# Uradni list L 309/25.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 309 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4825. november 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 309

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4825. november 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1888/2005 z dne 26. oktobra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1059/2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) zaradi pristopa Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji | 1 |
| | * | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1889/2005 z dne 26. oktobra 2005 o kontroli gotovine ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje | 9 |
| | * | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/59/ES z dne 26. oktobra 2005 o 28. spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (toluen in triklorobenzen) (
  1
  ) | 13 |
| | * | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (
  1
  ) | 15 |
| | * | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/66/ES z dne 26. oktobra 2005 o uporabi prednjih zaščitnih sistemov na motornih vozilih in spremembi Direktive Sveta 70/156/EGS | 37 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1888/2005 z dne 26. oktobra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1059/2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) zaradi pristopa Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji

1

*

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1889/2005 z dne 26. oktobra 2005 o kontroli gotovine ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje

9

*

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/59/ES z dne 26. oktobra 2005 o 28. spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (toluen in triklorobenzen) (
  1
  )

1

13

*

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (
  1
  )

1

15

*

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/66/ES z dne 26. oktobra 2005 o uporabi prednjih zaščitnih sistemov na motornih vozilih in spremembi Direktive Sveta 70/156/EGS

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 25.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 309/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 309/1

---

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA (ES) št. 1888/2005

z dne 26. oktobra 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 1059/2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) zaradi pristopa Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1059/2003 (3) predstavlja pravni okvir za regionalno klasifikacijo, ki omogoča zbiranje, obdelavo in razširjanje usklajene regionalne statistike v Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1059/2003 (3) predstavlja pravni okvir za regionalno klasifikacijo, ki omogoča zbiranje, obdelavo in razširjanje usklajene regionalne statistike v Skupnosti.

| (2) | Vse statistike držav članic, posredovane Komisiji, ki so razčlenjene po teritorialnih enotah, bi morale, kadar je to možno, uporabljati klasifikacijo NUTS. |
| --- | --- |

(2)

Vse statistike držav članic, posredovane Komisiji, ki so razčlenjene po teritorialnih enotah, bi morale, kadar je to možno, uporabljati klasifikacijo NUTS.

| (3) | Treba je prilagoditi Priloge k Uredbi (ES) št. 1059/2003 da se upošteva pristop Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji. |
| --- | --- |

(3)

Treba je prilagoditi Priloge k Uredbi (ES) št. 1059/2003 da se upošteva pristop Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1059/2003 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1059/2003 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1059/2003 se spremeni na naslednji način:

| 1. | Priloga I se spremeni v skladu z besedilom Priloge I k tej uredbi. |
| --- | --- |

1.

Priloga I se spremeni v skladu z besedilom Priloge I k tej uredbi.

| 2. | Prilogi II in III se nadomestita z besedilom Prilog II in III k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Prilogi II in III se nadomestita z besedilom Prilog II in III k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 26. oktobra 2005

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

D. ALEXANDER

---

(1)  UL C 157, 28.6.2005, str 149.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 12. aprila 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 19. septembra 2005.

2

(3)  UL L 154, 21.6.2003, str. 1.

3

---

PRILOGA I

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1059/2003 se spremeni na naslednji način:

| 1. | med „BE – BELGIQUE/BELGIË“ in „DK – DANMARK“ se vstavi naslednja tabela:








  „Koda | Nuts 1 | Nuts 2 | Nuts 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CZ | ČESKÁ REPUBLIKA | | |
| CZ0 | ČESKÁ REPUBLIKA | | |
| CZ01 | | Praha | |
| CZ010 | | | Hlavní město Praha |
| CZ02 | | Střední Čechy | |
| CZ020 | | | Středočeský kraj |
| CZ03 | | Jihozápad | |
| CZ031 | | | Jihočeský kraj |
| CZ032 | | | Plzeňský kraj |
| CZ04 | | Severozápad | |
| CZ041 | | | Karlovarský kraj |
| CZ042 | | | Ústecký kraj |
| CZ05 | | Severovýchod | |
| CZ051 | | | Liberecký kraj |
| CZ052 | | | Královéhradecký kraj |
| CZ053 | | | Pardubický kraj |
| CZ06 | | Jihovýchod | |
| CZ061 | | | Vysočina |
| CZ062 | | | Jihomoravský kraj |
| CZ07 | | Střední Morava | |
| CZ071 | | | Olomoucký kraj |
| CZ072 | | | Zlínský kraj |
| CZ08 | | Moravskoslezsko | |
| CZ080 | | | Moravskoslezský kraj |
| CZZ | EXTRA-REGIO | | |
| CZZZ | | Extra-Regio | |
| CZZZZ | | | Extra-Regio“ |

1.

med „BE – BELGIQUE/BELGIË“ in „DK – DANMARK“ se vstavi naslednja tabela:

„Koda

Nuts 1

Nuts 2

Nuts 3

CZ

ČESKÁ REPUBLIKA

CZ0

ČESKÁ REPUBLIKA

CZ01

Praha

CZ010

Hlavní město Praha

CZ02

Střední Čechy

CZ020

Středočeský kraj

CZ03

Jihozápad

CZ031

Jihočeský kraj

CZ032

Plzeňský kraj

CZ04

Severozápad

CZ041

Karlovarský kraj

CZ042

Ústecký kraj

CZ05

Severovýchod

CZ051

Liberecký kraj

CZ052

Královéhradecký kraj

CZ053

Pardubický kraj

CZ06

Jihovýchod

CZ061

Vysočina

CZ062

Jihomoravský kraj

CZ07

Střední Morava

CZ071

Olomoucký kraj

CZ072

Zlínský kraj

CZ08

Moravskoslezsko

CZ080

Moravskoslezský kraj

CZZ

EXTRA-REGIO

CZZZ

Extra-Regio

CZZZZ

Extra-Regio“

| 2. | med „DE –DEUTSCHLAND“ in „GR – ΕΛΛΑΔΑ (Ellada)“ se vstavi naslednja tabela:








  „Koda | Nuts 1 | Nuts 2 | Nuts 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EE | EESTI | | |
| EE0 | EESTI | | |
| EE00 | | Eesti | |
| EE001 | | | Põhja-Eesti |
| EE004 | | | Lääne-Eesti |
| EE006 | | | Kesk-Eesti |
| EE007 | | | Kirde-Eesti |
| EE008 | | | Lõuna-Eesti |
| EEZ | EXTRA-REGIO | | |
| EEZZ | | Extra-Regio | |
| EEZZZ | | | Extra-Regio“ |

2.

med „DE –DEUTSCHLAND“ in „GR – ΕΛΛΑΔΑ (Ellada)“ se vstavi naslednja tabela:

„Koda

Nuts 1

Nuts 2

Nuts 3

EE

EESTI

EE0

EESTI

EE00

Eesti

EE001

Põhja-Eesti

EE004

Lääne-Eesti

EE006

Kesk-Eesti

EE007

Kirde-Eesti

EE008

Lõuna-Eesti

EEZ

EXTRA-REGIO

EEZZ

Extra-Regio

EEZZZ

Extra-Regio“

| 3. | med „IT – ITALIA“ in „LU – LUXEMBOURG (GRAND-DUCHÉ)“ se vstavi naslednja tabela:








  „Koda | Nuts 1 | Nuts 2 | Nuts 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CY | ΚΥΠΡΟΣ/KIBRIS | | |
| CY0 | ΚΥΠΡΟΣ/KIBRIS | | |
| CY00 | | Κύπρος/Kıbrıs | |
| CY000 | | | Κύπρος/Kıbrıs |
| CYZ | EXTRA-REGIO | | |
| CYZZ | | Extra-Regio | |
| CYZZZ | | | Extra-Regio |
| LV | LATVIJA | | |
| LV0 | LATVIJA | | |
| LV00 | | Latvija | |
| LV003 | | | Kurzeme |
| LV005 | | | Latgale |
| LV006 | | | Rīga |
| LV007 | | | Pierīga |
| LV008 | | | Vidzeme |
| LV009 | | | Zemgale |
| LVZ | EXTRA-REGIO | | |
| LVZZ | | Extra-Regio | |
| LVZZZ | | | Extra-Regio |
| LT | LIETUVA | | |
| LT0 | LIETUVA | | |
| LT00 | | Lietuva | |
| LT001 | | | Alytaus apskritis |
| LT002 | | | Kauno apskritis |
| LT003 | | | Klaipėdos apskritis |
| LT004 | | | Marijampolės apskritis |
| LT005 | | | Panevėžio apskritis |
| LT006 | | | Šiaulių apskritis |
| LT007 | | | Tauragės apskritis |
| LT008 | | | Telšių apskritis |
| LT009 | | | Utenos apskritis |
| LT00A | | | Vilniaus apskritis |
| LTZ | EXTRA-REGIO | | |
| LTZZ | | Extra-Regio | |
| LTZZZ | | | Extra-Regio“ |

3.

med „IT – ITALIA“ in „LU – LUXEMBOURG (GRAND-DUCHÉ)“ se vstavi naslednja tabela:

„Koda

Nuts 1

Nuts 2

Nuts 3

CY

ΚΥΠΡΟΣ/KIBRIS

CY0

ΚΥΠΡΟΣ/KIBRIS

CY00

Κύπρος/Kıbrıs

CY000

Κύπρος/Kıbrıs

CYZ

EXTRA-REGIO

CYZZ

Extra-Regio

CYZZZ

Extra-Regio

LV

LATVIJA

LV0

LATVIJA

LV00

Latvija

LV003

Kurzeme

LV005

Latgale

LV006

Rīga

LV007

Pierīga

LV008

Vidzeme

LV009

Zemgale

LVZ

EXTRA-REGIO

LVZZ

Extra-Regio

LVZZZ

Extra-Regio

LT

LIETUVA

LT0

LIETUVA

LT00

Lietuva

LT001

Alytaus apskritis

LT002

Kauno apskritis

LT003

Klaipėdos apskritis

LT004

Marijampolės apskritis

LT005

Panevėžio apskritis

LT006

Šiaulių apskritis

LT007

Tauragės apskritis

LT008

Telšių apskritis

LT009

Utenos apskritis

LT00A

Vilniaus apskritis

LTZ

EXTRA-REGIO

LTZZ

Extra-Regio

LTZZZ

Extra-Regio“

| 4. | med „LU – LUXEMBOURG (GRAND-DUCHÉ)“ in „NL – NEDERLAND“ se vstavi naslednja tabela:








  „Koda | Nuts 1 | Nuts 2 | Nuts 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HU | MAGYARORSZÁG | | |
| HU1 | KÖZÉP-MAGYARORSZÁG | | |
| HU10 | | Közép-Magyarország | |
| HU101 | | | Budapest |
| HU102 | | | Pest |
| HU2 | DUNÁNTÚL | | |
| HU21 | | Közép-Dunántúl | |
| HU211 | | | Fejér |
| HU212 | | | Komárom-Esztergom |
| HU213 | | | Veszprém |
| HU22 | | Nyugat-Dunántúl | |
| HU221 | | | Győr-Moson-Sopron |
| HU222 | | | Vas |
| HU223 | | | Zala |
| HU23 | | Dél-Dunántúl | |
| HU231 | | | Baranya |
| HU232 | | | Somogy |
| HU233 | | | Tolna |
| HU3 | ALFÖLD ÉS ÉSZAK | | |
| HU31 | | Észak-Magyarország | |
| HU311 | | | Borsod-Abaúj-Zemplén |
| HU312 | | | Heves |
| HU313 | | | Nógrád |
| HU32 | | Észak-Alföld | |
| HU321 | | | Hajdú-Bihar |
| HU322 | | | Jász-Nagykun-Szolnok |
| HU323 | | | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| HU33 | | Dél-Alföld | |
| HU331 | | | Bács-Kiskun |
| HU332 | | | Békés |
| HU333 | | | Csongrád |
| HUZ | EXTRA-REGIO | | |
| HUZZ | | Extra-Regio | |
| HUZZZ | | | Extra-Regio |
| MT | MALTA | | |
| MT0 | MALTA | | |
| MT00 | | Malta | |
| MT001 | | | Malta |
| MT002 | | | Gozo and Comino/Għawdex u Kemmuna |
| MTZ | EXTRA-REGIO | | |
| MTZZ | | Extra-Regio | |
| MTZZZ | | | Extra-Regio“ |

4.

med „LU – LUXEMBOURG (GRAND-DUCHÉ)“ in „NL – NEDERLAND“ se vstavi naslednja tabela:

