordningen eller, som ett alternativ, huruvida det uppfyllde kriterierna enligt artikel 9.5 i grundförordningen för att beviljas en individuell antidumpningstull.

| (7) | Kommissionen skickade den sökande ett frågeformulär och ett formulär för ansökan om erhållande av status som företag som är verksamt under marknadsekonomiska förhållanden (marknadsekonomisk status) enligt artikel 2.7 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen skickade den sökande ett frågeformulär och ett formulär för ansökan om erhållande av status som företag som är verksamt under marknadsekonomiska förhållanden (marknadsekonomisk status) enligt artikel 2.7 i grundförordningen.

| (8) | Undersökningen omfattade perioden från och med den 1 januari 2004 till och med den 31 december 2004 (nedan kallad ”undersökningsperioden för den aktuella undersökningen”). |
| --- | --- |

(8)

Undersökningen omfattade perioden från och med den 1 januari 2004 till och med den 31 december 2004 (nedan kallad ”undersökningsperioden för den aktuella undersökningen”).

3.   Parter som berördes av undersökningen

| (9) | Kommissionen underrättade officiellt den sökande, företrädare för exportlandet och tillverkarna i gemenskapen om inledandet av översynen. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande av översynen lämna synpunkter skriftligen, inkomma med uppgifter och bevisning till stöd för dessa och begära att bli hörda av kommissionen. Alla berörda parter som inom den ovan nämnda tidsfristen hade begärt att bli hörda och visat att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen underrättade officiellt den sökande, företrädare för exportlandet och tillverkarna i gemenskapen om inledandet av översynen. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande av översynen lämna synpunkter skriftligen, inkomma med uppgifter och bevisning till stöd för dessa och begära att bli hörda av kommissionen. Alla berörda parter som inom den ovan nämnda tidsfristen hade begärt att bli hörda och visat att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

B.   BERÖRD PRODUKT

| (10) | Den produkt som omfattas av översynen är samma produkt som den som omfattades av de föregående undersökningarna, dvs. tvåhjuliga cyklar och andra cyklar (inbegripet trehjuliga transportcyklar) utan motor (nedan kallade ”den berörda produkten”), vilka för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 8712 00 10, 8712 00 30 eller 8712 00 80. Det fanns inget som tydde på att omständigheterna med avseende på den berörda produkten hade ändrats väsentligt efter införandet av antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(10)

Den produkt som omfattas av översynen är samma produkt som den som omfattades av de föregående undersökningarna, dvs. tvåhjuliga cyklar och andra cyklar (inbegripet trehjuliga transportcyklar) utan motor (nedan kallade ”den berörda produkten”), vilka för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 8712 00 10, 8712 00 30 eller 8712 00 80. Det fanns inget som tydde på att omständigheterna med avseende på den berörda produkten hade ändrats väsentligt efter införandet av antidumpningsåtgärderna.

C.   UNDERSÖKNINGSRESULTAT

1.   Marknadsekonomisk status

| (11) | Inom ramen för den föregående undersökningen, som avslutades i och med antagandet av förordning (EG) nr 1095/2005, fastställdes det, av de skäl som anges i skälen 31–33 i förordningen, att ingen av de exporterande tillverkare i Kina som ansökt om att få marknadsekonomisk status uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Bland de företag vars ansökningar avslogs inom ramen för den föregående undersökningen befann sig den sökande. |
| --- | --- |

(11)

Inom ramen för den föregående undersökningen, som avslutades i och med antagandet av förordning (EG) nr 1095/2005, fastställdes det, av de skäl som anges i skälen 31–33 i förordningen, att ingen av de exporterande tillverkare i Kina som ansökt om att få marknadsekonomisk status uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Bland de företag vars ansökningar avslogs inom ramen för den föregående undersökningen befann sig den sökande.

| (12) | Med tanke på att slutsatserna från den föregående undersökningen om ansökningarna om erhållande av marknadsekonomisk status gäller även år 2004, dvs. undersökningsperioden för den aktuella undersökningen, beslutades det efter samråd med rådgivande kommittén att den sökande på grund av att företaget inte uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(12)

Med tanke på att slutsatserna från den föregående undersökningen om ansökningarna om erhållande av marknadsekonomisk status gäller även år 2004, dvs. undersökningsperioden för den aktuella undersökningen, beslutades det efter samråd med rådgivande kommittén att den sökande på grund av att företaget inte uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen inte skulle beviljas marknadsekonomisk status.

2.   Individuell behandling

| (13) | Inom ramen för den föregående undersökningen fastställdes det, av de skäl som anges i skälen 45–47 i förordning (EG) nr 1095/2005, även att de exporterande tillverkare i Kina som ansökt om individuell behandling inte uppfyllde kriterierna enligt artikel 9.5 i grundförordningen för beviljande av en individuell antidumpningstull. |
| --- | --- |

(13)

Inom ramen för den föregående undersökningen fastställdes det, av de skäl som anges i skälen 45–47 i förordning (EG) nr 1095/2005, även att de exporterande tillverkare i Kina som ansökt om individuell behandling inte uppfyllde kriterierna enligt artikel 9.5 i grundförordningen för beviljande av en individuell antidumpningstull.

| (14) | Bland de företag som inte uppfyllde kriterierna för individuell behandling inom ramen för den föregående undersökningen befann sig den sökande, och slutsatserna från den föregående undersökningen gäller även undersökningsperioden för den aktuella undersökningen. I samband med den föregående undersökningen fastställdes det, såsom framgår av punkt 31 i förordning (EG) nr 1095/2005, att alla exporterande tillverkare i Kina var föremål för betydande statlig kontroll i fråga om fastställande av exportpriser på den berörda produkten och av exportkvantiteter av denna. Därför drogs den slutsatsen att den sökande inte uppfyllde kriterierna för individuell behandling inom ramen för den aktuella undersökningen. |
| --- | --- |

(14)

Bland de företag som inte uppfyllde kriterierna för individuell behandling inom ramen för den föregående undersökningen befann sig den sökande, och slutsatserna från den föregående undersökningen gäller även undersökningsperioden för den aktuella undersökningen. I samband med den föregående undersökningen fastställdes det, såsom framgår av punkt 31 i förordning (EG) nr 1095/2005, att alla exporterande tillverkare i Kina var föremål för betydande statlig kontroll i fråga om fastställande av exportpriser på den berörda produkten och av exportkvantiteter av denna. Därför drogs den slutsatsen att den sökande inte uppfyllde kriterierna för individuell behandling inom ramen för den aktuella undersökningen.

3.   Slutsats

| (15) | Med beaktande av det som anges ovan kunde den sökande inte beviljas marknadsekonomisk status eller individuell behandling. På denna grundval anses det vad den sökande beträffar att omständigheterna med avseende på dumpning inte har ändrats väsentligt i förhållande till den situation som rådde under den undersökningsperiod som användes i samband med den föregående undersökningen, som ledde till en ändring av de ursprungliga antidumpningsåtgärderna. Därför dras slutsatsen att den partiella interimsöversynen av antidumpningsåtgärderna beträffande import till gemenskapen av cyklar med ursprung i Kina bör avslutas utan ändring av de gällande åtgärderna. |
| --- | --- |

(15)

Med beaktande av det som anges ovan kunde den sökande inte beviljas marknadsekonomisk status eller individuell behandling. På denna grundval anses det vad den sökande beträffar att omständigheterna med avseende på dumpning inte har ändrats väsentligt i förhållande till den situation som rådde under den undersökningsperiod som användes i samband med den föregående undersökningen, som ledde till en ändring av de ursprungliga antidumpningsåtgärderna. Därför dras slutsatsen att den partiella interimsöversynen av antidumpningsåtgärderna beträffande import till gemenskapen av cyklar med ursprung i Kina bör avslutas utan ändring av de gällande åtgärderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Den partiella interimsöversynen av antidumpningsåtgärderna beträffande import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina avslutas härmed.

2.   Den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 1524/2000 skall bibehållas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 november 2005.

På rådets vägnar

T. JOWELL

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EGT L 228, 9.9.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 71/97 (EGT L 16, 18.1.1997, s. 55).

2

(3)  EGT L 175, 14.7.2000, s. 39. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1095/2005 (EUT L 183, 14.7.2005, s. 1).

3

(4)  EUT C 44, 19.2.2005, s. 24.

4

---

| 19.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 302/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 302/24

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1893/2005

av den 18 november 2005

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 19 november 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 november 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 18 november 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 56,5 |
| 204 | 39,1 |
| 999 | 47,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 124,0 |
| 204 | 30,3 |
| 999 | 77,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 108,7 |
| 204 | 76,2 |
| 999 | 92,5 |
| 0805 20 10 | 204 | 74,4 |
| 388 | 85,5 |
| 999 | 80,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 67,6 |
| 624 | 113,6 |
| 999 | 90,6 |
| 0805 50 10 | 052 | 67,2 |
| 388 | 74,2 |
| 999 | 70,7 |
| 0806 10 10 | 052 | 110,8 |
| 400 | 241,9 |
| 508 | 275,3 |
| 720 | 86,9 |
| 999 | 178,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 69,3 |
| 400 | 102,0 |
| 404 | 101,3 |
| 512 | 132,0 |
| 720 | 42,6 |
| 800 | 141,8 |
| 999 | 98,2 |
| 0808 20 50 | 052 | 95,1 |
| 720 | 67,8 |
| 999 | 81,5 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

56,5

204

39,1

999

47,8

0707 00 05

052

124,0

204

30,3

999

77,2

0709 90 70

052

108,7

204

76,2

999

92,5

0805 20 10

204

74,4

388

85,5

999

80,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

67,6

624

113,6

999

90,6

0805 50 10

052

67,2

388

74,2

999

70,7

0806 10 10

052

110,8

400

241,9

508

275,3

720

86,9

999

178,7

0808 10 80

388

69,3

400

102,0

404

101,3

512

132,0

720

42,6

800

141,8

999

98,2

0808 20 50

052

95,1

720

67,8

999

81,5

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 750/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 12). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 19.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 302/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 302/26

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1894/2005

av den 17 november 2005

om införande av ett förbud mot fiske efter kummel i ICES-områdena Vb (gemenskapens vatten), VI, VII, XII, XIV av fartyg som seglar under spansk flagg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 26.4,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (2), särskilt artikel 21.3, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 27/2005 av den 22 december 2004 om fastställande för år 2005 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3), fastställs kvoter för 2005. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 27/2005 av den 22 december 2004 om fastställande för år 2005 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3), fastställs kvoter för 2005.

| (2) | Enligt de uppgifter som inkommit till kommissionen har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som seglar under den medlemsstats flagg som anges i bilagan eller är registrerade i den medlemsstaten, lett till att kvoten för 2005 har uttömts. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som inkommit till kommissionen har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som seglar under den medlemsstats flagg som anges i bilagan eller är registrerade i den medlemsstaten, lett till att kvoten för 2005 har uttömts.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2005 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till den här förordningen, för det bestånd som anges i bilagan, skall anses vara uttömd från och med den dag som anges i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, av fartyg som seglar under den medlemsstats flagg som anges i bilagan eller är registrerade i den medlemsstaten, är förbjudet från och med den dag som anges i bilagan. Det är förbjudet att förvara ombord, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av dessa fartyg från och med den dagen.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 november 2005.

På kommissionens vägnar

Jörgen HOLMQUIST

Generaldirektör för fiske och havsfrågor

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EGT L 261, 20.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 768/2005 (EUT L 128, 21.5.2005, s. 1).

2

(3)  EUT L 12, 14.1.2005, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1300/2005 (EUT L 207, 10.8.2005, s. 1).

3

---

BILAGA

| Medlemsstat | Spanien |
| --- | --- |
| Bestånd | HKE/571214 |
| Art | Kummel (Merluccius merluccius) |
| Område | Vb (gemenskapens vatten), VI, VII, XII, XIV |
| Datum | 4 november 2005 |

Medlemsstat

Spanien

Bestånd

HKE/571214

Art

Kummel (Merluccius merluccius)

Område

Vb (gemenskapens vatten), VI, VII, XII, XIV

Datum

4 november 2005

---

| 19.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 302/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 302/28

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1895/2005

av den 18 november 2005

om begränsad användning av vissa epoxiderivat i material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1935/2004 av den 27 oktober 2004 om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel och om upphävande av direktiven 80/590/EEG och 89/109/EEG (1), särskilt artikel 5.1,

efter att ha samrått med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, och

av följande skäl:

| (1) | För att undvika risker för människors hälsa och hinder för den fria rörligheten för varor fastställs det i kommissionens direktiv 2002/16/EG av den 20 februari 2002 om användning av vissa epoxiderivat i material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (2) specifika migrationsgränsvärden för 2,2-bis(4-hydroxifenyl)propan bis(2,3-epoxipropyl)eter (”BADGE”, dvs. bisfenol-A diglycidyleter), bis(hydroxifenyl)metan bis(2,3-epoxipropyl)etrar (”BFDGE” dvs. bisfenol-F-diglycidyleter) och novolakglycidyletrar (”NOGE”) och vissa av deras derivat. |
| --- | --- |

(1)

För att undvika risker för människors hälsa och hinder för den fria rörligheten för varor fastställs det i kommissionens direktiv 2002/16/EG av den 20 februari 2002 om användning av vissa epoxiderivat i material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (2) specifika migrationsgränsvärden för 2,2-bis(4-hydroxifenyl)propan bis(2,3-epoxipropyl)eter (”BADGE”, dvs. bisfenol-A diglycidyleter), bis(hydroxifenyl)metan bis(2,3-epoxipropyl)etrar (”BFDGE” dvs. bisfenol-F-diglycidyleter) och novolakglycidyletrar (”NOGE”) och vissa av deras derivat.

| (2) | I direktiv 2002/16/EG föreskrivs det att användning och förekomst av BFDGE och NOGE bara är tillåten till och med den 31 december 2004. För BADGE förlängdes övergångsperioden till och med den 31 december 2005 i avvaktan på att ytterligare toxikologiska uppgifter läggs fram och utvärderas av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten). |
| --- | --- |

(2)

I direktiv 2002/16/EG föreskrivs det att användning och förekomst av BFDGE och NOGE bara är tillåten till och med den 31 december 2004. För BADGE förlängdes övergångsperioden till och med den 31 december 2005 i avvaktan på att ytterligare toxikologiska uppgifter läggs fram och utvärderas av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten).

| (3) | De toxikologiska uppgifterna för BADGE har lagts fram. Myndigheten drog slutsatsen att BADGE, BADGE.H2O och BADGE.2H2O inte ger anledning till oro för cancerogenicitet och genotoxicitet in vivo och att det acceptabla dagliga intaget på 0,15 mg/kg kroppsvikt kan fastställas för BADGE, BADGE.H2O och BADGE.2H2O. Därför kan ett högre specifikt migrationsgränsvärde fastställas för BADGE, BADGE.H2O och BADGE.2H2O. Med tanke på att det saknas uppgifter om genotoxiciteten in vivo hos klorhydriner av BADGE anser myndigheten att det nuvarande specifika migrationsgränsvärdet på 1 mg/kg i livsmedel och livsmedelssimulatorer fortfarande är riktigt. |
| --- | --- |

(3)

De toxikologiska uppgifterna för BADGE har lagts fram. Myndigheten drog slutsatsen att BADGE, BADGE.H2O och BADGE.2H2O inte ger anledning till oro för cancerogenicitet och genotoxicitet in vivo och att det acceptabla dagliga intaget på 0,15 mg/kg kroppsvikt kan fastställas för BADGE, BADGE.H2O och BADGE.2H2O. Därför kan ett högre specifikt migrationsgränsvärde fastställas för BADGE, BADGE.H2O och BADGE.2H2O. Med tanke på att det saknas uppgifter om genotoxiciteten in vivo hos klorhydriner av BADGE anser myndigheten att det nuvarande specifika migrationsgränsvärdet på 1 mg/kg i livsmedel och livsmedelssimulatorer fortfarande är riktigt.

| (4) | Handel med och användning av material och produkter som innehåller BADGE enligt denna förordning bör därför tillåtas i hela gemenskapen från och med den 1 januari 2006. |
| --- | --- |

(4)

Handel med och användning av material och produkter som innehåller BADGE enligt denna förordning bör därför tillåtas i hela gemenskapen från och med den 1 januari 2006.

| (5) | Eftersom de toxikologiska uppgifterna för NOGE och BFDGE inte lämnades in i tid, har de inte kunnat utvärderas av myndigheten och NOGE och BFDGE kan därför inte användas i fortsättningen. I enlighet med direktiv 2002/16/EG är därför inte användning och förekomst av BFDGE och NOGE längre tillåten från och med den 1 januari 2005. Det är dock tillåtet att tömma befintliga lager. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom de toxikologiska uppgifterna för NOGE och BFDGE inte lämnades in i tid, har de inte kunnat utvärderas av myndigheten och NOGE och BFDGE kan därför inte användas i fortsättningen. I enlighet med direktiv 2002/16/EG är därför inte användning och förekomst av BFDGE och NOGE längre tillåten från och med den 1 januari 2005. Det är dock tillåtet att tömma befintliga lager.

| (6) | I stora behållare är användning och förekomst av BADGE, NOGE och BFDGE tillåten. Den stora volymen i förhållande till ytan, den upprepade användningen under hela deras livslängd, som minskar migrationen, och det faktum att de oftast kommer i kontakt med livsmedel vid rumstemperatur indikerar att det inte är nödvändigt att fastställa ett migrationsgränsvärde för BADGE, NOGE och BFDGE som används i sådana behållare. |
| --- | --- |

(6)

I stora behållare är användning och förekomst av BADGE, NOGE och BFDGE tillåten. Den stora volymen i förhållande till ytan, den upprepade användningen under hela deras livslängd, som minskar migrationen, och det faktum att de oftast kommer i kontakt med livsmedel vid rumstemperatur indikerar att det inte är nödvändigt att fastställa ett migrationsgränsvärde för BADGE, NOGE och BFDGE som används i sådana behållare.

| (7) | I enlighet med artikel 16 i förordning (EG) nr 1935/2004 skall de material och produkter som omfattas av särskilda åtgärder åtföljas av en skriftlig förklaring, av vilken det framgår att de är förenliga med de bestämmelser som är tillämpliga på dem. Det kravet har ännu inte införts i direktiv 2002/16/EG. Därför bör det införas och en övergångsperiod fastställas. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 16 i förordning (EG) nr 1935/2004 skall de material och produkter som omfattas av särskilda åtgärder åtföljas av en skriftlig förklaring, av vilken det framgår att de är förenliga med de bestämmelser som är tillämpliga på dem. Det kravet har ännu inte införts i direktiv 2002/16/EG. Därför bör det införas och en övergångsperiod fastställas.

| (8) | Med tanke på de nödvändiga ändringarna och i syfte att skapa tydlighet bör direktiv 2002/16/EG ersättas med en ny förordning. |
| --- | --- |

(8)

Med tanke på de nödvändiga ändringarna och i syfte att skapa tydlighet bör direktiv 2002/16/EG ersättas med en ny förordning.

| (9) | I direktiv 2002/16/EG föreskrivs att bestämmelserna om BADGE, BFDGE och NOGE inte skall gälla material och produkter som kommit i kontakt med livsmedel före den 1 mars 2003. Dessa material och produkter kan även i fortsättningen saluföras förutsatt att förpackningsdatum anges. Detta datum kan ersättas med ett bäst före-datum enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel (3) eller annan uppgift, t.ex. partinumret enligt rådets direktiv 89/396/EEG av den 14 juni 1989 om identifikationsmärkning av livsmedelspartier (4) för de livsmedel som förpackas i sådana material och produkter, förutsatt att det finns ett samband mellan denna uppgift och förpackningsdatum så att detta senare datum alltid kan identifieras. |
| --- | --- |

(9)

I direktiv 2002/16/EG föreskrivs att bestämmelserna om BADGE, BFDGE och NOGE inte skall gälla material och produkter som kommit i kontakt med livsmedel före den 1 mars 2003. Dessa material och produkter kan även i fortsättningen saluföras förutsatt att förpackningsdatum anges. Detta datum kan ersättas med ett bäst före-datum enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel (3) eller annan uppgift, t.ex. partinumret enligt rådets direktiv 89/396/EEG av den 14 juni 1989 om identifikationsmärkning av livsmedelspartier (4) för de livsmedel som förpackas i sådana material och produkter, förutsatt att det finns ett samband mellan denna uppgift och förpackningsdatum så att detta senare datum alltid kan identifieras.

| (10) | Direktiv 2002/16/EG bör därför upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(10)

Direktiv 2002/16/EG bör därför upphöra att gälla.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

1.   Denna förordning skall tillämpas på material och produkter, inklusive aktiva och intelligenta material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel enligt artikel 1.2 i förordning (EG) nr 1935/2004, vilka framställs med eller innehåller ett eller flera av följande ämnen:

| a) | 2,2-bis(4-hydroxifenyl)propan bis(2,3-epoxipropyl)eter, nedan kallat ”BADGE” (CAS-nr 001675-54-3), och vissa av dess derivat. |
| --- | --- |

a)

2,2-bis(4-hydroxifenyl)propan bis(2,3-epoxipropyl)eter, nedan kallat ”BADGE” (CAS-nr 001675-54-3), och vissa av dess derivat.

| b) | bis(hydroxifenyl)metan bis(2,3-epoxipropyl)etrar, nedan kallade ”BFDGE” (CAS-nr 039817-09-9). |
| --- | --- |

b)

bis(hydroxifenyl)metan bis(2,3-epoxipropyl)etrar, nedan kallade ”BFDGE” (CAS-nr 039817-09-9).

| c) | Andra novalakglycidyletrar, nedan kallade ”NOGE”. |
| --- | --- |

c)

Andra novalakglycidyletrar, nedan kallade ”NOGE”.

2.   I denna förordning avses med ”material och produkter”

| a) | material och produkter framställda av något slags plast, |
| --- | --- |

a)

material och produkter framställda av något slags plast,

| b) | material och produkter med ytbeläggningar, och |
| --- | --- |

b)

material och produkter med ytbeläggningar, och

| c) | lim. |
| --- | --- |

c)

lim.

3.   Denna förordning skall inte gälla behållare eller lagringstankar med en kapacitet på mer än 10 000 liter eller rör som hör till eller är kopplade till dessa och som är täckta med särskilda ytbeläggningar, s.k. kraftiga beläggningar.

Artikel 2

BADGE

Materialen och produkterna får inte avge de ämnen som förtecknas i bilaga I i en omfattning som överskrider gränsvärdena i den bilagan.

Artikel 3

BFDGE

Användning och förekomst av BFDGE vid framställningen av material och produkter är förbjuden.

Artikel 4

NOGE

Användning och förekomst av NOGE vid framställningen av material och produkter är förbjuden.

Artikel 5

Skriftlig förklaring

Under saluföringen skall material och produkter som innehåller BADGE och dess derivat i alla led utom detaljhandelsledet åtföljas av en skriftlig förklaring i enlighet med artikel 16 i förordning (EG) nr 1935/2004.

Det skall finnas lämplig dokumentation som visar att bestämmelserna följs. Denna dokumentation skall på begäran kunna uppvisas för de behöriga myndigheterna.

Artikel 6

Övergångsbestämmelser

1.   Artiklarna 2, 3 och 4 skall inte gälla de material och produkter som avses i artikel 1.2 b och c och som kom i kontakt med livsmedel före den 1 mars 2003.

2.   Artiklarna 3 och 4 skall inte gälla de material och produkter som är förenliga med direktiv 2002/16/EG och som kom i kontakt med livsmedel före den 1 januari 2005.

3.   Artikel 5 skall inte gälla de material och produkter som avses i artikel 1.2 a, b och c och som kommer i kontakt med livsmedel före den 1 januari 2007.

4.   De material och produkter som avses i punkterna 1, 2 och 3 får saluföras om de är försedda med förpackningsdatum. Detta datum kan ersättas med en annan uppgift om man därav kan utläsa förpackningsdatum. På begäran skall uppgift om förpackningsdatum lämnas till de behöriga myndigheterna eller annan person med ansvar för tillämpningen av förordningen.

5.   Punkterna 1–4 påverkar inte tillämpningen av direktiv 2000/13/EG.

Artikel 7

Upphävande

Direktiv 2002/16/EG skall upphöra att gälla.

Hänvisningar till det upphävda direktivet skall ses som hänvisningar till denna förordning och läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga II.

Artikel 8

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 november 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 338, 13.11.2004, s. 4.

1

(2)  EGT L 51, 22.2.2002, s. 27. Förordningen ändrad genom direktiv 2004/13/EG (EUT L 27, 30.1.2004, s. 46).

2

(3)  EGT L 109, 6.5.2000, s. 29. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/89/EG (EUT L 308, 25.11.2003, s. 15).

3

(4)  EGT L 186, 30.6.1989, s. 21. Direktivet senast ändrat genom direktiv 92/11/EEG (EGT L 65, 11.3.1992, s. 32).

4

---

BILAGA I

Specifika migrationsgränsvärden för BADGE och vissa av dess derivat

1.   Summan av migrationen för följande ämnen:

| a) | BADGE [= 2,2-bis(4-hydroxifenyl)propan bis(2,3-epoxipropyl)eter] (CAS-nr = 001675-54-3), |
| --- | --- |

a)

BADGE [= 2,2-bis(4-hydroxifenyl)propan bis(2,3-epoxipropyl)eter] (CAS-nr = 001675-54-3),

| b) | BADGE.H2O (CAS-nr = 076002-91-0), |
| --- | --- |

b)

BADGE.H2O (CAS-nr = 076002-91-0),

| c) | BADGE.2H2O (CAS-nr = 005581-32-8) |
| --- | --- |

c)

BADGE.2H2O (CAS-nr = 005581-32-8)

får inte överstiga följande gränsvärden:

| — | 9 mg/kg i livsmedel och livsmedelssimulatorer, |
| --- | --- |

—

9 mg/kg i livsmedel och livsmedelssimulatorer,

| — | 9 mg/6 dm2 i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 7 i kommissionens direktiv 2002/72/EG (1). |
| --- | --- |

—

9 mg/6 dm2 i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 7 i kommissionens direktiv 2002/72/EG (1).

2.   Summan av migrationen för följande ämnen:

| a) | BADGE.HCl (CAS-nr = 013836-48-1), |
| --- | --- |

a)

BADGE.HCl (CAS-nr = 013836-48-1),

| b) | BADGE.2HCl (CAS-nr = 004809-35-2), |
| --- | --- |

b)

BADGE.2HCl (CAS-nr = 004809-35-2),

| c) | BADGE.H2O.HCl (CAS-nr = 227947-06-0), |
| --- | --- |

c)

BADGE.H2O.HCl (CAS-nr = 227947-06-0),

får inte överstiga följande gränsvärden:

| — | 1 mg/kg i livsmedel och livsmedelssimulatorer, |
| --- | --- |

—

1 mg/kg i livsmedel och livsmedelssimulatorer,

| — | 1 mg/6 dm2 i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 7 i direktiv 2002/72/EG. |
| --- | --- |

—

1 mg/6 dm2 i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 7 i direktiv 2002/72/EG.

3.   Migrationsprovet skall göras i enlighet med vad som föreskrivs i rådets direktiv 82/711/EEG (2) och direktiv 2002/72/EG.

---

(1)  EUT L 39, 13.2.2003, s. 1.

(2)  EGT L 297, 23.10.1982, s. 26.

---

BILAGA II

Jämförelsetabell

| Direktiv 2002/16/EG, ändrat genom direktiv 2004/13/EG | Denna förordning |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2 | Artikel 2 |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Artikel 4 | Artikel 4 |
| — | Artikel 5 |
| Artikel 5 | Artikel 6 |
| Artikel 6 | Artikel 7 |
| Artikel 7 | Artikel 8 |
| Artikel 8 | Artikel 8 |
| Artikel 9 | — |
| Bilaga I | Bilaga I |
| Bilaga II | — |
| Bilaga III | Bilaga II |

Direktiv 2002/16/EG, ändrat genom direktiv 2004/13/EG

Denna förordning

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2

Artikel 2

Artikel 3

Artikel 3

Artikel 4

Artikel 4

—

Artikel 5

Artikel 5

Artikel 6

Artikel 6

Artikel 7

Artikel 7

Artikel 8

Artikel 8

Artikel 8

Artikel 9

—

Bilaga I

Bilaga I

Bilaga II

—

Bilaga III

Bilaga II

---

| 19.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 302/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 302/33

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1896/2005

av den 18 november 2005

om ändring av förordning (EG) nr 887/2005 om krisdestillation enligt artikel 30 i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av vissa viner i Grekland

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (1), särskilt artikel 33.1 f, och

av följande skäl:

| (1) | I och med kommissionens förordning (EG) nr 887/2005 (2) inleddes krisdestillation enligt artikel 30 i förordning (EG) nr 1493/1999 av vissa grekiska viner. |
| --- | --- |

(1)

I och med kommissionens förordning (EG) nr 887/2005 (2) inleddes krisdestillation enligt artikel 30 i förordning (EG) nr 1493/1999 av vissa grekiska viner.

| (2) | Eftersom det är första gången som krisdestillation tillämpas i Grekland har vissa svårigheter uppstått när det gäller att sätta igång systemet. Vissa producenter som önskar medverka riskerar nu att inte kunna leverera sina viner för destillation inom den avsatta tidsperioden. För att garantera åtgärdens effektivitet är det nödvändigt att förlänga tiden för leverans av vin för destillation, som fastställs i förordning (EG) nr 887/2005, fram till den 31 januari 2006. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom det är första gången som krisdestillation tillämpas i Grekland har vissa svårigheter uppstått när det gäller att sätta igång systemet. Vissa producenter som önskar medverka riskerar nu att inte kunna leverera sina viner för destillation inom den avsatta tidsperioden. För att garantera åtgärdens effektivitet är det nödvändigt att förlänga tiden för leverans av vin för destillation, som fastställs i förordning (EG) nr 887/2005, fram till den 31 januari 2006.

| (3) | Förordning (EG) nr 887/2005 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 887/2005 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | För att skapa kontinuitet i systemet bör förordningen gälla från och med den 15 november 2005. |
| --- | --- |

(4)

För att skapa kontinuitet i systemet bör förordningen gälla från och med den 15 november 2005.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för vin. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för vin.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 4 i förordning (EG) nr 887/2005 skall ersättas med följande:

”1.   Leverans till destilleri av de kvantiteter vin som omfattas av de godkända avtalen skall ske senast den 31 januari 2006. Den framställda alkoholen skall levereras till interventionsorganet i enlighet med artikel 6.1 senast den 15 mars 2006.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den skall tillämpas från och med den 15 november 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 november 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 179, 14.7.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

1

(2)  EUT L 148, 11.6.2005, s. 34.

2

---

| 19.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 302/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 302/34

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1897/2005

av den 18 november 2005

om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av protokoll nr 4 om bomull som är fogat som bilaga till Anslutningsakten för Grekland, senast ändrat genom rådets förordning (EG) nr 1050/2001 (1),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1051/2001 av den 22 maj 2001 om produktionsstöd för bomull (2), särskilt artikel 4 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall ett världsmarknadspris på orensad bomull fastställas regelbundet på grundval av det världsmarknadspris som konstaterats för rensad bomull med hänsyn till det förhållande som tidigare har konstaterats mellan priset för rensad bomull och det pris som beräknas för orensad bomull. Detta tidigare förhållande har fastställts i artikel 2.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1591/2001 av den 2 augusti 2001 om tillämpningsföreskrifter för stödsystemet för bomull (3). Om världsmarknadspriset inte kan fastställas på detta sätt skall priset fastställas på grundval av det senast fastställda priset. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall ett världsmarknadspris på orensad bomull fastställas regelbundet på grundval av det världsmarknadspris som konstaterats för rensad bomull med hänsyn till det förhållande som tidigare har konstaterats mellan priset för rensad bomull och det pris som beräknas för orensad bomull. Detta tidigare förhållande har fastställts i artikel 2.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1591/2001 av den 2 augusti 2001 om tillämpningsföreskrifter för stödsystemet för bomull (3). Om världsmarknadspriset inte kan fastställas på detta sätt skall priset fastställas på grundval av det senast fastställda priset.

| (2) | Enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall världsmarknadspriset på orensad bomull bestämmas för en produkt med vissa egenskaper och med hänsyn till de mest fördelaktiga anbuden och prisnoteringarna på världsmarknaden mellan dem som anses vara representativa för den verkliga marknadstendensen. För att bestämma detta pris har det fastställts ett medeltal av de anbud och de priser som noterats på en eller flera representativa europeiska börser för en produkt som levererats cif till en hamn inom gemenskapen och som kommer från olika leverantörsländer vilka anses vara de mest representativa för den internationella handeln. Det föreskrivs justeringar av kriterierna för att bestämma världsmarknadspriset för orensad bomull för att ta hänsyn till motiverade skillnader när det gäller den levererade produktens kvalitet eller anbudens och prisnoteringarnas karaktär. Dessa justeringar fastställs i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1591/2001. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall världsmarknadspriset på orensad bomull bestämmas för en produkt med vissa egenskaper och med hänsyn till de mest fördelaktiga anbuden och prisnoteringarna på världsmarknaden mellan dem som anses vara representativa för den verkliga marknadstendensen. För att bestämma detta pris har det fastställts ett medeltal av de anbud och de priser som noterats på en eller flera representativa europeiska börser för en produkt som levererats cif till en hamn inom gemenskapen och som kommer från olika leverantörsländer vilka anses vara de mest representativa för den internationella handeln. Det föreskrivs justeringar av kriterierna för att bestämma världsmarknadspriset för orensad bomull för att ta hänsyn till motiverade skillnader när det gäller den levererade produktens kvalitet eller anbudens och prisnoteringarnas karaktär. Dessa justeringar fastställs i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1591/2001.

| (3) | Tillämpningen av ovanstående kriterier innebär att världsmarknadspriset på orensad bomull bör fastställas på nedan angiven nivå. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovanstående kriterier innebär att världsmarknadspriset på orensad bomull bör fastställas på nedan angiven nivå.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Världsmarknadspriset på orensad bomull, som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 1051/2001, fastställs till 22,102 EUR/100 kg.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 19 november 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 november 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 148, 1.6.2001, s. 1.