„Koda

Nuts 1

Nuts 2

Nuts 3

HU

MAGYARORSZÁG

HU1

KÖZÉP-MAGYARORSZÁG

HU10

Közép-Magyarország

HU101

Budapest

HU102

Pest

HU2

DUNÁNTÚL

HU21

Közép-Dunántúl

HU211

Fejér

HU212

Komárom-Esztergom

HU213

Veszprém

HU22

Nyugat-Dunántúl

HU221

Győr-Moson-Sopron

HU222

Vas

HU223

Zala

HU23

Dél-Dunántúl

HU231

Baranya

HU232

Somogy

HU233

Tolna

HU3

ALFÖLD ÉS ÉSZAK

HU31

Észak-Magyarország

HU311

Borsod-Abaúj-Zemplén

HU312

Heves

HU313

Nógrád

HU32

Észak-Alföld

HU321

Hajdú-Bihar

HU322

Jász-Nagykun-Szolnok

HU323

Szabolcs-Szatmár-Bereg

HU33

Dél-Alföld

HU331

Bács-Kiskun

HU332

Békés

HU333

Csongrád

HUZ

EXTRA-REGIO

HUZZ

Extra-Regio

HUZZZ

Extra-Regio

MT

MALTA

MT0

MALTA

MT00

Malta

MT001

Malta

MT002

Gozo and Comino/Għawdex u Kemmuna

MTZ

EXTRA-REGIO

MTZZ

Extra-Regio

MTZZZ

Extra-Regio“

| 5. | med „AT – ÖSTERREICH“ in „PT – PORTUGAL“ se vstavi naslednja tabela:








  „Koda | Nuts 1 | Nuts 2 | Nuts 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PL | POLSKA | | |
| PL1 | CENTRALNY | | |
| PL11 | | Łódzkie | |
| PL111 | | | Łódzki |
| PL112 | | | Piotrkowsko-skierniewicki |
| PL113 | | | Miasto Łódź |
| PL12 | | Mazowieckie | |
| PL121 | | | Ciechanowsko-płocki |
| PL122 | | | Ostrołęcko-siedlecki |
| PL124 | | | Radomski |
| PL126 | | | Warszawski |
| PL127 | | | Miasto Warszawa |
| PL2 | POŁUDNIOWY | | |
| PL21 | | Małopolskie | |
| PL211 | | | Krakowsko-tarnowski |
| PL212 | | | Nowosądecki |
| PL213 | | | Miasto Kraków |
| PL22 | | Śląskie | |
| PL224 | | | Częstochowski |
| PL225 | | | Bielsko-bialski |
| PL226 | | | Centralny śląski |
| PL227 | | | Rybnicko-jastrzębski |
| PL3 | WSCHODNI | | |
| PL31 | | Lubelskie | |
| PL311 | | | Bialskopodlaski |
| PL312 | | | Chełmsko-zamojski |
| PL313 | | | Lubelski |
| PL32 | | Podkarpackie | |
| PL321 | | | Rzeszowsko-tarnobrzeski |
| PL322 | | | Krośnieńsko-przemyski |
| PL33 | | Świętokrzyskie | |
| PL330 | | | Świętokrzyski |
| PL34 | | Podlaskie | |
| PL341 | | | Białostocko-suwalski |
| PL342 | | | Łomżyński |
| PL4 | PÓŁNOCNO-ZACHODNI | | |
| PL41 | | Wielkopolskie | |
| PL411 | | | Pilski |
| PL412 | | | Poznański |
| PL413 | | | Kaliski |
| PL414 | | | Koniński |
| PL415 | | | Miasto Poznań |
| PL42 | | Zachodniopomorskie | |
| PL421 | | | Szczeciński |
| PL422 | | | Koszaliński |
| PL43 | | Lubuskie | |
| PL431 | | | Gorzowski |
| PL432 | | | Zielonogórski |
| PL5 | POŁUDNIOWO-ZACHODNI | | |
| PL51 | | Dolnośląskie | |
| PL511 | | | Jeleniogórsko-wałbrzyski |
| PL512 | | | Legnicki |
| PL513 | | | Wrocławski |
| PL514 | | | Miasto Wrocław |
| PL52 | | Opolskie | |
| PL520 | | | Opolski |
| PL6 | PÓŁNOCNY | | |
| PL61 | | Kujawsko-pomorskie | |
| PL611 | | | Bydgoski |
| PL612 | | | Toruńsko-włocławski |
| PL62 | | Warmińsko-mazurskie | |
| PL621 | | | Elbląski |
| PL622 | | | Olsztyński |
| PL623 | | | Ełcki |
| PL63 | | Pomorskie | |
| PL631 | | | Słupski |
| PL632 | | | Gdański |
| PL633 | | | Gdańsk-Gdynia-Sopot |
| PLZ | EXTRA-REGIO | | |
| PLZZ | | Extra-Regio | |
| PLZZZ | | | Extra-Regio“ |

5.

med „AT – ÖSTERREICH“ in „PT – PORTUGAL“ se vstavi naslednja tabela:

„Koda

Nuts 1

Nuts 2

Nuts 3

PL

POLSKA

PL1

CENTRALNY

PL11

Łódzkie

PL111

Łódzki

PL112

Piotrkowsko-skierniewicki

PL113

Miasto Łódź

PL12

Mazowieckie

PL121

Ciechanowsko-płocki

PL122

Ostrołęcko-siedlecki

PL124

Radomski

PL126

Warszawski

PL127

Miasto Warszawa

PL2

POŁUDNIOWY

PL21

Małopolskie

PL211

Krakowsko-tarnowski

PL212

Nowosądecki

PL213

Miasto Kraków

PL22

Śląskie

PL224

Częstochowski

PL225

Bielsko-bialski

PL226

Centralny śląski

PL227

Rybnicko-jastrzębski

PL3

WSCHODNI

PL31

Lubelskie

PL311

Bialskopodlaski

PL312

Chełmsko-zamojski

PL313

Lubelski

PL32

Podkarpackie

PL321

Rzeszowsko-tarnobrzeski

PL322

Krośnieńsko-przemyski

PL33

Świętokrzyskie

PL330

Świętokrzyski

PL34

Podlaskie

PL341

Białostocko-suwalski

PL342

Łomżyński

PL4

PÓŁNOCNO-ZACHODNI

PL41

Wielkopolskie

PL411

Pilski

PL412

Poznański

PL413

Kaliski

PL414

Koniński

PL415

Miasto Poznań

PL42

Zachodniopomorskie

PL421

Szczeciński

PL422

Koszaliński

PL43

Lubuskie

PL431

Gorzowski

PL432

Zielonogórski

PL5

POŁUDNIOWO-ZACHODNI

PL51

Dolnośląskie

PL511

Jeleniogórsko-wałbrzyski

PL512

Legnicki

PL513

Wrocławski

PL514

Miasto Wrocław

PL52

Opolskie

PL520

Opolski

PL6

PÓŁNOCNY

PL61

Kujawsko-pomorskie

PL611

Bydgoski

PL612

Toruńsko-włocławski

PL62

Warmińsko-mazurskie

PL621

Elbląski

PL622

Olsztyński

PL623

Ełcki

PL63

Pomorskie

PL631

Słupski

PL632

Gdański

PL633

Gdańsk-Gdynia-Sopot

PLZ

EXTRA-REGIO

PLZZ

Extra-Regio

PLZZZ

Extra-Regio“

| 6. | med „PT – PORTUGAL“ in „FI – SUOMI/FINLAND“ se vstavi naslednja tabela:








  „Koda | Nuts 1 | Nuts 2 | Nuts 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SI | SLOVENIJA | | |
| SI0 | SLOVENIJA | | |
| SI00 | | Slovenija | |
| SI001 | | | Pomurska |
| SI002 | | | Podravska |
| SI003 | | | Koroška |
| SI004 | | | Savinjska |
| SI005 | | | Zasavska |
| SI006 | | | Spodnjeposavska |
| SI009 | | | Gorenjska |
| SI00A | | | Notranjsko-kraška |
| SI00B | | | Goriška |
| SI00C | | | Obalno-kraška |
| SI00D | | | Jugovzhodna Slovenija |
| SI00E | | | Osrednjeslovenska |
| SIZ | EXTRA-REGIO | | |
| SIZZ | | Extra-Regio | |
| SIZZZ | | | Extra-Regio |
| SK | SLOVENSKÁ REPUBLIKA | | |
| SK0 | SLOVENSKÁ REPUBLIKA | | |
| SK01 | | Bratislavský kraj | |
| SK010 | | | Bratislavský kraj |
| SK02 | | Západné Slovensko | |
| SK021 | | | Trnavský kraj |
| SK022 | | | Trenčiansky kraj |
| SK023 | | | Nitriansky kraj |
| SK03 | | Stredné Slovensko | |
| SK031 | | | Žilinský kraj |
| SK032 | | | Banskobystrický kraj |
| SK04 | | Východné Slovensko | |
| SK041 | | | Prešovský kraj |
| SK042 | | | Košický kraj |
| SKZ | EXTRA-REGIO | | |
| SKZZ | | Extra-Regio | |
| SKZZZ | | | Extra-Regio“ |

6.

med „PT – PORTUGAL“ in „FI – SUOMI/FINLAND“ se vstavi naslednja tabela:

„Koda

Nuts 1

Nuts 2

Nuts 3

SI

SLOVENIJA

SI0

SLOVENIJA

SI00

Slovenija

SI001

Pomurska

SI002

Podravska

SI003

Koroška

SI004

Savinjska

SI005

Zasavska

SI006

Spodnjeposavska

SI009

Gorenjska

SI00A

Notranjsko-kraška

SI00B

Goriška

SI00C

Obalno-kraška

SI00D

Jugovzhodna Slovenija

SI00E

Osrednjeslovenska

SIZ

EXTRA-REGIO

SIZZ

Extra-Regio

SIZZZ

Extra-Regio

SK

SLOVENSKÁ REPUBLIKA

SK0

SLOVENSKÁ REPUBLIKA

SK01

Bratislavský kraj

SK010

Bratislavský kraj

SK02

Západné Slovensko

SK021

Trnavský kraj

SK022

Trenčiansky kraj

SK023

Nitriansky kraj

SK03

Stredné Slovensko

SK031

Žilinský kraj

SK032

Banskobystrický kraj

SK04

Východné Slovensko

SK041

Prešovský kraj

SK042

Košický kraj

SKZ

EXTRA-REGIO

SKZZ

Extra-Regio

SKZZZ

Extra-Regio“

---

PRILOGA II

„PRILOGA II

Obstoječe upravne enote

Na ravni NUTS 1 za Belgijo ‚Gewesten/Régions‘, za Nemčijo ‚Länder‘, za Portugalsko ‚Continente‘, ‚Região dos Açores‘ in ‚Região da Madeira‘ ter za Združeno kraljestvo: Škotska, Wales, Severna Irska in Government Office Regions of England.

Na ravni NUTS 2 za Belgijo ‚Provincies/Provinces‘, za Nemčijo ‚Regierungsbezirke‘, za Grčijo ‚periferies‘, za Španijo ‚comunidades y ciudades autónomas‘, za Francijo ‚régions‘, za Irsko ‚regions‘, za Italijo ‚regioni‘, za Nizozemsko ‚provincies‘, za Avstrijo ‚Länder‘ in za Poljsko ‚województwa‘.

Na ravni NUTS 3 za Belgijo ‚arrondissementen/arrondissements‘, za Češko republiko ‚Kraje‘, za Dansko ‚Amtskommuner‘, za Nemčijo ‚Kreise/kreisfreie Städte‘, za Grčijo ‚nomoi‘, za Španijo ‚provincias‘, za Francijo ‚départements‘, za Irsko ‚regional authority regions‘, za Italijo ‚provincie‘, za Litvo ‚Apskritis‘, za Madžarsko ‚Megyék‘, za Slovaško republiko ‚Kraje‘, za Švedsko ‚län‘ in za Finsko ‚maakunnat/landskap‘.“

---

PRILOGA III

„PRILOGA III

Manjše upravne enote

Za Belgijo ‚Gemeenten/Communes‘, za Češko ‚Obce‘, za Dansko ‚Kommuner‘, za Nemčijo ‚Gemeinden‘, za Estonijo ‚Vald, Linn‘, za Grčijo ‚Dimoi/Koinotites‘, za Španijo ‚Municipios‘, za Francijo ‚Communes‘, za Irsko ‚counties or county boroughs‘, za Italijo ‚Comuni‘, za Ciper ‚Δήμοι/κοινότητες (Dimoi/koinotites)‘, za Latvijo ‚Pilsētas, novadi, pagasti‘, za Litvo ‚Seniūnija‘, za Luksemburg ‚Communes‘, za Madžarsko ‚Települések‘, za Malto ‚Lokalitajiet‘, za Nizozemsko ‚Gemeenten‘, za Avstrijo ‚Gemeinden‘, za Poljsko ‚Gminy, miasta‘, za Portugalsko ‚Freguesias‘, za Slovenijo ‚Občina‘, za Slovaško ‚Obce‘, za Finsko ‚Kunnat/Kommuner‘, za Švedsko ‚Kommuner‘ in za Združeno kraljestvo ‚Wards‘.“

---

| 25.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 309/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 309/9

---

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA (ES) št. 1889/2005

z dne 26. oktobra 2005

o kontroli gotovine ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 95 in 135 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije (1),

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ena od nalog Skupnosti je, da z vzpostavitvijo skupnega trga ter ekonomske in monetarne unije v celotni Skupnosti spodbuja skladen, uravnotežen in trajnosten razvoj gospodarskih dejavnosti. V ta namen notranji trg vključuje območje brez notranjih meja, na katerem je zagotovljen prosti pretok blaga, oseb, storitev in kapitala. |
| --- | --- |

(1)

Ena od nalog Skupnosti je, da z vzpostavitvijo skupnega trga ter ekonomske in monetarne unije v celotni Skupnosti spodbuja skladen, uravnotežen in trajnosten razvoj gospodarskih dejavnosti. V ta namen notranji trg vključuje območje brez notranjih meja, na katerem je zagotovljen prosti pretok blaga, oseb, storitev in kapitala.

| (2) | Vnos premoženjskih koristi, ki izvirajo iz kaznivih dejanj, v finančni sistem in investiranje takih premoženjskih koristi, potem ko so bile te koristi podvržene pranju denarja, škodujejo zdravemu in trajnostnemu gospodarskemu razvoju. Zato je bil z Direktivo Sveta 91/308/EGS z dne 10. junija 1991 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja (3) uveden mehanizem Skupnosti za preprečevanje pranja denarja, s pomočjo katerega se spremljajo transakcije v kreditnih in finančnih ustanovah ter v določenih poklicih. Ker obstaja nevarnost, da bi uporaba tega mehanizma povzročila povečanje prenosov gotovine za nezakonite namene, je treba Direktivo 91/308/EGS dopolniti s sistemom za kontrolo prenosov gotovine ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje. |
| --- | --- |

(2)

Vnos premoženjskih koristi, ki izvirajo iz kaznivih dejanj, v finančni sistem in investiranje takih premoženjskih koristi, potem ko so bile te koristi podvržene pranju denarja, škodujejo zdravemu in trajnostnemu gospodarskemu razvoju. Zato je bil z Direktivo Sveta 91/308/EGS z dne 10. junija 1991 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja (3) uveden mehanizem Skupnosti za preprečevanje pranja denarja, s pomočjo katerega se spremljajo transakcije v kreditnih in finančnih ustanovah ter v določenih poklicih. Ker obstaja nevarnost, da bi uporaba tega mehanizma povzročila povečanje prenosov gotovine za nezakonite namene, je treba Direktivo 91/308/EGS dopolniti s sistemom za kontrolo prenosov gotovine ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje.

| (3) | Trenutno takšne sisteme kontrole uporablja samo nekaj držav članic v skladu z nacionalno zakonodajo. Razlike v zakonodajah škodujejo pravilnemu delovanju notranjega trga. Za zagotovitev enakovredne ravni kontrole prenosov gotovine preko meja Skupnosti bi bilo treba temeljne elemente uskladiti na ravni Skupnosti. Ta uskladitev pa ne bi smela vplivati na možnost držav članic, da v skladu z obstoječimi določbami Pogodbe uporabljajo nacionalne kontrole prenosov gotovine znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Trenutno takšne sisteme kontrole uporablja samo nekaj držav članic v skladu z nacionalno zakonodajo. Razlike v zakonodajah škodujejo pravilnemu delovanju notranjega trga. Za zagotovitev enakovredne ravni kontrole prenosov gotovine preko meja Skupnosti bi bilo treba temeljne elemente uskladiti na ravni Skupnosti. Ta uskladitev pa ne bi smela vplivati na možnost držav članic, da v skladu z obstoječimi določbami Pogodbe uporabljajo nacionalne kontrole prenosov gotovine znotraj Skupnosti.

| (4) | Upoštevati bi bilo treba tudi dopolnilne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru drugih mednarodnih forumov, predvsem v finančni delovni skupini za pranje denarja (FATF), ki je bila ustanovljena na vrhu G-7 v Parizu leta 1989. Skupina FATF v posebnem Priporočilu IX z dne 22. oktobra 2004 poziva vlade, da sprejmejo ukrepe za odkrivanje fizičnih prenosov gotovine, vključno s sistemom prijave ali z drugačno obveznostjo razkritja. |
| --- | --- |

(4)

Upoštevati bi bilo treba tudi dopolnilne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru drugih mednarodnih forumov, predvsem v finančni delovni skupini za pranje denarja (FATF), ki je bila ustanovljena na vrhu G-7 v Parizu leta 1989. Skupina FATF v posebnem Priporočilu IX z dne 22. oktobra 2004 poziva vlade, da sprejmejo ukrepe za odkrivanje fizičnih prenosov gotovine, vključno s sistemom prijave ali z drugačno obveznostjo razkritja.

| (5) | V skladu s tem bi moralo za gotovino, ki jo ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje nosi s seboj fizična oseba, veljati načelo obvezne prijave. To načelo bi carinskim organom omogočilo zbiranje podatkov o takih prenosih gotovine in, kadar je to primerno, posredovanje teh podatkov drugim organom. Carinski organi so prisotni na mejah Skupnosti, kjer je kontrola najbolj učinkovita, in nekateri so že pridobili praktične izkušnje na tem področju. Uporabiti bi bilo treba Uredbo Sveta (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje (4). Ta medsebojna pomoč bi morala zagotoviti tako pravilno uporabo sistema kontrole gotovine kot posredovanje podatkov, kar bi lahko pripomoglo k doseganju ciljev Direktive 91/308/EGS. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s tem bi moralo za gotovino, ki jo ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje nosi s seboj fizična oseba, veljati načelo obvezne prijave. To načelo bi carinskim organom omogočilo zbiranje podatkov o takih prenosih gotovine in, kadar je to primerno, posredovanje teh podatkov drugim organom. Carinski organi so prisotni na mejah Skupnosti, kjer je kontrola najbolj učinkovita, in nekateri so že pridobili praktične izkušnje na tem področju. Uporabiti bi bilo treba Uredbo Sveta (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje (4). Ta medsebojna pomoč bi morala zagotoviti tako pravilno uporabo sistema kontrole gotovine kot posredovanje podatkov, kar bi lahko pripomoglo k doseganju ciljev Direktive 91/308/EGS.

| (6) | Obveznost prijave bi bilo glede na njen preventivni namen in odvračilni značaj treba izpolniti ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje. Da bi se delovanje organov osredotočilo na pomembne prenose gotovine, naj bi obveznost prijave veljala samo za prenose gotovine v višini 10 000 EUR ali več. Poleg tega bi bilo treba tudi določiti, da se obveznost prijave uporablja za fizično osebo, ki nosi gotovino, ne glede na to, ali je ta oseba njen lastnik. |
| --- | --- |

(6)

Obveznost prijave bi bilo glede na njen preventivni namen in odvračilni značaj treba izpolniti ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje. Da bi se delovanje organov osredotočilo na pomembne prenose gotovine, naj bi obveznost prijave veljala samo za prenose gotovine v višini 10 000 EUR ali več. Poleg tega bi bilo treba tudi določiti, da se obveznost prijave uporablja za fizično osebo, ki nosi gotovino, ne glede na to, ali je ta oseba njen lastnik.

| (7) | Za zagotavljanje podatkov bi bilo treba uporabiti skupne standarde. S tem bo olajšana izmenjava podatkov med pristojnimi organi. |
| --- | --- |

(7)

Za zagotavljanje podatkov bi bilo treba uporabiti skupne standarde. S tem bo olajšana izmenjava podatkov med pristojnimi organi.

| (8) | Zaželeno je, da se opredelijo pojmi, ki so potrebni za enotno razlago te uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Zaželeno je, da se opredelijo pojmi, ki so potrebni za enotno razlago te uredbe.

| (9) | Podatki, ki jih pristojni organi pridobijo po tej uredbi, bi se morali posredovati organom iz člena 6(1) Direktive 91/308/EGS. |
| --- | --- |

(9)

Podatki, ki jih pristojni organi pridobijo po tej uredbi, bi se morali posredovati organom iz člena 6(1) Direktive 91/308/EGS.

| (10) | Za obdelavo osebnih podatkov s strani pristojnih organov držav članic pri izvajanju te uredbe se uporabljata Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (5) in Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (6). |
| --- | --- |

(10)

Za obdelavo osebnih podatkov s strani pristojnih organov držav članic pri izvajanju te uredbe se uporabljata Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (5) in Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (6).

| (11) | Kadar obstajajo znaki, da zneski gotovine izvirajo iz kakršne koli nezakonite dejavnosti, povezane s prenosom gotovine, v smislu Direktive 91/308/EGS, se lahko podatki, ki jih pristojni organi pridobijo po tej uredbi, posredujejo pristojnim organom v drugih državah članicah in/ali Komisiji. Prav tako bi bilo treba predvideti posredovanje nekaterih podatkov tudi v primerih, ko obstajajo taki znaki in gre za prenose gotovine pod mejno vrednostjo, ki je določena v tej uredbi. |
| --- | --- |

(11)

Kadar obstajajo znaki, da zneski gotovine izvirajo iz kakršne koli nezakonite dejavnosti, povezane s prenosom gotovine, v smislu Direktive 91/308/EGS, se lahko podatki, ki jih pristojni organi pridobijo po tej uredbi, posredujejo pristojnim organom v drugih državah članicah in/ali Komisiji. Prav tako bi bilo treba predvideti posredovanje nekaterih podatkov tudi v primerih, ko obstajajo taki znaki in gre za prenose gotovine pod mejno vrednostjo, ki je določena v tej uredbi.

| (12) | Pristojni organi bi morali dobiti pooblastila, potrebna za izvajanje učinkovite kontrole prenosov gotovine. |
| --- | --- |

(12)

Pristojni organi bi morali dobiti pooblastila, potrebna za izvajanje učinkovite kontrole prenosov gotovine.

| (13) | Pooblastila pristojnih organov bi morala spremljati obveznost držav članic, da določijo kazni. Vendar pa bi bilo treba kazni naložiti samo v primeru opustitve prijave v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(13)

Pooblastila pristojnih organov bi morala spremljati obveznost držav članic, da določijo kazni. Vendar pa bi bilo treba kazni naložiti samo v primeru opustitve prijave v skladu s to uredbo.

| (14) | Ker cilja te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ga je zaradi transnacionalne narave pranja denarja na notranjem trgu lažje doseči na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(14)

Ker cilja te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ga je zaradi transnacionalne narave pranja denarja na notranjem trgu lažje doseči na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (15) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana v členu 6(2) Pogodbe o Evropski uniji in navedena v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije, zlasti v členu 8 Listine – |
| --- | --- |

(15)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana v členu 6(2) Pogodbe o Evropski uniji in navedena v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije, zlasti v členu 8 Listine –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Cilj

1.   Ta uredba dopolnjuje določbe Direktive 91/308/EGS v zvezi s transakcijami v finančnih in kreditnih ustanovah ter določenih poklicih z določitvijo usklajenih pravil o kontroli gotovine ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje s strani pristojnih organov.

2.   Ta uredba ne posega v nacionalne ukrepe za kontrolo prenosov gotovine znotraj Skupnosti, kadar so ti ukrepi sprejeti v skladu s členom 58 Pogodbe.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

| 1. | „pristojni organi“ pomenijo carinske organe držav članic ali katere koli druge organe, ki jih države članice pooblastijo za uporabo te uredbe; |
| --- | --- |

1.