1

(2)  EGT L 148, 1.6.2001, s. 3.

2

(3)  EGT L 210, 3.8.2001, s. 10. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1486/2002 (EGT L 223, 20.8.2002, s. 3).

3

---

| 19.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 302/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 302/35

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2005/79/EG

av den 18 november 2005

om ändring av direktiv 2002/72/EG om material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1935/2004 av den 27 oktober 2004 om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel och om upphävande av direktiven 80/590/EEG och 89/109/EEG (1), särskilt artikel 5.2,

efter samråd med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens direktiv 2002/72/EG (2) fastställs en förteckning över monomerer och andra utgångssubstanser som får användas för tillverkning av material och produkter av plast. Mot bakgrund av nya uppgifter i samband med riskbedömningen av sådana ämnen bör vissa monomerer som temporärt tillåtits på nationell nivå samt vissa nya monomerer upptas i gemenskapens förteckning över godkända ämnen i det direktivet. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens direktiv 2002/72/EG (2) fastställs en förteckning över monomerer och andra utgångssubstanser som får användas för tillverkning av material och produkter av plast. Mot bakgrund av nya uppgifter i samband med riskbedömningen av sådana ämnen bör vissa monomerer som temporärt tillåtits på nationell nivå samt vissa nya monomerer upptas i gemenskapens förteckning över godkända ämnen i det direktivet.

| (2) | Direktiv 2002/72/EG innehåller även en ofullständig förteckning över tillsatser som får användas för tillverkning av material och produkter av plast. Denna förteckning bör ändras så att den inbegriper andra tillsatser som utvärderats av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten). |
| --- | --- |

(2)

Direktiv 2002/72/EG innehåller även en ofullständig förteckning över tillsatser som får användas för tillverkning av material och produkter av plast. Denna förteckning bör ändras så att den inbegriper andra tillsatser som utvärderats av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten).

| (3) | I fråga om vissa ämnen bör de begränsningar som redan fastställts på gemenskapsnivå ändras mot bakgrund av nya tillgängliga uppgifter. Särskilt avseende epoxiderad sojabönsolja rekommenderade livsmedelsmyndigheten en sänkning av gränsvärdet för specifik migration (SML) för PVC-packningar som innehåller det ämnet och som används för att tillsluta glasburkar med modersmjölksersättning och tillskottsnäring eller som innehåller spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn. Livsmedelsmyndigheten konstaterade att småbarn som regelbundet äter sådana livsmedel exponeras för mängder över det tolerabla dagliga intaget (TDI). Därför sänks gränsvärdet för specifik migration för epoxiderad sojabönsolja för dessa särskilda tillämpningsområden från 60 till 30 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulatorer medan det förblir oförändrat för alla andra tillämpningar. |
| --- | --- |

(3)

I fråga om vissa ämnen bör de begränsningar som redan fastställts på gemenskapsnivå ändras mot bakgrund av nya tillgängliga uppgifter. Särskilt avseende epoxiderad sojabönsolja rekommenderade livsmedelsmyndigheten en sänkning av gränsvärdet för specifik migration (SML) för PVC-packningar som innehåller det ämnet och som används för att tillsluta glasburkar med modersmjölksersättning och tillskottsnäring eller som innehåller spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn. Livsmedelsmyndigheten konstaterade att småbarn som regelbundet äter sådana livsmedel exponeras för mängder över det tolerabla dagliga intaget (TDI). Därför sänks gränsvärdet för specifik migration för epoxiderad sojabönsolja för dessa särskilda tillämpningsområden från 60 till 30 mg/kg livsmedel eller livsmedelssimulatorer medan det förblir oförändrat för alla andra tillämpningar.

| (4) | En övergångsperiod skall föreskrivas för PVC-packningar som innehåller epoxiderad sojabönsolja och som används för att tillsluta glasburkar som kommer i kontakt med livsmedel före den 19 november 2006. |
| --- | --- |

(4)

En övergångsperiod skall föreskrivas för PVC-packningar som innehåller epoxiderad sojabönsolja och som används för att tillsluta glasburkar som kommer i kontakt med livsmedel före den 19 november 2006.

| (5) | Direktiv 2002/72/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Direktiv 2002/72/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna II, III, V och VI till direktiv 2002/72/EG skall ändras enligt bilagorna I–IV till det här direktivet.

Artikel 2

PVC-packningar som innehåller epoxiderad sojabönsolja med referensnummer 88640 i avsnitt A i bilaga III till direktiv 2002/72/EG och som används för att tillsluta glasburkar med modersmjölksersättning och tillskottsnäring enligt definitionen i kommissionens direktiv 91/321/EEG (3) eller som innehåller spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn enligt definitionen i kommissionens direktiv 96/5/EG (4) och som fyllts före den 19 november 2006 och som följer de restriktioner eller specifikationer som föreskrivs i del A i bilaga III till direktiv 2002/72/EG, ändrat genom direktiv 2004/19/EG, får fortsättningsvis släppas ut på marknaden förutsatt att förpackningsdagen anges på materialet och produkterna.

Uppgiften om förpackningsdag kan ersättas med en annan angivelse, förutsatt att den angivelsen gör det möjligt att fastställa förpackningsdagen. Uppgift om förpackningsdag skall på begäran meddelas de behöriga myndigheterna och varje person som har till uppgift att tillämpa direktivet.

Första och andra styckena i denna punkt skall gälla utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG (5).

Artikel 3

1.   Medlemsstaterna skall anta och senast den 19 november 2006 offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

De skall tillämpa dessa bestämmelser på ett sådant sätt att

| a) | handel med och användning av material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel och som överensstämmer med detta direktiv tillåts från den 19 november 2006, |
| --- | --- |

a)

handel med och användning av material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel och som överensstämmer med detta direktiv tillåts från den 19 november 2006,

| b) | tillverkning och import till gemenskapen av material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel och som inte överensstämmer med detta direktiv förbjuds från den 19 november 2007. |
| --- | --- |

b)

tillverkning och import till gemenskapen av material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel och som inte överensstämmer med detta direktiv förbjuds från den 19 november 2007.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 4

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 5

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 18 november 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 338, 13.11.2004, s. 4.

1

(2)  EGT L 220, 15.8.2002, s. 18. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/19/EG (EUT L 71, 10.3.2004, s. 8).

2

(3)  EGT L 175, 4.7.1991, s. 35. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/14/EG (EUT L 41, 14.2.2003, s. 37).

3

(4)  EGT L 49, 28.2.1996, s. 17. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/13/EG (EUT L 41, 14.2.2003, s. 33).

4

(5)  EGT L 109, 6.5.2000, s. 29. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/89/EG (EUT L 308, 25.11.2003, s. 15).

5

---

BILAGA I

Bilaga II till direktiv 2002/72/EG ändras på följande sätt:

| 1) | Punkt 2 i den allmänna inledningen skall ersättas med följande:






  ”2. | Följande ämnen skall inte upptas även om de används avsiktligt och har godkänts:






  a) | Salter (inklusive dubbelsalter och sura salter) av aluminium, ammonium, kalcium, järn, magnesium, kalium och natrium av godkända syror, fenoler eller alkoholer. Dock förekommer beteckningar som innehåller ’... syra/syror, salter’ i förteckningarna om motsvarande fria syra/syror inte nämns. |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Punkt 2 i den allmänna inledningen skall ersättas med följande:

”2.

Följande ämnen skall inte upptas även om de används avsiktligt och har godkänts:

a)

Salter (inklusive dubbelsalter och sura salter) av aluminium, ammonium, kalcium, järn, magnesium, kalium och natrium av godkända syror, fenoler eller alkoholer. Dock förekommer beteckningar som innehåller ’... syra/syror, salter’ i förteckningarna om motsvarande fria syra/syror inte nämns.

| b) | Salter (inklusive dubbelsalter och sura salter) av zink av godkända syror, fenoler eller alkoholer. För dessa salter gäller ett gränsvärde för migration (SML) för gruppen = 25 mg/kg (uttryckt som Zn). Samma begränsning för Zn gäller för






  i) | ämnen vars beteckningar innehåller ’... syra/syror, salter’ i förteckningarna om motsvarande fria syra/syror inte nämns, |
| --- | --- | --- |

b)

Salter (inklusive dubbelsalter och sura salter) av zink av godkända syror, fenoler eller alkoholer. För dessa salter gäller ett gränsvärde för migration (SML) för gruppen = 25 mg/kg (uttryckt som Zn). Samma begränsning för Zn gäller för

i)

ämnen vars beteckningar innehåller ’... syra/syror, salter’ i förteckningarna om motsvarande fria syra/syror inte nämns,

| ii) | ämnen som avses i anmärkning 38 i bilaga VI.” |
| --- | --- |

ii)

ämnen som avses i anmärkning 38 i bilaga VI.”

| 2) | Avsnitt A skall ändras på följande sätt:






  a) | Följande rader skall införas i tabellen i nummerordning:








  Ref-nr | CAS-nr | Beteckning | Begränsningar och/eller specifikationer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| ”11005 | 012542-30-2 | Akrylsyra, dicyklopentenylester | QMA = 0,05 mg/6 dm2 |
| 11500 | 000103-11-7 | Akrylsyra, 2-etylhexylester | SML = 0,05 mg/kg |
| 12786 | 000919-30-2 | 3-Aminopropyltrietoxisilan | Återstående extraherbart innehåll av 3-aminopropyltrietoxisilan skall vara mindre än 3 mg/kg fyllnadsmedel. Används endast för reaktiv ytbehandling av oorganiska fyllnadsmedel |
| 13317 | 132459-54-2 | N,N′-Bis[4-(etoxikarbonyl)fenyl]-1,4,5,8-naftalentetrakarboxidiimid | SML = 0,05 mg/kg. Renhetsgrad > 98,1 vikt-%. Får användas endast som sammonomer (max. 4 %) för polyestrar (PET, PBT) |
| 14260 | 000502-44-3 | Kaprolakton | SML = 0,05 mg/kg (uttryckt som summan av kaprolakton och 6-hydroxihexansyra) |
| 16955 | 000096-49-1 | Etylenkarbonat | Resthalt = 5 mg/kg hydrogel vid ett förhållande på 1 kg livsmedel till maximalt 10 gram hydrogel. Hydrolysatet innehåller etylenglykol, SML = 30 mg/kg |
| 21370 | 010595-80-9 | Metakrylsyra, 2-sulfoetylester | QMA = ND (DL = 0,02 mg/6 dm2) |
| 22210 | 000098-83-9 | alfa-Metylstyren | SML = 0,05 mg/kg |
| 22932 | 001187-93-5 | Perfluormetyl-perfluorvinlyeter | SML = 0,05 mg/kg. Får användas endast för anti-stick-behandling |
| 24903 | 068425-17-2 | Sockersirap, hydrolyserad stärkelse, hydrogenerat | I överensstämmelse med specifikationerna i bilaga V |
| 25540 | 000528-44-9 | Trimellitsyra | SML(T) = 5 mg/kg (35) |
| 25550 | 000552-30-7 | Trimellitsyraanhydrid | SML(T) = 5mg/kg (35) (uttryckt som trimellitsyra)” |

2)

Avsnitt A skall ändras på följande sätt:

a)

Följande rader skall införas i tabellen i nummerordning:

Ref-nr

CAS-nr

Beteckning

Begränsningar och/eller specifikationer

(1)

(2)

(3)

(4)

”11005

012542-30-2

Akrylsyra, dicyklopentenylester

QMA = 0,05 mg/6 dm2

11500

000103-11-7

Akrylsyra, 2-etylhexylester

SML = 0,05 mg/kg

12786

000919-30-2

3-Aminopropyltrietoxisilan

Återstående extraherbart innehåll av 3-aminopropyltrietoxisilan skall vara mindre än 3 mg/kg fyllnadsmedel. Används endast för reaktiv ytbehandling av oorganiska fyllnadsmedel

13317

132459-54-2

N,N′-Bis[4-(etoxikarbonyl)fenyl]-1,4,5,8-naftalentetrakarboxidiimid

SML = 0,05 mg/kg. Renhetsgrad > 98,1 vikt-%. Får användas endast som sammonomer (max. 4 %) för polyestrar (PET, PBT)

14260

000502-44-3

Kaprolakton

SML = 0,05 mg/kg (uttryckt som summan av kaprolakton och 6-hydroxihexansyra)

16955

000096-49-1

Etylenkarbonat

Resthalt = 5 mg/kg hydrogel vid ett förhållande på 1 kg livsmedel till maximalt 10 gram hydrogel. Hydrolysatet innehåller etylenglykol, SML = 30 mg/kg

21370

010595-80-9

Metakrylsyra, 2-sulfoetylester

QMA = ND (DL = 0,02 mg/6 dm2)

22210

000098-83-9

alfa-Metylstyren

SML = 0,05 mg/kg

22932

001187-93-5

Perfluormetyl-perfluorvinlyeter

SML = 0,05 mg/kg. Får användas endast för anti-stick-behandling

24903

068425-17-2

Sockersirap, hydrolyserad stärkelse, hydrogenerat

I överensstämmelse med specifikationerna i bilaga V

25540

000528-44-9

Trimellitsyra

SML(T) = 5 mg/kg (35)

25550

000552-30-7

Trimellitsyraanhydrid

SML(T) = 5mg/kg (35) (uttryckt som trimellitsyra)”

| b) | På följande rader skall innehållet i kolumnerna ”CAS-nr” eller ”Begränsningar och/eller specifikationer” ersättas med följande:








  Ref-nr | CAS-nr | Beteckning | Begränsningar och/eller specifikationer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| ”10690 | 000079-10-7 | Akrylsyra | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 10750 | 002495-35-4 | Akrylsyra, benzylester | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 10780 | 000141-32-2 | Akrylsyra, n-butylester | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 10810 | 002998-08-5 | Akrylsyra, sek-butylester | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 10840 | 001663-39-4 | Akrylsyra, tert-butylester | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11470 | 000140-88-5 | Akrylsyra, etylester | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11590 | 000106-63-8 | Akrylsyra, isobutylester | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11680 | 000689-12-3 | Akrylsyra, isopropylester | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11710 | 000096-33-3 | Akrylsyra, metylester | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11830 | 000818-61-1 | Akrylsyra, monoester med etylenglykol | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11890 | 002499-59-4 | Akrylsyra, n-oktylester | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11980 | 000925-60-0 | Akrylsyra, propylester | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 13720 | 000110-63-4 | 1,4-butandiol | SML(T) = 5 mg/kg (24) |
| 20020 | 000079-41-4 | Metakrylsyra | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20080 | 002495-37-6 | Metakrylsyra, benzylester | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20110 | 000097-88-1 | Metakrylsyra, butylester | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20140 | 002998-18-7 | Metakrylsyra, sek-butylester | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20170 | 000585-07-9 | Metakrylsyra, tert-butylester | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20890 | 000097-63-2 | Metakrylsyra, etylester | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21010 | 000097-86-9 | Metakrylsyra, isobutylester | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21100 | 004655-34-9 | Metakrylsyra, isopropylester | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21130 | 000080-62-6 | Metakrylsyra, metylester | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21190 | 000868-77-9 | Metakrylsyra, monoester med etylenglykol | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21280 | 002177-70-0 | Metakrylsyra, fenylester | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21340 | 002210-28-8 | Metakrylsyra, propylester | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21460 | 000760-93-0 | Metakrylsyraanhydrid | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 24190 | 008050-09-7 | Kolofoniumträ | Se ’Kolofonium’ (ref-nr 24100)” |

b)

På följande rader skall innehållet i kolumnerna ”CAS-nr” eller ”Begränsningar och/eller specifikationer” ersättas med följande:

Ref-nr

CAS-nr

Beteckning

Begränsningar och/eller specifikationer

(1)

(2)

(3)

(4)

”10690

000079-10-7

Akrylsyra

SML(T) = 6 mg/kg (36)

10750

002495-35-4

Akrylsyra, benzylester

SML(T) = 6 mg/kg (36)

10780

000141-32-2

Akrylsyra, n-butylester

SML(T) = 6 mg/kg (36)

10810

002998-08-5

Akrylsyra, sek-butylester

SML(T) = 6 mg/kg (36)

10840

001663-39-4

Akrylsyra, tert-butylester

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11470

000140-88-5

Akrylsyra, etylester

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11590

000106-63-8

Akrylsyra, isobutylester

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11680

000689-12-3

Akrylsyra, isopropylester

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11710

000096-33-3

Akrylsyra, metylester

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11830

000818-61-1

Akrylsyra, monoester med etylenglykol

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11890

002499-59-4

Akrylsyra, n-oktylester

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11980

000925-60-0

Akrylsyra, propylester

SML(T) = 6 mg/kg (36)

13720

000110-63-4

1,4-butandiol

SML(T) = 5 mg/kg (24)

20020

000079-41-4

Metakrylsyra

SML(T) = 6 mg/kg (37)

20080

002495-37-6

Metakrylsyra, benzylester

SML(T) = 6 mg/kg (37)

20110

000097-88-1

Metakrylsyra, butylester

SML(T) = 6 mg/kg (37)

20140

002998-18-7

Metakrylsyra, sek-butylester

SML(T) = 6 mg/kg (37)

20170

000585-07-9

Metakrylsyra, tert-butylester

SML(T) = 6 mg/kg (37)

20890

000097-63-2

Metakrylsyra, etylester

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21010

000097-86-9

Metakrylsyra, isobutylester

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21100

004655-34-9

Metakrylsyra, isopropylester

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21130

000080-62-6

Metakrylsyra, metylester

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21190

000868-77-9

Metakrylsyra, monoester med etylenglykol

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21280

002177-70-0

Metakrylsyra, fenylester

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21340

002210-28-8

Metakrylsyra, propylester

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21460

000760-93-0

Metakrylsyraanhydrid

SML(T) = 6 mg/kg (37)

24190

008050-09-7

Kolofoniumträ

Se ’Kolofonium’ (ref-nr 24100)”

| c) | Följande rad skall utgå:








  Ref-nr | CAS-nr | Beteckning | Begränsningar och/eller specifikationer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| ”11000 | 050976-02-8 | Akrylsyra, dicyklopentadienylester | QMA = 0,05 mg/6 dm2” |

c)

Följande rad skall utgå:

Ref-nr

CAS-nr

Beteckning

Begränsningar och/eller specifikationer

(1)

(2)

(3)

(4)

”11000

050976-02-8

Akrylsyra, dicyklopentadienylester

QMA = 0,05 mg/6 dm2”

| 3) | I avsnitt B skall följande rader utgå:








  Ref-nr | CAS-nr | Beteckning | Begränsningar och/eller specifikationer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| ”11500 | 000103-11-7 | Akrylsyra, 2-etylhexylester | |
| 14260 | 000502-44-3 | Kaprolakton | |
| 21370 | 010595-80-9 | Metakrylsyra, 2-sulfoetylester | |
| 22210 | 000098-83-9 | alfa-Metylstyren | |
| 25540 | 000528-44-9 | Trimellitsyra | QM(T) = 5 mg/kg i FP |
| 25550 | 000552-30-7 | Trimellitsyraanhydrid | QM(T) = 5 mg/kg i FP (uttryckt som trimellitsyra)” |

3)

I avsnitt B skall följande rader utgå:

Ref-nr

CAS-nr

Beteckning

Begränsningar och/eller specifikationer

(1)

(2)

(3)

(4)

”11500

000103-11-7

Akrylsyra, 2-etylhexylester

14260

000502-44-3

Kaprolakton

21370

010595-80-9

Metakrylsyra, 2-sulfoetylester

22210

000098-83-9

alfa-Metylstyren

25540

000528-44-9

Trimellitsyra

QM(T) = 5 mg/kg i FP

25550

000552-30-7

Trimellitsyraanhydrid

QM(T) = 5 mg/kg i FP (uttryckt som trimellitsyra)”

---

BILAGA II

Bilaga III till direktiv 2002/72/EG skall ändras på följande sätt:

| 1. | Punkt 2 skall ersättas med följande:






  ”2. | Följande ämnen skall inte upptas även om de används avsiktligt och har godkänts:






  a) | Salter (inklusive dubbelsalter och sura salter) av aluminium, ammonium, kalcium, järn, magnesium, kalium och natrium av godkända syror, fenoler eller alkoholer. Dock förekommer beteckningar som innehåller ’... syra/syror, salter’ i förteckningarna om motsvarande fria syra/syror inte nämns. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Punkt 2 skall ersättas med följande:

”2.

Följande ämnen skall inte upptas även om de används avsiktligt och har godkänts:

a)

Salter (inklusive dubbelsalter och sura salter) av aluminium, ammonium, kalcium, järn, magnesium, kalium och natrium av godkända syror, fenoler eller alkoholer. Dock förekommer beteckningar som innehåller ’... syra/syror, salter’ i förteckningarna om motsvarande fria syra/syror inte nämns.

| b) | Salter (inklusive dubbelsalter och sura salter) av zink av godkända syror, fenoler eller alkoholer. För dessa salter gäller ett gränsvärde för migration (SML) för gruppen = 25 mg/kg (uttryckt som Zn). Samma begränsning för Zn gäller för






  i) | ämnen vars beteckningar innehåller ’... syra/syror, salter’ i förteckningarna om motsvarande fria syra/syror inte nämns, |
| --- | --- | --- |

b)

Salter (inklusive dubbelsalter och sura salter) av zink av godkända syror, fenoler eller alkoholer. För dessa salter gäller ett gränsvärde för migration (SML) för gruppen = 25 mg/kg (uttryckt som Zn). Samma begränsning för Zn gäller för

i)

ämnen vars beteckningar innehåller ’... syra/syror, salter’ i förteckningarna om motsvarande fria syra/syror inte nämns,

| ii) | ämnen som avses i anmärkning 38 i bilaga VI.” |
| --- | --- |

ii)

ämnen som avses i anmärkning 38 i bilaga VI.”

| 2. | Avsnitt A skall ändras på följande sätt:






  a) | Följande rader skall införas i nummerordning:








  Ref-nr | CAS-nr | Beteckning | Begränsningar och/eller specifikationer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| ”30340 | 330198-91-9 | 12-(Acetoxy)stearinsyra, 2,3-bis(acetoxy)propylester | |
| 30401 | — | Acetylerade mono- och diglycerider av fettsyror | |
| 31542 | 174254-23-0 | Akrylsyra, metylester, telomer med dodekan-1-tiol, C16–C18 alkylestrar | QM = 0,5 vikt-% i FP |
| 43480 | 064365-11-3 | Aktiverat kol | I överensstämmelse med specifikationerna i del B i bilaga V |
| 62245 | 012751-22-3 | Järnfosfid | Endast för PET-polymerer och -sampolymerer |
| 64990 | 025736-61-2 | Maleinsyraanhydrid-styren, sampolymer, natriumsalt | I överensstämmelse med specifikationerna i bilaga V |
| 66905 | 000872-50-4 | N-metylpyrrolidon | |
| 66930 | 068554-70-1 | Metylsilseskvioxan | Restmonomer i metylsilseskvioxan: < 1 mg metyltrimetoxysilan/kg metylsilseskvioxan |
| 67155 | — | Blandning av 4-(2-Benzoxazolyl)-4′-(5-metyl-2-benzoxazolyl)stilben, 4,4′-bis(2-benzoxazolyl) stilben och 4,4′-bis(5-metyl-2-benzoxazolyl)stilben | Högst 0,05 vikt-% (mängd använt ämne/mängd formulering). I överensstämmelse med specifikationerna i bilaga V |
| 76415 | 019455-79-9 | Pimelinsyra, kalciumsalt | |
| 76815 | — | Polyester av adipinsyra med glycerol eller pentaerytritol, estrar med jämnt antal ogrenade C12–C22 fettsyror | I överensstämmelse med specifikationerna i bilaga V |
| 76845 | 031831-53-5 | Polyester av 1,4-butandiol med kaprolakton | I överensstämmelse med specifikationerna i bilaga V |
| 77370 | 070142-34-6 | Polyetylenglykol-30 dipolyhydroxystearat | |
| 79600 | 009046-01-9 | Polyetylenglykoltridecyleterfosfat | SML = 5 mg/kg. Endast för material och produkter avsedda att komma i kontakt med vattenhaltiga livsmedel. I överensstämmelse med specifikationen i bilaga V |
| 80000 | 009002-88-4 | Polyetylenvax | |
| 81060 | 009003-07-0 | Polypropylenvax” | |

2.

Avsnitt A skall ändras på följande sätt:

a)

Följande rader skall införas i nummerordning:

Ref-nr

CAS-nr

Beteckning

Begränsningar och/eller specifikationer

(1)

(2)

(3)

(4)

”30340

330198-91-9

12-(Acetoxy)stearinsyra, 2,3-bis(acetoxy)propylester

30401

—

Acetylerade mono- och diglycerider av fettsyror

31542

174254-23-0

Akrylsyra, metylester, telomer med dodekan-1-tiol, C16–C18 alkylestrar

QM = 0,5 vikt-% i FP

43480

064365-11-3

Aktiverat kol

I överensstämmelse med specifikationerna i del B i bilaga V

62245

012751-22-3

Järnfosfid

Endast för PET-polymerer och -sampolymerer

64990

025736-61-2

Maleinsyraanhydrid-styren, sampolymer, natriumsalt

I överensstämmelse med specifikationerna i bilaga V

66905

000872-50-4

N-metylpyrrolidon

66930

068554-70-1

Metylsilseskvioxan

Restmonomer i metylsilseskvioxan: < 1 mg metyltrimetoxysilan/kg metylsilseskvioxan

67155

—

Blandning av 4-(2-Benzoxazolyl)-4′-(5-metyl-2-benzoxazolyl)stilben, 4,4′-bis(2-benzoxazolyl) stilben och 4,4′-bis(5-metyl-2-benzoxazolyl)stilben

Högst 0,05 vikt-% (mängd använt ämne/mängd formulering). I överensstämmelse med specifikationerna i bilaga V

76415

019455-79-9

Pimelinsyra, kalciumsalt

76815

—

Polyester av adipinsyra med glycerol eller pentaerytritol, estrar med jämnt antal ogrenade C12–C22 fettsyror

I överensstämmelse med specifikationerna i bilaga V

76845

031831-53-5

Polyester av 1,4-butandiol med kaprolakton

I överensstämmelse med specifikationerna i bilaga V

77370

070142-34-6

Polyetylenglykol-30 dipolyhydroxystearat

79600

009046-01-9

Polyetylenglykoltridecyleterfosfat

SML = 5 mg/kg. Endast för material och produkter avsedda att komma i kontakt med vattenhaltiga livsmedel. I överensstämmelse med specifikationen i bilaga V

80000

009002-88-4

Polyetylenvax

81060

009003-07-0

Polypropylenvax”

| b) | På följande rader skall innehållet i kolumnerna ”Beteckning” eller ”Begränsningar och/eller specifikationer” ersättas med följande:








  Ref-nr | CAS-nr | Beteckning | Begränsningar och/eller specifikationer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| ”30080 | 004180-12-5 | Ättiksyra, kopparsalt | SML(T) = 5 mg/kg (7) (uttryckt som koppar) |
| 35760 | 001309-64-4 | Antimontrioxid | SML = 0,04 mg/kg (39) (uttryckt som antimon) |
| 40580 | 000110-63-4 | 1,4-Butandiol | SML(T) = 5 mg/kg (24) |
| 42320 | 007492-68-4 | Kolsyra, kopparsalt | SML(T) = 5 mg/kg (7) (uttryckt som koppar) |
| 45195 | 007787-70-4 | Kopparbromid | SML(T) = 5 mg/kg (7) (uttryckt som koppar) |
| 45200 | 001335-23-5 | Kopparjodid | SML(T) = 5 mg/kg (7) (uttryckt som koppar) |
| 53610 | 054453-03-1 | Etylendiamintetraättiksyra, kopparsalt | SML(T) = 5 mg/kg (7) (uttryckt som koppar) |
| 81515 | 087189-25-1 | Poly(zinkglycerolat) | SML(T) = 25 mg/kg (38) (som zink) |
| 81760 | — | Pulver, flingor och fibrer av mässing, brons, koppar, rostfritt stål, tenn och legeringar av koppar, tenn och järn | SML(T) = 5 mg/kg (7) (uttryckt som koppar) |
| 88640 | 008013-07-08 | Sojabönsolja, epoxiderad | SML = 60 mg/kg. För PVC-packningar som används för att tillsluta glasburkar med modersmjölksersättning och tillskottsnäring enligt definitionen i kommissionens direktiv 91/321/EEG eller som innehåller spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn enligt definitionen i direktiv 96/5/EG har SML sänkts till 30 mg/kg |
| 89200 | 007617-31-4 | Stearinsyra, kopparsalt | SML(T) = 5 mg/kg (7) (uttryckt som koppar) |
| 92030 | 010124-44-4 | Svavelsyra, kopparsalt | SML(T) = 5 mg/kg (7) (uttryckt som koppar) |
| 96190 | 020427-58-1 | Zinkhydroxid | SML(T) = 25 mg/kg (38) (som zink) |
| 96240 | 001314-13-2 | Zinkoxid | SML(T) = 25 mg/kg (38) (som zink) |
| 96320 | 001314-98-3 | Zinksulfid | SML(T) = 25 mg/kg (38) (som zink)” |

b)

På följande rader skall innehållet i kolumnerna ”Beteckning” eller ”Begränsningar och/eller specifikationer” ersättas med följande:

Ref-nr

CAS-nr

Beteckning

Begränsningar och/eller specifikationer

(1)

(2)

(3)

(4)

”30080

004180-12-5

Ättiksyra, kopparsalt

SML(T) = 5 mg/kg (7) (uttryckt som koppar)

35760

001309-64-4

Antimontrioxid

SML = 0,04 mg/kg (39) (uttryckt som antimon)

40580

000110-63-4

1,4-Butandiol

SML(T) = 5 mg/kg (24)

42320

007492-68-4

Kolsyra, kopparsalt

SML(T) = 5 mg/kg (7) (uttryckt som koppar)

45195

007787-70-4

Kopparbromid

SML(T) = 5 mg/kg (7) (uttryckt som koppar)

45200

001335-23-5

Kopparjodid

SML(T) = 5 mg/kg (7) (uttryckt som koppar)

53610

054453-03-1

Etylendiamintetraättiksyra, kopparsalt

SML(T) = 5 mg/kg (7) (uttryckt som koppar)

81515

087189-25-1

Poly(zinkglycerolat)

SML(T) = 25 mg/kg (38) (som zink)

81760

—

Pulver, flingor och fibrer av mässing, brons, koppar, rostfritt stål, tenn och legeringar av koppar, tenn och järn

SML(T) = 5 mg/kg (7) (uttryckt som koppar)

88640

008013-07-08

Sojabönsolja, epoxiderad

SML = 60 mg/kg. För PVC-packningar som används för att tillsluta glasburkar med modersmjölksersättning och tillskottsnäring enligt definitionen i kommissionens direktiv 91/321/EEG eller som innehåller spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn enligt definitionen i direktiv 96/5/EG har SML sänkts till 30 mg/kg

89200

007617-31-4

Stearinsyra, kopparsalt

SML(T) = 5 mg/kg (7) (uttryckt som koppar)

92030

010124-44-4

Svavelsyra, kopparsalt

SML(T) = 5 mg/kg (7) (uttryckt som koppar)

96190

020427-58-1

Zinkhydroxid

SML(T) = 25 mg/kg (38) (som zink)

96240

001314-13-2

Zinkoxid

SML(T) = 25 mg/kg (38) (som zink)

96320

001314-98-3

Zinksulfid

SML(T) = 25 mg/kg (38) (som zink)”

| c) | Följande rader skall utgå:








  Ref-nr | CAS-nr | Beteckning | Begränsningar och/eller specifikationer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| ”30400 | — | Acetylerade glycerider | |
| 38320 | 005242-49-9 | 4-(2-Benzoxazolyl)-4′-(5-metyl-2-benzoxazolyl)stilben | I överensstämmelse med specifikationerna i bilaga V” |

c)

Följande rader skall utgå:

Ref-nr

CAS-nr

Beteckning

Begränsningar och/eller specifikationer

(1)

(2)

(3)

(4)

”30400

—

Acetylerade glycerider

38320

005242-49-9

4-(2-Benzoxazolyl)-4′-(5-metyl-2-benzoxazolyl)stilben

I överensstämmelse med specifikationerna i bilaga V”

| 3. | Avsnitt B skall ändras enligt följande:






  a) | Följande rader skall införas i nummerordning:








  Ref-nr | CAS-nr | Beteckning | Begränsningar och/eller specifikationer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| ”31500 | 025134-51-4 | Akrylsyra, 2-etylhexylester, sampolymer | SML(T) = 6 mg/kg (36) (uttryckt som akrylsyra) och SML = 0,05 mg/kg (uttryckt som akrylsyra, 2-etylhexylester) |
| 38505 | 351870-33-2 | Dinatrium-cis-endo-bicyklo[2.2.1] heptan-2,3-dikarboxylat | SML = 5 mg/kg. Får inte användas med polyetylen i kontakt med sura livsmedel. Renhetsgrad ≥ 96 % |
| 38940 | 110675-26-8 | 2,4-Bis(dodecyltiometyl)-6-metylfenol | SML(T) = 5 mg/kg (40) |
| 49595 | 057583-35-4 | Dimetyltin-bis (etylhexylmerkaptoacetat) | SML(T) = 0,18 mg/kg (16) (uttryckt som tenn) |
| 63940 | 008062-15-5 | Lignosulfonsyra | SML = 0,24 mg/kg. Får endast användas som dispergeringsmedel för plastdispersioner |
| 66350 | 085209-93-4 | 2,2′-Metylen-bis(4,6-di-tert-butylfenyl)litiumfosfat | SML(T) = 5 mg/kg och SML(T) = 0,6 (8) (uttryckt som litium) |
| 67515 | 057583-34-3 | Monometyltenn-tris (etylhexylmerkaptoacetat) | SML(T) = 0,18 mg/kg (16) (uttryckt som tenn) |
| 69160 | 014666-94-5 | Oljesyra, koboltsalt | SML(T) = 0,05 mg/kg (14) (uttryckt som kobolt) |
| 76681 | — | Polycyklopentadien, hydrogenerad | SML = 5 mg/kg (1) |
| 85950 | 037296-97-2 | Kiselsyra, magnesiumnatriumfluoridsalt | SML = 0,15 mg/kg (uttryckt som fluorid). Får endast användas som skikt i flerskiktsmaterial som inte kommer i direkt kontakt med livsmedel |
| 95265 | 227099-60-7 | 1,3,5-Tris(4-bensoylfenyl)benzen | SML = 0,05 mg/kg” |

3.