„pristojni organi“ pomenijo carinske organe držav članic ali katere koli druge organe, ki jih države članice pooblastijo za uporabo te uredbe;

| 2. | „gotovina“ pomeni:






  (a) | prenosljive instrumente, ki se glasijo na prinosnika, vključno z denarnimi instrumenti, ki se glasijo na prinosnika, kot so potovalni čeki, prenosljive instrumente (vključno s čeki, zadolžnicami in denarnimi nakazili), ki so izdani na prinosnika, indosirani brez omejitev, izdani v korist fiktivnega prejemnika ali v drugih oblikah, ki dopuščajo prenos naslova ob predaji, ter nepopolne instrumente (vključno s čeki, zadolžnicami in denarnimi nakazili), ki so sicer podpisani, vendar brez navedbe imena prejemnika plačila; |
| --- | --- | --- |

2.

„gotovina“ pomeni:

(a)

prenosljive instrumente, ki se glasijo na prinosnika, vključno z denarnimi instrumenti, ki se glasijo na prinosnika, kot so potovalni čeki, prenosljive instrumente (vključno s čeki, zadolžnicami in denarnimi nakazili), ki so izdani na prinosnika, indosirani brez omejitev, izdani v korist fiktivnega prejemnika ali v drugih oblikah, ki dopuščajo prenos naslova ob predaji, ter nepopolne instrumente (vključno s čeki, zadolžnicami in denarnimi nakazili), ki so sicer podpisani, vendar brez navedbe imena prejemnika plačila;

| (b) | gotovino (bankovce in kovance, ki so v obtoku kot plačilno sredstvo). |
| --- | --- |

(b)

gotovino (bankovce in kovance, ki so v obtoku kot plačilno sredstvo).

Člen 3

Obveznost prijave

1.   Vsaka fizična oseba, ki vstopa v Skupnost ali iz nje izstopa in nosi gotovino v vrednosti 10 000 EUR ali več, mora v skladu s to uredbo to gotovino prijaviti pristojnim organom države članice, skozi katero vstopa v Skupnost ali iz nje izstopa. Obveznost prijave ni izpolnjena, če se predložijo napačni ali nepopolni podatki.

2.   Prijava iz odstavka 1 vsebuje podrobnosti o:

| (a) | prijavitelju, vključno s polnim imenom, datumom in krajem rojstva ter državljanstvom; |
| --- | --- |

(a)

prijavitelju, vključno s polnim imenom, datumom in krajem rojstva ter državljanstvom;

| (b) | lastniku gotovine; |
| --- | --- |

(b)

lastniku gotovine;

| (c) | nameravanem prejemniku gotovine; |
| --- | --- |

(c)

nameravanem prejemniku gotovine;

| (d) | znesku in vrsti gotovine; |
| --- | --- |

(d)

znesku in vrsti gotovine;

| (e) | izvoru in namenu uporabe gotovine; |
| --- | --- |

(e)

izvoru in namenu uporabe gotovine;

| (f) | poti prevoza; |
| --- | --- |

(f)

poti prevoza;

| (g) | prevoznem sredstvu. |
| --- | --- |

(g)

prevoznem sredstvu.

3.   Podatki se posredujejo v pisni, ustni ali elektronski obliki, kar določi država članica iz odstavka 1. Vendar prijavitelj lahko zahteva, da podatke posreduje v pisni obliki. Kadar je vložena pisna prijava, se prijavitelju na zahtevo izda overjena kopija.

Člen 4

Pooblastila pristojnih organov

1.   Zaradi preverjanja izpolnjevanja obveznosti prijave iz člena 3 so uradniki pristojnih organov pooblaščeni za izvajanje kontrole fizičnih oseb, njihove prtljage in prevoznih sredstev v skladu s pogoji, določenimi v nacionalni zakonodaji.

2.   V primeru neizpolnitve obveznosti prijave iz člena 3 se lahko v skladu s pogoji, določenimi v nacionalni zakonodaji, gotovina z upravno odločbo zaseže.

Člen 5

Evidentiranje in obdelava podatkov

1.   Podatke, pridobljene v skladu s členom 3 in/ali členom 4, evidentirajo in obdelajo pristojni organi države članice iz člena 3(1) in se dajo na razpolago organom iz člena 6(1) Direktive 91/308/EGS te države članice.

2.   Kadar se pri kontrolah iz člena 4 ugotovi, da fizična oseba vstopa v Skupnost ali iz nje izstopa z zneskom gotovine, ki je nižji od mejne vrednosti iz člena 3, in kadar obstajajo znaki, da je prenos gotovine povezan z nezakonito dejavnostjo v smislu Direktive 91/308/EGS, lahko pristojni organi države članice iz člena 3(1) tudi ta podatek kakor tudi polno ime, datum in kraj rojstva ter državljanstvo te osebe in podatke o uporabljenem prevoznem sredstvu evidentirajo in obdelajo ter dajo na razpolago organom iz člena 6(1) Direktive 91/308/EGS te države članice.

Člen 6

Izmenjava podatkov

1.   Kadar obstajajo znaki, da zneski gotovine izvirajo iz kakršne koli nezakonite dejavnosti, povezane s prenosom gotovine, v smislu Direktive 91/308/EGS, se lahko podatki, pridobljeni na podlagi prijave iz člena 3 ali kontrol iz člena 4, posredujejo pristojnim organom v drugih državah članicah.

Smiselno se uporablja Uredba (ES) št. 515/97.

2.   Kadar obstajajo znaki, da zneski gotovine izvirajo iz premoženjske koristi, pridobljene z goljufijo ali s katero koli drugo nezakonito dejavnostjo, ki škodi finančnim interesom Skupnosti, se podatki posredujejo tudi Komisiji.

Člen 7

Izmenjava podatkov s tretjimi državami

Podatke, pridobljene na podlagi te uredbe, lahko države članice ali Komisija posredujejo tretji državi v okviru medsebojne upravne pomoči, ob upoštevanju soglasja pristojnih organov, ki so podatke pridobili v skladu s členom 3 in/ali členom 4, ter ustreznih nacionalnih predpisov in predpisov Skupnosti o posredovanju osebnih podatkov tretjim državam. Če te izmenjave zadevajo izvajanje te uredbe, države članice o takih izmenjavah podatkov uradno obvestijo Komisijo.

Člen 8

Dolžnost varovanja poslovne skrivnosti

Za vse podatke, ki so zaupne narave ali so posredovani kot zaupni, velja dolžnost varovanja poslovne skrivnosti. Pristojni organi jih ne smejo razkriti brez izrecnega dovoljenja osebe ali organa, ki jih je posredoval. Vendar pa je posredovanje podatkov dovoljeno, če so pristojni organi to dolžni storiti v skladu z veljavnimi predpisi, zlasti v zvezi s pravnimi postopki. Razkritje ali posredovanje podatkov se opravi ob polnem spoštovanju predpisov s področja varstva podatkov, zlasti Direktive 95/46/ES in Uredbe (ES) št. 45/2001.

Člen 9

Kazni

1.   Vsaka država članica uvede kazni, ki se uporabijo v primeru neizpolnjevanja obveznosti prijave iz člena 3. Te kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

2.   Države članice do 15. junija 2007 uradno obvestijo Komisijo o kaznih, ki se uporabijo v primeru neizpolnjevanje obveznosti prijave iz člena 3.

Člen 10

Ocenjevanje

Komisija štiri leta po začetku veljavnosti te uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te uredbe.

Člen 11

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 15. junija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 26. oktobra 2005

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

D. ALEXANDER

---

(1)  UL C 227 E, 24.9.2002, str. 574.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 15. maja 2003 (UL C 67 E, 17.3.2004, str. 259), Skupno stališče Sveta z dne 17. februarja 2005 (UL C 144 E, 14.6.2005, str. 1) in Stališče Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2005. Sklep Sveta z dne 12. julija 2005.

2

(3)  UL L 166, 28.6.1991, str. 77. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2001/97/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 344, 28.12.2001, str. 76).

3

(4)  UL L 82, 22.3.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

4

(5)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

5

(6)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

6

---

| 25.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 309/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 309/13

---

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 2005/59/ES

z dne 26. oktobra 2005

o 28. spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (toluen in triklorobenzen)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Tveganja, ki jih za človeka in okolje predstavljata toluen in triklorobenzen (TCB), so bila ocenjena v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 793/93 z dne 23. marca 1993 o oceni in nadzoru tveganja, ki ga predstavljajo obstoječe snovi (3). Ocena tveganja je pokazala potrebo po omejitvi teh tveganj, kar je potrdil tudi Znanstveni odbor za strupenost, strupenost za ekosisteme in okolje (CSTEE). |
| --- | --- |

(1)

Tveganja, ki jih za človeka in okolje predstavljata toluen in triklorobenzen (TCB), so bila ocenjena v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 793/93 z dne 23. marca 1993 o oceni in nadzoru tveganja, ki ga predstavljajo obstoječe snovi (3). Ocena tveganja je pokazala potrebo po omejitvi teh tveganj, kar je potrdil tudi Znanstveni odbor za strupenost, strupenost za ekosisteme in okolje (CSTEE).

| (2) | Priporočilo Komisije 2004/394/ES z dne 29. aprila 2004 o rezultatih ocene tveganja in strategijah za zmanjšanje tveganja za snovi: acetonitril, akrilamid, akrilonitril, akrilna kislina, butadien, vodikov fluorid, vodikov peroksid, metakrilna kislina, metil metakrilat, toluen, triklorobenzen (4), ki je bilo sprejeto v okviru Uredbe (EGS) št. 793/93, vsebuje strategijo omejitve tveganja za toluen in triklorobenzen (TCB) za zmanjšanje tveganja, povezanega z določeno uporabo teh snovi. |
| --- | --- |

(2)

Priporočilo Komisije 2004/394/ES z dne 29. aprila 2004 o rezultatih ocene tveganja in strategijah za zmanjšanje tveganja za snovi: acetonitril, akrilamid, akrilonitril, akrilna kislina, butadien, vodikov fluorid, vodikov peroksid, metakrilna kislina, metil metakrilat, toluen, triklorobenzen (4), ki je bilo sprejeto v okviru Uredbe (EGS) št. 793/93, vsebuje strategijo omejitve tveganja za toluen in triklorobenzen (TCB) za zmanjšanje tveganja, povezanega z določeno uporabo teh snovi.

| (3) | Da bi zavarovali zdravje ljudi in okolje je torej nujno, da se omeji trženje in uporaba toluena in TCB. |
| --- | --- |

(3)

Da bi zavarovali zdravje ljudi in okolje je torej nujno, da se omeji trženje in uporaba toluena in TCB.

| (4) | Cilj te direktive je uvesti ukrepe usklajevanja glede toluena in TCB, katerih namen je zagotoviti pravilno delovanje notranjega trga ob zagotavljanju visoke ravni varovanja človekovega zdravja in okolja, kot je določeno v členu 95 Pogodbe. |
| --- | --- |

(4)

Cilj te direktive je uvesti ukrepe usklajevanja glede toluena in TCB, katerih namen je zagotoviti pravilno delovanje notranjega trga ob zagotavljanju visoke ravni varovanja človekovega zdravja in okolja, kot je določeno v členu 95 Pogodbe.

| (5) | Ta direktiva se uporablja brez poseganja v zakonodajo Skupnosti, ki določa minimalne zahteve za zaščito delavcev, ki so vsebovani v Direktivi Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (5) in posebnih direktivah, ki temeljijo na navedeni direktivi, zlasti Direktivi Sveta 98/24/ES z dne 7. aprila 1998 o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (štirinajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (6) in Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2004/37/ES z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (šesta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive Sveta 89/391/EGS) (7). |
| --- | --- |

(5)

Ta direktiva se uporablja brez poseganja v zakonodajo Skupnosti, ki določa minimalne zahteve za zaščito delavcev, ki so vsebovani v Direktivi Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (5) in posebnih direktivah, ki temeljijo na navedeni direktivi, zlasti Direktivi Sveta 98/24/ES z dne 7. aprila 1998 o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (štirinajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (6) in Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2004/37/ES z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (šesta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive Sveta 89/391/EGS) (7).

| (6) | Direktivo Sveta 76/769/EGS (8) je treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Direktivo Sveta 76/769/EGS (8) je treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 76/769/EGS se spremeni, kakor je določeno v Prilogi k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 15. decembra 2006 O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice začnejo uporabljati te predpise od 15. junij 2007.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva, skupaj s korelacijsko tabelo med določbami te direktive in določbami predpisov, sprejetih v nacionalni zakonodaji.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske Unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 26. oktobra 2005

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

D. ALEXANDER

---

(1)  UL C 120, 20.5.2005, str. 6.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 13. aprila 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 19. septembra 2005.

2

(3)  UL L 84, 5.4.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

3

(4)  UL L 144, 30.4.2004, str. 72. Popravljena različica v UL L 199, 7.6.2004, str. 41.

4

(5)  UL L 183, 29.6.1989, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

5

(6)  UL L 131, 5.5.1998, str. 11.

6

(7)  UL L 158, 30.4.2004, str. 50. Popravljena različica v UL L 229, 29.6.2004, str. 23.

7

(8)  UL L 262, 27.9.1976, str. 201. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/98/ES (UL L 305, 1.10.2004, str. 63).

8

---

PRILOGA

Prilogi I k Direktivi 76/769/EGS se dodata naslednji točki:

| „48.
  Toluen
  CAS št. 108-88-3 | Se ne sme dajati v promet ali uporabljati kot snov ali sestavina pripravkov v koncentracijah, enakih ali večjih od 0,1 masnih % v lepilih in barvah v razpršilu, namenjenih za prodajo širši javnosti. |
| --- | --- |
| 49.
  Triklorobenzen
  CAS št. 120-82-1 | Se ne sme dajati v promet ali uporabljati kot snov ali sestavina pripravkov v koncentracijah, enakih ali večjih od 0,1 masnih % za vse vrste uporabe, razen






  — | kot intermediat pri sintezi, ali |

„48.

Toluen

CAS št. 108-88-3

Se ne sme dajati v promet ali uporabljati kot snov ali sestavina pripravkov v koncentracijah, enakih ali večjih od 0,1 masnih % v lepilih in barvah v razpršilu, namenjenih za prodajo širši javnosti.

49.

Triklorobenzen

CAS št. 120-82-1

Se ne sme dajati v promet ali uporabljati kot snov ali sestavina pripravkov v koncentracijah, enakih ali večjih od 0,1 masnih % za vse vrste uporabe, razen

—

kot intermediat pri sintezi, ali

| — | kot topilo pri reakciji kloriranja v zaprtih kemijskih sistemih ali |
| --- | --- |

—

kot topilo pri reakciji kloriranja v zaprtih kemijskih sistemih ali

| — | pri izdelavi 1,3,5-trinitro-2,4,6-triaminobenzena (TATB).“ |
| --- | --- |

—

pri izdelavi 1,3,5-trinitro-2,4,6-triaminobenzena (TATB).“

---

| 25.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 309/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 309/15

---

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 2005/60/ES

z dne 26. oktobra 2005

o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega in tretjega stavka člena 47(2) in člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanja mnenja Evropske centralne banke (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Obsežni tokovi umazanega denarja lahko škodujejo stabilnosti in ugledu finančnega sektorja in ogrožajo notranji trg, terorizem pa pretresa temelje naše družbe. Poleg kazenskopravnega pristopa je mogoče doseči rezultate tudi s preventivnimi ukrepi finančnega sistema. |
| --- | --- |

(1)

Obsežni tokovi umazanega denarja lahko škodujejo stabilnosti in ugledu finančnega sektorja in ogrožajo notranji trg, terorizem pa pretresa temelje naše družbe. Poleg kazenskopravnega pristopa je mogoče doseči rezultate tudi s preventivnimi ukrepi finančnega sistema.

| (2) | Prizadevanja storilcev kaznivih dejanj in njihovih družabnikov, da bi prikrili izvor protipravne premoženjske koristi ali pa zakonita ali nezakonita sredstva namenili za terorizem, lahko resno ogrozijo trdnost, integriteto in stabilnost kreditnih in finančnih ustanov ter zaupanje v finančni sistem kot celoto. Na tem področju je treba sprejeti ukrep Skupnosti, da bi preprečili, da države članice z namenom, da bi zavarovale svoje finančne sisteme, sprejmejo ukrepe, ki niso v skladu z oblikovanjem notranjega trga ter s predpisi pravne države in javnim redom Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Prizadevanja storilcev kaznivih dejanj in njihovih družabnikov, da bi prikrili izvor protipravne premoženjske koristi ali pa zakonita ali nezakonita sredstva namenili za terorizem, lahko resno ogrozijo trdnost, integriteto in stabilnost kreditnih in finančnih ustanov ter zaupanje v finančni sistem kot celoto. Na tem področju je treba sprejeti ukrep Skupnosti, da bi preprečili, da države članice z namenom, da bi zavarovale svoje finančne sisteme, sprejmejo ukrepe, ki niso v skladu z oblikovanjem notranjega trga ter s predpisi pravne države in javnim redom Skupnosti.

| (3) | Brez sprejetja nekaterih usklajevalnih ukrepov na ravni Skupnosti bi si tisti, ki perejo denar, in tisti, ki financirajo terorizem, poskušali olajšati izvrševanje svojih kaznivih dejanj z izkoriščanjem prostega pretoka kapitala in svobode zagotavljanja finančnih storitev, ki ju vključuje integrirano finančno območje. |
| --- | --- |

(3)

Brez sprejetja nekaterih usklajevalnih ukrepov na ravni Skupnosti bi si tisti, ki perejo denar, in tisti, ki financirajo terorizem, poskušali olajšati izvrševanje svojih kaznivih dejanj z izkoriščanjem prostega pretoka kapitala in svobode zagotavljanja finančnih storitev, ki ju vključuje integrirano finančno območje.

| (4) | Z namenom poiskati rešitve za izpostavljene probleme na področju pranja denarja je bila sprejeta Direktiva Sveta 91/308/EGS z dne 10. junija 1991 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja (4). Le-ta je od držav članic zahtevala, da prepovejo pranje denarja in zavežejo finančni sektor, vključno s kreditnimi ustanovami in vrsto drugih finančnih ustanov, da identificirajo svoje stranke, vodijo evidence, vzpostavijo notranje postopke za strokovno usposabljanje uslužbencev in zaščito pred pranjem denarja ter poročajo pristojnim organom o vsakem znaku pranja denarja. |
| --- | --- |

(4)

Z namenom poiskati rešitve za izpostavljene probleme na področju pranja denarja je bila sprejeta Direktiva Sveta 91/308/EGS z dne 10. junija 1991 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja (4). Le-ta je od držav članic zahtevala, da prepovejo pranje denarja in zavežejo finančni sektor, vključno s kreditnimi ustanovami in vrsto drugih finančnih ustanov, da identificirajo svoje stranke, vodijo evidence, vzpostavijo notranje postopke za strokovno usposabljanje uslužbencev in zaščito pred pranjem denarja ter poročajo pristojnim organom o vsakem znaku pranja denarja.

| (5) | Pranje denarja in financiranje terorizma se pogosto izvajata na mednarodni ravni. Ukrepi, sprejeti izključno na nacionalni ravni ali na ravni Skupnosti, vendar brez upoštevanja mednarodne koordinacije in sodelovanja, bi imeli zelo omejene učinke. Ukrepi, ki jih sprejme Skupnost na tem področju, bi morali biti torej usklajeni z drugimi ukrepi, ki so sprejeti na mednarodni ravni. Ukrepi, sprejeti s strani Skupnosti na tem področju, naj predvsem upoštevajo priporočila Projektne skupine za finančno ukrepanje (v nadaljevanju „FATF“), ki predstavlja najpomembnejše mednarodno telo na področju boja proti pranju denarja in financiranju terorizma. Ker je FATF leta 2003 bistveno spremenila in razširila priporočila, bi bilo treba direktivo Skupnosti uskladiti z novim mednarodnim standardom. |
| --- | --- |

(5)

Pranje denarja in financiranje terorizma se pogosto izvajata na mednarodni ravni. Ukrepi, sprejeti izključno na nacionalni ravni ali na ravni Skupnosti, vendar brez upoštevanja mednarodne koordinacije in sodelovanja, bi imeli zelo omejene učinke. Ukrepi, ki jih sprejme Skupnost na tem področju, bi morali biti torej usklajeni z drugimi ukrepi, ki so sprejeti na mednarodni ravni. Ukrepi, sprejeti s strani Skupnosti na tem področju, naj predvsem upoštevajo priporočila Projektne skupine za finančno ukrepanje (v nadaljevanju „FATF“), ki predstavlja najpomembnejše mednarodno telo na področju boja proti pranju denarja in financiranju terorizma. Ker je FATF leta 2003 bistveno spremenila in razširila priporočila, bi bilo treba direktivo Skupnosti uskladiti z novim mednarodnim standardom.

| (6) | Splošni sporazum o trgovini s storitvami (GATS) članicam dovoljuje sprejetje ukrepov, potrebnih za zaščito javne morale in preprečevanje goljufij ter sprejetje ukrepov za varno in skrbno poslovanje ter za zagotavljanje trdnosti in celosti finančnega sistema. |
| --- | --- |

(6)

Splošni sporazum o trgovini s storitvami (GATS) članicam dovoljuje sprejetje ukrepov, potrebnih za zaščito javne morale in preprečevanje goljufij ter sprejetje ukrepov za varno in skrbno poslovanje ter za zagotavljanje trdnosti in celosti finančnega sistema.

| (7) | Zadnja leta je opazna potreba po širši opredelitvi pranja denarja, sprva omejeni na nezakonito trgovanje z mamili, ki naj bi zajemala daljši seznam predhodnih kaznivih dejanj. Razširjen obseg predhodnih kaznivih dejanj bi olajšal poročanje o sumljivih transakcijah in mednarodno sodelovanje na tem področju. Zato bi bilo treba opredelitev hudega kaznivega dejanja uskladiti z opredelitvijo hudega kaznivega dejanja iz Okvirnega sklepa Sveta 2001/500/PNZ z dne 26. junija 2001 o pranju denarja, identifikaciji, sledenju, zamrznitvi, zasegu in zaplembi predmetov kaznivih dejanj in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem (5). |
| --- | --- |

(7)

Zadnja leta je opazna potreba po širši opredelitvi pranja denarja, sprva omejeni na nezakonito trgovanje z mamili, ki naj bi zajemala daljši seznam predhodnih kaznivih dejanj. Razširjen obseg predhodnih kaznivih dejanj bi olajšal poročanje o sumljivih transakcijah in mednarodno sodelovanje na tem področju. Zato bi bilo treba opredelitev hudega kaznivega dejanja uskladiti z opredelitvijo hudega kaznivega dejanja iz Okvirnega sklepa Sveta 2001/500/PNZ z dne 26. junija 2001 o pranju denarja, identifikaciji, sledenju, zamrznitvi, zasegu in zaplembi predmetov kaznivih dejanj in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem (5).

| (8) | Nadalje zloraba finančnega sistema za preusmerjanje nezakonitih ali celo zakonitih sredstev za namene terorizma dejansko jasno ogroža celost, pravilno delovanje, ugled in stabilnost finančnega sistema. Zato bi morali preventivni ukrepi te direktive poleg rokovanja z nezakonitim denarjem pokrivati tudi zbiranje sredstev ali lastnine za namene terorizma. |
| --- | --- |

(8)

Nadalje zloraba finančnega sistema za preusmerjanje nezakonitih ali celo zakonitih sredstev za namene terorizma dejansko jasno ogroža celost, pravilno delovanje, ugled in stabilnost finančnega sistema. Zato bi morali preventivni ukrepi te direktive poleg rokovanja z nezakonitim denarjem pokrivati tudi zbiranje sredstev ali lastnine za namene terorizma.

| (9) | Direktiva 91/308/EGS je sicer predpisala obveznost identifikacije strank, vendar je predvidela sorazmerno malo podrobnosti o ustreznih postopkih. Zaradi ključne vloge tega vidika preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma v skladu z novimi mednarodnimi standardi je primerno uvesti bolj specifične in podrobnejše določbe glede identifikacije in preverjanja strank in morebitnih dejanskih lastnikov. Zato je potrebna natančna opredelitev dejanskega lastnika. V primerih, v katerih je treba še določiti posameznike, ki so koristniki pravne osebe ali pravne organizacije, na primer ustanove ali družbe, ki nudijo podjetniške ali fiduciarne storitve, in zato ni mogoče določiti posameznika kot dejanskega lastnika, bi zadoščala določitev „skupine ljudi“, predvidene za koristnike ustanove ali družbe, ki nudijo podjetniške ali fiduciarne storitve. Ta zahteva ne vsebuje določitve identitete posameznika znotraj te skupine ljudi. |
| --- | --- |

(9)