Avsnitt B skall ändras enligt följande:

a)

Följande rader skall införas i nummerordning:

Ref-nr

CAS-nr

Beteckning

Begränsningar och/eller specifikationer

(1)

(2)

(3)

(4)

”31500

025134-51-4

Akrylsyra, 2-etylhexylester, sampolymer

SML(T) = 6 mg/kg (36) (uttryckt som akrylsyra) och SML = 0,05 mg/kg (uttryckt som akrylsyra, 2-etylhexylester)

38505

351870-33-2

Dinatrium-cis-endo-bicyklo[2.2.1] heptan-2,3-dikarboxylat

SML = 5 mg/kg. Får inte användas med polyetylen i kontakt med sura livsmedel. Renhetsgrad ≥ 96 %

38940

110675-26-8

2,4-Bis(dodecyltiometyl)-6-metylfenol

SML(T) = 5 mg/kg (40)

49595

057583-35-4

Dimetyltin-bis (etylhexylmerkaptoacetat)

SML(T) = 0,18 mg/kg (16) (uttryckt som tenn)

63940

008062-15-5

Lignosulfonsyra

SML = 0,24 mg/kg. Får endast användas som dispergeringsmedel för plastdispersioner

66350

085209-93-4

2,2′-Metylen-bis(4,6-di-tert-butylfenyl)litiumfosfat

SML(T) = 5 mg/kg och SML(T) = 0,6 (8) (uttryckt som litium)

67515

057583-34-3

Monometyltenn-tris (etylhexylmerkaptoacetat)

SML(T) = 0,18 mg/kg (16) (uttryckt som tenn)

69160

014666-94-5

Oljesyra, koboltsalt

SML(T) = 0,05 mg/kg (14) (uttryckt som kobolt)

76681

—

Polycyklopentadien, hydrogenerad

SML = 5 mg/kg (1)

85950

037296-97-2

Kiselsyra, magnesiumnatriumfluoridsalt

SML = 0,15 mg/kg (uttryckt som fluorid). Får endast användas som skikt i flerskiktsmaterial som inte kommer i direkt kontakt med livsmedel

95265

227099-60-7

1,3,5-Tris(4-bensoylfenyl)benzen

SML = 0,05 mg/kg”

| b) | På följande rader skall innehållet i kolumnerna ”Beteckning” eller ”Begränsningar och/eller specifikationer” ersättas med följande:








  Ref-nr | CAS-nr | Beteckning | Begränsningar och/eller specifikationer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| ”40020 | 110553-27-0 | 2,4-Bis(oktyltiometyl)-6-metylfenol | SML(T) = 5 mg/kg (40) |
| 50160 | — | Di-n-oktyltenn-bis(n-alkyl(C10–C16)merkaptoacetat) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn) |
| 50240 | 010039-33-5 | Di-n-oktyltenn-bis(2-etylhexylmaleat) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn) |
| 50320 | 015571-58-1 | Di-n-oktyltenn-bis(2-etylhexylmerkaptoacetat) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn) |
| 50360 | — | Di-n-oktyltenn-bis(etylmaleat) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn) |
| 50400 | 033568-99-9 | Di-n-oktyltenn-bis(isooktylmaleat) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn) |
| 50480 | 026401-97-8 | Di-n-oktyltenn-bis (isooktylmerkaptoacetat) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn) |
| 50560 | — | Di-n-oktyltenn-1,4-butandiol-bis (merkaptoacetat) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn) |
| 50640 | 003648-18-8 | Di-n-oktyltenndilaurat | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn) |
| 50720 | 015571-60-5 | Di-n-oktyltenndimaleat | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn) |
| 50800 | — | Di-n-oktyltenndimaleat, förestrad | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn) |
| 50880 | — | Di-n-oktyltenndimaleat, polymerer (n = 2–4) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn) |
| 50960 | 069226-44-4 | Di-n-oktyltennetylenglykol-bis (merkaptoacetat) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn) |
| 51040 | 015535-79-2 | Di-n-oktyltennmerkaptoacetat | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn) |
| 51120 | — | Di-n-oktyltenntiobenzoat-2-etylhexylmerkaptoacetat | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn) |
| 67180 | — | Blandning av (50 vikt-%) ftalsyra-n-decyl-n-oktylester, (25 vikt-%) ftalsyra-di-n-decylester och (25 vikt-%) ftalsyra-di-n-oktylester | SML = 5 mg/kg (1)” |

b)

På följande rader skall innehållet i kolumnerna ”Beteckning” eller ”Begränsningar och/eller specifikationer” ersättas med följande:

Ref-nr

CAS-nr

Beteckning

Begränsningar och/eller specifikationer

(1)

(2)

(3)

(4)

”40020

110553-27-0

2,4-Bis(oktyltiometyl)-6-metylfenol

SML(T) = 5 mg/kg (40)

50160

—

Di-n-oktyltenn-bis(n-alkyl(C10–C16)merkaptoacetat)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn)

50240

010039-33-5

Di-n-oktyltenn-bis(2-etylhexylmaleat)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn)

50320

015571-58-1

Di-n-oktyltenn-bis(2-etylhexylmerkaptoacetat)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn)

50360

—

Di-n-oktyltenn-bis(etylmaleat)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn)

50400

033568-99-9

Di-n-oktyltenn-bis(isooktylmaleat)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn)

50480

026401-97-8

Di-n-oktyltenn-bis (isooktylmerkaptoacetat)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn)

50560

—

Di-n-oktyltenn-1,4-butandiol-bis (merkaptoacetat)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn)

50640

003648-18-8

Di-n-oktyltenndilaurat

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn)

50720

015571-60-5

Di-n-oktyltenndimaleat

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn)

50800

—

Di-n-oktyltenndimaleat, förestrad

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn)

50880

—

Di-n-oktyltenndimaleat, polymerer (n = 2–4)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn)

50960

069226-44-4

Di-n-oktyltennetylenglykol-bis (merkaptoacetat)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn)

51040

015535-79-2

Di-n-oktyltennmerkaptoacetat

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn)

51120

—

Di-n-oktyltenntiobenzoat-2-etylhexylmerkaptoacetat

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (uttryckt som tenn)

67180

—

Blandning av (50 vikt-%) ftalsyra-n-decyl-n-oktylester, (25 vikt-%) ftalsyra-di-n-decylester och (25 vikt-%) ftalsyra-di-n-oktylester

SML = 5 mg/kg (1)”

| c) | Följande rad skall utgå:








  Ref-nr | CAS-nr | Beteckning | Begränsningar och/eller specifikationer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| ”76680 | 068132-00-3 | Polycyklopentadien, hydrogenerad | SML = 5 mg/kg (1)” |

c)

Följande rad skall utgå:

Ref-nr

CAS-nr

Beteckning

Begränsningar och/eller specifikationer

(1)

(2)

(3)

(4)

”76680

068132-00-3

Polycyklopentadien, hydrogenerad

SML = 5 mg/kg (1)”

---

BILAGA III

Följande rader skall införas i nummerordning i del B i bilaga V:

| Ref-nr | ÖVRIGA SPECIFIKATIONER |
| --- | --- |
| ”24903 | Sockersirap, hydrolyserad stärkelse, hydrogenerat
  I enlighet med renhetskriterierna för maltitolsirap E 965 (ii) (kommissionens direktiv 95/31/EG (EGT L 178, 28.7.1995, s. 1), senast ändrat genom direktiv 2004/46/EG (EUT L 114, 21.4.2004, s. 15)) |
| 43480 | Aktiverat kol
  Får användas endast i PET med högst 10 mg/kg polymer. Samma renhetskrav som fastställts för vegetabiliskt kol (E 153) i kommissionens direktiv 95/45/EG (EGT L 226, 22.9.1995, s. 1), senast ändrat genom direktiv 2004/47/EG (EUT L 113, 20.4.2004, s. 24), med undantag för askhalten som får uppgå till 10 vikt-% |
| 64990 | Maleinsyraanhydrid-styren, sampolymer, natriumsalt
  Molekylviktsandelen < 1 000 är mindre än 0,05 vikt-% |
| 67155 | Blandning av 4-(2-Benzoxazolyl)-4'-(5-metyl-2-benzoxazolyl)stilben, 4,4'-bis(2-benzoxazolyl)stilben och 4,4'-bis(5-metyl-2-benzoxazolyl)stilben
  Blandning erhållen genom tillverkningsprocess i det typiska förhållandet (58–62 %):(23–27 %): 13–17 %) |
| 76845 | Polyester av 1,4-butandiol med kaprolakton
  Molekylviktsandelen < 1 000 är mindre än 0,05 vikt-% |
| 76815 | Polyester av adipinsyra med glycerol eller pentaerytritol, estrar med jämnt antal ogrenade C12–C22 fettsyror
  Molekylviktsandelen < 1 000 är mindre än 0,05 vikt-% |
| 79600 | Polyetylenglykoltridecyleterfosfat
  Polyetylenglykol (EO < 11) tridecyleterfosfat (mono- och dialkylester) med en halt på högst 10 % av polyetylenglykol (EO < 11) tridecyleter” |

Ref-nr

ÖVRIGA SPECIFIKATIONER

”24903

Sockersirap, hydrolyserad stärkelse, hydrogenerat

I enlighet med renhetskriterierna för maltitolsirap E 965 (ii) (kommissionens direktiv 95/31/EG (EGT L 178, 28.7.1995, s. 1), senast ändrat genom direktiv 2004/46/EG (EUT L 114, 21.4.2004, s. 15))

43480

Aktiverat kol

Får användas endast i PET med högst 10 mg/kg polymer. Samma renhetskrav som fastställts för vegetabiliskt kol (E 153) i kommissionens direktiv 95/45/EG (EGT L 226, 22.9.1995, s. 1), senast ändrat genom direktiv 2004/47/EG (EUT L 113, 20.4.2004, s. 24), med undantag för askhalten som får uppgå till 10 vikt-%

64990

Maleinsyraanhydrid-styren, sampolymer, natriumsalt

Molekylviktsandelen < 1 000 är mindre än 0,05 vikt-%

67155

Blandning av 4-(2-Benzoxazolyl)-4'-(5-metyl-2-benzoxazolyl)stilben, 4,4'-bis(2-benzoxazolyl)stilben och 4,4'-bis(5-metyl-2-benzoxazolyl)stilben

Blandning erhållen genom tillverkningsprocess i det typiska förhållandet (58–62 %):(23–27 %): 13–17 %)

76845

Polyester av 1,4-butandiol med kaprolakton

Molekylviktsandelen < 1 000 är mindre än 0,05 vikt-%

76815

Polyester av adipinsyra med glycerol eller pentaerytritol, estrar med jämnt antal ogrenade C12–C22 fettsyror

Molekylviktsandelen < 1 000 är mindre än 0,05 vikt-%

79600

Polyetylenglykoltridecyleterfosfat

Polyetylenglykol (EO < 11) tridecyleterfosfat (mono- och dialkylester) med en halt på högst 10 % av polyetylenglykol (EO < 11) tridecyleter”

---

BILAGA IV

Bilaga VI skall ändras på följande sätt:

| 1. | Anmärkningarna (8), (14) och (16) skall ersättas med följande:






  ”(8) | I detta specifika fall innebär SML(T) att gränsen inte skall överskridas av den sammanlagda migrationen av följande ämnen (deras Ref-nummer anges): 38000, 42400, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 och 95725. |
| --- | --- | --- |

1.

Anmärkningarna (8), (14) och (16) skall ersättas med följande:

”(8)

I detta specifika fall innebär SML(T) att gränsen inte skall överskridas av den sammanlagda migrationen av följande ämnen (deras Ref-nummer anges): 38000, 42400, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 och 95725.

| (14) | I detta specifika fall innebär SML(T) att gränsen inte skall överskridas av den sammanlagda migrationen av följande ämnen (deras Ref-nummer anges): 44960, 68078, 69160, 82020 och 89170. |
| --- | --- |

(14)

I detta specifika fall innebär SML(T) att gränsen inte skall överskridas av den sammanlagda migrationen av följande ämnen (deras Ref-nummer anges): 44960, 68078, 69160, 82020 och 89170.

| (16) | I detta specifika fall innebär SML(T) att gränsen inte skall överskridas av den sammanlagda migrationen av följande ämnen (deras Ref-nummer anges): 49595, 49600, 67520, 67515 och 83599.” |
| --- | --- |

(16)

I detta specifika fall innebär SML(T) att gränsen inte skall överskridas av den sammanlagda migrationen av följande ämnen (deras Ref-nummer anges): 49595, 49600, 67520, 67515 och 83599.”

| 2. | Följande anmärkningar skall läggas till:






  ”(35) | I detta specifika fall innebär SML(T) att gränsen inte skall överskridas av den sammanlagda migrationen av följande ämnen (deras Ref-nummer anges): 25540 och 25550. |
| --- | --- | --- |

2.

Följande anmärkningar skall läggas till:

”(35)

I detta specifika fall innebär SML(T) att gränsen inte skall överskridas av den sammanlagda migrationen av följande ämnen (deras Ref-nummer anges): 25540 och 25550.

| (36) | I detta specifika fall innebär SML(T) att gränsen inte skall överskridas av den sammanlagda migrationen av följande ämnen (deras Ref-nummer anges): 10690, 10750, 10780, 10810, 10840, 11470, 11590, 11680, 11710, 11830, 11890, 11980 och 31500. |
| --- | --- |

(36)

I detta specifika fall innebär SML(T) att gränsen inte skall överskridas av den sammanlagda migrationen av följande ämnen (deras Ref-nummer anges): 10690, 10750, 10780, 10810, 10840, 11470, 11590, 11680, 11710, 11830, 11890, 11980 och 31500.

| (37) | I detta specifika fall innebär SML(T) att gränsen inte skall överskridas av den sammanlagda migrationen av följande ämnen (deras Ref-nummer anges): 20020, 20080, 20110, 20140, 20170, 20890, 21010, 21100, 21130, 21190, 21280, 21340 och 21460. |
| --- | --- |

(37)

I detta specifika fall innebär SML(T) att gränsen inte skall överskridas av den sammanlagda migrationen av följande ämnen (deras Ref-nummer anges): 20020, 20080, 20110, 20140, 20170, 20890, 21010, 21100, 21130, 21190, 21280, 21340 och 21460.

| (38) | I detta specifika fall innebär SML(T) att gränsen inte skall överskridas av den sammanlagda migrationen av följande ämnen (deras Ref-nummer anges): 81515, 96190, 96240 och 96320 samt salter (däribland dubbelsalter och sura salter) av zink av godkända syror, fenoler eller alkoholer. Samma begränsning gäller för zink vars beteckningar innehåller ”... syra/syror, salter” i förteckningarna, om motsvarande fria syra/syror inte nämns. |
| --- | --- |

(38)

I detta specifika fall innebär SML(T) att gränsen inte skall överskridas av den sammanlagda migrationen av följande ämnen (deras Ref-nummer anges): 81515, 96190, 96240 och 96320 samt salter (däribland dubbelsalter och sura salter) av zink av godkända syror, fenoler eller alkoholer. Samma begränsning gäller för zink vars beteckningar innehåller ”... syra/syror, salter” i förteckningarna, om motsvarande fria syra/syror inte nämns.

| (39) | Gränsvärdet för migration får överskridas vid mycket hög temperatur. |
| --- | --- |

(39)

Gränsvärdet för migration får överskridas vid mycket hög temperatur.

| (40) | I detta specifika fall innebär SML(T) att gränsen inte skall överskridas av den sammanlagda migrationen av följande ämnen (deras Ref-nummer anges): 38940 och 40020.” |
| --- | --- |

(40)

I detta specifika fall innebär SML(T) att gränsen inte skall överskridas av den sammanlagda migrationen av följande ämnen (deras Ref-nummer anges): 38940 och 40020.”

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

| 19.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 302/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 302/46

---

RÅDETS BESLUT

av den 14 november 2005

om ingående av 2005 års internationella avtal om olivolja och bordsoliver

(2005/800/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133 jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet gav den 25 november 2003 kommissionen befogenhet att förhandla på gemenskapens vägnar i samband med översynen av 1986 års internationella avtal om olivolja och bordsoliver, ändrat och utvidgat 1993, senast förlängt 2004. |
| --- | --- |

(1)

Rådet gav den 25 november 2003 kommissionen befogenhet att förhandla på gemenskapens vägnar i samband med översynen av 1986 års internationella avtal om olivolja och bordsoliver, ändrat och utvidgat 1993, senast förlängt 2004.

| (2) | Den 29 april 2005 antogs det nya internationella avtalet om olivolja och bordsoliver av Förenta nationernas konferens om förhandlingar om ett efterföljande avtal till 1986 års internationella avtal om olivolja och bordsoliver. |
| --- | --- |

(2)

Den 29 april 2005 antogs det nya internationella avtalet om olivolja och bordsoliver av Förenta nationernas konferens om förhandlingar om ett efterföljande avtal till 1986 års internationella avtal om olivolja och bordsoliver.

| (3) | 2005 års internationella avtal om olivolja och bordsoliver gynnar internationellt samarbete och bidrar till att utveckla och stabilisera marknaderna för den berörda produkten och till att uppnå gemenskapens mål inom ramen för handels- och jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

(3)

2005 års internationella avtal om olivolja och bordsoliver gynnar internationellt samarbete och bidrar till att utveckla och stabilisera marknaderna för den berörda produkten och till att uppnå gemenskapens mål inom ramen för handels- och jordbrukspolitiken.

| (4) | Det ligger därför i gemenskapens intresse att godkänna 2005 års avtal. |
| --- | --- |

(4)

Det ligger därför i gemenskapens intresse att godkänna 2005 års avtal.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

2005 års internationella avtal om olivolja och bordsoliver godkänns härmed på gemenskapens vägnar.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som skall ha rätt att underteckna avtalet och därigenom förklara att gemenskapen är bunden vid avtalet, i enlighet med artikel 39.2 a i avtalet (1).

Utfärdat i Bryssel den 14 november 2005.

På rådets vägnar

T. JOWELL

Ordförande

---

(1)  Dagen för avtalets ikraftträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

1

Europeiska unionens officiella tidning

---

FÖRENTA NATIONERNAS KONFERENS FÖR HANDEL OCH UTVECKLING

2005 ÅRS INTERNATIONELLA AVTAL OM OLIVOLJA OCH BORDSOLIVER

Image

FÖRENTA NATIONERNA

Genève, 2005

ANMÄRKNING

Beteckningar för Förenta nationernas dokument består av versaler i kombination med siffror. En sådan beteckning är en referens till ett FN-dokument.

TD/OLIVE OIL.10/6

PARTERNA I DETTA AVTAL,

SOM BETONAR att olivodlingen bestämmer livsvillkoren och levnadsstandarden för miljontals familjer som är beroende av de åtgärder som vidtas för att upprätthålla och öka konsumtionen av olivprodukter och förbättra världsmarknaderna för dessa produkter,

SOM BEAKTAR att olivträdet är en växt som, genom att den är långlivad, är oumbärlig för att underhålla och bevara vissa jordar, att den också gör det möjligt att utnyttja mark som inte passar för andra grödor och att den även under extensiva odlingsförhållanden reagerar positivt på varje förbättring av odlingsmetoderna,

SOM ÄR MEDVETNA OM att olivolja och bordsoliver är viktiga basvaror i de regioner där olivodling förekommer och att de är grundläggande inslag i medelhavskosten och på senare tid även i annan kost,

SOM BEAKTAR att olivproduktionen är oregelbunden, vilket ger upphov till särskilda svårigheter som allvarligt kan skada både producent- och konsumentintressen och äventyra den allmänna ekonomiska tillväxtpolitiken i länder i de regioner där olivodling bedrivs,

SOM BETONAR, i detta sammanhang, olivproduktionens stora betydelse för ekonomin i många länder,

SOM ÄR MEDVETNA OM att de åtgärder som bör vidtas, mot bakgrund av de särdrag som kännetecknar olivodling och marknaden för olivprodukter, sträcker sig över nationsgränserna och att internationella insatser är nödvändiga,

SOM ANSER att det är nödvändigt att fortsätta att utveckla det arbete som utförts inom ramen för de tidigare avtal som slutits sedan 1956 års avtal och fram till 1986 års avtal, ändrat 1993, och att ett nytt uppdaterat avtal måste förhandlas fram mot bakgrund av förändringarna i branschen,

SOM BEAKTAR bestämmelserna i överenskommelsen från São Paulo i samband med det elfte mötet med Förenta nationernas konferens för handel och utveckling.

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

KAPITEL I

Allmänna mål

Artikel 1

Allmänna mål

Nedan följer detta avtals allmänna mål.

| 1. | Med avseende på internationellt tekniskt samarbete är målen att






  — | främja internationellt samarbete för en integrerad och hållbar utveckling av olivodlingen på global nivå, |
| --- | --- | --- |

1.

Med avseende på internationellt tekniskt samarbete är målen att

—

främja internationellt samarbete för en integrerad och hållbar utveckling av olivodlingen på global nivå,

| — | främja samordningen av strategier för produktion, industrialisering, lagring och saluföring av olivolja, olivolja av pressrester och bordsoliver, |
| --- | --- |

—

främja samordningen av strategier för produktion, industrialisering, lagring och saluföring av olivolja, olivolja av pressrester och bordsoliver,

| — | uppmuntra forskning och utveckling och främja tekniköverföring och utbildningsinsatser inom sektorn för olivprodukter med syfte bland annat att modernisera olivodlingen och industrin för olivprodukter och förbättra produktionskvalitén, |
| --- | --- |

—

uppmuntra forskning och utveckling och främja tekniköverföring och utbildningsinsatser inom sektorn för olivprodukter med syfte bland annat att modernisera olivodlingen och industrin för olivprodukter och förbättra produktionskvalitén,

| — | lägga grunden för internationellt samarbete inom den internationella handeln med olivolja, olivolja av pressrester och bordsoliver för att, i detta sammanhang, skapa starka band för samarbete med företrädarna för olika intressenter inom sektorn för olivprodukter, i överensstämmelse med relevanta internationella avtal och överenskommelser, |
| --- | --- |

—

lägga grunden för internationellt samarbete inom den internationella handeln med olivolja, olivolja av pressrester och bordsoliver för att, i detta sammanhang, skapa starka band för samarbete med företrädarna för olika intressenter inom sektorn för olivprodukter, i överensstämmelse med relevanta internationella avtal och överenskommelser,

| — | främja de ansträngningar som gjorts och de åtgärder som vidtagits för att förbättra och uppmärksamma produktkvalitén, |
| --- | --- |

—

främja de ansträngningar som gjorts och de åtgärder som vidtagits för att förbättra och uppmärksamma produktkvalitén,

| — | främja de ansträngningar som gjorts och de åtgärder som vidtagits för att förbättra växelverkan mellan olivodling och miljön, framför allt när det gäller skydd och bevarande av miljön, |
| --- | --- |

—

främja de ansträngningar som gjorts och de åtgärder som vidtagits för att förbättra växelverkan mellan olivodling och miljön, framför allt när det gäller skydd och bevarande av miljön,

| — | undersöka och främja en heltäckande användning av de produkter som kommer från olivträdet, |
| --- | --- |

—

undersöka och främja en heltäckande användning av de produkter som kommer från olivträdet,

| — | genomföra verksamhet för att bevara olivträdets genetiska resurser. |
| --- | --- |

—

genomföra verksamhet för att bevara olivträdets genetiska resurser.

| 2. | Med avseende på standardisering av internationell handel med olivprodukter är målen att






  — | fortsätta att bedriva samarbete på området fysikalisk-kemiska och sensoriska tester i syfte att utveckla kunskaperna om olivprodukternas sammansättning och kvalitetsmässiga egenskaper för fastställande av internationella normer för






  — | kontroll av produktkvalitet, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Med avseende på standardisering av internationell handel med olivprodukter är målen att

—

fortsätta att bedriva samarbete på området fysikalisk-kemiska och sensoriska tester i syfte att utveckla kunskaperna om olivprodukternas sammansättning och kvalitetsmässiga egenskaper för fastställande av internationella normer för

—

kontroll av produktkvalitet,

| — | rättvis internationell handel, |
| --- | --- |

—

rättvis internationell handel,

| — | konsumentskydd, |
| --- | --- |

—

konsumentskydd,

| — | förhindrande av bedrägerier, |
| --- | --- |

—

förhindrande av bedrägerier,

| — | underlätta studier och tillämpning av åtgärder för harmonisering av nationella och internationella lagar gällande, framför allt, saluföring av olivolja och bordsoliver, |
| --- | --- |

—

underlätta studier och tillämpning av åtgärder för harmonisering av nationella och internationella lagar gällande, framför allt, saluföring av olivolja och bordsoliver,

| — | uppmuntra harmonisering av kriterierna för definition av geografiska beteckningar som beviljas av medlemmarna i syfte att åstadkomma ett internationellt skydd, |
| --- | --- |

—

uppmuntra harmonisering av kriterierna för definition av geografiska beteckningar som beviljas av medlemmarna i syfte att åstadkomma ett internationellt skydd,

| — | lägga en grund för internationellt samarbete i syfte att förhindra och, där så är lämpligt, bekämpa bedrägerier inom internationell handel med ätliga olivprodukter genom att, i detta sammanhang, upprätta starka band för samarbete med företrädarna för olika intressenter inom sektorn för olivprodukter. |
| --- | --- |

—

lägga en grund för internationellt samarbete i syfte att förhindra och, där så är lämpligt, bekämpa bedrägerier inom internationell handel med ätliga olivprodukter genom att, i detta sammanhang, upprätta starka band för samarbete med företrädarna för olika intressenter inom sektorn för olivprodukter.

| 3. | Med avseende på utökning av internationell handel med och främjande av olivprodukter är målen att






  — | främja verksamhet som bidrar till en harmonisk, hållbar utvidgning av världsmarknaden för olivprodukter varvid Internationella olivoljerådet tillgriper alla medel som står till dess förfogande på områdena produktion, konsumtion och internationell handel, med hänsyn till hur de hänger ihop med varandra, |
| --- | --- | --- |

3.

Med avseende på utökning av internationell handel med och främjande av olivprodukter är målen att

—

främja verksamhet som bidrar till en harmonisk, hållbar utvidgning av världsmarknaden för olivprodukter varvid Internationella olivoljerådet tillgriper alla medel som står till dess förfogande på områdena produktion, konsumtion och internationell handel, med hänsyn till hur de hänger ihop med varandra,

| — | underlätta studier och tillämpning av åtgärder för att balansera produktion och konsumtion samt upprätta förfaranden för information och samråd i syfte att öka insynen på marknaden, |
| --- | --- |

—

underlätta studier och tillämpning av åtgärder för att balansera produktion och konsumtion samt upprätta förfaranden för information och samråd i syfte att öka insynen på marknaden,

| — | införa åtgärder som är utformade i syfte att öka den internationella handeln med olivprodukter och vidta de åtgärder som krävs för att öka konsumtionen av olivolja och bordsoliver, |
| --- | --- |

—

införa åtgärder som är utformade i syfte att öka den internationella handeln med olivprodukter och vidta de åtgärder som krävs för att öka konsumtionen av olivolja och bordsoliver,

| — | genomföra verksamhet för en bättre förståelse av näringsmässiga, terapeutiska och andra egenskaper hos olivolja och bordsoliver, |
| --- | --- |

—

genomföra verksamhet för en bättre förståelse av näringsmässiga, terapeutiska och andra egenskaper hos olivolja och bordsoliver,

| — | upprätthålla och förstärka Internationella olivoljerådets roll som mötespunkt för alla operatörer inom sektorn och som ett internationellt dokumentations- och informationscentrum om olivträd och produkterna från dessa. |
| --- | --- |

—

upprätthålla och förstärka Internationella olivoljerådets roll som mötespunkt för alla operatörer inom sektorn och som ett internationellt dokumentations- och informationscentrum om olivträd och produkterna från dessa.

KAPITEL II

Definitioner

Artikel 2

Definitioner

I detta avtal används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

1.   Internationella olivoljerådet: den internationella organisation som avses i artikel 3.1 och som upprättats i syfte att tillämpa bestämmelserna i detta avtal.

2.   medlemsrådet: Internationella olivoljerådets beslutsfattande organ.

3.   medlem: avtalsslutande part i detta avtal.

4.   olivolja: olja som utvunnits ur oliver, med uteslutande av olja som utvunnits med hjälp av lösningsmedel eller genom omestring, eller blandningar med andra oljor.

5.   bordsoliver: produkt som är beredd av felfria frukter av sorter av det odlade olivträdet utvalda för att de producerar oliver som är särskilt lämpade för inläggning och som behandlas eller bearbetas på lämpligt sätt och utbjuds till försäljning och slutkonsumtion.

6.   olivprodukter: alla ätliga olivprodukter, i synnerhet olivolja, olivolja av pressrester och bordsoliver.

7.   biprodukter från olivodling: framför allt produkter som härrör från beskärning av olivträd och från industrin för olivprodukter samt produkter från alternativ användning av produkter från sektorn.

8.   regleringsår för oliver: perioden från och med den 1 oktober varje år till och med den 30 september efterföljande år.

DEL ETT

INSTITUTIONELLA BESTÄMMELSER

KAPITEL III

Internationella olivoljerådet

Avdelning I

Upprättande, organ, uppgifter, privilegier och immunitet

Artikel 3

Internationella olivoljerådets upprättande, säte och uppbyggnad

1.   Internationella olivoljerådet skall agera genom

| — | ordföranden, |
| --- | --- |

—

ordföranden,

| — | medlemsrådet och, eventuellt, kommittéerna och underkommittéerna, |
| --- | --- |

—

medlemsrådet och, eventuellt, kommittéerna och underkommittéerna,

| — | verkställande sekretariatet,
  i enlighet med bestämmelserna i avdelningarna II–V. |
| --- | --- |

—

verkställande sekretariatet,

i enlighet med bestämmelserna i avdelningarna II–V.