Direktiva 91/308/EGS je sicer predpisala obveznost identifikacije strank, vendar je predvidela sorazmerno malo podrobnosti o ustreznih postopkih. Zaradi ključne vloge tega vidika preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma v skladu z novimi mednarodnimi standardi je primerno uvesti bolj specifične in podrobnejše določbe glede identifikacije in preverjanja strank in morebitnih dejanskih lastnikov. Zato je potrebna natančna opredelitev dejanskega lastnika. V primerih, v katerih je treba še določiti posameznike, ki so koristniki pravne osebe ali pravne organizacije, na primer ustanove ali družbe, ki nudijo podjetniške ali fiduciarne storitve, in zato ni mogoče določiti posameznika kot dejanskega lastnika, bi zadoščala določitev „skupine ljudi“, predvidene za koristnike ustanove ali družbe, ki nudijo podjetniške ali fiduciarne storitve. Ta zahteva ne vsebuje določitve identitete posameznika znotraj te skupine ljudi.

| (10) | Institucije in osebe, za katere velja ta direktiva, bi morale v skladu z njo identificirati in preveriti dejanske lastnike. Za izpolnitev te zahteve se institucije in osebe same odločijo, ali bodo uporabile javni register dejanskih lastnikov, zaprosile svoje stranke za zadevne podatke ali te informacije pridobile na drug način ob upoštevanju dejstva, da je obseg takih ukrepov za dobro gospodarjenje povezan z nevarnostjo pranja denarja in financiranja terorizma, kar je odvisno od same stranke, poslovnega odnosa, proizvoda ali transakcije. |
| --- | --- |

(10)

Institucije in osebe, za katere velja ta direktiva, bi morale v skladu z njo identificirati in preveriti dejanske lastnike. Za izpolnitev te zahteve se institucije in osebe same odločijo, ali bodo uporabile javni register dejanskih lastnikov, zaprosile svoje stranke za zadevne podatke ali te informacije pridobile na drug način ob upoštevanju dejstva, da je obseg takih ukrepov za dobro gospodarjenje povezan z nevarnostjo pranja denarja in financiranja terorizma, kar je odvisno od same stranke, poslovnega odnosa, proizvoda ali transakcije.

| (11) | Kreditni sporazumi, pri katerih kreditni račun služi izključno za poravnavo posojila in pri katerih se poplačilo posojila izvede prek računa, ki je bil odprt v imenu stranke pri kreditni ustanovi, za katero velja ta direktiva v skladu s členom 8(1)(a) do (c), bi se na splošno morali pojmovati kot primer manj tveganih transakcij. |
| --- | --- |

(11)

Kreditni sporazumi, pri katerih kreditni račun služi izključno za poravnavo posojila in pri katerih se poplačilo posojila izvede prek računa, ki je bil odprt v imenu stranke pri kreditni ustanovi, za katero velja ta direktiva v skladu s členom 8(1)(a) do (c), bi se na splošno morali pojmovati kot primer manj tveganih transakcij.

| (12) | V obsegu, v katerem ima oseba, ki zagotavlja sredstva pravnemu subjektu ali organizaciji, pomemben nadzor nad uporabo premoženja, bi morala biti obravnavana kot dejanski lastnik. |
| --- | --- |

(12)

V obsegu, v katerem ima oseba, ki zagotavlja sredstva pravnemu subjektu ali organizaciji, pomemben nadzor nad uporabo premoženja, bi morala biti obravnavana kot dejanski lastnik.

| (13) | Fiduciarni odnosi se množično uporabljajo pri komercialnih produktih kot mednarodno priznan pokazatelj celotnega nadzora grosističnih finančnih trgov. Obveza ugotavljanja dejanskega lastnika ne izhaja zgolj iz samega dejstva, da gre v tem primeru za fiduciaren odnos. |
| --- | --- |

(13)

Fiduciarni odnosi se množično uporabljajo pri komercialnih produktih kot mednarodno priznan pokazatelj celotnega nadzora grosističnih finančnih trgov. Obveza ugotavljanja dejanskega lastnika ne izhaja zgolj iz samega dejstva, da gre v tem primeru za fiduciaren odnos.

| (14) | Ta direktiva bi se morala uporabljati tudi za tiste dejavnosti, ki jih ustanove in osebe, za katere ta direktiva velja, opravljajo preko interneta. |
| --- | --- |

(14)

Ta direktiva bi se morala uporabljati tudi za tiste dejavnosti, ki jih ustanove in osebe, za katere ta direktiva velja, opravljajo preko interneta.

| (15) | Storilci kaznivih dejanj pranja denarja in osebe, ki financirajo terorizem, so bili zaradi poostrenega nadzora v finančnem sektorju prisiljeni iskati nadomestne metode za prikrivanje izvora sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji, hkrati pa se takšne poti lahko uporabljajo za financiranje terorizma, zato bi morali obvezni ukrepi proti pranju denarja in financiranju terorizma veljati tudi za posrednike življenjskega zavarovanja in družbe, ki nudijo podjetniške in fiduciarne storitve. |
| --- | --- |

(15)

Storilci kaznivih dejanj pranja denarja in osebe, ki financirajo terorizem, so bili zaradi poostrenega nadzora v finančnem sektorju prisiljeni iskati nadomestne metode za prikrivanje izvora sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji, hkrati pa se takšne poti lahko uporabljajo za financiranje terorizma, zato bi morali obvezni ukrepi proti pranju denarja in financiranju terorizma veljati tudi za posrednike življenjskega zavarovanja in družbe, ki nudijo podjetniške in fiduciarne storitve.

| (16) | Subjekte, za katere je že pravno odgovorna zavarovalniška družba in iz tega razloga spadajo v področje uporabe te direktive, se ne bi smelo vključiti v kategorijo zavarovalniških posrednikov. |
| --- | --- |

(16)

Subjekte, za katere je že pravno odgovorna zavarovalniška družba in iz tega razloga spadajo v področje uporabe te direktive, se ne bi smelo vključiti v kategorijo zavarovalniških posrednikov.

| (17) | Opravljanje funkcije direktorja ali poslovodje družbe ne pomeni, da je zadevna oseba samodejno ponudnik storitev za družbe, ki nudijo podjetniške in fiduciarne storitve. Zato opredelitev zajema samo osebe, ki za tretjo osebo opravljajo funkcijo direktorja ali poslovodje družbe kot svojo dejavnost. |
| --- | --- |

(17)

Opravljanje funkcije direktorja ali poslovodje družbe ne pomeni, da je zadevna oseba samodejno ponudnik storitev za družbe, ki nudijo podjetniške in fiduciarne storitve. Zato opredelitev zajema samo osebe, ki za tretjo osebo opravljajo funkcijo direktorja ali poslovodje družbe kot svojo dejavnost.

| (18) | Večkrat se je pokazalo, da pri plačilu v gotovini višji zneski predstavljajo veliko tveganje za pranje denarja in financiranje terorizma. Zato bi morala ta direktiva v tistih državah članicah, ki dopuščajo plačevanje v gotovini v znesku, ki presega določen prag, veljati za vse fizične ali pravne osebe, ki trgujejo z blagom, pri prejemu takšnih gotovinskih plačil. Ta direktiva bi morala v vsakem primeru veljati za osebe, ki trgujejo z dragimi predmeti, kot so dragulji, žlahtne kovine ali umetniška dela, vključno s prireditelji dražb, če je vrednost njihovega gotovinskega plačila 15 000 EUR ali več. Da bi zagotovili učinkovit nadzor nad spoštovanjem te direktive s strani potencialno velike skupine ustanov in oseb, lahko države članice svoje nadzorne ukrepe, ki ustrezajo načelu nadzora tveganj, osredotočijo posebej na tiste fizične in pravne osebe, pri katerih obstaja visoko tveganje za pranje denarja ali financiranje terorizma. Zaradi različnih razmer v posameznih državah se lahko države članice odločijo sprejeti strožje predpise, da bi se primerno odzvale na tveganje, povezano s plačevanjem visokih zneskov v gotovini. |
| --- | --- |

(18)

Večkrat se je pokazalo, da pri plačilu v gotovini višji zneski predstavljajo veliko tveganje za pranje denarja in financiranje terorizma. Zato bi morala ta direktiva v tistih državah članicah, ki dopuščajo plačevanje v gotovini v znesku, ki presega določen prag, veljati za vse fizične ali pravne osebe, ki trgujejo z blagom, pri prejemu takšnih gotovinskih plačil. Ta direktiva bi morala v vsakem primeru veljati za osebe, ki trgujejo z dragimi predmeti, kot so dragulji, žlahtne kovine ali umetniška dela, vključno s prireditelji dražb, če je vrednost njihovega gotovinskega plačila 15 000 EUR ali več. Da bi zagotovili učinkovit nadzor nad spoštovanjem te direktive s strani potencialno velike skupine ustanov in oseb, lahko države članice svoje nadzorne ukrepe, ki ustrezajo načelu nadzora tveganj, osredotočijo posebej na tiste fizične in pravne osebe, pri katerih obstaja visoko tveganje za pranje denarja ali financiranje terorizma. Zaradi različnih razmer v posameznih državah se lahko države članice odločijo sprejeti strožje predpise, da bi se primerno odzvale na tveganje, povezano s plačevanjem visokih zneskov v gotovini.

| (19) | Direktiva 91/308/EGS je določila, da režim Skupnosti proti pranju denarja velja tudi za notarje in druge neodvisne pravne strokovnjake, zato bi se morala ta ureditev ohraniti tudi v tej direktivi. Za te pravne strokovnjake, kakor jih opredeljujejo države članice, veljajo določbe te direktive, kadar so vključeni v finančne ali poslovne transakcije, vključno z davčnim svetovanjem, ki predstavljajo največje tveganje za zlorabo storitev pravnih strokovnjakov z namenom pranja protipravne premoženjske koristi, pridobljene s kaznivimi dejanji, ali za financiranje terorizma. |
| --- | --- |

(19)

Direktiva 91/308/EGS je določila, da režim Skupnosti proti pranju denarja velja tudi za notarje in druge neodvisne pravne strokovnjake, zato bi se morala ta ureditev ohraniti tudi v tej direktivi. Za te pravne strokovnjake, kakor jih opredeljujejo države članice, veljajo določbe te direktive, kadar so vključeni v finančne ali poslovne transakcije, vključno z davčnim svetovanjem, ki predstavljajo največje tveganje za zlorabo storitev pravnih strokovnjakov z namenom pranja protipravne premoženjske koristi, pridobljene s kaznivimi dejanji, ali za financiranje terorizma.

| (20) | V skladu s to direktivo ne bi bilo primerno, da bi morali pravni strokovnjaki, ki pripadajo neodvisnim poklicem za pravno svetovanje, ki so pravno priznani in nadzorovani, kot na primer odvetniki, pri ugotavljanju pravnega položaja svoje stranke ali pri zastopanju stranke v pravnem postopku v zvezi s temi dejavnostmi biti zavezani k poročanju o sumu pranja denarja ali financiranja terorizma. Dovoliti se mora izjema od obveznosti posredovanja podatkov, pridobljenih pred, med ali po končanem sodnem postopku ali med ugotavljanjem pravnega položaja stranke. Pravno svetovanje je še vedno zaščiteno z institutom poklicne skrivnosti, razen če je pravni svetovalec udeležen pri pranju denarja ali financiranju terorizma, če je pravno svetovanje podano v zvezi s pranjem denarja ali financiranjem terorizma ali pa odvetnik ve, da stranka išče pravno svetovanje v zvezi s pranjem denarja ali financiranjem terorizma. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s to direktivo ne bi bilo primerno, da bi morali pravni strokovnjaki, ki pripadajo neodvisnim poklicem za pravno svetovanje, ki so pravno priznani in nadzorovani, kot na primer odvetniki, pri ugotavljanju pravnega položaja svoje stranke ali pri zastopanju stranke v pravnem postopku v zvezi s temi dejavnostmi biti zavezani k poročanju o sumu pranja denarja ali financiranja terorizma. Dovoliti se mora izjema od obveznosti posredovanja podatkov, pridobljenih pred, med ali po končanem sodnem postopku ali med ugotavljanjem pravnega položaja stranke. Pravno svetovanje je še vedno zaščiteno z institutom poklicne skrivnosti, razen če je pravni svetovalec udeležen pri pranju denarja ali financiranju terorizma, če je pravno svetovanje podano v zvezi s pranjem denarja ali financiranjem terorizma ali pa odvetnik ve, da stranka išče pravno svetovanje v zvezi s pranjem denarja ali financiranjem terorizma.

| (21) | Neposredno primerljive storitve je treba obravnavati enako, kadar jih izvajajo kateri koli strokovnjaki, za katere velja ta direktiva. Da se zagotovi spoštovanje pravic, določenih v Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter v Pogodbi o Evropski uniji, revizorji, zunanji računovodje in davčni svetovalci, ki lahko v nekaterih državah članicah branijo ali zastopajo stranke v sodnem postopku ali ugotavljajo njihov pravni položaj, naj ne bi bili dolžni posredovati podatke, ki jih pridobijo pri opravljanju teh nalog, kakor je to sicer določeno v tej direktivi. |
| --- | --- |