2.   Internationella olivoljerådet skall ha sitt säte i Madrid (Spanien) om inte medlemsrådet beslutar om annat.

Artikel 4

Företrädare för medlemmarna i Internationella olivoljerådet

1.   Varje medlem skall utse sin företrädare i Internationella olivoljerådet.

2.   Varje hänvisning i detta avtal till en ”regering” eller ”regeringar” skall anses inbegripa Europeiska gemenskapen och varje mellanstatlig organisation som har ansvar när det gäller att förhandla om, sluta och tillämpa internationella avtal, särskilt råvaruavtal. I fråga om sådana mellanstatliga organisationer skall följaktligen varje hänvisning i detta avtal till undertecknande, ratifikation, godtagande eller godkännande, anmälan om provisorisk tillämpning eller anslutning anses inbegripa en hänvisning till undertecknande, ratifikation, godtagande eller godkännande, anmälan om provisorisk tillämpning eller anslutning av Europeiska gemenskapen eller sådana mellanstatliga organisationer.

Artikel 5

Privilegier och immunitet

1.   Internationella olivoljerådet skall vara en internationell juridisk person. Det skall i synnerhet ha behörighet att sluta avtal om, förvärva och avyttra lös och fast egendom samt att föra talan i domstolar och andra myndigheter. Det skall inte vara bemyndigat att teckna lån.

2.   Internationella olivoljerådet skall, inom varje medlemsstats territorium och inom ramarna för dess lagstiftning, ha den rättskapacitet som krävs för att utföra de uppgifter som det ålagts genom detta avtal.

3.   För att Internationella olivoljerådet skall fungera väl skall ställning, privilegier och immunitet för Internationella olivoljerådet, dess verkställande direktör, högre tjänstemän och övrig personal i det verkställande sekretariatet, experter och medlemmarnas delegationer på Spaniens territorium regleras genom en överenskommelse om säte.

4.   Regeringen i det land där Internationella olivoljerådet har sitt säte skall, i den mån dess lagstiftning tillåter, bevilja skattebefrielse för den ersättning som Internationella olivoljerådet betalar sina anställda samt för Internationella olivoljerådets tillgångar, inkomster och andra ägodelar.

5.   Internationella olivoljerådet får sluta avtal med en eller flera medlemmar om de privilegier och den immunitet som kan krävas för en korrekt tillämpning av detta avtal.

Avdelning II

Medlemsrådet

Artikel 6

Sammansättning och verksamhet

1.   Medlemsrådet skall bestå av en företrädare per medlem. Varje medlem får dessutom utse en eller flera suppleanter och en eller flera rådgivare till sin företrädare.

2.   Medlemsrådet skall vara Internationella olivoljerådets huvudsakliga beslutsfattande organ. Det skall ha alla de befogenheter och uppfylla alla de uppdrag, eller tillse att de uppfylls, som krävs för att uppnå målen i detta avtal. Medlemsrådet skall fatta de beslut, anta de rekommendationer eller lägga fram de förslag som avses i detta avtal, såvida inte detta uttryckligen ligger inom ramen för det verkställande sekretariatets eller den verkställande direktörens befogenheter eller uppgifter.

Beslut, rekommendationer eller förslag som antagits i enlighet med det internationella avtal som föregick detta avtal (1) och som fortfarande gäller vid detta avtals ikraftträdande skall fortsätta att gälla, såvida de inte strider mot detta avtal eller har upphävts av medlemsrådet.

3.   Medlemsrådet skall, i enlighet med bestämmelserna i detta avtal, anta

| a) | arbetsordning, |
| --- | --- |

a)

arbetsordning,

| b) | tjänsteföreskrifter, med beaktande av de föreskrifter som gäller för anställda i liknande mellanstatliga organisationer, |
| --- | --- |

b)

tjänsteföreskrifter, med beaktande av de föreskrifter som gäller för anställda i liknande mellanstatliga organisationer,

| c) | organisationsschema. |
| --- | --- |

c)

organisationsschema.

4.   Medlemsrådet skall genomföra eller låta genomföra undersökningar eller andra arbeten, inbegripet inhämtande av detaljerade upplysningar om olika former av stöd till verksamhet avseende olivodling och olivprodukter, så att det kan formulera eventuella rekommendationer och förslag som det anser vara lämpliga för att uppnå de allmänna mål som anges i artikel 1. Sådana undersökningar och arbeten skall särskilt omfatta så många länder eller ländergrupper som möjligt och ta hänsyn till allmänna, sociala och ekonomiska förhållanden i de ifrågavarande länderna.

Medlemmarna skall informera medlemsrådet, i enlighet med ett förfarande som nämnda råd har fastställt, om de slutsatser de har kommit fram till efter genomgång av de rekommendationer och förslag som uppkommer vid tillämpningen av detta avtal.

5.   Medlemsrådet skall publicera en årsrapport om sin verksamhet och om tillämpningen av detta avtal.

6.   Medlemsrådet skall, på Internationella olivoljerådets officiella språk, utarbeta, förbereda och publicera sådana rapporter, undersökningar och andra dokument som det anser vara lämpliga och nödvändiga, och skall hålla de register aktuella som är nödvändiga för att det skall kunna fullgöra sina förpliktelser enligt detta avtal.

Artikel 7

Medlemsrådets sammanträden

1.   Medlemsrådet skall sammanträda vid Internationella olivoljerådets säte om inte annat beslutas. Om medlemsrådet på inbjudan av någon medlem sammanträder någon annanstans skall den medlemmen bära de extra kostnader, som överskrider kostnaderna för ett sammanträde vid sätet, som detta medför för Internationella olivoljerådets budget.

2.   Medlemsrådet skall hålla ett ordinarie sammanträde minst en gång per år, på hösten.

En medlem har rätt att bemyndiga en annan medlems företrädare att företräda sina intressen och att utöva sin rätt att delta i medlemsrådets beslut vid ett eller flera av medlemsrådets sammanträden. Ett bevis på ett sådant bemyndigande skall lämnas till medlemsrådet och godkännas av detta.

En medlems företrädare får inte företräda mer än en annan medlems intressen eller utöva mer än en annan medlems rätt att delta i medlemsrådets beslut.

3.   Medlemsrådet kan sammankallas närhelst dess ordförande så önskar. Ordföranden kan även sammankalla medlemsrådet på begäran av flera medlemmar eller en medlem med stöd av minst två andra medlemmar.

4.   Utgifterna för delegationer till medlemsrådet skall bäras av berörda medlemsstater.

5.   Kallelse till de sammanträden som avses i punkt 2 i denna artikel skall skickas senast 60 dagar före den första mötesdagen. Kallelse till sammanträden i enlighet med punkt 3 skall skickas minst 21 dagar före den första mötesdagen.

6.   Medlemsrådet är vid alla sina sammanträden beslutsmässigt när företrädarna för en majoritet av de medlemmar som innehar minst 90 % av den totala bidragsandel som tilldelats medlemmarna är närvarande.

Om medlemsrådet inte är beslutsmässigt skall sammanträdet senareläggas med 24 timmar och därefter skall närvaro av medlemmarnas företrädare krävas till minst 85 % av den totala bidragsandel som tilldelats medlemmarna för att beslut skall kunna fattas.

7.   Följande får, efter medlemsrådets samtycke, delta vid samtliga eller vissa av medlemsrådets sammanträden i egenskap av observatör:

| a) | De internationella organisationer och institutioner som avses i artikel 14 i detta avtal. |
| --- | --- |

a)

De internationella organisationer och institutioner som avses i artikel 14 i detta avtal.

| b) | Regeringen i någon av medlemsstaterna eller observatörsstaterna i Förenta nationerna eller någon av de organisationer som avses i artikel 14 i detta avtal och som har för avsikt att bli avtalsslutande part i detta avtal, efter skriftligt samråd mellan den dag då kallelsen till sammanträdet skickas ut och den dag då sammanträdet hålls. |
| --- | --- |

b)

Regeringen i någon av medlemsstaterna eller observatörsstaterna i Förenta nationerna eller någon av de organisationer som avses i artikel 14 i detta avtal och som har för avsikt att bli avtalsslutande part i detta avtal, efter skriftligt samråd mellan den dag då kallelsen till sammanträdet skickas ut och den dag då sammanträdet hålls.

Observatörer har inte rätt att uttala sig vid medlemsrådets sammanträden, såvida inte ordföranden tillåter det.

Artikel 8

Bidragsandelar

1.   Medlemmarna skall tillsammans inneha 1 000 bidragsandelar.

Bidragsandelarna skall fördelas mellan medlemmarna i förhållande till varje medlems grunddata och beräknas enligt följande formel:

q = p1 + e1 + p2 + e2

Parametrarna i denna formel är genomsnittsvärden i tusental ton, avrundat nedåt till jämnt tusental ton. Bidragsandelar får inte delas upp.

| q | : | grunddata för proportionell beräkning av bidragsandelarna, |
| --- | --- | --- |
| p1 | : | genomsnittlig produktion av olivolja under de sex senaste regleringsåren för oliver, |
| e1 | : | genomsnittlig (tullbehandlad) export av olivolja under de sex senaste kalenderåren motsvarande slutåren för de regleringsår för oliver som används för att beräkna p1, |
| p2 | : | genomsnittlig produktion av bordsoliver under de sex senaste regleringsåren för oliver efter omräkning till olivoljeekvivalenter med hjälp av en omräkningskoefficient på 0,16, |
| e2 | : | genomsnittlig (tullbehandlad) export av bordsoliver under de sex senaste kalenderåren motsvarande slutåren för de regleringsår för oliver som används för att beräkna p2, efter omräkning till olivoljeekvivalenter med hjälp av en omräkningskoefficient på 0,16. |

q

:

grunddata för proportionell beräkning av bidragsandelarna,

p1

:

genomsnittlig produktion av olivolja under de sex senaste regleringsåren för oliver,

e1

:

genomsnittlig (tullbehandlad) export av olivolja under de sex senaste kalenderåren motsvarande slutåren för de regleringsår för oliver som används för att beräkna p1,

p2

:

genomsnittlig produktion av bordsoliver under de sex senaste regleringsåren för oliver efter omräkning till olivoljeekvivalenter med hjälp av en omräkningskoefficient på 0,16,

e2

:

genomsnittlig (tullbehandlad) export av bordsoliver under de sex senaste kalenderåren motsvarande slutåren för de regleringsår för oliver som används för att beräkna p2, efter omräkning till olivoljeekvivalenter med hjälp av en omräkningskoefficient på 0,16.

2.   Ingen medlem får emellertid inneha färre än fem bidragsandelar. Om den beräkning som görs på grundval av första stycket skulle ge ett resultat på färre än fem bidragsandelar för en enskild medlem skall den medlemmens bidragsandelar därför utökas till fem och övriga medlemmars bidragsandelar skall minskas i motsvarande grad.

3.   Medlemsrådet skall vid sitt årsmöte besluta om de bidragsandelar som räknats fram enligt denna artikel. Fördelningen skall gälla under påföljande år.

4.   De ursprungliga bidragsandelarna anges i bilaga A till detta avtal. De fastställs på grundval av styckena 1 och 2 i denna artikel mot bakgrund av genomsnittet för uppgifterna under de sex senaste regleringsåren för oliver, och kalenderåren då slutgiltiga uppgifter inte finns. Varje år skall medlemsrådet justera andelarna på lämpligt sätt i enlighet med styckena 1–3 i denna artikel.

Artikel 9

Medlemsrådets beslut

1.   Om inget annat föreskrivs i detta avtal skall medlemsrådets beslut fattas med enhällighet bland medlemmarna inom en tidsfrist som skall fastställas av ordföranden. Denna tidsfrist får inte vara längre än det sammanträde vid vilket utkastet till beslut läggs fram för medlemsrådet.

Om enhällighet inte uppnås inom denna tidsfrist skall medlemmarna rösta.

2.   Ett beslut skall vara fattat när minst 50 % av medlemmarna med 82 % av bidragsandelarna är för beslutet.

3.   Medlemsrådet får utan att sammanträda fatta beslut genom skriftväxling mellan ordföranden och medlemmarna under förutsättning att inte någon medlem invänder mot detta.

Reglerna för tillämpningen av detta samrådsförfarande skall fastställas av medlemsrådet i dess arbetsordning.

Beslut som fattas på detta vis skall av det verkställande sekretariatet meddelas alla medlemmar så snart som möjligt och tas med i slutrapporten från medlemsrådets påföljande sammanträde.

Avdelning III

Ordförande och vice ordförande

Artikel 10

Ordförande och vice ordförande

1.   Medlemsrådet skall bland medlemmarnas delegationer utse en ordförande. Om ordföranden är delegationsordförande skall hans rätt att delta i medlemsrådets beslut utövas av en annan medlem i hans delegation.

Utan att det påverkar den verkställande direktörens befogenheter eller uppgifter enligt detta avtal skall ordföranden utöva de befogenheter eller uppgifter som anges i detta avtal och fastställs i detalj i arbetsordningen. Ordföranden skall dessutom företräda Internationella olivoljerådet juridiskt och sitta som ordförande vid medlemsrådets möten.

2.   Medlemsrådet skall bland medlemmarnas delegationer också utse en vice ordförande. Om vice ordföranden är delegationsordförande skall han ha rätt att delta i medlemsrådets beslut, utom då han är ordförande, i vilket fall denna rätt skall delegeras till en annan medlem i hans delegation.

Vice ordföranden skall ersätta ordföranden då denne inte är närvarande.

3.   Ordföranden och vice ordföranden skall inte uppbära någon ersättning.

4.   Om både ordföranden och vice ordföranden är tillfälligt frånvarande eller om den ene eller den andre är permanent frånvarande skall medlemsrådet tillfälligt eller permanent, allt efter omständigheterna, bland sina medlemsdelegationer utse en ny ordförande eller vice ordförande.

Avdelning IV

Kommittéer och underkommittéer

Artikel 11

Finanskommitté

1.   Medlemsrådet skall inrätta en finanskommitté bestående av en företrädare per medlem.

2.   Finanskommittén skall vara ansvarig för den finansiella kontrollen av Internationella olivoljerådet och för kontrollen av tillämpningen av kapitel IV i detta avtal.

I detta sammanhang skall kommittén ansvara för analys och granskning av det verkställande sekretariatets förslag till utkast till Internationella olivoljerådets årsbudgetar. Endast de utkast till budgetar som bygger på diskussionerna i finanskommittén skall föreläggas medlemsrådet för godkännande.

Finanskommittén skall även ansvara för granskningen av Internationella olivoljerådets räkenskaper, i enlighet med artikel 18.

Finanskommittén skall varje år presentera räkenskaperna för föregående räkenskapsår för godkännande av medlemsrådet vid dess årsmöte, tillsammans med eventuella andra finansiella frågor.

3.   Reglerna för tillämpningen av dessa bestämmelser skall fastställas och antas av medlemsrådet i dess arbetsordning.

Artikel 12

Andra kommittéer och underkommittéer

1.   Medlemsrådet får utse de kommittéer och underkommittéer som det anser vara nödvändiga för att bistå det vid fullgörandet av dess förpliktelser i enlighet med detta avtal.

2.   Reglerna för tillämpningen av denna bestämmelse skall fastställas och antas av medlemsrådet i dess arbetsordning. Genom dessa regler skall

| a) | en rättvis fördelning av uppgiften som ordförande för respektive kommitté säkras bland medlemmarna, |
| --- | --- |

a)

en rättvis fördelning av uppgiften som ordförande för respektive kommitté säkras bland medlemmarna,

| b) | bestämmelserna för tillträde för observatörer till kommittéernas och underkommittéernas sammanträden fastställas. |
| --- | --- |

b)

bestämmelserna för tillträde för observatörer till kommittéernas och underkommittéernas sammanträden fastställas.

Avdelning V

Verkställande sekretariat

Artikel 13

Verkställande sekretariat

1.   Internationella olivoljerådet skall ha ett verkställande sekretariat bestående av en verkställande direktör, högre tjänstemän samt personal som krävs för att utföra uppgifterna enligt detta avtal. Befattningarna för den verkställande direktören och de högre tjänstemännen skall definieras i den arbetsordning som antas av medlemsrådet.

2.   Medlemsrådet skall utse verkställande direktör och högre tjänstemän på grundval av principen om proportionerlig rotation bland medlemmarna och om geografisk jämvikt.

Medlemsrådet skall fastställa anställningsvillkoren för dem med hänsyn till de villkor som gäller för tjänstemän i motsvarande ställning vid liknande mellanstatliga organisationer. De krav som gäller för dem skall beskrivas i arbetsordningen.

3.   Den verkställande direktören skall vara Internationella olivoljerådets högsta administrativa tjänsteman. Den verkställande direktören skall utföra sina uppgifter och fatta beslut om ledningen av verksamheten kollegialt tillsammans med de högre tjänstemännen.

4.   Den verkställande direktören skall utse personal i enlighet med tjänsteföreskrifterna.

5.   Den verkställande direktören, de högre tjänstemännen och den övriga personalen får inte utöva någon inkomstbringande verksamhet inom något av områdena olivodling eller industrin för olivprodukter.

6.   Den verkställande direktören, de högre tjänstemännen och personalen får vid utförandet av de arbetsuppgifter som följer av detta avtal inte inhämta eller ta emot instruktioner från någon medlem eller myndighet utanför Internationella olivoljerådet. De skall avhålla sig från varje handling som är oförenlig med deras ställning som internationella tjänstemän ansvariga endast inför medlemsrådet. Medlemmarna skall respektera att den verkställande direktörens, de högre tjänstemännens och personalens arbete är av rent internationell karaktär och får inte söka påverka dem i deras tjänsteutövning.

Avdelning VI

Samarbete med och förhållande till andra organisationer

Artikel 14

Samarbete med andra organisationer

1.   Internationella olivoljerådet skall vidta de åtgärder som krävs för samråd eller samarbete med Förenta nationerna och dess organ, i synnerhet Förenta nationernas konferens om handel och utveckling (Unctad), Förenta nationernas utvecklingsprogram (UNDP), Världshälsoorganisationen (WHO), Förenta nationernas livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO), FAO/WHO:s gemensamma program för Codex Alimentarius-kommissionen, Internationella arbetsorganisationen (ILO), Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur (Unesco) och andra fackorgan som sorterar under Förenta nationerna samt med mellanstatliga, statliga och icke-statliga organisationer som kan vara relevanta för olivsektorn och som eventuellt kan tillhandahålla medel till stöd för Internationella olivoljerådets verksamhet, till gagn för samtliga medlemmar.

2.   Internationella olivoljerådet skall skapa relationer och, om så är lämpligt, utarbeta särskilda samarbetsavtal med internationella eller regionala organisationer eller institutioner av finansiell karaktär, i synnerhet med Gemensamma råvarufonden.

Samarbetsavtal mellan Internationella olivoljerådet och ovan nämnda internationella organisationer eller institutioner skall godkännas i förväg av medlemsrådet.

Vad beträffar genomförandet av projekt i enlighet med denna artikel skall Internationella olivoljerådet inte, i sin egenskap av internationellt råvaruorgan, iklädas någon finansiell skyldighet för garantier som enskilda medlemmar eller andra organ ger. Ingen medlem skall på grund av sitt medlemskap i Internationella olivoljerådet vara ansvarig för några förpliktelser som uppkommit till följd av att en annan medlem eller ett annat organ upptagit eller beviljat lån i samband med sådana projekt.

3.   Internationella olivoljerådet skall, om så krävs, med beaktande av Unctads särskilda betydelse i den internationella råvaruhandeln, hålla detta organ underrättat om sin verksamhet och sina arbetsprogram.

DEL TVÅ

FINANSIELLA BESTÄMMELSER

KAPITEL IV

Internationella olivoljerådets budgetar

Artikel 15

Internationella olivoljerådets budgetar

1.   Medlemsrådet skall anta följande årsbudgetar i syfte att uppnå de allmänna mål som fastställs i kapitel I i detta avtal:

| — | En förvaltningsbudget. |
| --- | --- |

—

En förvaltningsbudget.

| — | En budget för tekniskt samarbete. |
| --- | --- |

—

En budget för tekniskt samarbete.

| — | En marknadsföringsbudget. |
| --- | --- |

—

En marknadsföringsbudget.

2.   Förvaltningsbudgeten skall finansieras med bidrag från medlemmarna och med eventuella andra inkomster förknippade därmed. Bidragets storlek skall för varje medlem bestämmas i förhållande till medlemmens bidragsandel, fastställd i enlighet med artikel 8 i detta avtal.

3.   Budgeten för tekniskt samarbete skall finansieras med

| a) | bidrag från varje medlem, vars storlek skall bestämmas i förhållande till medlemmens bidragsandel, fastställd i enlighet med artikel 8 i detta avtal, |
| --- | --- |

a)

bidrag från varje medlem, vars storlek skall bestämmas i förhållande till medlemmens bidragsandel, fastställd i enlighet med artikel 8 i detta avtal,

| b) | subventioner, frivilliga bidrag från medlemmarna, vilka skall styras av bestämmelserna i ett avtal mellan Internationella olivoljerådet och bidragsgivaren, samt donationer, |
| --- | --- |

b)

subventioner, frivilliga bidrag från medlemmarna, vilka skall styras av bestämmelserna i ett avtal mellan Internationella olivoljerådet och bidragsgivaren, samt donationer,

| c) | eventuella andra inkomster förknippade därmed. |
| --- | --- |

c)

eventuella andra inkomster förknippade därmed.

4.   Marknadsföringsbudgeten skall finansieras med

| a) | bidrag från varje medlem, vars storlek skall bestämmas i förhållande till medlemmens bidragsandel, fastställd i enlighet med artikel 8 i detta avtal, |
| --- | --- |

a)

bidrag från varje medlem, vars storlek skall bestämmas i förhållande till medlemmens bidragsandel, fastställd i enlighet med artikel 8 i detta avtal,

| b) | frivilliga bidrag från medlemmarna, vilka skall styras av bestämmelserna i ett avtal mellan Internationella olivoljerådet och bidragsgivaren, |
| --- | --- |

b)

frivilliga bidrag från medlemmarna, vilka skall styras av bestämmelserna i ett avtal mellan Internationella olivoljerådet och bidragsgivaren,

| c) | donationer från regeringar eller andra givare, |
| --- | --- |

c)

donationer från regeringar eller andra givare,

| d) | eventuella andra inkomster förknippade därmed. |
| --- | --- |

d)

eventuella andra inkomster förknippade därmed.

5.   Internationella olivoljerådet får även ta emot ytterligare bidrag i andra former, t.ex. tjänster, vetenskaplig och teknisk utrustning eller personal som kan fylla behov i samband med godkända program.

Som ett led i utvecklingen av internationellt samarbete skall Internationella olivoljerådet även sträva efter att uppbringa det nödvändiga finansiella eller tekniska bistånd som kan fås från behöriga internationella, regionala eller nationella organisationer av finansiell eller annan art.

Ovan nämnda bidrag skall av medlemsrådet avsättas antingen till budgeten för tekniskt samarbete eller till marknadsföringsbudgeten, eller till båda.

6.   De medel i förvaltningsbudgeten, budgeten för tekniskt samarbete och marknadsföringsbudgeten som inte anslagits under ett kalenderår får föras över på följande kalenderår i form av förfinansiering av motsvarande budgetar, och skall fördelas på dessa i förhållande till respektive medlems bidragsandel under kalenderåret i fråga.

Dessa medel får inte under några omständigheter föras över till andra budgetar såvida inte medlemsrådet beslutar annat.

Artikel 16

Anslag för administration

Utöver de budgetar som anges i artikel 15 får Internationella olivoljerådet förses med anslag för administrativa ändamål, för vilka bestämmelserna anges i arbetsordningen.

Artikel 17

Betalning av bidrag

1.   Medlemsrådet skall varje år vid årsmötet fastställa storleken på det bidrag som respektive medlem skall betala för följande kalenderår; bidraget skall beräknas på grundval av antalet bidragsandelar per medlem, fastställt i enlighet med artikel 8.

2.   Grundvillkoren för varje medlem som blir part i detta avtal efter dess ikraftträdande skall fastställas av medlemsrådet. Den nya medlemmens bidrag skall beräknas på grundval av den andel som tilldelats medlemmen i fråga och den resterande delen av det ifrågavarande året vid tidpunkten för den nya medlemmens anslutning, utan att därmed ändra de bidrag som fastställts för de övriga medlemmarna för kalenderåret i fråga.

3.   Förfallodagen för de bidrag som anges i artikel 15 skall vara den första dagen i det kalenderår för vilka de har fastställts. De skall fastställas i euro och betalas i denna valuta eller i en annan fritt konvertibel valuta till motsvarande belopp.

4.   Medlemsrådet skall i början av kalenderåret uppmana medlemmarna att betala in sina bidrag så snart som möjligt för att Internationella olivoljerådet skall kunna fungera normalt och för att den verksamhet som planerats för det berörda kalenderåret skall kunna genomföras.

Om en medlem inte betalar in sitt bidrag inom sex månader efter det nya kalenderårets början skall medlemsrådet uppmana medlemmen att betala inom tre månader. Om dessa två tidsfrister inte hålls skall medlemsrådet uppmärksammas om detta under dess ordinarie sammanträde. Rätten för en medlem med resterande skulder att delta i medlemsrådets beslut och vid val i medlemsrådet och dess kommittéer och underkommittéer skall automatiskt upphöra till dess att hela bidraget har betalats. Medlemsrådet skall, efter att ha hört medlemmen med resterande skulder, fatta andra lämpliga beslut, vilka skall tillämpas.

5.   Inget beslut av medlemsrådet får befria en medlem från vederbörandes finansiella ansvar enligt detta avtal.

Artikel 18

Finansiell kontroll

1.   Den finansiella kontrollen av Internationella olivoljerådet skall utföras av finanskommittén i enlighet med artikel 11.

2.   Internationella olivoljerådets redovisning för föregående kalenderår, bestyrkt av en oberoende revisor, skall presenteras för finanskommittén som, efter att ha granskat räkenskaperna, skall lägga fram den för medlemsrådet vid dess årsmöte för godkännande och offentliggörande.

Medlemsrådet skall utse den oberoende revisorn genom anbudsförfarande där minst tre företag med relevanta fackkunskaper skall delta.

Den oberoende revisorn får inte utses för en period längre än tre år.

Inget av de företag som valts ut för att revidera Internationella olivoljerådets räkenskaper får under de påföljande nio åren på nytt utses till revisor, vilket gäller under detta avtals totala löptid.

3.   Medlemsrådet skall dessutom under sitt årsmöte granska och godkänna rapporten om

| — | kontrollen av förvaltningen av Internationella olivoljerådets fonder, tillgångar och kontanta medel, |
| --- | --- |

—

kontrollen av förvaltningen av Internationella olivoljerådets fonder, tillgångar och kontanta medel,

| — | att de finansiella transaktionerna är korrekta och i överensstämmelse med gällande regler, föreskrifter och budgetbestämmelser. |
| --- | --- |

—

att de finansiella transaktionerna är korrekta och i överensstämmelse med gällande regler, föreskrifter och budgetbestämmelser.

Artikel 19

Likvidation

1.   Om medlemsrådet upplöses skall det först vidta de åtgärder som fastställs i artikel 47.5.

2.   När detta avtal upphör att gälla, och såvida det inte förlängs, utökas eller förnyas, skall Internationella olivoljerådets tillgångar och de medel som härrör från de fonder som avses i artikel 16 och som inte redan anslagits, liksom medel från de budgetar som avses i artikel 15 och som inte redan anslagits, återbetalas till medlemmarna i proportion till storleken på deras respektive bidragsandelar vid tidpunkten i fråga. De frivilliga bidrag som avses i artiklarna 15.4 b och 15.5 b samt de donationer som avses i artikel 15.5 c skall återbetalas till den berörda medlemmen eller bidragsgivaren.

DEL TRE

EKONOMISKA BESTÄMMELSER OCH FASTSTÄLLANDE AV STANDARDISERINGSNORMER

KAPITEL V

Beteckningar och definitioner på olivoljor, olivoljor av pressrester och bordsoliver – Geografiska beteckningar

Artikel 20

Användning av beteckningen ”olivolja”

1.   Beteckningen ”olivolja” får bara användas för olja som utvunnits ur oliver, med uteslutande av olja som utvunnits med hjälp av lösningsmedel eller genom omestring, eller blandningar med andra oljor.

2.   Beteckningen ”olivolja” får inte i något fall ensamt användas för att beteckna olivolja av pressrester.

3.   Medlemmarna förpliktar sig att i såväl inhemsk som internationell handel förbjuda all användning av beteckningen ”olivolja”, ensamt eller tillsammans med andra ord, som inte överensstämmer med kraven i denna artikel.

Artikel 21

Beteckningar och definitioner på olivoljor, olivoljor av pressrester och bordsoliver

1.   Bilaga B innehåller definitioner av följande olika kategorier olivoljor och olivoljor av pressrester:

| I. | Olivolja:






  A. | Jungfruolja:






  a) | Jungfruolja, lämplig för konsumtion i obearbetat tillstånd:






  i) | Extra jungfruolja. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

I.

Olivolja:

A.

Jungfruolja:

a)

Jungfruolja, lämplig för konsumtion i obearbetat tillstånd:

i)

Extra jungfruolja.

| ii) | Jungfruolja. |
| --- | --- |

ii)

Jungfruolja.

| iii) | Ordinär jungfruolja. |
| --- | --- |

iii)

Ordinär jungfruolja.

| b) | Jungfruolja, ej lämplig för konsumtion i obearbetat tillstånd:
  Bomolja. |
| --- | --- |

b)

Jungfruolja, ej lämplig för konsumtion i obearbetat tillstånd:

Bomolja.

| B. | Raffinerad olivolja. |
| --- | --- |

B.

Raffinerad olivolja.

| C. | Olivolja. |
| --- | --- |

C.

Olivolja.

| II. | Olivolja av pressrester:






  A. | Oraffinerad olivolja av pressrester. |
| --- | --- | --- |

II.

Olivolja av pressrester:

A.

Oraffinerad olivolja av pressrester.

| B. | Raffinerad olivolja av pressrester. |
| --- | --- |

B.

Raffinerad olivolja av pressrester.

| C. | Olivolja av pressrester. |
| --- | --- |

C.

Olivolja av pressrester.

2.   Bilaga C innehåller definitioner av följande typer av bordsoliver:

| i) | Gröna oliver. |
| --- | --- |

i)

Gröna oliver.

| ii) | Oliver som skiftar färg. |
| --- | --- |

ii)

Oliver som skiftar färg.

| iii) | Svarta oliver. |
| --- | --- |

iii)

Svarta oliver.

3.   Medlemsrådet får göra de ändringar som det anser nödvändiga eller lämpliga av kategorierna oljor och typer av bordsoliver enligt denna artikel och av definitionerna i bilagorna B och C.

Artikel 22

Medlemmarnas förpliktelser

1.   Medlemmarna i Internationella olivoljerådet åtar sig att i internationell handel tillämpa beteckningarna enligt bilagorna B och C och skall i inhemsk handel uppmuntra tillämpningen av dem.

2.   Medlemsrådet skall fastställa normer för kvalitetskriterier för medlemmarnas internationella handel, i enlighet med artikel 25.3.

3.   Medlemmarna åtar sig att i detalj granska definitionen av de beteckningar och geografiska beteckningar som kan vara av ekonomiskt intresse för medlemmarna, samt de nationella minimibestämmelser som krävs för att skydda sådana beteckningar. I detta syfte skall Internationella olivoljerådet se till att det finns möjlighet att utveckla ett system för ömsesidigt erkännande av sådana beteckningar.

4.   Geografiska beteckningar får, då de anges, endast avse jungfruolja och bordsoliver i kategorin ”extra” som producerats i enlighet med de relevanta bestämmelserna för dessa produkter.

5.   Geografiska beteckningar får endast anges i enlighet med de villkor som fastställs i ursprungslandets lagstiftning.

6.   Medlemmarna åtar sig framför allt att utveckla ett system för ömsesidigt erkännande av geografiska beteckningar i syfte att säkerställa ett ex officio-skydd för geografiska beteckningar som är skyddade enligt medlemmarnas nationella lagstiftning samt att på sina territorier förbjuda och förhindra användning för internationell handel av sådana geografiska beteckningar och beteckningar av olivolja, olivolja av pressrester och bordsoliver som strider mot dessa principer.

Förpliktelsen gäller alla påskrifter på förpackningar, fakturor samt frakt- och handelsdokument liksom användningen av dessa i marknadsföringssyfte, på varumärken samt registrerade varunamn och illustrationer i samband med internationell marknadsföring av olivolja, olivolja av pressrester och bordsoliver, i den mån dessa påskrifter kan vara vilseledande eller medföra oklarheter om ursprunget, källan eller kvaliteten hos ifrågavarande olivolja, olivolja av pressrester eller bordsoliver.

Artikel 23

Tvister och medling

1.   Tvister rörande tolkningen av bestämmelserna om geografiska beteckningar i detta kapitel eller svårigheter vid tillämpningen av dessa som inte har lösts genom direkta förhandlingar skall behandlas av medlemsrådet.

2.   Medlemsrådet skall försöka nå en förlikning i tvisten, efter att den rådgivande kommitté som avses i artikel 37.1 har yttrat sig och efter samråd med Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (WIPO), en behörig branschorganisation samt vid behov Internationella handelskammaren och specialiserade internationella institutioner för analytisk kemi. Om förlikning inte uppnås, och efter det att medlemsrådet har konstaterat att alla åtgärder vidtagits för att uppnå enighet, skall de ifrågavarande medlemmarna ha rätt att hänskjuta ärendet till Internationella domstolen som högsta instans.

KAPITEL VI

Standardisering av marknaderna för olivprodukter

Artikel 24

Undersökning av situationen och utvecklingen inom marknaden för olivolja, olivolja av pressrester och bordsoliver

1.   Inom ramarna för de allmänna mål som fastställs i artikel 1 och i syfte att bidra till en standardisering av marknaden för olivolja, olivolja av pressrester och bordsoliver och avhjälpa eventuella obalanser i internationellt utbud och internationell efterfrågan som uppkommit på grund av oregelbundna skördar eller andra faktorer skall medlemmarna tillgängliggöra för och tillhandahålla Internationella olivoljerådet alla nödvändiga data, statistik och dokumentation om olivolja, olivolja av pressrester och bordsoliver.

2.   Medlemsrådet skall vid sitt årsmöte göra en grundlig undersökning av tillgångarna av olivprodukter och en övergripande uppskattning av utbud och efterfrågan på olivolja, olivolja av pressrester och bordsoliver på grundval av de upplysningar som varje medlem lämnar i enlighet med artikel 36, de upplysningar som lämnats Internationella olivoljerådet av regeringar i stater som inte är parter i detta avtal och på grundval av allt annat relevant statistiskt material som Internationella olivoljerådet har tillgång till. Medlemsrådet skall, med beaktande av alla de upplysningar som det har tillgång till, göra en undersökning av marknadssituationen och en övergripande uppskattning av utbud och efterfrågan på alla olivprodukter och kan för medlemmarna föreslå de åtgärder som det anser vara önskvärda.

Artikel 25

Standardisering av marknaden för olivprodukter

1.   Internationella olivoljerådet skall genomföra undersökningar för att kunna rekommendera medlemmarna sådana åtgärder som kan säkerställa balans mellan produktion och konsumtion och, i mer allmänt hänseende, en standardisering på lång sikt av marknaden för olivprodukter, genom att lämpliga åtgärder vidtas.

2.   Med sikte på en sådan standardisering skall Internationella olivoljerådet även genomföra undersökningar för att kunna rekommendera medlemmarna lämpliga lösningar på de problem som kan uppstå vad beträffar utvecklingen av den internationella marknaden för olivolja, olivolja av pressrester och bordsoliver, genom lämpliga förfaranden, med beaktande av obalanser på marknaden till följd av produktionssvängningar eller andra faktorer.

3.   Internationella olivoljerådet skall undersöka de medel som står till buds för att säkerställa utvecklingen av den internationella handeln och en ökning av konsumtionen av olivolja och bordsoliver. Det skall i synnerhet lämna lämpliga rekommendationer till medlemmarna om

| a) | antagande och användning av ett internationellt standardkontrakt för transaktioner med olivolja, olivolja av pressrester och bordsoliver, |
| --- | --- |

a)

antagande och användning av ett internationellt standardkontrakt för transaktioner med olivolja, olivolja av pressrester och bordsoliver,

| b) | inrättande och drift av ett internationellt förliknings- och skiljedomskontor som skall handlägga eventuella tvister i fråga om transaktioner med olivolja, olivolja av pressrester och bordsoliver, |
| --- | --- |

b)

inrättande och drift av ett internationellt förliknings- och skiljedomskontor som skall handlägga eventuella tvister i fråga om transaktioner med olivolja, olivolja av pressrester och bordsoliver,

| c) | tillämpning av standardiseringsnormer för fysikaliska, kemiska och organoleptiska egenskaper hos olivolja, olivolja av pressrester och bordsoliver, |
| --- | --- |

c)

tillämpning av standardiseringsnormer för fysikaliska, kemiska och organoleptiska egenskaper hos olivolja, olivolja av pressrester och bordsoliver,

| d) | upprättande av enhetliga analysmetoder. |
| --- | --- |

d)

upprättande av enhetliga analysmetoder.

4.   Internationella olivoljerådet skall vidta alla åtgärder som det anser vara nödvändiga för att bekämpa illojal konkurrens på internationell nivå, inbegripet sådan konkurrens av stater som inte är parter i detta avtal eller av personer som är medborgare i sådana stater.

DEL FYRA

TEKNISKA BESTÄMMELSER

KAPITEL VII

Tekniskt samarbete inom olivsektorn

Artikel 26

Program och verksamhet

1.   I syfte att uppnå de allmänna mål som fastställs i artikel 1 avseende tekniskt samarbete inom olivsektorn skall Internationella olivoljerådet, genom medlemsrådet, formulera, främja och utarbeta åtgärdsprogram i detta hänseende.

2.   Sådant tekniskt samarbete skall omfatta industrierna för olivodling, utvinning av olivolja och bordsoliver.

3.   Internationella olivoljerådet kan vidta direkta åtgärder för att främja detta tekniska samarbete.

4.   Internationella olivoljerådet får fatta beslut om att samarbeta med offentliga eller privata, nationella eller internationella organ eller företag i syfte att genomföra en del av eller alla bestämmelserna i detta kapitel. Det får även lämna finansiella bidrag till dessa organ eller företag inom de ramar som fastställs genom budgeten.

Artikel 27

Forskning och utveckling

1.   Internationella olivoljerådet skall, genom medlemsrådet, undersöka alla förslag till forsknings- och utvecklingsprojekt av allmänt intresse för medlemmarna och vidta lämpliga åtgärder på detta område.

2.   Internationella olivoljerådet får samarbeta med specialiserade institut, laboratorier och centra för forskning avseende genomförandet, övervakningen, användningen och spridningen av resultaten från forsknings- och utvecklingsprogram till medlemmarnas fördel.

3.   Internationella olivoljerådet skall genomföra de undersökningar som är nödvändiga av den ekonomiska avkastning som kan förväntas vid tillämpningen av resultaten från forsknings- och utvecklingsprogram.

Artikel 28

Utbildning och särskilda åtgärder

1.   Internationella olivoljerådet skall, genom medlemsrådet, vidta de åtgärder som är nödvändiga för att ordna fortbildning och utbildning på olika nivåer för tekniska experter inom olivsektorn, i synnerhet för dem som kommer från medlemsstater som är utvecklingsländer.

2.   Internationella olivoljerådet skall främja överföring av teknologi från medlemmar som innehar avancerad teknik inom olivsektorn till medlemmar som är utvecklingsländer.

3.   Internationella olivoljerådet skall underlätta allt tekniskt samarbete som ställer konsulter och experter till förfogande för sådana medlemmar som har behov av detta.

4.   Internationella olivoljerådet skall underlätta för medlemmarnas delegationer och experter att delta i dess allmänna eller vetenskapliga och tekniska möten.

5.   Medlemsrådet skall i synnerhet

| a) | genomföra särskilda undersökningar och åtgärder, |
| --- | --- |

a)

genomföra särskilda undersökningar och åtgärder,

| b) | sammankalla eller stödja internationella seminarier och möten, |
| --- | --- |

b)

sammankalla eller stödja internationella seminarier och möten,

| c) | inhämta tekniska upplysningar och förmedla dessa till alla medlemmar, |
| --- | --- |

c)

inhämta tekniska upplysningar och förmedla dessa till alla medlemmar,

| d) | främja samordning av åtgärder avseende tekniskt samarbete mellan medlemmarna inom industrierna för olivodling, utvinning av olivolja och bordsoliver, däribland åtgärder inom ramarna för regional eller mellanregional planering, |
| --- | --- |

d)

främja samordning av åtgärder avseende tekniskt samarbete mellan medlemmarna inom industrierna för olivodling, utvinning av olivolja och bordsoliver, däribland åtgärder inom ramarna för regional eller mellanregional planering,

| e) | främja sådant bilateralt eller multilateralt samarbete som kan bidra till att Internationella olivoljerådet uppnår målen med detta avtal. |
| --- | --- |

e)

främja sådant bilateralt eller multilateralt samarbete som kan bidra till att Internationella olivoljerådet uppnår målen med detta avtal.

KAPITEL VIII

Övriga åtgärder

Artikel 29

Övriga åtgärder

Internationella olivoljerådet skall

| a) | främja och samordna lämpliga undersökningar av och forskning om det biologiska värdet hos olivolja och bordsoliver, med särskilt avseende på dessa produkters näringsvärde och andra egenskaper, |
| --- | --- |

a)

främja och samordna lämpliga undersökningar av och forskning om det biologiska värdet hos olivolja och bordsoliver, med särskilt avseende på dessa produkters näringsvärde och andra egenskaper,

| b) | i samarbete med specialiserade organ sammanställa terminologi, normer och analysmetoder för olivprodukter samt eventuella andra normer för olivsektorn, |
| --- | --- |

b)

i samarbete med specialiserade organ sammanställa terminologi, normer och analysmetoder för olivprodukter samt eventuella andra normer för olivsektorn,

| c) | vidta de åtgärder som krävs för att sammanställa en handbok med etablerade metoder för rättvis handel inom den internationella handeln med olivolja, olivolja av pressrester och bordsoliver. |
| --- | --- |

c)

vidta de åtgärder som krävs för att sammanställa en handbok med etablerade metoder för rättvis handel inom den internationella handeln med olivolja, olivolja av pressrester och bordsoliver.

DEL FEM

BESTÄMMELSER OM MARKNADSFÖRING

KAPITEL IX

Åtgärder för att främja konsumtionen av olivolja och bordsoliver globalt

Artikel 30

Program för att främja konsumtionen av olivolja och bordsoliver

1.   Medlemmarna åtar sig att tillsammans genomföra allmänna marknadsföringskampanjer för att öka konsumtionen av olivoljor och bordsoliver i hela världen; dessa kampanjer skall baseras på användningen av de beteckningar på ätliga olivoljor och bordsoliver som anges i bilagorna B respektive C.

2.   Kampanjerna skall utformas som utbildnings- och informationskampanjer och beröra de organoleptiska och kemiska egenskaperna hos olivoljor och bordsoliver liksom näringsmässiga, terapeutiska och övriga egenskaper hos dessa.

3.   Marknadsföringskampanjerna skall syfta till att informera konsumenterna om beteckningar, framställningsorter och ursprung för olivoljor och bordsoliver, samtidigt som det säkerställs att inte någon kvalitet, framställningsort eller något ursprung gynnas eller framhävs till nackdel för andra.

4.   Beslut om de marknadsföringskampanjer som skall genomföras i enlighet med denna artikel skall fattas av medlemsrådet med hänsyn till de medel som det förfogar över. Kampanjer skall i första hand genomföras i de huvudsakligen konsumerande länderna och i de länder i vilka konsumtionen av olivoljor och bordsoliver kan förväntas öka.

5.   Marknadsföringsbudgetens medel skall användas med beaktande av

| a) | konsumtionsnivån och möjligheterna att utveckla redan existerande marknader, |
| --- | --- |

a)

konsumtionsnivån och möjligheterna att utveckla redan existerande marknader,

| b) | möjligheterna att skapa nya marknader för olivolja och bordsoliver, |
| --- | --- |

b)

möjligheterna att skapa nya marknader för olivolja och bordsoliver,

| c) | den möjliga avkastning som utgifterna för marknadsföring kan leda till. |
| --- | --- |

c)

den möjliga avkastning som utgifterna för marknadsföring kan leda till.

6.   Medlemsrådet skall förvalta alla de medel som anslagits för gemensam marknadsföring. Det skall som en bilaga till sin budget utarbeta en årlig uppskattning av intäkter och utgifter i samband med denna marknadsföring.

7.   Om en medlem, organisation eller person ger ett frivilligt bidrag för en marknadsföringsåtgärd skall medlemsrådet besluta om förfarandet för användningen av det inom ramen för ett särskilt avtal mellan Internationella olivoljerådet och bidragsgivaren.

8.   Internationella olivoljerådet skall ha ansvaret för det tekniska genomförandet av marknadsföringskampanjerna; denna uppgift kan även anförtros särskilda organ som väljs ut i enlighet med arbetsordningen.

Artikel 31

Internationella olivoljerådets internationella garantimärke

Medlemsrådet får vidta åtgärder för användning av det internationella garantimärket i syfte att säkerställa att Internationella olivoljerådets internationella normer uppfylls.

DEL SEX

ÖVRIGA BESTÄMMELSER

KAPITEL X

Diverse skyldigheter

Artikel 32

Allmänna skyldigheter

Medlemmarna skall åta sig att inte vidta några åtgärder som står i strid med deras skyldigheter enligt detta avtal eller med de allmänna mål som fastställs i artikel 1.

Artikel 33

Medlemmarnas finansiella ansvar

I enlighet med allmänna rättsprinciper är varje medlems finansiella ansvar gentemot Internationella olivoljerådet och andra medlemmar begränsat till dennes åtaganden i enlighet med artikel 15 avseende bidraget till de budgetar som avses i den artikeln och, eventuellt, artikel 16 avseende anslag för administration.

Artikel 34

Miljömässiga och ekologiska aspekter

Medlemmarna skall ta hänsyn till miljömässiga och ekologiska aspekter i alla stadier av produktionen av oliver och olivolja och åta sig att genomföra sådana åtgärder som medlemsrådet kan anse krävas för förbättringar eller lösningar av problem på detta område.

Artikel 35

Främjande av internationell handel och konsumtion

Medlemmarna skall åta sig att vidta alla lämpliga åtgärder för att underlätta handel, uppmuntra konsumtion av olivoljor och bordsoliver samt säkerställa en fullgod utveckling av den internationella handeln med dessa produkter. I detta syfte skall de åta sig att följa de principer, regler och riktlinjer som de har godkänt vid behöriga internationella fora.

Artikel 36

Information

Medlemmarna skall åta sig att tillgängliggöra för och tillhandahålla Internationella olivoljerådet all statistik, data och dokumentation som det behöver för att utföra de åligganden som följer av detta avtal, i synnerhet alla upplysningar som krävs för att fastställa tillgångarna av olivolja, olivolja av pressrester och bordsoliver och för att få kännedom om medlemmarnas nationella politik avseende olivprodukter.

KAPITEL XI

Tvister och klagomål

Artikel 37

Tvister och klagomål

1.   Alla tvister som rör tolkningen eller tillämpningen av detta avtal, med undantag för tvister i enlighet med artikel 23, och som inte blir lösta genom förhandlingar skall, på begäran av en medlem som är part i tvisten, hänskjutas till medlemsrådet som, i den berörda medlemmens frånvaro, skall fatta beslut efter att, i tillämpliga fall, ha inhämtat yttrande från en rådgivande kommitté, vars sammansättning och uppgifter skall fastställas i arbetsordningen.

2.   Den rådgivande kommittén skall lämna ett motiverat yttrande till medlemsrådet som efter beaktande av alla relevanta fakta skall avgöra tvisten.

3.   Alla klagomål om att en medlem har underlåtit att uppfylla sina åtaganden enligt detta avtal skall, på begäran av den medlem som framför klagan, hänskjutas till medlemsrådet som, i den berörda medlemmens frånvaro, skall fatta ett beslut efter samråd med de berörda medlemmarna och, i tillämpliga fall, efter att ha begärt ett yttrande från den rådgivande kommitté som avses i punkt 1 i denna artikel.

4.   Om medlemsrådet finner att en medlem har brutit mot detta avtal kan det antingen vidta sanktioner mot denna medlem som sträcker sig från en enkel varning till en suspendering av medlemmens rätt att delta i medlemsrådets beslut till dess att denne har uppfyllt sina åtaganden, eller utesluta medlemmen från avtalet, i enlighet med förfarandet i artikel 45. Medlemmen i fråga skall ha rätt att hänskjuta ärendet till Internationella domstolen som högsta instans.

KAPITEL XII

Slutbestämmelser

Artikel 38

Depositarie

Spaniens regering utses härmed till depositarie för detta avtal.

Artikel 39

Undertecknande, ratifikation, godtagande och godkännande

1.   Detta avtal skall vara öppet för undertecknande i Madrid hos Spaniens regering från och med den 15 juni till och med den 31 december 2005 av de regeringar som har bjudits in till Förenta nationernas konferens för förhandlingar om ett efterföljande avtal till 1986 års internationella avtal om olivolja och bordsoliver, ändrat och utökat 1993.

2.   Varje regering som avses i punkt 1 i denna artikel får

| a) | vid tidpunkten för undertecknande av detta avtal förklara att den genom detta undertecknande är bunden vid avtalet (slutligt undertecknande), eller |
| --- | --- |

a)

vid tidpunkten för undertecknande av detta avtal förklara att den genom detta undertecknande är bunden vid avtalet (slutligt undertecknande), eller

| b) | efter att ha undertecknat detta avtal ratificera, godta eller godkänna det genom att deponera ett instrument avseende detta hos depositarien. |
| --- | --- |

b)

efter att ha undertecknat detta avtal ratificera, godta eller godkänna det genom att deponera ett instrument avseende detta hos depositarien.

Detta avtal skall vara öppet för undertecknande, ratifikation, godtagande eller godkännande av Europeiska gemenskapen.

3.   Instrumenten för ratificering, godtagande eller godkännande skall deponeras hos depositarien.

Artikel 40

Anslutning

1.   Varje stat kan ansluta sig till detta avtal på de villkor som fastställs av Internationella olivoljerådet, genom medlemsrådet, och som skall omfatta antal bidragsandelar och en tidsfrist för deponering av anslutningsinstrument. Medlemsrådet kan dock bevilja en förlängning av tidsfristen för de regeringar som inte har möjlighet att ansluta sig inom den frist som anges i anslutningsvillkoren. Vid anslutningen skall staten upptas i förteckningen i bilaga A till detta avtal tillsammans med dess bidragsandelar i enlighet med anslutningsvillkoren.

Detta avtal skall vara öppet för anslutning av Europeiska gemenskapen.

2.   Anslutning skall ske genom att ett anslutningsinstrument deponeras hos depositarien. Det skall framgå av anslutningsinstrumentet att regeringen accepterar alla villkor som Internationella olivoljerådet har fastställt.

Artikel 41

Anmälan om provisorisk tillämpning

1.   En signatärregering som avser att ratificera, godta eller godkänna detta avtal eller en regering för vilken medlemsrådet har fastställt anslutningsvillkoren men som ännu inte haft möjlighet att deponera sitt instrument kan när som helst meddela depositarien att den provisoriskt kommer att tillämpa detta avtal när det träder i kraft i enlighet med artikel 42 eller, om det redan har trätt i kraft, från och med ett bestämt datum.

2.   En regering som enligt punkt 1 i denna artikel har meddelat att den kommer att tillämpa detta avtal när det träder i kraft eller, om det redan har trätt i kraft, från och med ett givet datum skall från och med den tidpunkten vara provisorisk medlem till dess att den deponerar sitt ratificerings-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument och därmed blir fullvärdig medlem.

Artikel 42

Ikraftträdande

1.   Detta avtal skall träda i kraft slutgiltigt den dag då minst fem av de i bilaga A till detta avtal angivna regeringarna som företräder minst 90 % av bidragsandelarna har undertecknat detta avtal slutgiltigt eller har ratificerat, godtagit eller godkänt det eller har anslutit sig till det.

2.   Om detta avtal den 1 januari 2006 inte har trätt i kraft i enlighet med punkt 1 i denna artikel, skall det träda i kraft provisoriskt om fem regeringar som uppfyller de procentuella krav som anges i punkt 1 i denna artikel vid den tidpunkten har undertecknat detta avtal slutgiltigt eller har ratificerat, godtagit eller godkänt det eller har meddelat depositarien att de kommer att tillämpa detta avtal provisoriskt.

3.   Om de villkor för ikraftträdande som anges i punkt 1 eller punkt 2 i denna artikel inte har uppfyllts den 1 januari 2006 skall depositarien uppmana de regeringar som slutgiltigt har undertecknat eller ratificerat, godtagit eller godkänt det, eller har meddelat att de kommer att tillämpa detta avtal provisoriskt, att fatta beslut om huruvida de sinsemellan, slutgiltigt eller provisoriskt, kommer att sätta detta avtal i kraft helt eller delvis vid den tidpunkt som de skall fastställa.

4.   För varje regering som inte i enlighet med artikel 41 har meddelat depositarien att den kommer att tillämpa detta avtal provisoriskt och som deponerar ett ratificerings-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument efter det att detta avtal har trätt i kraft skall detta avtal träda i kraft vid tidpunkten för denna deponering.

Artikel 43

Ändringar

1.   Internationella olivoljerådet får, genom medlemsrådet, rekommendera medlemmarna ändringar i detta avtal.

2.   Förslaget till ändring skall antas av medlemsrådet i enlighet med artikel 9 i avtalet och skall, för alla medlemmar, träda i kraft 90 dagar efter det att depositarien har mottagit anmälan om medlemsrådets beslut.

Artikel 44

Utträde

1.   Varje medlem kan när som helst efter det att detta avtal har trätt i kraft utträda ur det genom att lämna ett skriftligt meddelande om utträde till depositarien. Medlemmen i fråga skall samtidigt skriftligen informera Internationella olivoljerådet om det steg han har tagit.

2.   Utträde i enlighet med denna artikel skall träda i kraft 90 dagar efter det att depositarien tagit emot meddelandet.

Artikel 45

Uteslutning

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 37 kan medlemsrådet, om det finner att någon medlem brustit i sina åtaganden enligt detta avtal och även fastslår att denna brist på ett avgörande sätt skadar tillämpningen av detta avtal, genom ett motiverat beslut fattat av de övriga medlemmarna, i den berörde medlemmens frånvaro, utesluta denne från avtalet. Internationella olivoljerådet skall omedelbart meddela depositarien sitt beslut. Den ifrågavarande medlemmen skall upphöra att vara part i detta avtal 30 dagar efter det att medlemsrådets beslut fattats.

Artikel 46

Avräkning

1.   Medlemsrådet skall göra en rimlig avräkning med beaktande av alla åtaganden med rättsliga konsekvenser för Internationella olivoljerådet, och som skulle påverka bidragen från en medlem som har utträtt ur avtalet eller som har uteslutits ur Internationella olivoljerådet eller som på något annat sätt har upphört av vara part i detta avtal, samt den tid som krävs för att säkerställa en lämplig övergång, i synnerhet då sådana åtaganden måste avslutas.

Medlemmen skall, utan hinder av föregående stycke, vara förpliktad att till Internationella olivoljerådet betala alla utestående belopp för den tidsperiod då den var medlem.

2.   När detta avtal upphör att gälla skall inte någon av de medlemmar som avses i punkt 1 i denna artikel ha rätt till någon andel i Internationella olivoljerådets behållningar vid likvidationen eller andra tillgångar. Inte heller skall de belastas med någon del av Internationella olivoljerådets eventuella underskott.

Artikel 47

Giltighetstid, förlängning, utvidgning och upphörande

1.   Detta avtal skall vara giltigt till och med den 31 december 2014 om inte Internationella olivoljerådet, genom medlemsrådet, beslutar om att förlänga, utvidga, förnya eller avsluta det i förväg i enlighet med bestämmelserna i denna artikel.

2.   Internationella olivoljerådet kan, genom medlemsrådet, besluta om en förlängning av detta avtal i högst två perioder om vardera två år. Varje medlem som inte accepterar en sådan förlängning av detta avtal skall informera Internationella olivoljerådet om detta och skall upphöra att vara en part i detta avtal från och med den tidpunkt då förlängningsperioden börjar.

3.   Om, allt efter omständigheterna, ett nytt avtal eller ett protokoll för utvidgning av detta avtal har förhandlats fram men ännu inte trätt i kraft vare sig provisoriskt eller slutgiltigt före den 31 december 2014 eller innan den förlängningsperiod som avses i punkt 2 i detta avtal löper ut, skall detta avtal förbli giltigt utöver sin giltighetstid till dess att det nya avtalet eller protokollet träder i kraft, under förutsättning att en sådan förlängning inte överskrider 12 månader.

4.   Internationella olivoljerådet kan, genom medlemsrådet, när som helst besluta om att detta avtal skall upphöra från och med det datum som Internationella olivoljerådet fastställer.

5.   Trots att detta avtal upphör eller att dess giltighetstid löper ut skall Internationella olivoljerådet bestå så länge det är nödvändigt för att genomföra likvidationen av Internationella olivoljerådet, bland annat avsluta räkenskaperna, och skall under denna tid ha de befogenheter och uppgifter som är nödvändiga för detta syfte.

6.   Internationella olivoljerådet skall meddela depositarien varje beslut som fattas i enlighet med denna artikel.

Artikel 48

Förbehåll

Inga förbehåll kan göras avseende någon bestämmelse i detta avtal.

TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade, därtill vederbörligen bemyndigade, undertecknat detta avtal på angivet datum.

UTFÄRDAT i Genève den 29 april 2005 och upprättat på arabiska, engelska, franska, italienska och spanska språken, vilka texter är lika giltiga på alla språken.

---

(1)  1986 års internationella avtal om olivolja och bordsoliver, ändrat och utökat 1993 och senast förlängt 2004.

BILAGA A

Bidragsandelar i organisationens budgetar fastställda i enlighet med artikel 8 (1)

| Algeriet | 11 |
| --- | --- |
| Europeiska gemenskapen | 801 |
| Kroatien | 5 |
| Egypten | 8 |
| Iran | 5 |
| Israel | 5 |
| Libyen | 5 |
| Jordanien | 7 |
| Libanon | 5 |
| Marocko | 25 |
| Syrien | 45 |
| Serbien och Montenegro | 5 |
| Tunisien | 73 |
| Totalt | 1 000 |

Algeriet

11

Europeiska gemenskapen

801

Kroatien

5

Egypten

8

Iran

5

Israel

5

Libyen

5

Jordanien

7

Libanon

5

Marocko

25

Syrien

45

Serbien och Montenegro

5

Tunisien

73

Totalt

1 000

---

(1)  Beräkningarna grundas på den genomsnittliga produktionen under perioden 1997/98–2002/03 och på den genomsnittliga exporten under perioden 1998–2003.

BILAGA B

Beteckningar och definitioner på olivoljor och olivoljor av pressrester

Beteckningarna på de olika kategorierna av olivoljor och olivoljor av pressrester anges nedan tillsammans med den mot beteckningen svarande definitionen.

| I | Olivolja: olja som utvunnits ur oliver, med uteslutande av olja som utvunnits med hjälp av lösningsmedel eller genom omestring, eller blandningar med andra oljor. Den betecknas på följande sätt:
  A.   jungfruolja: olja som utvunnits ur oliver uteslutande genom en mekanisk eller annan fysisk process under förhållanden som, i synnerhet i fråga om värme, inte leder till att oljan försämras, och som inte har undergått någon annan behandling än tvättning, dekantering, centrifugering och filtrering. Jungfruolja skall klassificeras och betecknas på följande sätt:
  a)   jungfruolja, lämplig för konsumtion i obearbetat tillstånd:
  i)   jungfruolja extra: jungfruolja med ett innehåll av fria fettsyror, uttryckt som oljesyra, på högst 0,8 g per 100 g och med övriga egenskaper som motsvarar denna kategori,
  ii)   jungfruolja: jungfruolja med ett innehåll av fria fettsyror, uttryckt som oljesyra, på högst 2 g per 100 g och med övriga egenskaper som motsvarar denna kategori,
  iii)   ordinär jungfruolja: jungfruolja med ett innehåll av fria fettsyror, uttryckt som oljesyra, på högst 3,3 g per 100 g och med övriga egenskaper som motsvarar denna kategori (1),
  b)   jungfruolja som inte är lämpad för konsumtion i obearbetat tillstånd:
  bomolja: jungfruolja med ett innehåll av fria fettsyror, uttryckt som oljesyra, på mer än 3,3 g per 100 g eller med de organoleptiska egenskaper och övriga egenskaper som motsvarar denna kategori. Den är avsedd för raffinering till konsumtion eller för tekniskt bruk.
  B.   raffinerad olivolja: olivolja som erhållits genom raffinering av jungfruolja. Den har ett innehåll av fria fettsyror, uttryckt som oljesyra, på högst 0,3 g per 100 g och övriga egenskaper som motsvarar denna kategori (2).
  C.   olivolja: olja som består av en blandning av raffinerad olivolja och jungfruolja lämplig för konsumtion i obearbetat tillstånd. Den har ett innehåll av fria fettsyror, uttryckt som oljesyra, på högst 1 g per 100 g och övriga egenskaper som motsvarar denna kategori (3). |
| --- | --- |

I

Olivolja: olja som utvunnits ur oliver, med uteslutande av olja som utvunnits med hjälp av lösningsmedel eller genom omestring, eller blandningar med andra oljor. Den betecknas på följande sätt:

A.   jungfruolja: olja som utvunnits ur oliver uteslutande genom en mekanisk eller annan fysisk process under förhållanden som, i synnerhet i fråga om värme, inte leder till att oljan försämras, och som inte har undergått någon annan behandling än tvättning, dekantering, centrifugering och filtrering. Jungfruolja skall klassificeras och betecknas på följande sätt:

a)   jungfruolja, lämplig för konsumtion i obearbetat tillstånd:

i)   jungfruolja extra: jungfruolja med ett innehåll av fria fettsyror, uttryckt som oljesyra, på högst 0,8 g per 100 g och med övriga egenskaper som motsvarar denna kategori,

ii)   jungfruolja: jungfruolja med ett innehåll av fria fettsyror, uttryckt som oljesyra, på högst 2 g per 100 g och med övriga egenskaper som motsvarar denna kategori,

iii)   ordinär jungfruolja: jungfruolja med ett innehåll av fria fettsyror, uttryckt som oljesyra, på högst 3,3 g per 100 g och med övriga egenskaper som motsvarar denna kategori (1),

b)   jungfruolja som inte är lämpad för konsumtion i obearbetat tillstånd:

bomolja: jungfruolja med ett innehåll av fria fettsyror, uttryckt som oljesyra, på mer än 3,3 g per 100 g eller med de organoleptiska egenskaper och övriga egenskaper som motsvarar denna kategori. Den är avsedd för raffinering till konsumtion eller för tekniskt bruk.

B.   raffinerad olivolja: olivolja som erhållits genom raffinering av jungfruolja. Den har ett innehåll av fria fettsyror, uttryckt som oljesyra, på högst 0,3 g per 100 g och övriga egenskaper som motsvarar denna kategori (2).

C.   olivolja: olja som består av en blandning av raffinerad olivolja och jungfruolja lämplig för konsumtion i obearbetat tillstånd. Den har ett innehåll av fria fettsyror, uttryckt som oljesyra, på högst 1 g per 100 g och övriga egenskaper som motsvarar denna kategori (3).

| II | Olivolja av pressrester olja som erhållits genom behandling av pressrester med lösningsmedel eller med annan fysisk behandling, med undantag för olja som erhållits med hjälp av omestring, och varje blandning med oljor av annat slag. Den klassificeras enligt följande:
  A.   oraffinerad olivolja av pressrester: olivolja av pressrester med de egenskaper som motsvarar denna kategori. Den är avsedd för raffinering till konsumtion eller för tekniskt bruk,
  B.   raffinerad olivolja av pressrester: olivolja som erhållits genom raffinering av oraffinerad olivolja av pressrester. Den har ett innehåll av fria fettsyror, uttryckt som oljesyra, på högst 0,3 g per 100 g och övriga egenskaper som motsvarar denna kategori (4),
  C.   olivolja av pressrester: olja som består av en blandning av raffinerad olivolja av pressrester och jungfruolja lämplig för konsumtion i obearbetat tillstånd. Den har ett innehåll av fria fettsyror, uttryckt som oljesyra, på högst 1 g per 100 g och övriga egenskaper som motsvarar denna kategori. Denna blandning får inte under några omständigheter kallas ”olivolja” (5). |
| --- | --- |

II

Olivolja av pressrester olja som erhållits genom behandling av pressrester med lösningsmedel eller med annan fysisk behandling, med undantag för olja som erhållits med hjälp av omestring, och varje blandning med oljor av annat slag. Den klassificeras enligt följande:

A.   oraffinerad olivolja av pressrester: olivolja av pressrester med de egenskaper som motsvarar denna kategori. Den är avsedd för raffinering till konsumtion eller för tekniskt bruk,

B.   raffinerad olivolja av pressrester: olivolja som erhållits genom raffinering av oraffinerad olivolja av pressrester. Den har ett innehåll av fria fettsyror, uttryckt som oljesyra, på högst 0,3 g per 100 g och övriga egenskaper som motsvarar denna kategori (4),

C.   olivolja av pressrester: olja som består av en blandning av raffinerad olivolja av pressrester och jungfruolja lämplig för konsumtion i obearbetat tillstånd. Den har ett innehåll av fria fettsyror, uttryckt som oljesyra, på högst 1 g per 100 g och övriga egenskaper som motsvarar denna kategori. Denna blandning får inte under några omständigheter kallas ”olivolja” (5).