(21)

Neposredno primerljive storitve je treba obravnavati enako, kadar jih izvajajo kateri koli strokovnjaki, za katere velja ta direktiva. Da se zagotovi spoštovanje pravic, določenih v Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter v Pogodbi o Evropski uniji, revizorji, zunanji računovodje in davčni svetovalci, ki lahko v nekaterih državah članicah branijo ali zastopajo stranke v sodnem postopku ali ugotavljajo njihov pravni položaj, naj ne bi bili dolžni posredovati podatke, ki jih pridobijo pri opravljanju teh nalog, kakor je to sicer določeno v tej direktivi.

| (22) | Treba je poudariti, da se tveganje pranja denarja in financiranja terorizma od primera do primera razlikuje. V skladu s pristopom, ki temelji na oceni tveganja, bi morali v zakonodajo Skupnosti vpeljati možnost, da se v nekaterih primerih dovoli poenostavljeno dolžnost skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke. |
| --- | --- |

(22)

Treba je poudariti, da se tveganje pranja denarja in financiranja terorizma od primera do primera razlikuje. V skladu s pristopom, ki temelji na oceni tveganja, bi morali v zakonodajo Skupnosti vpeljati možnost, da se v nekaterih primerih dovoli poenostavljeno dolžnost skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke.

| (23) | Odstopanje v zvezi z identifikacijo dejanskega lastnika zbirnih računov, ki jih vodijo notarji ali neodvisni pravni strokovnjaki, ne posega v obveznosti, ki jih tem notarjem in drugim neodvisnim pravnim strokovnjakom nalaga ta direktiva. Te obveznosti vključujejo zahtevo, da notarji in neodvisni pravni strokovnjaki sami določijo identiteto dejanskega lastnika zbirnih računov, ki jih vodijo. |
| --- | --- |

(23)

Odstopanje v zvezi z identifikacijo dejanskega lastnika zbirnih računov, ki jih vodijo notarji ali neodvisni pravni strokovnjaki, ne posega v obveznosti, ki jih tem notarjem in drugim neodvisnim pravnim strokovnjakom nalaga ta direktiva. Te obveznosti vključujejo zahtevo, da notarji in neodvisni pravni strokovnjaki sami določijo identiteto dejanskega lastnika zbirnih računov, ki jih vodijo.

| (24) | Zakonodaja Skupnosti bi morala predvideti, da nekatere situacije predstavljajo večje tveganje pranja denarja in financiranja terorizma. Kljub temu, da bi bilo treba ugotoviti identiteto in poslovni profil vseh strank, obstajajo primeri, glede katerih je treba zahtevati posebej stroge postopke identifikacije in preverjanja strank. |
| --- | --- |

(24)

Zakonodaja Skupnosti bi morala predvideti, da nekatere situacije predstavljajo večje tveganje pranja denarja in financiranja terorizma. Kljub temu, da bi bilo treba ugotoviti identiteto in poslovni profil vseh strank, obstajajo primeri, glede katerih je treba zahtevati posebej stroge postopke identifikacije in preverjanja strank.

| (25) | To še posebej velja za poslovne odnose s posamezniki, ki zavzemajo ali so zavzemali pomembne javne položaje, zlasti če prihajajo iz držav z visoko stopnjo korupcije. Takšni poslovni odnosi lahko v precejšnji meri ogrozijo ugled finančnega sektorja in/ali ga izpostavijo pravnemu tveganju. Mednarodna prizadevanja v boju zoper korupcijo opravičujejo, da se tem primerom posveti posebna pozornost in da se uporabijo ukrepi glede običajne dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke za domače politično izpostavljene osebe ali ukrepi glede poglobljene dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke za politično izpostavljene osebe, ki prebivajo v drugi državi članici ali tretji državi. |
| --- | --- |

(25)

To še posebej velja za poslovne odnose s posamezniki, ki zavzemajo ali so zavzemali pomembne javne položaje, zlasti če prihajajo iz držav z visoko stopnjo korupcije. Takšni poslovni odnosi lahko v precejšnji meri ogrozijo ugled finančnega sektorja in/ali ga izpostavijo pravnemu tveganju. Mednarodna prizadevanja v boju zoper korupcijo opravičujejo, da se tem primerom posveti posebna pozornost in da se uporabijo ukrepi glede običajne dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke za domače politično izpostavljene osebe ali ukrepi glede poglobljene dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke za politično izpostavljene osebe, ki prebivajo v drugi državi članici ali tretji državi.

| (26) | Pridobitev odobritve s strani višjega vodstva za vzpostavitev poslovnih odnosov ne pomeni pridobitve odobritve uprave, temveč gre za odobritev na neposredno višji hierarhični ravni, kot je oseba, ki je za odobritev zaprosila. |
| --- | --- |

(26)

Pridobitev odobritve s strani višjega vodstva za vzpostavitev poslovnih odnosov ne pomeni pridobitve odobritve uprave, temveč gre za odobritev na neposredno višji hierarhični ravni, kot je oseba, ki je za odobritev zaprosila.

| (27) | Da bi se izognili podvajanju postopkov identifikacije strank ter s tem zastojem in neučinkovitosti v poslovanju, je ob ustreznih zaščitnih ukrepih primerno sprejeti tudi stranke, ki so že bile identificirane drugje. Kadar se oseba ali ustanova, za katero velja ta direktiva, zanese na tretjo osebo, nosi dokončno odgovornost za uporabo postopka za ugotavljanje identitete stranke ustanova ali oseba, pri kateri je bila stranka sprejeta. Tudi tretja oseba, to je oseba, ki je stranko predstavila, je, dokler ima poslovni odnos s stranko, za katero velja ta direktiva, še nadalje odgovorna za izpolnjevanje obveznosti iz te direktive, vključno z obveznostjo prijave sumljivih transakcij in za hrambo zapiskov in dokazil. |
| --- | --- |

(27)

Da bi se izognili podvajanju postopkov identifikacije strank ter s tem zastojem in neučinkovitosti v poslovanju, je ob ustreznih zaščitnih ukrepih primerno sprejeti tudi stranke, ki so že bile identificirane drugje. Kadar se oseba ali ustanova, za katero velja ta direktiva, zanese na tretjo osebo, nosi dokončno odgovornost za uporabo postopka za ugotavljanje identitete stranke ustanova ali oseba, pri kateri je bila stranka sprejeta. Tudi tretja oseba, to je oseba, ki je stranko predstavila, je, dokler ima poslovni odnos s stranko, za katero velja ta direktiva, še nadalje odgovorna za izpolnjevanje obveznosti iz te direktive, vključno z obveznostjo prijave sumljivih transakcij in za hrambo zapiskov in dokazil.

| (28) | V primerih zastopanja ali zunanjih izvajalcev, ki temeljijo na pogodbenem odnosu med ustanovami ali osebami, za katere velja ta direktiva, in zunanjimi fizičnimi ali pravnimi osebami, za katere ta direktiva ne velja, lahko kakršni koli obvezni finančni ukrepi proti pranju denarja in financiranju terorizma za te zastopnike in zunanje izvajalce kot dele ustanov ali oseb, za katere velja ta direktiva, izhajajo samo iz pogodbe in ne iz te direktive. Ustanova ali oseba, za katero ta direktiva velja, je še naprej odgovorna za izpolnjevanje zahtev iz te direktive. |
| --- | --- |

(28)

V primerih zastopanja ali zunanjih izvajalcev, ki temeljijo na pogodbenem odnosu med ustanovami ali osebami, za katere velja ta direktiva, in zunanjimi fizičnimi ali pravnimi osebami, za katere ta direktiva ne velja, lahko kakršni koli obvezni finančni ukrepi proti pranju denarja in financiranju terorizma za te zastopnike in zunanje izvajalce kot dele ustanov ali oseb, za katere velja ta direktiva, izhajajo samo iz pogodbe in ne iz te direktive. Ustanova ali oseba, za katero ta direktiva velja, je še naprej odgovorna za izpolnjevanje zahtev iz te direktive.

| (29) | Sumljive transakcije bi bilo treba sporočiti Finančni obveščevalni enoti (Financial intelligence unit - FIU), ki deluje kot centralni državni organ za sprejemanje, analiziranje in obveščanje pristojnih organov o poročilih sumljivih transakcij in drugih podatkih o morebitnem pranju denarja ali financiranju terorizma. To ne sili držav članic, da spremenijo svoje obstoječe sisteme obveščanja, kadar postopek prijave poteka preko državnega tožilstva ali drugih organov odkrivanja in pregona, če so podatki posredovani FIU nemudoma in neprečiščeni, da lahko ta svoje naloge opravi temeljito, kar vključuje tudi mednarodno sodelovanje z ostalimi FIU. |
| --- | --- |

(29)

Sumljive transakcije bi bilo treba sporočiti Finančni obveščevalni enoti (Financial intelligence unit - FIU), ki deluje kot centralni državni organ za sprejemanje, analiziranje in obveščanje pristojnih organov o poročilih sumljivih transakcij in drugih podatkih o morebitnem pranju denarja ali financiranju terorizma. To ne sili držav članic, da spremenijo svoje obstoječe sisteme obveščanja, kadar postopek prijave poteka preko državnega tožilstva ali drugih organov odkrivanja in pregona, če so podatki posredovani FIU nemudoma in neprečiščeni, da lahko ta svoje naloge opravi temeljito, kar vključuje tudi mednarodno sodelovanje z ostalimi FIU.

| (30) | Z odstopanjem od splošne prepovedi izvrševanja sumljivih transakcij lahko ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva, izvršijo sumljive transakcije, preden so o tem obveščeni pristojni organi, če neizvršitev ni mogoča ali bi lahko onemogočila pregon upravičenca sumljive transakcije pranja denarja ali financiranja terorizma. To pa ne bi smelo vplivati na mednarodne obveznosti, ki so jih prevzele države članice, da se finančna sredstva ali ostalo premoženje teroristov, terorističnih združenj ali tistih, ki financirajo terorizem, takoj zamrzne v skladu z zadevnimi resolucijami Varnostnega sveta Združenih narodov. |
| --- | --- |

(30)

Z odstopanjem od splošne prepovedi izvrševanja sumljivih transakcij lahko ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva, izvršijo sumljive transakcije, preden so o tem obveščeni pristojni organi, če neizvršitev ni mogoča ali bi lahko onemogočila pregon upravičenca sumljive transakcije pranja denarja ali financiranja terorizma. To pa ne bi smelo vplivati na mednarodne obveznosti, ki so jih prevzele države članice, da se finančna sredstva ali ostalo premoženje teroristov, terorističnih združenj ali tistih, ki financirajo terorizem, takoj zamrzne v skladu z zadevnimi resolucijami Varnostnega sveta Združenih narodov.

| (31) | Če se država članica odloči uporabiti izjeme, predvidene v členu 23(2), lahko samoregulativnemu organu, ki zastopa osebe iz tega člena, dovoli oziroma od njega zahteva, da FIU ne posreduje nikakršnih podatkov, ki jih je pridobil od teh oseb v okoliščinah, navedenih v temu členu. |
| --- | --- |

(31)

Če se država članica odloči uporabiti izjeme, predvidene v členu 23(2), lahko samoregulativnemu organu, ki zastopa osebe iz tega člena, dovoli oziroma od njega zahteva, da FIU ne posreduje nikakršnih podatkov, ki jih je pridobil od teh oseb v okoliščinah, navedenih v temu členu.

| (32) | Obstajajo primeri, da so bili zaposleni, ki so poročali o sumih pranja denarja, izpostavljeni grožnjam in drugim sovražnim dejanjem. Ta problematika je odločilnega pomena za učinkovitost sistemov boja proti pranju denarja in boja proti financiranju terorizma, četudi ta direktiva ne more posegati v sodne postopke držav članic. Države članice bi se morale tega problema zavedati in storiti vse v njihovi moči, da bi zaposlene zaščitile pred takšnimi grožnjami in drugimi sovražnimi dejanji. |
| --- | --- |

(32)

Obstajajo primeri, da so bili zaposleni, ki so poročali o sumih pranja denarja, izpostavljeni grožnjam in drugim sovražnim dejanjem. Ta problematika je odločilnega pomena za učinkovitost sistemov boja proti pranju denarja in boja proti financiranju terorizma, četudi ta direktiva ne more posegati v sodne postopke držav članic. Države članice bi se morale tega problema zavedati in storiti vse v njihovi moči, da bi zaposlene zaščitile pred takšnimi grožnjami in drugimi sovražnimi dejanji.