---

(1)  Denna produkt får endast säljas direkt till konsument om detta är tillåtet i det land där detaljisten finns. Om detta inte är tillåtet skall beteckningen på produkten vara förenlig med bestämmelserna i det berörda landet.

(2)  Denna produkt får endast säljas direkt till konsument om detta är tillåtet i det land där detaljisten finns.

(3)  Det land där produkten säljs i detaljhandeln får kräva en mer noggrann beteckning.

(4)  Denna produkt får endast säljas direkt till konsument om detta är tillåtet i det land där detaljisten finns.

(5)  Det land där produkten säljs i detaljhandeln får kräva en mer noggrann beteckning.

BILAGA C

Typer och definitioner av bordsoliver

Bordsoliver skall klassificeras i någon av följande typer:

i)   gröna oliver: frukter som innan de fått färg skördats under mognadsprocessen, vid den tidpunkt då de har uppnått en normal storlek. Färgen kan variera från grön till halmgul,

ii)   oliver som skiftar färg: frukter som skördats innan fullständig mognad har uppnåtts, i det stadium då frukten skiftar färg. Färgen kan variera från ljusröd till vinröd eller brun,

iii)   svarta oliver: frukter som skördats vid fullständig mognad eller strax innan. Färgen kan variera från rödsvart till blåsvart, mörkt blåröd, grönsvart eller mörkbrun.

---

| 19.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 302/68 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 302/68

---

Information om ikraftträdandet av tilläggsprotokollet till avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Chile, å andra sidan, för att ta hänsyn till Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen

Den 28 oktober 2005 slutförde båda sidor de nödvändiga förfarandena för ingående av tilläggsprotokollet till avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Chile, å andra sidan, för att ta hänsyn till Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen. Detta tilläggsprotokoll trädde därför i kraft den 1 november 2005 i enlighet med dess artikel 13.2 i EUT L 38, 10.02.2005, s. 3.

---

Kommissionen

| 19.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 302/69 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 302/69

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 9 december 2004

om att en företagskoncentration är oförenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 8.3 i rådets förordning (EEG) nr 4064/89 (”koncentrationsförordningen”)

(Ärende nr COMP/M.3440 – EDP/ENI/GDP)

[delgivet med nr K(2005) 4715]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2005/801/EG)

Den 9 december 2004 fattade kommissionen beslut i ett koncentrationsärende inom ramen för rådets förordning (EEG) nr 4064/89 av den 21 december 1989 om kontroll av företagskoncentrationer (1), särskilt artikel 8.3 i denna. En icke-konfidentiell version av beslutets fullständiga text finns på ärendets giltiga språk och kommissionens arbetsspråk på Generaldirektoratet för konkurrens webbplats (http://europa.eu.int/comm/competition/index_sv.html).

I   PARTERNA

| (1) | Energias de Portugal, SA (nedan kallat ”EDP”) är ett elektricitetsföretag som tidigare haft monopolställning i Portugal. Dess huvudsakliga verksamhet är produktion, distribution och leverans av elektricitet i Portugal. EDP kontrollerar också det spanska företaget Hidrocantábrico, som är verksamt i Spanien inom el- och gassektorn. EDP är noterat på Euronext Lisbon, och den portugisiska staten äger direkt eller indirekt cirka 30 % av aktierna |
| --- | --- |

(1)

Energias de Portugal, SA (nedan kallat ”EDP”) är ett elektricitetsföretag som tidigare haft monopolställning i Portugal. Dess huvudsakliga verksamhet är produktion, distribution och leverans av elektricitet i Portugal. EDP kontrollerar också det spanska företaget Hidrocantábrico, som är verksamt i Spanien inom el- och gassektorn. EDP är noterat på Euronext Lisbon, och den portugisiska staten äger direkt eller indirekt cirka 30 % av aktierna

| (2) | ENI SpA (nedan kallat ”ENI”) är globalt verksamt inom prospektering och utvinning av olja och naturgas. ENI arbetar även med försörjning, transmission, lagring, distribution och handel på naturgasområdet. Dessutom har ENI andelar i företag med verksamhet inom transnationell rörledningstransport av naturgas. |
| --- | --- |

(2)

ENI SpA (nedan kallat ”ENI”) är globalt verksamt inom prospektering och utvinning av olja och naturgas. ENI arbetar även med försörjning, transmission, lagring, distribution och handel på naturgasområdet. Dessutom har ENI andelar i företag med verksamhet inom transnationell rörledningstransport av naturgas.

| (3) | Gás de Portugal, SGPS, SA (nedan kallat ”GDP”), är ett gasföretag som tidigare haft monopolställning i Portugal. GDP är ett helägt dotterbolag till det portugisiska företaget Galp Energia, SGPS, SA (nedan kallat ”GALP”), som gemensamt kontrolleras av den portugisiska staten och ENI. GALP har intressen inom såväl olje- som gassektorn. GDP och dess dotterbolag täcker alla led av gasnäringen i Portugal. Genom sitt dotterbolag Transgás importerar GDP naturgas till Portugal, vilket sker genom rörledningen Maghreb–Spanien–Portugal och genom terminalen för flytande naturgas (LNG) i Sines. Det svarar också för transporter, lagring och leveranser via det portugisiska högtrycksgasnätet (nedan kallat ”nätet”). Till GDP:s verksamhet hör också naturgasleveranser till stora industrikunder samt utvecklingen och den framtida driften av de första underjordiska lagringscisternerna för naturgas i Portugal. Genom GDP Distribuição kontrollerar GDP i dag även fem av de sex lokala gasdistributionsföretagen i Portugal (nedan kallade ”lokala distributionsföretag”). |
| --- | --- |

(3)

Gás de Portugal, SGPS, SA (nedan kallat ”GDP”), är ett gasföretag som tidigare haft monopolställning i Portugal. GDP är ett helägt dotterbolag till det portugisiska företaget Galp Energia, SGPS, SA (nedan kallat ”GALP”), som gemensamt kontrolleras av den portugisiska staten och ENI. GALP har intressen inom såväl olje- som gassektorn. GDP och dess dotterbolag täcker alla led av gasnäringen i Portugal. Genom sitt dotterbolag Transgás importerar GDP naturgas till Portugal, vilket sker genom rörledningen Maghreb–Spanien–Portugal och genom terminalen för flytande naturgas (LNG) i Sines. Det svarar också för transporter, lagring och leveranser via det portugisiska högtrycksgasnätet (nedan kallat ”nätet”). Till GDP:s verksamhet hör också naturgasleveranser till stora industrikunder samt utvecklingen och den framtida driften av de första underjordiska lagringscisternerna för naturgas i Portugal. Genom GDP Distribuição kontrollerar GDP i dag även fem av de sex lokala gasdistributionsföretagen i Portugal (nedan kallade ”lokala distributionsföretag”).

| (4) | I föreliggande koncentrationsärende är Rede Eléctrica Nacional SA (nedan kallat ”REN”) inte en anmälande part men deltar i den övergripande transaktion som koncentrationen ingår i. REN är ett portugisiskt företag som uppstod genom att det portugisiska elnätet 1994 lyftes ur EDP. REN förvaltar i dag detta nät och fungerar som ensamköpare: det köper elektricitet från producenter och säljer den vidare till distributörer/leverantörer för leverans till icke berättigade elkunder. Den portugisiska staten kontrollerar direkt eller indirekt 70 % av REN, medan EDP kontrollerar återstoden. |
| --- | --- |

(4)

I föreliggande koncentrationsärende är Rede Eléctrica Nacional SA (nedan kallat ”REN”) inte en anmälande part men deltar i den övergripande transaktion som koncentrationen ingår i. REN är ett portugisiskt företag som uppstod genom att det portugisiska elnätet 1994 lyftes ur EDP. REN förvaltar i dag detta nät och fungerar som ensamköpare: det köper elektricitet från producenter och säljer den vidare till distributörer/leverantörer för leverans till icke berättigade elkunder. Den portugisiska staten kontrollerar direkt eller indirekt 70 % av REN, medan EDP kontrollerar återstoden.

II   I.ÅTGÄRDEN

| (5) | Detta ärende avser en koncentration där EDP och ENI (nedan kallade ”parterna”) avser att förvärva gemensam kontroll över GDP. Transmissionsnätet för gas (dvs. inte LNG-terminalen i Sines, importrörledningen och underjordslagret i Carriço) skall enligt planen inom en viss tid överföras till den portugisiska elnätsoperatören REN. Under en övergångsperiod skall EDP kontrollera gasnätet tillsammans med ENI och REN. |
| --- | --- |

(5)

Detta ärende avser en koncentration där EDP och ENI (nedan kallade ”parterna”) avser att förvärva gemensam kontroll över GDP. Transmissionsnätet för gas (dvs. inte LNG-terminalen i Sines, importrörledningen och underjordslagret i Carriço) skall enligt planen inom en viss tid överföras till den portugisiska elnätsoperatören REN. Under en övergångsperiod skall EDP kontrollera gasnätet tillsammans med ENI och REN.

| (6) | Enligt andra gasdirektivet (2) och det undantag som beviljats Portugal skall 33 % av den portugisiska gasmarknaden vara avreglerad senast 2007, för alla andra kunder än hushåll senast 2009 och för samtliga kunder (inklusive hushållskunder) senast 2010. Den portugisiska regeringen kan besluta att inleda avregleringen tidigare. |
| --- | --- |

(6)

Enligt andra gasdirektivet (2) och det undantag som beviljats Portugal skall 33 % av den portugisiska gasmarknaden vara avreglerad senast 2007, för alla andra kunder än hushåll senast 2009 och för samtliga kunder (inklusive hushållskunder) senast 2010. Den portugisiska regeringen kan besluta att inleda avregleringen tidigare.

III   RELEVANT MARKNAD

A.   RELEVANT ELMARKNAD

1.   RELEVANT PRODUKTMARKNAD

| (7) | Med beaktande av de portugisiska marknadernas särdrag, konkurrensbestämmelserna och de rättsliga ramarna har kommissionen dragit slutsatsen att följande marknader bör särskiljas:






  i) | elleveranser i grossistledet, |
| --- | --- | --- |

(7)

Med beaktande av de portugisiska marknadernas särdrag, konkurrensbestämmelserna och de rättsliga ramarna har kommissionen dragit slutsatsen att följande marknader bör särskiljas:

i)

elleveranser i grossistledet,

| ii) | balansregleringstjänster (3), |
| --- | --- |

ii)

balansregleringstjänster (3),

| iii) | transmissionsnätet, |
| --- | --- |

iii)

transmissionsnätet,

| iv) | distributionsnätet, |
| --- | --- |

iv)

distributionsnätet,

| v) | leveranser till elanvändare (stora och små kunder). |
| --- | --- |

v)

leveranser till elanvändare (stora och små kunder).

| (8) | Det nationella elsystemet består av två parallella system: det offentliga elsystemet eller det ”kontrakterade” systemet (Sistema Eléctrico de Serviço Público, nedan kallat ”SEP”) och det oberoende elsystemet (Sistema Eléctrico Independente, nedan kallat ”SEI”). Bägge systemen utnyttjar det nationella transmissionsnätet som drivs på entreprenad av Rede Eléctrica Nacional (REN). |
| --- | --- |

(8)

Det nationella elsystemet består av två parallella system: det offentliga elsystemet eller det ”kontrakterade” systemet (Sistema Eléctrico de Serviço Público, nedan kallat ”SEP”) och det oberoende elsystemet (Sistema Eléctrico Independente, nedan kallat ”SEI”). Bägge systemen utnyttjar det nationella transmissionsnätet som drivs på entreprenad av Rede Eléctrica Nacional (REN).

| (9) | SEP är ett reglerat system som täcker produktion och distribution. Det består av ”kontrakterade” elproducenter och ”kontrakterade” distributionsnät. Inom detta system är REN den enda köparen av el på grossistnivå. Företaget köper el från en grupp kraftstationer (”kontrakterade elproducenter”) i enlighet med elinköpsavtal. |
| --- | --- |

(9)

SEP är ett reglerat system som täcker produktion och distribution. Det består av ”kontrakterade” elproducenter och ”kontrakterade” distributionsnät. Inom detta system är REN den enda köparen av el på grossistnivå. Företaget köper el från en grupp kraftstationer (”kontrakterade elproducenter”) i enlighet med elinköpsavtal.

| (10) | Enligt elinköpsavtalen åtar de kontrakterade elproducenterna sig att med ensamrätt leverera el till SEP i mer än 20 år och med en fastställd priskonstruktion (4). Byggandet av dessa kontrakterade produktionsanläggningar har inte liberaliserats utan regleras av staten. Enligt gällande lagstiftning är följande företag integrerade i SEP: EDP (genom EDP Produção och Companhia Portuguesa de Produção de Electricidade), Tejo Energia (5) samt Turbogás (6). Merparten av den el som levereras i Portugal täcks av dessa ensamrättsavtal mellan REN och kraftproducenterna (83 % under 2003) (7). |
| --- | --- |

(10)

Enligt elinköpsavtalen åtar de kontrakterade elproducenterna sig att med ensamrätt leverera el till SEP i mer än 20 år och med en fastställd priskonstruktion (4). Byggandet av dessa kontrakterade produktionsanläggningar har inte liberaliserats utan regleras av staten. Enligt gällande lagstiftning är följande företag integrerade i SEP: EDP (genom EDP Produção och Companhia Portuguesa de Produção de Electricidade), Tejo Energia (5) samt Turbogás (6). Merparten av den el som levereras i Portugal täcks av dessa ensamrättsavtal mellan REN och kraftproducenterna (83 % under 2003) (7).

| (11) | Den el som REN köper säljs enligt ett reglerat tariffsystem vidare till den reglerade distributören, som kontrolleras av EDP. Reglerade tariffer fastställs av det portugisiska regleringsorganet för energi, ERSE. |
| --- | --- |

(11)

Den el som REN köper säljs enligt ett reglerat tariffsystem vidare till den reglerade distributören, som kontrolleras av EDP. Reglerade tariffer fastställs av det portugisiska regleringsorganet för energi, ERSE.

| (12) | Det oberoende elsystemet (SEI) består för det första av det fria systemet (Sistema Eléctrico Não Vinculado, nedan kallat ”SENV”), som är helt konkurrensutsatt (dvs. merparten av denna energi säljs i slutledet till kunder som lämnar det reglerade systemet). För det andra består det av systemet enligt särskild ordning (Produtores em regime especial, PRE), där REN enligt reglerade tariffer köper el från kraftvärmeverk och förnybar energi från små vattenkraftverk och från vindkraftverk. |
| --- | --- |

(12)

Det oberoende elsystemet (SEI) består för det första av det fria systemet (Sistema Eléctrico Não Vinculado, nedan kallat ”SENV”), som är helt konkurrensutsatt (dvs. merparten av denna energi säljs i slutledet till kunder som lämnar det reglerade systemet). För det andra består det av systemet enligt särskild ordning (Produtores em regime especial, PRE), där REN enligt reglerade tariffer köper el från kraftvärmeverk och förnybar energi från små vattenkraftverk och från vindkraftverk.

| (13) | Berättigade kunder kan fritt välja elleverantör och kan därför köpa el antingen från SEP, enligt reglerade tariffer, eller från SENV (där fristående elåterförsäljare levererar till marknadsvillkor). Genom dekretet av den 17 augusti 2004 har slutligen alla kunder blivit berättigade (8). |
| --- | --- |

(13)

Berättigade kunder kan fritt välja elleverantör och kan därför köpa el antingen från SEP, enligt reglerade tariffer, eller från SENV (där fristående elåterförsäljare levererar till marknadsvillkor). Genom dekretet av den 17 augusti 2004 har slutligen alla kunder blivit berättigade (8).

| (14) | Gällande regelverk håller för närvarande på att ändras. |
| --- | --- |

(14)

Gällande regelverk håller för närvarande på att ändras.

Elförsäljning i grossistledet

| (15) | Grossistledets el kommer från kraftverkens elproduktion och den el som fysiskt importeras genom länkar för att säljas till återförsäljare. Liksom i andra medlemsstater kan ett litet antal mycket stora elanvändare också besluta att köpa direkt från grossistmarknaden (i Spanien står de för mindre än 5 % av grossistmarknadsköpen). |
| --- | --- |

(15)

Grossistledets el kommer från kraftverkens elproduktion och den el som fysiskt importeras genom länkar för att säljas till återförsäljare. Liksom i andra medlemsstater kan ett litet antal mycket stora elanvändare också besluta att köpa direkt från grossistmarknaden (i Spanien står de för mindre än 5 % av grossistmarknadsköpen).

| (16) | Kommissionen anser att när elinköpsavtalen avslutats kommer elgrossistmarknaden i Portugal att omfatta den tidigare kontrakterade produktionen, den icke-kontrakterade produktionen och importen. Granskningen är inriktad på denna grossistmarknad, utan hänsyn till avreglerade och reglerade system. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen anser att när elinköpsavtalen avslutats kommer elgrossistmarknaden i Portugal att omfatta den tidigare kontrakterade produktionen, den icke-kontrakterade produktionen och importen. Granskningen är inriktad på denna grossistmarknad, utan hänsyn till avreglerade och reglerade system.

Balansreglering och sidotjänster

| (17) | Balansreglering och sidotjänster är tekniskt nödvändiga, eftersom överföringssystemets operatör ansvarar för att nätspänningen hålls inom mycket snäva gränser. Vid överkonsumtion kan nätspänningen sjunka, vilket så småningom skulle skapa stabilitetsproblem i nätet. Problem uppstår också vid underkonsumtion, eftersom nätspänningen i det fallet kan överskrida en acceptabel toleransnivå, varvid överföringssystemets operatör antingen måste se till att viss produktionskapacitet kopplas bort eller att konsumtionen ökas. |
| --- | --- |

(17)

Balansreglering och sidotjänster är tekniskt nödvändiga, eftersom överföringssystemets operatör ansvarar för att nätspänningen hålls inom mycket snäva gränser. Vid överkonsumtion kan nätspänningen sjunka, vilket så småningom skulle skapa stabilitetsproblem i nätet. Problem uppstår också vid underkonsumtion, eftersom nätspänningen i det fallet kan överskrida en acceptabel toleransnivå, varvid överföringssystemets operatör antingen måste se till att viss produktionskapacitet kopplas bort eller att konsumtionen ökas.

| (18) | Denna tjänst kostar, och vanligen leder avvikelse till ”påföljd”, nämligen när en kund överskrider eller underskrider den förväntade nivån. Denna nivå avser den volym som respektive leverantör köper i grossistledet eller planerar att själv producera och som denne i förväg skall meddela överföringssystemets operatör. |
| --- | --- |

(18)

Denna tjänst kostar, och vanligen leder avvikelse till ”påföljd”, nämligen när en kund överskrider eller underskrider den förväntade nivån. Denna nivå avser den volym som respektive leverantör köper i grossistledet eller planerar att själv producera och som denne i förväg skall meddela överföringssystemets operatör.

| (19) | I Portugal är det i dag REN som står för dessa tjänster och andra liknande sidotjänster (hantering av överbelastning), som erbjuds alla systemets aktörer. Det finns hittills ingen etablerad marknad för sådana tjänster i Portugal. När elinköpsavtalen löpt ut bör det dock uppstå en sådan marknad (eller marknader). För detta beslut behöver inte denna framtida marknad (eller marknader) beskrivas exakt. |
| --- | --- |

(19)

I Portugal är det i dag REN som står för dessa tjänster och andra liknande sidotjänster (hantering av överbelastning), som erbjuds alla systemets aktörer. Det finns hittills ingen etablerad marknad för sådana tjänster i Portugal. När elinköpsavtalen löpt ut bör det dock uppstå en sådan marknad (eller marknader). För detta beslut behöver inte denna framtida marknad (eller marknader) beskrivas exakt.

Transmission och distribution

| (20) | Marknaderna för transmission och distribution påverkas inte av den planerade åtgärden. I Portugal har transmissionsnätet redan bolagiserats och drivs av REN, det portugisiska överföringssystemets operatör. Distributionsnätet ägs av EDP och kommuner och förvaltas av EDP:s dotterbolag EDP Distribuição Energia SA. Anslutning till transmissions- respektive distributionsnätet regleras av det portugisiska regleringsorganet ERSE. |
| --- | --- |

(20)

Marknaderna för transmission och distribution påverkas inte av den planerade åtgärden. I Portugal har transmissionsnätet redan bolagiserats och drivs av REN, det portugisiska överföringssystemets operatör. Distributionsnätet ägs av EDP och kommuner och förvaltas av EDP:s dotterbolag EDP Distribuição Energia SA. Anslutning till transmissions- respektive distributionsnätet regleras av det portugisiska regleringsorganet ERSE.

Leveranser till elanvändare

| (21) | För leveranser till elanvändare är följande marknader relevanta för detta meddelande: i) elleveranser till stora industrikunder som är anslutna till hög- och mellanspänningsnäten, samt ii) elleveranser till mindre industri-, affärs- och hushållskunder som är anslutna till lågspänningsnätet. |
| --- | --- |

(21)

För leveranser till elanvändare är följande marknader relevanta för detta meddelande: i) elleveranser till stora industrikunder som är anslutna till hög- och mellanspänningsnäten, samt ii) elleveranser till mindre industri-, affärs- och hushållskunder som är anslutna till lågspänningsnätet.

| (22) | Hög-, mellan- och lågspänningskunder skiljer sig mycket vad gäller villkoren för deras elköp. Affärsrelationerna är också mycket olika. Mellan- och högspänningskunderna är oftast industrikunder för vilka elen står för en betydande del av kostnaderna. De flesta lågspänningskunder är däremot mindre industri-, affärs- och hushållskunder för vilka elkonsumtionen per kund är mycket begränsad. |
| --- | --- |

(22)

Hög-, mellan- och lågspänningskunder skiljer sig mycket vad gäller villkoren för deras elköp. Affärsrelationerna är också mycket olika. Mellan- och högspänningskunderna är oftast industrikunder för vilka elen står för en betydande del av kostnaderna. De flesta lågspänningskunder är däremot mindre industri-, affärs- och hushållskunder för vilka elkonsumtionen per kund är mycket begränsad.

2.   GEOGRAFISKA ELMARKNADER

| (23) | Den relevanta geografiska marknaden för elleveranser i grossistledet har i tidigare kommissionsbeslut inte ansetts överskrida de nationella gränserna (9). I föreliggande ärende har granskningen visat att elmarknaderna i grossist- och detaljistledet är strikt portugisiska och kommer att så förbli inom överskådlig framtid. |
| --- | --- |

(23)

Den relevanta geografiska marknaden för elleveranser i grossistledet har i tidigare kommissionsbeslut inte ansetts överskrida de nationella gränserna (9). I föreliggande ärende har granskningen visat att elmarknaderna i grossist- och detaljistledet är strikt portugisiska och kommer att så förbli inom överskådlig framtid.

| (24) | Parterna hävdade att en iberisk marknad för handel under namnet MIBEL mycket snart skulle komma i gång och alltså leda till en iberisk marknad. Denna synpunkt har inte bekräftats vid kommissionens närmare granskning. Det förefaller 1. dels som om förbindelserna mellan Spanien och Portugal i dag inte skulle vara av den omfattningen att man kan tala om en gemensam marknad på den iberiska halvön, 2. dels som om det inom överskådlig framtid skulle vara mycket osannolikt att elmarknaden i grossistledet skulle bli iberisk, och detta av följande skäl:






  i) | Det finns fortfarande många betydande regleringshinder som måste undanröjas innan MIBEL kan komma i gång. |
| --- | --- | --- |

(24)

Parterna hävdade att en iberisk marknad för handel under namnet MIBEL mycket snart skulle komma i gång och alltså leda till en iberisk marknad. Denna synpunkt har inte bekräftats vid kommissionens närmare granskning. Det förefaller 1. dels som om förbindelserna mellan Spanien och Portugal i dag inte skulle vara av den omfattningen att man kan tala om en gemensam marknad på den iberiska halvön, 2. dels som om det inom överskådlig framtid skulle vara mycket osannolikt att elmarknaden i grossistledet skulle bli iberisk, och detta av följande skäl:

i)

Det finns fortfarande många betydande regleringshinder som måste undanröjas innan MIBEL kan komma i gång.

| ii) | Konkurrensvillkoren i Spanien och Portugal kommer sannolikt att förbli relativt olika även med MIBEL. |
| --- | --- |

ii)

Konkurrensvillkoren i Spanien och Portugal kommer sannolikt att förbli relativt olika även med MIBEL.

| iii) | Skillnaderna mellan dessa konkurrensvillkor kommer sannolikt att bestå eller t.o.m. öka genom nationella fördelningsplaner för koldioxidutsläpp och nationella kompensationsprogram för icke-återvinningsbara kostnader. |
| --- | --- |

iii)

Skillnaderna mellan dessa konkurrensvillkor kommer sannolikt att bestå eller t.o.m. öka genom nationella fördelningsplaner för koldioxidutsläpp och nationella kompensationsprogram för icke-återvinningsbara kostnader.

| iv) | Med den förbindelsekapacitet som planeras mellan Spanien och Portugal är det inte troligt att en effektiv integrering av de bägge marknaderna blir möjlig inom en överskådlig framtid. |
| --- | --- |

iv)

Med den förbindelsekapacitet som planeras mellan Spanien och Portugal är det inte troligt att en effektiv integrering av de bägge marknaderna blir möjlig inom en överskådlig framtid.

B.   RELEVANTA NATURGASMARKNADER

1.   PRODUKTMARKNAD

| (25) | Kommissionen har funnit att fyra olika gasproduktmarknader kommer att påverkas av åtgärden:






  i) | Gasleveranser till kraftproducenter (kraftverk med kombicykelteknik, nedan kallade ”gaskombiverk” (10)). |
| --- | --- | --- |

(25)

Kommissionen har funnit att fyra olika gasproduktmarknader kommer att påverkas av åtgärden:

i)

Gasleveranser till kraftproducenter (kraftverk med kombicykelteknik, nedan kallade ”gaskombiverk” (10)).

| ii) | Gasleveranser till lokala distributionsföretag. |
| --- | --- |

ii)

Gasleveranser till lokala distributionsföretag.

| iii) | Gasleveranser till stora industrikunder. |
| --- | --- |

iii)

Gasleveranser till stora industrikunder.

| iv) | Gasleveranser till små industri-, affärs- och hushållskunder. |
| --- | --- |

iv)

Gasleveranser till små industri-, affärs- och hushållskunder.

| (26) | Sex lokala distributionsföretag distribuerar och förser flertalet slutkunder via mellan- och lågtrycksnät (11) och verkar inom avgränsade koncessionsområden |
| --- | --- |

(26)

Sex lokala distributionsföretag distribuerar och förser flertalet slutkunder via mellan- och lågtrycksnät (11) och verkar inom avgränsade koncessionsområden

| (27) | Marknaden för gasleveranser till kraftproducenter är den första som kommer att konkurrensutsättas i Portugal. Parterna hävdade att gaskombiverk och stora industrikunder bör anses ingå i en enda större grossistmarknad. Kommissionen håller inte med parterna. Visserligen har kraftproducenter unika efterfrågebehov när det gäller leveransers kvantitet och flexibilitet. Gaskombiverk måste därför kombinera kortfristiga avtal för mer begränsade perioder med de långfristiga avtal som krävs för att säkra kombicykelteknikprojektets grundläggande ekonomiska och tekniska genomförbarhet och leveranssäkerhet. De har också olika marginaler, kundrelationer, behov av återförsäljare samt tillväxtdynamik |
| --- | --- |

(27)

Marknaden för gasleveranser till kraftproducenter är den första som kommer att konkurrensutsättas i Portugal. Parterna hävdade att gaskombiverk och stora industrikunder bör anses ingå i en enda större grossistmarknad. Kommissionen håller inte med parterna. Visserligen har kraftproducenter unika efterfrågebehov när det gäller leveransers kvantitet och flexibilitet. Gaskombiverk måste därför kombinera kortfristiga avtal för mer begränsade perioder med de långfristiga avtal som krävs för att säkra kombicykelteknikprojektets grundläggande ekonomiska och tekniska genomförbarhet och leveranssäkerhet. De har också olika marginaler, kundrelationer, behov av återförsäljare samt tillväxtdynamik

2.   GEOGRAFISK MARKNAD

| (28) | På varje relevant gasmarknad är kommissionen och parterna ense om att naturgasutbudet i Portugal är rent nationellt. |
| --- | --- |

(28)

På varje relevant gasmarknad är kommissionen och parterna ense om att naturgasutbudet i Portugal är rent nationellt.

IV   KONKURRENSBEDÖMNING

A.   ELMARKNADEN

1.   GROSSISTMARKNADEN

a)   EDP har en dominerande ställning på grossistmarknaden för el i Portugal

| (29) | Enligt kommissionens närmare granskning förefaller EDP ha en dominerande ställning på grossistmarknaden i Portugal, både med den nuvarande strukturen och sedan elinköpsavtalen löpt ut. |
| --- | --- |

(29)

Enligt kommissionens närmare granskning förefaller EDP ha en dominerande ställning på grossistmarknaden i Portugal, både med den nuvarande strukturen och sedan elinköpsavtalen löpt ut.

| (30) | År 2003 hade EDP 70 % av produktionskapaciteten på grossistmarknaden, stod för 70 % av produktionen och var den största elimportören. Dessutom kommer EDP att ha en i Portugal oöverträffad produktionsportfölj även när elinköpsavtalen avskaffats. När dessa löpt ut kommer ett program för icke-återvinningsbara kostnader att införas för att kompensera befintliga kraftproducenter för eventuella framtida förluster på marknaden. Detta program gynnar företag som tidigare haft monopolställning. EDP kommer med nödvändighet att få huvuddelen, vilket kommer att hjälpa företaget att skydda sig mot framtida konkurrens. |
| --- | --- |

(30)

År 2003 hade EDP 70 % av produktionskapaciteten på grossistmarknaden, stod för 70 % av produktionen och var den största elimportören. Dessutom kommer EDP att ha en i Portugal oöverträffad produktionsportfölj även när elinköpsavtalen avskaffats. När dessa löpt ut kommer ett program för icke-återvinningsbara kostnader att införas för att kompensera befintliga kraftproducenter för eventuella framtida förluster på marknaden. Detta program gynnar företag som tidigare haft monopolställning. EDP kommer med nödvändighet att få huvuddelen, vilket kommer att hjälpa företaget att skydda sig mot framtida konkurrens.

| (31) | På efterfrågesidan äger EDP nästan 100 % av eldistributionen i Portugal. EDP Distribuçãos framtida roll som återförsäljare i det reglerade systemet ger EDP avgörande fördelar. |
| --- | --- |

(31)

På efterfrågesidan äger EDP nästan 100 % av eldistributionen i Portugal. EDP Distribuçãos framtida roll som återförsäljare i det reglerade systemet ger EDP avgörande fördelar.

| (32) | På utbudssidan blir EDP:s nya gaseldade kraftverk (nedan kallat ”TER”) en viktig del av företagets portfölj. Om tredje mans planer på ny produktionskapacitet har kommissionen dragit slutsatsen att konkurrenternas projekt för gaskombiverk är osäkra och att EDP har inflytande över ett av dessa (Tejo Energia). |
| --- | --- |

(32)

På utbudssidan blir EDP:s nya gaseldade kraftverk (nedan kallat ”TER”) en viktig del av företagets portfölj. Om tredje mans planer på ny produktionskapacitet har kommissionen dragit slutsatsen att konkurrenternas projekt för gaskombiverk är osäkra och att EDP har inflytande över ett av dessa (Tejo Energia).

b)   Åtgärden kommer att stärka EDP:s dominerande ställning, till följd av både horisontella och vertikala effekter

Horisontella effekter: eliminering av en viktig konkurrent

| (33) | Om de horisontella effekterna har kommissionen kommit till slutsatsen att GDP utan koncentrationen sannolikt skulle bli huvudkonkurrenten på elmarknaden i Portugal. Orsaken är i) att tillgång till konkurrenskraftiga gasresurser innebär en betydande fördel på elområdet eftersom gaseldade kraftverk (gaskombiverk) i dag är det vanligaste sättet att producera ny kraft, samt ii) att GDP som portugisiskt företag skulle kunna förlita sig på sina märkes- och gaskunder som det kunde erbjuda att samtidigt leverera både gas och el till. |
| --- | --- |

(33)

Om de horisontella effekterna har kommissionen kommit till slutsatsen att GDP utan koncentrationen sannolikt skulle bli huvudkonkurrenten på elmarknaden i Portugal. Orsaken är i) att tillgång till konkurrenskraftiga gasresurser innebär en betydande fördel på elområdet eftersom gaseldade kraftverk (gaskombiverk) i dag är det vanligaste sättet att producera ny kraft, samt ii) att GDP som portugisiskt företag skulle kunna förlita sig på sina märkes- och gaskunder som det kunde erbjuda att samtidigt leverera både gas och el till.

| (34) | Denna viktiga potentiella konkurrens skulle försvinna med koncentrationen, vilket skulle stärka EDP:s dominerande ställning ytterligare. |
| --- | --- |

(34)

Denna viktiga potentiella konkurrens skulle försvinna med koncentrationen, vilket skulle stärka EDP:s dominerande ställning ytterligare.

Icke-horisontella effekter: ökning av konkurrenternas kostnader

Privilegierad tillgång med företrädesrätt till den portugisiska gasinfrastrukturen (LNG-terminalen i Sines, importledningen och underjordslagret i Carriço)

| (35) | Genom den föreslagna åtgärden kommer EDP även i fortsättningen att både ha förutsättningar och incitament för en privilegierad tillgång med företrädesrätt till naturgas, till nackdel för företag som är eller kan bli involverade i elproduktion. |
| --- | --- |

(35)

Genom den föreslagna åtgärden kommer EDP även i fortsättningen att både ha förutsättningar och incitament för en privilegierad tillgång med företrädesrätt till naturgas, till nackdel för företag som är eller kan bli involverade i elproduktion.

| (36) | Högtrycksgasnätet: Genom koncentrationen kommer EDP att kunna påverka förvaltningen av högtrycksgasnätet: i) På kort sikt kommer EDP att gemensamt kontrollera Transgás (inklusive gasnätet) under en kortare (12) period på högst 19,5 månader. Under den tiden kan EDP få ett starkt inflytande på nätstrategin och nätförvaltningen. Detta kan även ge EDP omfattande kunskaper om nätdriften som företaget kan dra nytta av senare. ii) Efter koncentrationen är det på lång sikt REN som kommer att driva högtrycksgasnätet. |
| --- | --- |

(36)

Högtrycksgasnätet: Genom koncentrationen kommer EDP att kunna påverka förvaltningen av högtrycksgasnätet: i) På kort sikt kommer EDP att gemensamt kontrollera Transgás (inklusive gasnätet) under en kortare (12) period på högst 19,5 månader. Under den tiden kan EDP få ett starkt inflytande på nätstrategin och nätförvaltningen. Detta kan även ge EDP omfattande kunskaper om nätdriften som företaget kan dra nytta av senare. ii) Efter koncentrationen är det på lång sikt REN som kommer att driva högtrycksgasnätet.

| (37) | GDP:s internationella rörledning: Ledningen går från Algeriet till Portugal genom Marocko och Spanien och når Portugal i Campo Maior. Det sammanslagna företaget kan låta denna första importplats i Portugal vara fullt utnyttjad för att hindra konkurrenterna att utnyttja eventuell ledig kapacitet. Även om tillträde för tredje part tillämpas, finns det alltså i dag inte tillräcklig ledig kapacitet så att tredje man stadigvarande kan importera gas och ha ett minimum av säkerhet om vilken gasvolym som de kommer att kunna importera. |
| --- | --- |

(37)

GDP:s internationella rörledning: Ledningen går från Algeriet till Portugal genom Marocko och Spanien och når Portugal i Campo Maior. Det sammanslagna företaget kan låta denna första importplats i Portugal vara fullt utnyttjad för att hindra konkurrenterna att utnyttja eventuell ledig kapacitet. Även om tillträde för tredje part tillämpas, finns det alltså i dag inte tillräcklig ledig kapacitet så att tredje man stadigvarande kan importera gas och ha ett minimum av säkerhet om vilken gasvolym som de kommer att kunna importera.

| (38) | GDP:s terminal i Sines: LNG-terminalen i Sines är den enda i Portugal. Den startades i början av 2004 och ägs och drivs av GDP (via dess helägda dotterbolag Transgás). Dess maximala importkapacitet är 5,3 miljoner kubikmeter per år. Utan avreglering av gassektorn har terminalen hittills inte omfattats av någon regel om tillträde för tredje part. Tredje man som vill kunna utnyttja terminalen måste därför vända sig till GDP och förhandla om särskilda villkor |
| --- | --- |

(38)

GDP:s terminal i Sines: LNG-terminalen i Sines är den enda i Portugal. Den startades i början av 2004 och ägs och drivs av GDP (via dess helägda dotterbolag Transgás). Dess maximala importkapacitet är 5,3 miljoner kubikmeter per år. Utan avreglering av gassektorn har terminalen hittills inte omfattats av någon regel om tillträde för tredje part. Tredje man som vill kunna utnyttja terminalen måste därför vända sig till GDP och förhandla om särskilda villkor

| (39) | Underjordslagret i Carriço: Genom koncentrationen kommer EDP också att kunna driva GDP:s underjordslager i Carriço. Detta är den enda lagringsmöjligheten för naturgas i Portugal (förutom LNG-lagret i Sines, som är mycket mindre). För konkurrerande kraftproducenter som driver gaskombiverk är det viktigt att på ett icke-diskriminerande sätt få tillgång till denna flexibla lagringsmöjlighet. Marknadsundersökningen har bekräftat att villkoren för denna tillgång är otillfredsställande om konkurrenterna vill kunna utnyttja lagringen fullt ut, eftersom EDP kommer att kunna begränsa tillträdet med hänvisning till tekniska frågor |
| --- | --- |

(39)

Underjordslagret i Carriço: Genom koncentrationen kommer EDP också att kunna driva GDP:s underjordslager i Carriço. Detta är den enda lagringsmöjligheten för naturgas i Portugal (förutom LNG-lagret i Sines, som är mycket mindre). För konkurrerande kraftproducenter som driver gaskombiverk är det viktigt att på ett icke-diskriminerande sätt få tillgång till denna flexibla lagringsmöjlighet. Marknadsundersökningen har bekräftat att villkoren för denna tillgång är otillfredsställande om konkurrenterna vill kunna utnyttja lagringen fullt ut, eftersom EDP kommer att kunna begränsa tillträdet med hänvisning till tekniska frågor

| (40) | Genom den anmälda åtgärden skulle EDP få en betydande kontroll över både gasens importplatser och lagringsmöjligheter. Genom åtgärden skulle företaget alltså få både möjlighet och anledning att försvåra sina konkurrenters tillgång till gasnätet, även om högtrycksgasnätet i Portugal skulle avyttras till REN. |
| --- | --- |

(40)

Genom den anmälda åtgärden skulle EDP få en betydande kontroll över både gasens importplatser och lagringsmöjligheter. Genom åtgärden skulle företaget alltså få både möjlighet och anledning att försvåra sina konkurrenters tillgång till gasnätet, även om högtrycksgasnätet i Portugal skulle avyttras till REN.

Möjlighet att utnyttja begränsningarna för gasleveranser till gaskombiverk till nackdel för konkurrerande gaskombiverk

| (41) | Det är mycket oklart om det är effektivt att överlåta infrastruktur och transporträttigheter på REN. Detta gör det inte säkert att behovet från befintliga (dvs. Turbogás) och eventuella konkurrerande gaskombiverk kommer att mötas av ett annat företag än det sammanslagna. Begränsas gasutbudet i Portugal, kommer GDP att vara motiverat att gynna EDP:s anläggningar till nackdel för konkurrerande gaskombiverk. |
| --- | --- |

(41)

Det är mycket oklart om det är effektivt att överlåta infrastruktur och transporträttigheter på REN. Detta gör det inte säkert att behovet från befintliga (dvs. Turbogás) och eventuella konkurrerande gaskombiverk kommer att mötas av ett annat företag än det sammanslagna. Begränsas gasutbudet i Portugal, kommer GDP att vara motiverat att gynna EDP:s anläggningar till nackdel för konkurrerande gaskombiverk.

Möjlighet och anledning att kontrollera gaspriset och öka konkurrenternas kostnader och därmed utestänga nuvarande och potentiella konkurrenter och hindra inträde på marknaden

| (42) | Genom koncentrationen kommer EDP att ha möjlighet och motiv att höja priset på gasleveranser till nuvarande konkurrenter (Turbogás, för dess behov på kort sikt). Detsamma gäller för potentiella konkurrenter (för hela deras behov), eftersom avregleringstakten och osäkerheten om importplatser gör det sannolikt att det blir GDP som levererar gas till eventuella framtida gaskombiverk. |
| --- | --- |

(42)

Genom koncentrationen kommer EDP att ha möjlighet och motiv att höja priset på gasleveranser till nuvarande konkurrenter (Turbogás, för dess behov på kort sikt). Detsamma gäller för potentiella konkurrenter (för hela deras behov), eftersom avregleringstakten och osäkerheten om importplatser gör det sannolikt att det blir GDP som levererar gas till eventuella framtida gaskombiverk.

Tillgång till konfidentiell information om EDP:s konkurrenters kostnader vilket ger företaget betydande fördelar

| (43) | Det sammanslagna företaget kommer att ha kunskap om sina nuvarande konkurrenters insatskostnader och kommer att kunna sätta priserna så att det utestänger konkurrenterna. Sådana strukturella fördelar kommer också att stärka EDP:s dominerande ställning, då detta sannolikt ytterligare hindrar eller försenar inträde på marknaden för potentiella konkurrenter som är villiga att driva nya gaskombiverk med GDP som gasleverantör. |
| --- | --- |

(43)

Det sammanslagna företaget kommer att ha kunskap om sina nuvarande konkurrenters insatskostnader och kommer att kunna sätta priserna så att det utestänger konkurrenterna. Sådana strukturella fördelar kommer också att stärka EDP:s dominerande ställning, då detta sannolikt ytterligare hindrar eller försenar inträde på marknaden för potentiella konkurrenter som är villiga att driva nya gaskombiverk med GDP som gasleverantör.

Tillgång till konkurrenternas dagliga gasförbrukningsuppgifter vilket ger företaget betydande fördelar

| (44) | Genom koncentrationen kommer EDP också att ha tillgång till Turbogás dagliga gasförbrukningsuppgifter (inbegripet andra gaskombiverk som GDP kan leverera till i framtiden). Detta är uppgifter som gaskombiverk lämnar en dag i förväg om sin planerade gasförbrukning per timma. Därigenom kommer EDP att på förhand känna till Turbogás planerade kraftproduktion för nästa dag. Detta är strategisk information med tanke på hur instabil produktionen är på gaskombiverk: Om EDP känner till att Turbogás vid en viss tidpunkt nästa dag inte planerar att producera någon energi, kan företaget höja sina priser över Turbogás rörliga kostnader utan att riskera att förlora marknadsandelar till Turbogás. |
| --- | --- |

(44)

Genom koncentrationen kommer EDP också att ha tillgång till Turbogás dagliga gasförbrukningsuppgifter (inbegripet andra gaskombiverk som GDP kan leverera till i framtiden). Detta är uppgifter som gaskombiverk lämnar en dag i förväg om sin planerade gasförbrukning per timma. Därigenom kommer EDP att på förhand känna till Turbogás planerade kraftproduktion för nästa dag. Detta är strategisk information med tanke på hur instabil produktionen är på gaskombiverk: Om EDP känner till att Turbogás vid en viss tidpunkt nästa dag inte planerar att producera någon energi, kan företaget höja sina priser över Turbogás rörliga kostnader utan att riskera att förlora marknadsandelar till Turbogás.

| (45) | Nämnda horisontella och vertikala effekter stärker enskilt eller sammantaget EDP:s dominerande ställning i elmarknadens grossistled. |
| --- | --- |

(45)

Nämnda horisontella och vertikala effekter stärker enskilt eller sammantaget EDP:s dominerande ställning i elmarknadens grossistled.

2.   SIDOTJÄNSTER

| (46) | Genom den aktuella åtgärden kommer GDP att försvinna som trolig ny aktör på elmarknaden och därmed som potentiell leverantör av sidotjänster. Till följd av de skäl som lagts fram i samband med genomgången av grossistmarknaden och då det är få anläggningar som kan tillhandahålla sådana tjänster, skulle GDP:s inträde på grossistmarknaden ha försvagat EDP:s ställning inom sidotjänster. Koncentrationen leder till att denna potentiella konkurrent elimineras från sidotjänstmarknaden. |
| --- | --- |

(46)

Genom den aktuella åtgärden kommer GDP att försvinna som trolig ny aktör på elmarknaden och därmed som potentiell leverantör av sidotjänster. Till följd av de skäl som lagts fram i samband med genomgången av grossistmarknaden och då det är få anläggningar som kan tillhandahålla sådana tjänster, skulle GDP:s inträde på grossistmarknaden ha försvagat EDP:s ställning inom sidotjänster. Koncentrationen leder till att denna potentiella konkurrent elimineras från sidotjänstmarknaden.

3.   DEN PORTUGISISKA ELMARKNADENS DETALJISTLED

a)   EDP har en dominerande ställning i den portugisiska elmarknadens detaljistled

| (47) | Marknaden för elleveranser till stora industrikunder (45 % av den totala konsumtionen) är fullt berättigad. På denna marknad har EDP 92 % av marknadsvolymen (och en ännu större kundandel). |
| --- | --- |

(47)

Marknaden för elleveranser till stora industrikunder (45 % av den totala konsumtionen) är fullt berättigad. På denna marknad har EDP 92 % av marknadsvolymen (och en ännu större kundandel).

| (48) | Småkundsmarknaden började konkurrensutsättas först 2004, och EDP har här nästan 100 % av marknaden. Erfarenheten från andra medlemsstater visar klart att dessa kunders bytesfrekvens kommer att bli mycket lägre än industrikundernas. Det kommer därför att gå långsammare att utmana EDP:s dominans. |
| --- | --- |

(48)

Småkundsmarknaden började konkurrensutsättas först 2004, och EDP har här nästan 100 % av marknaden. Erfarenheten från andra medlemsstater visar klart att dessa kunders bytesfrekvens kommer att bli mycket lägre än industrikundernas. Det kommer därför att gå långsammare att utmana EDP:s dominans.

b)   Stärkande av EDP:s dominerande ställning i den portugisiska elmarknadens detaljistled

| (49) | Den föreslagna åtgärden kommer att stärka EDP:s dominerande ställning genom att GDP elimineras som viktig potentiell konkurrent. Under kommissionens granskning har de svarande mycket riktigt bekräftat att GDP skulle vara den mest sannolika och effektiva nya aktören på dessa marknader, särskilt genom sin breda gaskundbas, sitt nationellt kända märke och sin kapacitet att kunna erbjuda två bränslen samtidigt (”dual-fuel”). |
| --- | --- |

(49)

Den föreslagna åtgärden kommer att stärka EDP:s dominerande ställning genom att GDP elimineras som viktig potentiell konkurrent. Under kommissionens granskning har de svarande mycket riktigt bekräftat att GDP skulle vara den mest sannolika och effektiva nya aktören på dessa marknader, särskilt genom sin breda gaskundbas, sitt nationellt kända märke och sin kapacitet att kunna erbjuda två bränslen samtidigt (”dual-fuel”).

| (50) | Dessutom kommer koncentrationen att skapa ytterligare inträdeshinder då det sammanslagna företaget kommer att kombinera den tidigare monopolställningens fördelar inom gas och el och tvinga konkurrenterna till samtidigt inträde på gas- och elmarknaderna för att kunna erbjuda två bränslen samtidigt. |
| --- | --- |

(50)

Dessutom kommer koncentrationen att skapa ytterligare inträdeshinder då det sammanslagna företaget kommer att kombinera den tidigare monopolställningens fördelar inom gas och el och tvinga konkurrenterna till samtidigt inträde på gas- och elmarknaderna för att kunna erbjuda två bränslen samtidigt.

B.   GASMARKNADER

1.   GDP HAR EN DOMINERANDE STÄLLNING PÅ DE PORTUGISISKA GASMARKNADERNA

| (51) | Genom sin nuvarande lagliga monopolställning har GDP en dominerande ställning på samtliga gasmarknader. Det enda undantaget är distributionen av naturgas i Portoområdet där Portgás är verksamt, ett företag över vilket EDP nyligen förvärvat gemensam kontroll. |
| --- | --- |

(51)

Genom sin nuvarande lagliga monopolställning har GDP en dominerande ställning på samtliga gasmarknader. Det enda undantaget är distributionen av naturgas i Portoområdet där Portgás är verksamt, ett företag över vilket EDP nyligen förvärvat gemensam kontroll.

| (52) | GDP har monopolställningens betydande fördelar i förhållande till potentiella nya aktörer, vilket kommer att fortsätta när marknaderna konkurrensutsätts. I synnerhet har företaget i) fått omfattande erfarenheter och kunskaper om de portugisiska gasmarknadernas alla led, ii) byggt upp en stor kundbas och betydande försäljningsvolym i landet, iii) utvecklat välkända märken både nationellt och lokalt, iv) fått unik kunskap om kundernas profil (beträffande konsumtion eller likviditet och kreditvillkor) och särskilda behov (t.ex. av extratjänster eller särskild kundvård) och slutligen v) kontrollerar det distributionssystemets operatörer genom GDP-kontrollerade lokala distributionsföretag. |
| --- | --- |

(52)

GDP har monopolställningens betydande fördelar i förhållande till potentiella nya aktörer, vilket kommer att fortsätta när marknaderna konkurrensutsätts. I synnerhet har företaget i) fått omfattande erfarenheter och kunskaper om de portugisiska gasmarknadernas alla led, ii) byggt upp en stor kundbas och betydande försäljningsvolym i landet, iii) utvecklat välkända märken både nationellt och lokalt, iv) fått unik kunskap om kundernas profil (beträffande konsumtion eller likviditet och kreditvillkor) och särskilda behov (t.ex. av extratjänster eller särskild kundvård) och slutligen v) kontrollerar det distributionssystemets operatörer genom GDP-kontrollerade lokala distributionsföretag.

2.   STÄRKANDE AV GDP:S DOMINERANDE STÄLLNING PÅ DE PORTUGISISKA GASMARKNADERNA

a)   Gasleveranser till kraftproducenter (gaskombiverk)

| (53) | Beträffande gasleveranser till gaskombiverk kommer den anmälda åtgärden att avskärma den gasefterfrågan från gaskombiverk (kortfristiga behov för Turbogás (13) och TER/Carregado) som konkurrenter till GDP annars kunnat konkurrera om, när väl gaskombiverk blivit berättigade. Detta stärker GDP:s dominerande ställning på marknaden för gasleveranser till gaskombiverk. |
| --- | --- |

(53)

Beträffande gasleveranser till gaskombiverk kommer den anmälda åtgärden att avskärma den gasefterfrågan från gaskombiverk (kortfristiga behov för Turbogás (13) och TER/Carregado) som konkurrenter till GDP annars kunnat konkurrera om, när väl gaskombiverk blivit berättigade. Detta stärker GDP:s dominerande ställning på marknaden för gasleveranser till gaskombiverk.

b)   Gasleveranser till lokala distributionsföretag

| (54) | Den anmälda åtgärden kommer att avskärma gasefterfrågan från det enda lokala distributionsföretag som hittills inte kontrolleras av GDP, nämligen Portgás. När de lokala distributionsföretagen blivit berättigade kommer åtgärden att leda till att inga gaskonkurrenter längre kommer att konkurrera om gasleveranserna till dessa. Detta stärker GDP:s dominerande ställning på marknaden för gasleveranser till lokala distributionsföretag. |
| --- | --- |

(54)

Den anmälda åtgärden kommer att avskärma gasefterfrågan från det enda lokala distributionsföretag som hittills inte kontrolleras av GDP, nämligen Portgás. När de lokala distributionsföretagen blivit berättigade kommer åtgärden att leda till att inga gaskonkurrenter längre kommer att konkurrera om gasleveranserna till dessa. Detta stärker GDP:s dominerande ställning på marknaden för gasleveranser till lokala distributionsföretag.

c)   Gasleveranser till stora industrikunder

| (55) | Granskningen har visat att EDP skulle ha varit den mest sannolika nya aktören på marknaden för gasleveranser till stora industrikunder, när denna marknad väl avreglerats. |
| --- | --- |

(55)

Granskningen har visat att EDP skulle ha varit den mest sannolika nya aktören på marknaden för gasleveranser till stora industrikunder, när denna marknad väl avreglerats.

| (56) | EDP framstår som den mest sannolika nya aktören på denna marknad, eftersom företaget i) redan driver ett gaskombiverk för elproduktion (och därmed har tillgång till stora gasvolymer), vilket är en stor anledning att gå in på gasleveransmarknaden, ii) kunde utnyttja sina elkunder (EDP kontrollerar nästan 100 % av eldistributionen i Portugal), som det kunde erbjuda samtidiga leveranser av gas och el (”dual-fuel”) och iii) dessutom kunde utnyttja gasdistributören Portgás erfarenhet, anseende och kundbas. I många medlemsstater har elföretag med tidigare monopolställning även gått in på gasmarknaderna. |
| --- | --- |

(56)

EDP framstår som den mest sannolika nya aktören på denna marknad, eftersom företaget i) redan driver ett gaskombiverk för elproduktion (och därmed har tillgång till stora gasvolymer), vilket är en stor anledning att gå in på gasleveransmarknaden, ii) kunde utnyttja sina elkunder (EDP kontrollerar nästan 100 % av eldistributionen i Portugal), som det kunde erbjuda samtidiga leveranser av gas och el (”dual-fuel”) och iii) dessutom kunde utnyttja gasdistributören Portgás erfarenhet, anseende och kundbas. I många medlemsstater har elföretag med tidigare monopolställning även gått in på gasmarknaderna.

| (57) | När den potentiella konkurrensen från EDP försvinner stärks GDP:s dominerande ställning på marknaden för gasleveranser till stora industrikunder. |
| --- | --- |

(57)

När den potentiella konkurrensen från EDP försvinner stärks GDP:s dominerande ställning på marknaden för gasleveranser till stora industrikunder.

d)   Gasleveranser till småkunder

| (58) | Kommissionen har dragit slutsatsen att EDP utan en koncentration skulle vara den mest sannolika nya aktören på marknaden för gasleveranser till småkunder. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen har dragit slutsatsen att EDP utan en koncentration skulle vara den mest sannolika nya aktören på marknaden för gasleveranser till småkunder.

| (59) | EDP:s fördelar kan grupperas i tre huvudgrupper: a) anskaffningsfördelar på grund av EDP:s ställning som gasbaserad kraftproducent i Portugal, b) fördelar på grund av EDP:s tidigare monopolställning som återförsäljare och distributör av el samt c) fördelar på grund av företagets ställning och information när det gäller återförsäljning av gas i Portugal (Portgás och utbyte av information om Lisboagás). |
| --- | --- |

(59)

EDP:s fördelar kan grupperas i tre huvudgrupper: a) anskaffningsfördelar på grund av EDP:s ställning som gasbaserad kraftproducent i Portugal, b) fördelar på grund av EDP:s tidigare monopolställning som återförsäljare och distributör av el samt c) fördelar på grund av företagets ställning och information när det gäller återförsäljning av gas i Portugal (Portgás och utbyte av information om Lisboagás).

| (60) | EDP:s vilja att gå in på gasmarknaderna bekräftas också genom företagets övertagande nyligen av ett portugisiskt lokalt distributionsföretag, Portgás, och dess starka expansion på gasmarknader i Spanien (EDP tog över det näst största gasföretaget Spanien, Naturcorp). |
| --- | --- |

(60)

EDP:s vilja att gå in på gasmarknaderna bekräftas också genom företagets övertagande nyligen av ett portugisiskt lokalt distributionsföretag, Portgás, och dess starka expansion på gasmarknader i Spanien (EDP tog över det näst största gasföretaget Spanien, Naturcorp).

| (61) | Av nämnda skäl skulle koncentrationen eliminera GDP:s huvudkonkurrent och skapa ytterligare hinder för nya aktörer på marknaden för gasleveranser till småkunder. Den skulle därmed stärka GDP:s dominerande ställning på detaljistmarknaden för gas i Portugal. |
| --- | --- |

(61)

Av nämnda skäl skulle koncentrationen eliminera GDP:s huvudkonkurrent och skapa ytterligare hinder för nya aktörer på marknaden för gasleveranser till småkunder. Den skulle därmed stärka GDP:s dominerande ställning på detaljistmarknaden för gas i Portugal.

V   DE ANMÄLANDE PARTERNAS FÖRESLAGNA ÅTAGANDEN

| (62) | Parterna skickade åtaganden den 28 oktober 2004 och en bearbetad version den 17 november 2004. Åtagandena av den 17 november 2004 sammanfattas nedan, med angivande av parternas numrering







  EDP.1 | : | Minskning av EDP:s aktieinnehav i REN från 30 % till 5 % |
| --- | --- | --- | --- |
| EDP.2 | : | Avveckling av EDP:s aktieinnehav i Tejo Energia |
| EDP.3 | : | Moratorium för byggandet av nya gaskombiverk, med översynsklausul |
| EDP.4 | : | Uthyrning av produktionskapacitet på TER motsvarande en enhet, med översynsklausul |
| EDP.5 | : | Begränsning av vissa av EDP:s rösträtter i Turbogás och utnämnande av oberoende styrelseledamöter i Turbogás |
| ENI.II | : | Försäljning av LNG-terminalen i Sines till REN |
| ENI.III | : | Försäljning av underjordslagret i Carriço till REN |
| ENI.IV | : | Förtida försäljning av högtrycksgasnätet till REN |
| ENI.V | : | Garanterad nättillgång i väntan på att nätet säljs till REN |
| ENI.VI | : | På importplatsen Campo Maior överlåtelse av kapacitet till REN som Transgás för närvarande bokar men inte utnyttjar |
| ENI.VII | : | Åtagande att inte boka ytterligare kapacitet på importplatsen Campo Maior |
| ENI.VIII | : | Åtagande att inte boka ytterligare kapacitet i rörledningen Extremadura |
| ENI.IX | : | Åtagande att på vissa villkor frigöra kapacitet i rörledningen Extremadura och/eller på importplatsen Campo Maior |
| ENI.X | : | Avskaffande av GDP:s förhandsrätt, baserad på en ”mekanism för att matcha bästa anbudet”. |
| ENI.XI | : | Åtgärder för att undanröja farhågorna om eventuell privilegierad tillgång till prisuppgifter |
| ENI.XII | : | Åtgärder för att skapa utrymme för en effektiv avreglering av stora industrikunders efterfrågan |
| ENI.XIII | : | Åtagande att inte samtidigt erbjuda naturgas och el (”dual-fuel”) till stora industrikunder och återförsäljningskunder i Portugal förrän naturgasleveranserna till sådana kundgrupper avreglerats |
| ENI.XIV | : | Försäljning av det lokala distributionsföretaget Setgás. |

(62)

Parterna skickade åtaganden den 28 oktober 2004 och en bearbetad version den 17 november 2004. Åtagandena av den 17 november 2004 sammanfattas nedan, med angivande av parternas numrering

EDP.1

:

Minskning av EDP:s aktieinnehav i REN från 30 % till 5 %

EDP.2

:

Avveckling av EDP:s aktieinnehav i Tejo Energia

EDP.3

:

Moratorium för byggandet av nya gaskombiverk, med översynsklausul

EDP.4

:

Uthyrning av produktionskapacitet på TER motsvarande en enhet, med översynsklausul

EDP.5

:

Begränsning av vissa av EDP:s rösträtter i Turbogás och utnämnande av oberoende styrelseledamöter i Turbogás

ENI.II

:

Försäljning av LNG-terminalen i Sines till REN

ENI.III

:

Försäljning av underjordslagret i Carriço till REN

ENI.IV

:

Förtida försäljning av högtrycksgasnätet till REN

ENI.V

:

Garanterad nättillgång i väntan på att nätet säljs till REN

ENI.VI

:

På importplatsen Campo Maior överlåtelse av kapacitet till REN som Transgás för närvarande bokar men inte utnyttjar

ENI.VII

:

Åtagande att inte boka ytterligare kapacitet på importplatsen Campo Maior

ENI.VIII

:

Åtagande att inte boka ytterligare kapacitet i rörledningen Extremadura

ENI.IX

:

Åtagande att på vissa villkor frigöra kapacitet i rörledningen Extremadura och/eller på importplatsen Campo Maior

ENI.X

:

Avskaffande av GDP:s förhandsrätt, baserad på en ”mekanism för att matcha bästa anbudet”.

ENI.XI

:

Åtgärder för att undanröja farhågorna om eventuell privilegierad tillgång till prisuppgifter

ENI.XII

:

Åtgärder för att skapa utrymme för en effektiv avreglering av stora industrikunders efterfrågan

ENI.XIII

:

Åtagande att inte samtidigt erbjuda naturgas och el (”dual-fuel”) till stora industrikunder och återförsäljningskunder i Portugal förrän naturgasleveranserna till sådana kundgrupper avreglerats

ENI.XIV

:

Försäljning av det lokala distributionsföretaget Setgás.

VI   BEDÖMNING AV DE FÖRESLAGNA ÅTAGANDENA

A.   ÅTAGANDEN OM EL

1.   ELMARKNADENS GROSSISTLED

a)   Åtgärdens horisontella effekter (eliminering av GDP som mest sannolik ny aktör)

| (63) | Parternas förslag består av en kombination av åtgärder med syfte att möjliggöra konkurrenters marknadsinträde, samtidigt som man undviker att avveckla produktionstillgångar. Huvudpunkten är EDP:s moratorium för byggandet av nya gaskombiverk och tidsbegränsad uthyrning av viss produktionskapacitet på EDP:s kraftverk TER. |
| --- | --- |

(63)

Parternas förslag består av en kombination av åtgärder med syfte att möjliggöra konkurrenters marknadsinträde, samtidigt som man undviker att avveckla produktionstillgångar. Huvudpunkten är EDP:s moratorium för byggandet av nya gaskombiverk och tidsbegränsad uthyrning av viss produktionskapacitet på EDP:s kraftverk TER.

| (64) | De som svarade på kommissionens marknadsundersökning ansåg dessa förslag vara helt otillräckliga. Deras omfattning och varaktighet gör det inte möjligt att kompensera den viktiga förlusten av GDP som potentiell konkurrent eller att effektivt säkra potentiella konkurrenters marknadsinträde vid rätt tidpunkt. Kommissionen delar tredje mans farhågor. |
| --- | --- |

(64)

De som svarade på kommissionens marknadsundersökning ansåg dessa förslag vara helt otillräckliga. Deras omfattning och varaktighet gör det inte möjligt att kompensera den viktiga förlusten av GDP som potentiell konkurrent eller att effektivt säkra potentiella konkurrenters marknadsinträde vid rätt tidpunkt. Kommissionen delar tredje mans farhågor.

| (65) | Uthyrningen av produktionskapacitet på TER motsvarar bara en tredjedel av anläggningen och skulle innebära 4 % av den totala produktionskapaciteten i Portugal. Uthyrningen kan avbrytas automatiskt på grundval av kriterier som varken säkrar nya konkurrenter eller en reell iberisk marknad. Leasingperioden kan vara så kort som tre år. EDP kommer att i realtid känna till kostnaderna och vilka elvolymer som leasingkunden kan marknadsföra. Allt detta gör det osannolikt att en sådan leasingkund skulle få något verkligt inflytande på marknaden och utsätta EDP för konkurrens. |
| --- | --- |

(65)

Uthyrningen av produktionskapacitet på TER motsvarar bara en tredjedel av anläggningen och skulle innebära 4 % av den totala produktionskapaciteten i Portugal. Uthyrningen kan avbrytas automatiskt på grundval av kriterier som varken säkrar nya konkurrenter eller en reell iberisk marknad. Leasingperioden kan vara så kort som tre år. EDP kommer att i realtid känna till kostnaderna och vilka elvolymer som leasingkunden kan marknadsföra. Allt detta gör det osannolikt att en sådan leasingkund skulle få något verkligt inflytande på marknaden och utsätta EDP för konkurrens.

| (66) | Det föreslagna moratoriets översynsklausul gör det sannolikt att det kommer att avbrytas efter kort tid, utan garantier för nya konkurrenters faktiska marknadsinträde. Dessutom hindrar det inte EDP från att starta nya projekt för gaskombiverk (alla faser utom själva byggandet). Moratoriet och den föreslagna uthyrningen får alltså inte en tillräckligt konkurrensfrämjande effekt, motsvarande korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

(66)

Det föreslagna moratoriets översynsklausul gör det sannolikt att det kommer att avbrytas efter kort tid, utan garantier för nya konkurrenters faktiska marknadsinträde. Dessutom hindrar det inte EDP från att starta nya projekt för gaskombiverk (alla faser utom själva byggandet). Moratoriet och den föreslagna uthyrningen får alltså inte en tillräckligt konkurrensfrämjande effekt, motsvarande korrigerande åtgärder.

| (67) | Parterna föreslår vidare att EDP avyttrar sin andel på 10 % i Tejo Energia, en av EDP:s konkurrenter. Även om detta är ett positivt förslag, ger det inga garantier för att Tejo Energia faktiskt kommer att bygga ett gaskombiverk i framtiden |
| --- | --- |

(67)

Parterna föreslår vidare att EDP avyttrar sin andel på 10 % i Tejo Energia, en av EDP:s konkurrenter. Även om detta är ett positivt förslag, ger det inga garantier för att Tejo Energia faktiskt kommer att bygga ett gaskombiverk i framtiden

| (68) | Parterna har också föreslagit att EDP:s rösträtter i Turbogás begränsas. Detta rör sig dock bara om en treårsperiod och två speciella beslutsområden. EDP har nyligen också förvärvat en option beträffande köp av 20 % mer aktier i Turbogás och förvaltning av Turbogás produktion. Det är därför mycket tveksamt om parternas åtaganden kommer att hindra EDP från att påverka Turbogás gasleveranspolitik och framtida projekt. |
| --- | --- |

(68)

Parterna har också föreslagit att EDP:s rösträtter i Turbogás begränsas. Detta rör sig dock bara om en treårsperiod och två speciella beslutsområden. EDP har nyligen också förvärvat en option beträffande köp av 20 % mer aktier i Turbogás och förvaltning av Turbogás produktion. Det är därför mycket tveksamt om parternas åtaganden kommer att hindra EDP från att påverka Turbogás gasleveranspolitik och framtida projekt.

b)   Icke-horisontella effekter (ökande av konkurrenters kostnader)

EDP:s privilegierade tillgång med företrädesrätt till den portugisiska gasinfrastrukturen

| (69) | Att LNG-terminalen i Sines och underjordslagret i Carriço säljs till gashögtrycknätets operatör, dvs. bolagisering, är ett positivt förslag som kommissionen välkomnar. Emellertid säkerställer inte villkoren för dessa överföringar att tredje man erbjuds tillräcklig kapacitet. Särskilt gör dessa lösningar det möjligt för de anmälande parternas dotterbolag inom gassektorn i Spanien, nämligen Union Fenosa Gas och Naturcorp, att boka ytterligare kapacitet redan före överföringen, vilket parterna kan göra efter denna. |
| --- | --- |

(69)

Att LNG-terminalen i Sines och underjordslagret i Carriço säljs till gashögtrycknätets operatör, dvs. bolagisering, är ett positivt förslag som kommissionen välkomnar. Emellertid säkerställer inte villkoren för dessa överföringar att tredje man erbjuds tillräcklig kapacitet. Särskilt gör dessa lösningar det möjligt för de anmälande parternas dotterbolag inom gassektorn i Spanien, nämligen Union Fenosa Gas och Naturcorp, att boka ytterligare kapacitet redan före överföringen, vilket parterna kan göra efter denna.

| (70) | Parterna föreslog också att kapacitet i rörledningen Spanien–Portugal tillhandahålls på den portugisiska importplatsen (Campo Maior). Enligt marknadsundersökningen är denna kapacitet alldeles för liten (mindre än 10 % av ledningskapaciteten, vilket inte ens räcker för ett 400 MW gaskombiverk), och kapacitet är inte säkerställd för transport av gas till den portugisiska gränsen genom den anslutande rörledningen (Extremadura-ledningen). Det ingår en mekanism för tillhandahållande av extra kapacitet, fast på villkor som gör att tredje man inte kan förlita sig på att denna tillgång blir läglig, ekonomiskt rimlig eller långsiktig. |
| --- | --- |

(70)

Parterna föreslog också att kapacitet i rörledningen Spanien–Portugal tillhandahålls på den portugisiska importplatsen (Campo Maior). Enligt marknadsundersökningen är denna kapacitet alldeles för liten (mindre än 10 % av ledningskapaciteten, vilket inte ens räcker för ett 400 MW gaskombiverk), och kapacitet är inte säkerställd för transport av gas till den portugisiska gränsen genom den anslutande rörledningen (Extremadura-ledningen). Det ingår en mekanism för tillhandahållande av extra kapacitet, fast på villkor som gör att tredje man inte kan förlita sig på att denna tillgång blir läglig, ekonomiskt rimlig eller långsiktig.

| (71) | Åtagandena om infrastrukturerna för naturgas bör därför få mycket begränsade positiva effekter på el- och gasmarknaderna i Portugal. |
| --- | --- |

(71)

Åtagandena om infrastrukturerna för naturgas bör därför få mycket begränsade positiva effekter på el- och gasmarknaderna i Portugal.

Koncentrationens övriga vertikala effekter

| (72) | Vad gäller de övriga farhågor om vertikala effekter på konkurrensen (14) som åtgärden föranleder, erbjuder åtagandena främst att vattentäta skott upprättas för att begränsa informationsflödet mellan GDP och EDP. Marknadsundersökningen visade klart att sådana åtgärder är otillräckliga i detta fall. |
| --- | --- |

(72)

Vad gäller de övriga farhågor om vertikala effekter på konkurrensen (14) som åtgärden föranleder, erbjuder åtagandena främst att vattentäta skott upprättas för att begränsa informationsflödet mellan GDP och EDP. Marknadsundersökningen visade klart att sådana åtgärder är otillräckliga i detta fall.

2.   MARKNADEN FÖR SIDOTJÄNSTER

| (73) | Genom åtagandena erbjuds leasing av produktionskapacitet som inte tillåter leasingkunden att vara verksam på balansregleringsmarknaden, som kräver att anläggningens produktion kan anpassas i realtid. |
| --- | --- |

(73)

Genom åtagandena erbjuds leasing av produktionskapacitet som inte tillåter leasingkunden att vara verksam på balansregleringsmarknaden, som kräver att anläggningens produktion kan anpassas i realtid.

| (74) | Av vad som sagts framgår att åtagandena inte säkerställer att konkurrenterna inom överskådlig tid kommer att bygga ut kraftproduktionen i Portugal. De föreslagna lösningarna kommer därför inte att åtgärda stärkandet av EDP:s dominerande ställning på denna marknad. |
| --- | --- |

(74)

Av vad som sagts framgår att åtagandena inte säkerställer att konkurrenterna inom överskådlig tid kommer att bygga ut kraftproduktionen i Portugal. De föreslagna lösningarna kommer därför inte att åtgärda stärkandet av EDP:s dominerande ställning på denna marknad.

3.   ELLEVERANSER I DETALJISTLEDET

| (75) | Den enda lösning som direkt avser elleveranser i detaljistledet är ett ”åtagande att inte samtidigt erbjuda naturgas och el (’dual-fuel’) till återförsäljningskunder förrän naturgasleveranserna till sådana kundgrupper avreglerats”. Detta åtagande skulle bara gälla en viss period, och lösningen säkerställer i alla händelser inte att det kommer nya konkurrenter som ersättning för GDP |
| --- | --- |

(75)

Den enda lösning som direkt avser elleveranser i detaljistledet är ett ”åtagande att inte samtidigt erbjuda naturgas och el (’dual-fuel’) till återförsäljningskunder förrän naturgasleveranserna till sådana kundgrupper avreglerats”. Detta åtagande skulle bara gälla en viss period, och lösningen säkerställer i alla händelser inte att det kommer nya konkurrenter som ersättning för GDP

| (76) | Övriga lösningar kan få en indirekt positiv påverkan på elmarknadens detaljistled men säkerställer inte att nya konkurrenter faktiskt träder in på denna marknad i Portugal vid rätt tidpunkt och i tillräcklig omfattning och ersätter den framtida konkurrensen från GDP. |
| --- | --- |

(76)

Övriga lösningar kan få en indirekt positiv påverkan på elmarknadens detaljistled men säkerställer inte att nya konkurrenter faktiskt träder in på denna marknad i Portugal vid rätt tidpunkt och i tillräcklig omfattning och ersätter den framtida konkurrensen från GDP.

B.   NATURGASMARKNADER

1.   GASLEVERANSER TILL KRAFTPRODUCENTER (UTESTÄNGANDE AV KUNDER)

| (77) | Tre åtaganden är direkt relaterade till denna farhåga: i) avskaffandet av GDP:s förhandsrätt vad gäller gasleveranser till TER, ii) begränsningen av vissa av EDP:s rösträtter i Turbogás i tre år och iii) den delvisa uthyrningen av TER. |
| --- | --- |

(77)

Tre åtaganden är direkt relaterade till denna farhåga: i) avskaffandet av GDP:s förhandsrätt vad gäller gasleveranser till TER, ii) begränsningen av vissa av EDP:s rösträtter i Turbogás i tre år och iii) den delvisa uthyrningen av TER.

| (78) | i) Marknadsaktörer har betonat att avskaffandet av GDP:s förhandsrätt vad gäller leveranser till TER inte avskaffar EDP:s incitament att utnyttja GDP för gasleveranser; ii) begränsningen av vissa rösträtter under en viss tidsperiod hindrar inte EDP från att påverka Turbogás gasleveranspolitik; iii) leasingen avser bara en tredjedel av TER, och leasingkunden kommer att tvingas köpa merparten av sin gas från GDP. Kommissionen anser därför att dessa åtaganden ej är tillräckliga för att bemöta stärkandet av GDP:s dominerande ställning på marknaden för gasleveranser till kraftproducenter. |
| --- | --- |

(78)

i) Marknadsaktörer har betonat att avskaffandet av GDP:s förhandsrätt vad gäller leveranser till TER inte avskaffar EDP:s incitament att utnyttja GDP för gasleveranser; ii) begränsningen av vissa rösträtter under en viss tidsperiod hindrar inte EDP från att påverka Turbogás gasleveranspolitik; iii) leasingen avser bara en tredjedel av TER, och leasingkunden kommer att tvingas köpa merparten av sin gas från GDP. Kommissionen anser därför att dessa åtaganden ej är tillräckliga för att bemöta stärkandet av GDP:s dominerande ställning på marknaden för gasleveranser till kraftproducenter.

2.   GASLEVERANSER TILL LOKALA DISTRIBUTIONSFÖRETAG (UTESTÄNGANDE AV KUNDER)

| (79) | Genom åtgärden avskärmas gasefterfrågan från Portgás, dvs. från det enda lokala distributionsföretag som inte kontrolleras av GDP. Setgás, det lokala distributionsföretag som föreslås säljas, har en gaskonsumtion som bara är en fjärdedel av Portgás. Åtagandet undanröjer därför inte stärkandet av GDP:s dominerande ställning på marknaden för gasleveranser till lokala distributionsföretag. |
| --- | --- |

(79)

Genom åtgärden avskärmas gasefterfrågan från Portgás, dvs. från det enda lokala distributionsföretag som inte kontrolleras av GDP. Setgás, det lokala distributionsföretag som föreslås säljas, har en gaskonsumtion som bara är en fjärdedel av Portgás. Åtagandet undanröjer därför inte stärkandet av GDP:s dominerande ställning på marknaden för gasleveranser till lokala distributionsföretag.

3.   GASLEVERANSER TILL STORA INDUSTRIKUNDER

| (80) | Det är bara två lösningar som direkt avser farhågorna beträffande denna marknad. Den ena är åtagandet att inte samtidigt erbjuda gas och el (”dual-fuel”) till stora industrikunder innan dessas gasmarknad avreglerats. Den andra är åtagandet att ge stora industrikunder möjlighet att årligen förnya sina gasavtal. Dessa lösningar är inte tillräckliga för att säkerställa att nya konkurrenter träder in på gasmarknaden för stora industrikunder. |
| --- | --- |

(80)

Det är bara två lösningar som direkt avser farhågorna beträffande denna marknad. Den ena är åtagandet att inte samtidigt erbjuda gas och el (”dual-fuel”) till stora industrikunder innan dessas gasmarknad avreglerats. Den andra är åtagandet att ge stora industrikunder möjlighet att årligen förnya sina gasavtal. Dessa lösningar är inte tillräckliga för att säkerställa att nya konkurrenter träder in på gasmarknaden för stora industrikunder.

| (81) | Å andra sidan har också lösningar som direkt påverkar farhågorna analyserats: vad gäller gasimportens infrastrukturer är det fortfarande oklart om kapaciteten kommer att räcka till. Setgás som föreslås säljas har dessutom mindre än 10 % av gaskunderna i Portugal och skulle utgöra en mycket mer begränsad bas för inträde på marknaden för stora industrikunder, i jämförelse med EDP:s elkundbas och Portgás gaskundbas. |
| --- | --- |

(81)

Å andra sidan har också lösningar som direkt påverkar farhågorna analyserats: vad gäller gasimportens infrastrukturer är det fortfarande oklart om kapaciteten kommer att räcka till. Setgás som föreslås säljas har dessutom mindre än 10 % av gaskunderna i Portugal och skulle utgöra en mycket mer begränsad bas för inträde på marknaden för stora industrikunder, i jämförelse med EDP:s elkundbas och Portgás gaskundbas.

4.   GASLEVERANSER TILL SMÅKUNDER

| (82) | En avyttring av Setgás är en korrigerande åtgärd men kan inte ersätta EDP/Portgás som framtida konkurrenter i gasmarknadens detaljistled: Setgás försäljning står för 8 % av den totala gasförsäljningen i detaljistledet i Portugal, medan Portgás har 30 % av marknaden. Mycket begränsat vad gäller tid och effekt är åtagandet att i detaljistledet inte erbjuda ”dual-fuel” till gaskunder som ännu inte är berättigade till både gas och el. Ingen annan lösning har föreslagits som direkt åtgärdar förlusten av den potentiella konkurrensen från EDP som kan utnyttja sin nationella elkundbas och sitt välkända märke och är motiverat att erbjuda kunder ”dual-fuel” (el/gas). |
| --- | --- |

(82)

En avyttring av Setgás är en korrigerande åtgärd men kan inte ersätta EDP/Portgás som framtida konkurrenter i gasmarknadens detaljistled: Setgás försäljning står för 8 % av den totala gasförsäljningen i detaljistledet i Portugal, medan Portgás har 30 % av marknaden. Mycket begränsat vad gäller tid och effekt är åtagandet att i detaljistledet inte erbjuda ”dual-fuel” till gaskunder som ännu inte är berättigade till både gas och el. Ingen annan lösning har föreslagits som direkt åtgärdar förlusten av den potentiella konkurrensen från EDP som kan utnyttja sin nationella elkundbas och sitt välkända märke och är motiverat att erbjuda kunder ”dual-fuel” (el/gas).

VII   SENA KORRIGERINGAR

| (83) | Efter att tidsfristen löpt ut för inlämnandet av korrigeringar (15) inkom parterna den 26 november 2004 med handlingar där de föreslog ändringar av de lösningar som redan lagts fram. Syftet var att åtgärda de farhågor som kommissionen tagit upp. Lösningarna kunde emellertid inte helt och fullt undanröja de farhågor om konkurrensen som kommissionen formulerat |
| --- | --- |

(83)

Efter att tidsfristen löpt ut för inlämnandet av korrigeringar (15) inkom parterna den 26 november 2004 med handlingar där de föreslog ändringar av de lösningar som redan lagts fram. Syftet var att åtgärda de farhågor som kommissionen tagit upp. Lösningarna kunde emellertid inte helt och fullt undanröja de farhågor om konkurrensen som kommissionen formulerat

| (84) | På kvällen fredagen den 3 december 2004 inkom parterna med en ny rad ”gasåtaganden”, för tillämpningen av de avsikter de formulerat i det dokument som skickades till kommissionen den 26 november 2004. Denna sista rad åtaganden kan inte utgöra grunden för ett godkännandebeslut. Orsaken är för det första att dessa nya åtaganden lagts fram under ett sent skede av förfarandet (bara tre arbetsdagar före kommissionens möte den 9 december 2004 där det slutliga beslutet skulle fattas, vilket inte gav kommissionen tillräckligt med tid att bedöma dem i enlighet med förfarandets krav). För det andra avser förslaget bara tillämpningen av avsikterna i det dokument som skickades den 26 november 2004. |
| --- | --- |

(84)

På kvällen fredagen den 3 december 2004 inkom parterna med en ny rad ”gasåtaganden”, för tillämpningen av de avsikter de formulerat i det dokument som skickades till kommissionen den 26 november 2004. Denna sista rad åtaganden kan inte utgöra grunden för ett godkännandebeslut. Orsaken är för det första att dessa nya åtaganden lagts fram under ett sent skede av förfarandet (bara tre arbetsdagar före kommissionens möte den 9 december 2004 där det slutliga beslutet skulle fattas, vilket inte gav kommissionen tillräckligt med tid att bedöma dem i enlighet med förfarandets krav). För det andra avser förslaget bara tillämpningen av avsikterna i det dokument som skickades den 26 november 2004.

VIII   SLUTSATS

| (85) | Av ovannämnda skäl, bedömda enskilt eller tillsammans, fattade kommissionen den 9 december 2004 beslut om att den föreslagna koncentrationen är oförenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 8.3 i koncentrationsförordningen, på grund av att den stärker den dominerande ställningen på flera gas- och elmarknader i Portugal vilket i betydande mån skulle hämma den effektiva konkurrensen på en väsentlig del av den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(85)

Av ovannämnda skäl, bedömda enskilt eller tillsammans, fattade kommissionen den 9 december 2004 beslut om att den föreslagna koncentrationen är oförenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 8.3 i koncentrationsförordningen, på grund av att den stärker den dominerande ställningen på flera gas- och elmarknader i Portugal vilket i betydande mån skulle hämma den effektiva konkurrensen på en väsentlig del av den gemensamma marknaden.

---

(1)  EGT L 395, 30.12.1989, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1310/97 (EGT L 180, 9.7.1997, s. 1).

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/55/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och om upphävande av direktiv 98/30/EG (EUT L 176, 15.7.2003, s. 57).

(3)  Se ärende COMP/M.3268 – Sydkraft/Graninge.

(4)  Priskonstruktionen går ut på att garantera betalning för kapacitet (vilket innebär förutbestämd avkastning på det kapital som investerats i anläggningen) och för energi (vilket avspeglar kostnader).

(5)  Tejo Energia kontrolleras av det brittiska företaget International Power, med 45 % av aktierna, och det spanska företaget Endesa, med 35 % av aktierna. EDP och Electricité de France har bara minoritetsposter på vardera 10 %, vilket inte verkar göra det möjligt för dem att utöva gemensam kontroll över företaget.

(6)  Vid tidpunkten för anmälan kontrollerades Turbogás av det tyska kraftföretaget RWE. EDP har en post på 20 %, vilket inte verkar göra det möjligt för det att utöva gemensam kontroll över företaget. RWE har därefter ingått ett försäljningsavtal med International Power. International Powers köp har godkänts av den portugisiska konkurrensmyndigheten.

(7)  35 TWh av en sammanlagd leverans på 43 TWh 2003.

(8)  Portugal kommer alltså att tidigare genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/54/EG (EUT L 176, 15.7.2003, s. 37), vilket gör att marknaden för elektricitet kommer att vara helt avreglerad från och med den 1 juli 2007.

(9)  Se t.ex. ärende M.2434 – Grupo Villar MIR/ENBW/Hidrocantabrico.

(10)  Kraftverk med kombicykelteknik kallas CCGT (Combined Cycle Gas Turbines).

(11)  Mellan 4 och 20 bar respektive under 4 bar.

(12)  Kommissionen måste också bedöma mellanled i marknadsstrukturens utveckling, särskilt som även en tillfällig situation kan få mycket negativa effekter på konkurrensen och kanske även på lång sikt.

(13)  Ägandet av 20 % av Turbogás ger EDP vissa möjligheter att blockera beslut.

(14)  Här avses: i) EDP:s möjligheter och incitament till att kontrollera gaspriser och öka sina konkurrenters kostnader och därmed hindra sina nuvarande och potentiella konkurrenter samt hindra marknadsinträde, ii) EDP:s möjligheter att utnyttja begränsningarna för gasleveranser till gaskombiverk, till nackdel för konkurrerande kraftverk av denna typ, samt iii) EDP:s tillgång till konfidentiell information om sina konkurrenters kostnader och dagliga gasförbrukningsuppgifter, vilket ger företaget betydande fördelar.

(15)  Tidsfristen för inlämnande av korrigeringar var den 17 november 2004.

---

| 19.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 302/79 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 302/79

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 17 oktober 2005

om godtagande av åtaganden som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet rörande import av kaliumklorid med ursprung i Ryska federationen

(2005/802/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 8 i denna,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

I   FÖRFARANDE

| (1) | Genom förordning (EEG) nr 3068/92 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull (nedan kallad ”de gällande åtgärderna”) på import av kaliumklorid med ursprung i bland annat Ryssland. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EEG) nr 3068/92 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull (nedan kallad ”de gällande åtgärderna”) på import av kaliumklorid med ursprung i bland annat Ryssland.

| (2) | Genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) inledde kommissionen i mars 2004 på eget initiativ en partiell interimsöversyn av de gällande åtgärderna, i syfte att undersöka om det var nödvändigt att ändra dem till följd av utvidgningen av Europeiska unionen till 25 medlemsstater den 1 maj 2004 (nedan kallad ”utvidgningen”). |
| --- | --- |

(2)

Genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) inledde kommissionen i mars 2004 på eget initiativ en partiell interimsöversyn av de gällande åtgärderna, i syfte att undersöka om det var nödvändigt att ändra dem till följd av utvidgningen av Europeiska unionen till 25 medlemsstater den 1 maj 2004 (nedan kallad ”utvidgningen”).

| (3) | Det framgick av den partiella interimsöversynen att det låg i gemenskapens intresse att tillfälligt anpassa de gällande åtgärderna för att undvika plötsliga och onödigt negativa verkningar för importörer och användare i de tio nya medlemsstaterna (nedan kallade ”EU-10”) omedelbart efter utvidgningen. |
| --- | --- |

(3)

Det framgick av den partiella interimsöversynen att det låg i gemenskapens intresse att tillfälligt anpassa de gällande åtgärderna för att undvika plötsliga och onödigt negativa verkningar för importörer och användare i de tio nya medlemsstaterna (nedan kallade ”EU-10”) omedelbart efter utvidgningen.

| (4) | I detta syfte godtog kommissionen i maj 2004 genom förordning (EG) nr 1002/2004 (4) åtaganden från bland annat två exporterande tillverkare i Ryssland, JSC Silvinit och JSC Uralkali, avseende deras export till EU-10. I syfte att möjliggöra att import som sker enligt villkoren för åtagandena befrias från den antidumpningstull som infördes genom förordning (EEG) nr 3068/92 ändrades dessutom förordning (EEG) nr 3068/92 genom förordning (EG) nr 992/2004 (5). |
| --- | --- |

(4)

I detta syfte godtog kommissionen i maj 2004 genom förordning (EG) nr 1002/2004 (4) åtaganden från bland annat två exporterande tillverkare i Ryssland, JSC Silvinit och JSC Uralkali, avseende deras export till EU-10. I syfte att möjliggöra att import som sker enligt villkoren för åtagandena befrias från den antidumpningstull som infördes genom förordning (EEG) nr 3068/92 ändrades dessutom förordning (EEG) nr 3068/92 genom förordning (EG) nr 992/2004 (5).

| (5) | I juni 2005 godtog kommissionen i enlighet med förordning (EG) nr 858/2005 (6) nya åtaganden avseende export till EU-10 från dessa ryska företag under ytterligare en period som löper ut den 13 april 2006. |
| --- | --- |

(5)

I juni 2005 godtog kommissionen i enlighet med förordning (EG) nr 858/2005 (6) nya åtaganden avseende export till EU-10 från dessa ryska företag under ytterligare en period som löper ut den 13 april 2006.

| (6) | Under tiden mottogs i januari 2004 separata ansökningar från JSC Silvinit och JSC Uralkali (nedan kallade ”de sökande”) om individuella partiella interimsöversyner av de gällande åtgärderna i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

Under tiden mottogs i januari 2004 separata ansökningar från JSC Silvinit och JSC Uralkali (nedan kallade ”de sökande”) om individuella partiella interimsöversyner av de gällande åtgärderna i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen.

| (7) | Kommissionen fastslog efter samråd med rådgivande kommittén att bevisningen var tillräcklig för att inleda partiella interimsöversyner, och offentliggjorde därefter tillkännagivanden om inledande och påbörjade en undersökning (7). |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen fastslog efter samråd med rådgivande kommittén att bevisningen var tillräcklig för att inleda partiella interimsöversyner, och offentliggjorde därefter tillkännagivanden om inledande och påbörjade en undersökning (7).

| (8) | Mot bakgrund av resultaten av dessa två partiella interimsöversyner ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1891/2005 de antidumpningstullsatser som fastställts för de sökande. |
| --- | --- |

(8)

Mot bakgrund av resultaten av dessa två partiella interimsöversyner ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1891/2005 de antidumpningstullsatser som fastställts för de sökande.

II   ÅTAGANDEN

| (9) | Såsom nämns ovan har kommissionen godtagit åtaganden från de sökande avseende deras export till EU-10. Det erinras om att enligt förordning (EG) nr 992/2004 var dessa åtaganden av övergående karaktär och avsedda som interimsåtgärder som skulle göra det möjligt för inköpspriserna för kaliumklorid i EU-10 att stiga till de priser som rådde i gemenskapen i dess sammansättning omedelbart före utvidgningen (nedan kallat ”EU-15”). Dessutom motsvarade dessa åtaganden beträffande EU-10 inte direkt en antidumpningstull, eftersom de fastställda minimiimportpriserna undantagsvis låg på lägre nivåer än normalt (dvs. på nivåer som innebär att de skadevållande verkningarna av dumpning undanröjs). |
| --- | --- |

(9)

Såsom nämns ovan har kommissionen godtagit åtaganden från de sökande avseende deras export till EU-10. Det erinras om att enligt förordning (EG) nr 992/2004 var dessa åtaganden av övergående karaktär och avsedda som interimsåtgärder som skulle göra det möjligt för inköpspriserna för kaliumklorid i EU-10 att stiga till de priser som rådde i gemenskapen i dess sammansättning omedelbart före utvidgningen (nedan kallat ”EU-15”). Dessutom motsvarade dessa åtaganden beträffande EU-10 inte direkt en antidumpningstull, eftersom de fastställda minimiimportpriserna undantagsvis låg på lägre nivåer än normalt (dvs. på nivåer som innebär att de skadevållande verkningarna av dumpning undanröjs).

| (10) | De sökande har emellertid, som ett led i de partiella interimsöversynerna och utöver de ovan nämnda åtaganden som redan gäller för deras export till EU-10, erbjudit sig att sälja den berörda produkten till kunder i EU-15 till lägst ett pris som innebär att de skadevållande verkningarna av dumpning undanröjs. |
| --- | --- |

(10)

De sökande har emellertid, som ett led i de partiella interimsöversynerna och utöver de ovan nämnda åtaganden som redan gäller för deras export till EU-10, erbjudit sig att sälja den berörda produkten till kunder i EU-15 till lägst ett pris som innebär att de skadevållande verkningarna av dumpning undanröjs.

| (11) | De åtaganden som gjorts beträffande försäljningen till EU-10 löper ut den 13 april 2006 och fram tills dess kommer åtagandena för försäljning till EU-10 och åtagandena för export till EU-15 att gälla parallellt. |
| --- | --- |

(11)

De åtaganden som gjorts beträffande försäljningen till EU-10 löper ut den 13 april 2006 och fram tills dess kommer åtagandena för försäljning till EU-10 och åtagandena för export till EU-15 att gälla parallellt.

| (12) | När åtagandena avseende EU-10 löper ut i april 2006 kommer följaktligen de högre minimiimportpriser som fastställts genom de åtaganden som gjorts inom ramen för de partiella interimsöversynerna för försäljning till EU-15 även att gälla för försäljning till EU-10. På så sätt kommer samma minimiimportpriser som fastställts till icke-skadevållande nivåer att gälla för all import från de sökande till hela gemenskapsmarknaden, och syftet med de övergångs- och undantagsåtgärder som gäller för import till EU-10 efter utvidgningen kommer att ha uppnåtts. |
| --- | --- |

(12)

När åtagandena avseende EU-10 löper ut i april 2006 kommer följaktligen de högre minimiimportpriser som fastställts genom de åtaganden som gjorts inom ramen för de partiella interimsöversynerna för försäljning till EU-15 även att gälla för försäljning till EU-10. På så sätt kommer samma minimiimportpriser som fastställts till icke-skadevållande nivåer att gälla för all import från de sökande till hela gemenskapsmarknaden, och syftet med de övergångs- och undantagsåtgärder som gäller för import till EU-10 efter utvidgningen kommer att ha uppnåtts.

| (13) | Företagen kommer regelbundet att förse kommissionen med utförliga uppgifter om sin export till gemenskapen, så att kommissionen på ett effektivt sätt kan övervaka att åtagandena efterlevs. Dessutom har företagen en sådan försäljningsstruktur att kommissionen anser att risken för kringgående av åtagandena är begränsad. |
| --- | --- |

(13)

Företagen kommer regelbundet att förse kommissionen med utförliga uppgifter om sin export till gemenskapen, så att kommissionen på ett effektivt sätt kan övervaka att åtagandena efterlevs. Dessutom har företagen en sådan försäljningsstruktur att kommissionen anser att risken för kringgående av åtagandena är begränsad.

| (14) | För att göra det möjligt för kommissionen att effektivt övervaka att företagen efterlever sina åtaganden kommer, när en begäran om övergång till fri omsättning i enlighet med åtagandena föreläggs den berörda tullmyndigheten, tullbefrielse endast att medges om en faktura som innehåller åtminstone de uppgifter som anges i bilagan till förordning (EG) nr 1891/2005 uppvisas. Dessa uppgifter är dessutom nödvändiga för att tullmyndigheterna med ett tillräckligt mått av säkerhet skall kunna förvissa sig om att sändningen svarar mot beskrivningen i handelsdokumenten. Om det inte uppvisas någon sådan faktura eller om fakturan inte svarar mot den produkt som uppvisas för tullmyndigheterna, kommer i stället den tillämpliga antidumpningstullen att tas ut. |
| --- | --- |

(14)

För att göra det möjligt för kommissionen att effektivt övervaka att företagen efterlever sina åtaganden kommer, när en begäran om övergång till fri omsättning i enlighet med åtagandena föreläggs den berörda tullmyndigheten, tullbefrielse endast att medges om en faktura som innehåller åtminstone de uppgifter som anges i bilagan till förordning (EG) nr 1891/2005 uppvisas. Dessa uppgifter är dessutom nödvändiga för att tullmyndigheterna med ett tillräckligt mått av säkerhet skall kunna förvissa sig om att sändningen svarar mot beskrivningen i handelsdokumenten. Om det inte uppvisas någon sådan faktura eller om fakturan inte svarar mot den produkt som uppvisas för tullmyndigheterna, kommer i stället den tillämpliga antidumpningstullen att tas ut.

| (15) | De exporterande tillverkarna bör också vara medvetna om att kommissionen enligt villkoren för åtagandena har rätt att återta godtagandet av det berörda företagets åtagande och i stället införa en slutgiltig antidumpningstull om övervakningen av åtagandena på något sätt försvåras eller omöjliggörs eller om de bryts. |
| --- | --- |

(15)

De exporterande tillverkarna bör också vara medvetna om att kommissionen enligt villkoren för åtagandena har rätt att återta godtagandet av det berörda företagets åtagande och i stället införa en slutgiltig antidumpningstull om övervakningen av åtagandena på något sätt försvåras eller omöjliggörs eller om de bryts.

| (16) | Mot bakgrund av alla dessa faktorer kan de åtaganden som gjorts av de sökande inom ramen för de partiella interimsöversynerna godtas. |
| --- | --- |

(16)

Mot bakgrund av alla dessa faktorer kan de åtaganden som gjorts av de sökande inom ramen för de partiella interimsöversynerna godtas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De åtaganden som gjorts av nedan angivna exporterande tillverkare och företag i samband med de nuvarande antidumpningsförfarandena rörande import av kaliumklorid med ursprung i Ryssland skall godtas.

| Land | Tillverkare | TARIC-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Ryssland | Tillverkad av JSC Silvinit, Solikamsk, Ryssland och såld av JSC International Potash Company, Moskva, Ryssland till den första oberoende kund i gemenskapen som fungerar som importör | A695 |
| Ryssland | Tillverkad och såld av JSC Uralkali, Berezniki, Ryssland eller tillverkad av JSC Uralkali, Berezniki, Ryssland och såld av Uralkali Trading SA, Genève, Schweiz till den första kund i gemenskapen som fungerar som importör | A520 |

Land

Tillverkare

TARIC-tilläggsnummer

Ryssland

Tillverkad av JSC Silvinit, Solikamsk, Ryssland och såld av JSC International Potash Company, Moskva, Ryssland till den första oberoende kund i gemenskapen som fungerar som importör

A695

Ryssland

Tillverkad och såld av JSC Uralkali, Berezniki, Ryssland eller tillverkad av JSC Uralkali, Berezniki, Ryssland och såld av Uralkali Trading SA, Genève, Schweiz till den första kund i gemenskapen som fungerar som importör

A520

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärda i Bryssel den 17 oktober 2005.

På kommissionens vägnar

Peter MANDELSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EGT L 308, 24.10.1992, s. 41. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1891/2005 (se sidan 14 i detta nummer av EUT).

2

(3)  EUT C 70, 20.3.2004, s. 15.

3

(4)  EUT L 183, 20.5.2004, s. 16. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 588/2005 (EUT L 98, 16.4.2005, s. 11).

4

(5)  EUT L 182, 19.5.2004, s. 23.

5

(6)  EUT L 143, 7.6.2005, s. 11.

6

(7)  EUT C 93, 17.4.2004, s. 2.

7

---