| (33) | Razkritje podatkov, kakor je določeno v členu 28, bi moralo biti v skladu s pravili o posredovanju osebnih podatkov tretjim državam, kakor so določena v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (6). Hkrati člen 28 ne sme ovirati nacionalne zakonodaje o varstvu podatkov in poslovni skrivnosti. |
| --- | --- |

(33)

Razkritje podatkov, kakor je določeno v členu 28, bi moralo biti v skladu s pravili o posredovanju osebnih podatkov tretjim državam, kakor so določena v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (6). Hkrati člen 28 ne sme ovirati nacionalne zakonodaje o varstvu podatkov in poslovni skrivnosti.

| (34) | Ta direktiva ne velja za osebe, ki zgolj spreminjajo dokumente v papirni obliki v elektronske podatke in imajo s kreditno ali finančno ustanovo v ta namen sklenjeno pogodbo, niti za katero koli fizično ali pravno osebo, ki kreditnim ali finančnim ustanovam zgolj zagotavlja sisteme sporočil, druge sisteme podpore za prenos sredstev ali klirinški sistem in sistem poravnave. |
| --- | --- |

(34)

Ta direktiva ne velja za osebe, ki zgolj spreminjajo dokumente v papirni obliki v elektronske podatke in imajo s kreditno ali finančno ustanovo v ta namen sklenjeno pogodbo, niti za katero koli fizično ali pravno osebo, ki kreditnim ali finančnim ustanovam zgolj zagotavlja sisteme sporočil, druge sisteme podpore za prenos sredstev ali klirinški sistem in sistem poravnave.

| (35) | Pranje denarja in financiranje terorizma sta mednarodna problema, zato je potreben globalen pristop v boju proti njima. Da bi se izognili uporabi različnih standardov v ustanovah ali skupini ustanov, bi morale kreditne in finančne ustanove Skupnosti, ki imajo izpostave in podružnice v tretjih državah, kjer je zakonodaja na tem področju pomanjkljiva, uporabiti standarde Skupnosti oziroma obvestiti pristojne organe domače države članice, kadar ta uporaba ni mogoča. |
| --- | --- |

(35)

Pranje denarja in financiranje terorizma sta mednarodna problema, zato je potreben globalen pristop v boju proti njima. Da bi se izognili uporabi različnih standardov v ustanovah ali skupini ustanov, bi morale kreditne in finančne ustanove Skupnosti, ki imajo izpostave in podružnice v tretjih državah, kjer je zakonodaja na tem področju pomanjkljiva, uporabiti standarde Skupnosti oziroma obvestiti pristojne organe domače države članice, kadar ta uporaba ni mogoča.

| (36) | Pomembno je, da so kreditne in finančne ustanove sposobne hitro posredovati podatke o morebitnih poslovnih odnosih z imenovanimi osebami. Za določitev takšnih poslovnih odnosov in hitro posredovanje zadevnih podatkov morajo finančne in kreditne ustanove razpolagati z učinkovitimi sistemi, ki ustrezajo obsegu in načinu poslovanja. Elektronski sistemi bi še posebej ustrezali kreditnim in večjim finančnim ustanovam. Ta določba je še zlasti pomembna v zvezi s postopki, ki povzročajo ukrepe, kot sta zamrznitev ali zaseg premoženjskih sredstev (vključno s premoženjem teroristov), ki so v skladu z zadevnimi nacionalnimi zakonodajami ali zakonodajo Skupnosti v zvezi z bojem proti terorizmu. |
| --- | --- |

(36)

Pomembno je, da so kreditne in finančne ustanove sposobne hitro posredovati podatke o morebitnih poslovnih odnosih z imenovanimi osebami. Za določitev takšnih poslovnih odnosov in hitro posredovanje zadevnih podatkov morajo finančne in kreditne ustanove razpolagati z učinkovitimi sistemi, ki ustrezajo obsegu in načinu poslovanja. Elektronski sistemi bi še posebej ustrezali kreditnim in večjim finančnim ustanovam. Ta določba je še zlasti pomembna v zvezi s postopki, ki povzročajo ukrepe, kot sta zamrznitev ali zaseg premoženjskih sredstev (vključno s premoženjem teroristov), ki so v skladu z zadevnimi nacionalnimi zakonodajami ali zakonodajo Skupnosti v zvezi z bojem proti terorizmu.

| (37) | Ta direktiva določa podrobna pravila za dolžnost skrbnosti pri ugotavljanju identitete strank, vključno z okrepljeno dolžnostjo skrbnosti pri ugotavljanju identitete strank ali poslovnih odnosov z velikim tveganjem, kot so na primer pravila za ustrezne postopke za ugotavljanje, ali je oseba politično izpostavljena, kot tudi za nekatere dodatne, bolj podrobne zahteve, kot na primer strategije in postopke zagotavljanja spoštovanja zadevnih predpisov. Vse ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva, morajo izpolnjevati te zahteve, medtem ko se od držav članic pričakuje, da podrobnosti prenosa teh določb uskladijo s posebnostmi različnih poklicev in z razlikami v obsegu ustanov in oseb, za katere velja ta direktiva. |
| --- | --- |

(37)

Ta direktiva določa podrobna pravila za dolžnost skrbnosti pri ugotavljanju identitete strank, vključno z okrepljeno dolžnostjo skrbnosti pri ugotavljanju identitete strank ali poslovnih odnosov z velikim tveganjem, kot so na primer pravila za ustrezne postopke za ugotavljanje, ali je oseba politično izpostavljena, kot tudi za nekatere dodatne, bolj podrobne zahteve, kot na primer strategije in postopke zagotavljanja spoštovanja zadevnih predpisov. Vse ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva, morajo izpolnjevati te zahteve, medtem ko se od držav članic pričakuje, da podrobnosti prenosa teh določb uskladijo s posebnostmi različnih poklicev in z razlikami v obsegu ustanov in oseb, za katere velja ta direktiva.

| (38) | Da bi ustanove in ostali subjekti, za katere velja zakonodaja Skupnosti na tem področju, ostali motivirani, jim je treba, če je to mogoče, posredovati povratne informacije o koristnosti njihovih poročil in o nadaljnjem ukrepanju. Da bi lahko to omogočili in spremljali učinkovitost svojih sistemov boja proti pranju denarja in financiranju terorizma, morajo države članice zbirati in izboljšati ustrezne statistične podatke. |
| --- | --- |

(38)

Da bi ustanove in ostali subjekti, za katere velja zakonodaja Skupnosti na tem področju, ostali motivirani, jim je treba, če je to mogoče, posredovati povratne informacije o koristnosti njihovih poročil in o nadaljnjem ukrepanju. Da bi lahko to omogočili in spremljali učinkovitost svojih sistemov boja proti pranju denarja in financiranju terorizma, morajo države članice zbirati in izboljšati ustrezne statistične podatke.

| (39) | Pri vpisu ali registraciji menjalnice, družbe, ki nudi podjetniške ali fiduciarne storitve, ali igralnice na nacionalni ravni morajo pristojni organi zagotoviti, da so osebe, ki dejansko vodijo posle takšnih ustanov ali jih bodo vodile, in dejanski lastniki takšnih ustanov primerne osebe. Merila, s katerimi se ugotovi, ali je oseba primerna, morajo biti določena v skladu z nacionalno zakonodajo. Ta merila morajo odražati najmanj nujnost, da se takšne ustanove zaščiti pred zlorabo v kriminalne namene s strani uprave ali dejanskega lastnika. |
| --- | --- |

(39)

Pri vpisu ali registraciji menjalnice, družbe, ki nudi podjetniške ali fiduciarne storitve, ali igralnice na nacionalni ravni morajo pristojni organi zagotoviti, da so osebe, ki dejansko vodijo posle takšnih ustanov ali jih bodo vodile, in dejanski lastniki takšnih ustanov primerne osebe. Merila, s katerimi se ugotovi, ali je oseba primerna, morajo biti določena v skladu z nacionalno zakonodajo. Ta merila morajo odražati najmanj nujnost, da se takšne ustanove zaščiti pred zlorabo v kriminalne namene s strani uprave ali dejanskega lastnika.

| (40) | Zaradi mednarodnega značaja pranja denarja in financiranja terorizma je treba spodbujati v največjem možnem obsegu usklajevanje in sodelovanje med FIU-ji v skladu s Sklepom Sveta 2000/642/PNZ z dne 17. oktobra 2000 o dogovoru glede sodelovanja med enotami za finančni nadzor (FIU-ji) držav članic pri izmenjavi informacij (7), vključno z vzpostavitvijo mreže FIU-jev v EU. V ta namen mora Komisija ponuditi pomoč, ki je potrebna za lažje uresničevanje takšnega usklajevanja, vključno s finančno podporo. |
| --- | --- |

(40)

Zaradi mednarodnega značaja pranja denarja in financiranja terorizma je treba spodbujati v največjem možnem obsegu usklajevanje in sodelovanje med FIU-ji v skladu s Sklepom Sveta 2000/642/PNZ z dne 17. oktobra 2000 o dogovoru glede sodelovanja med enotami za finančni nadzor (FIU-ji) držav članic pri izmenjavi informacij (7), vključno z vzpostavitvijo mreže FIU-jev v EU. V ta namen mora Komisija ponuditi pomoč, ki je potrebna za lažje uresničevanje takšnega usklajevanja, vključno s finančno podporo.

| (41) | Države članice morajo zaradi pomembnosti boja proti pranju denarja in financiranju terorizma v nacionalni zakonodaji sprejeti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za primere nespoštovanja nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive. Sprejeti bi bilo treba predpise glede kazni za fizične in pravne osebe. Ker so pravne osebe pogosto udeležene v kompleksnih operacijah pranja denarja ali financiranja terorizma, bi se morale kazni prilagoditi glede na dejavnosti pravnih oseb. |
| --- | --- |

(41)

Države članice morajo zaradi pomembnosti boja proti pranju denarja in financiranju terorizma v nacionalni zakonodaji sprejeti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za primere nespoštovanja nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive. Sprejeti bi bilo treba predpise glede kazni za fizične in pravne osebe. Ker so pravne osebe pogosto udeležene v kompleksnih operacijah pranja denarja ali financiranja terorizma, bi se morale kazni prilagoditi glede na dejavnosti pravnih oseb.

| (42) | Fizične osebe, ki v okviru pravne osebe, vendar samostojno, opravljajo dejavnosti iz člena 2(1)(3)(a) in (b), bi morale biti odgovorne za spoštovanje določb te direktive, z izjemo člena 35. |
| --- | --- |

(42)

Fizične osebe, ki v okviru pravne osebe, vendar samostojno, opravljajo dejavnosti iz člena 2(1)(3)(a) in (b), bi morale biti odgovorne za spoštovanje določb te direktive, z izjemo člena 35.

| (43) | Za zagotovitev učinkovitega in doslednega izvajanja te direktive bi bilo treba pojasniti tehnične vidike pravil, določenih v tej direktivi, pri čemer se upošteva različne finančne instrumente, poklicne dejavnosti in tveganja v različnih državah članicah ter tehnični razvoj v boju proti pranju denarja in financiranju terorizma. V skladu s tem mora imeti Komisija pooblastila za sprejetje izvedbenih ukrepov, kot so nekatera merila za prepoznavanje razmer majhnega oziroma velikega tveganja, kjer bi lahko zadostovala poenostavljena dolžnost skrbnosti pri ugotavljanju identitete ali bi bila bolj primerna poglobljena dolžnost skrbnosti pri ugotavljanju identitete, pod pogojem, da ti ukrepi ne spreminjajo bistvenih elementov te direktive in da Komisija deluje v skladu z načeli, opredeljenimi v tej direktivi, po posvetovanju z Odborom za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma. |
| --- | --- |

(43)

Za zagotovitev učinkovitega in doslednega izvajanja te direktive bi bilo treba pojasniti tehnične vidike pravil, določenih v tej direktivi, pri čemer se upošteva različne finančne instrumente, poklicne dejavnosti in tveganja v različnih državah članicah ter tehnični razvoj v boju proti pranju denarja in financiranju terorizma. V skladu s tem mora imeti Komisija pooblastila za sprejetje izvedbenih ukrepov, kot so nekatera merila za prepoznavanje razmer majhnega oziroma velikega tveganja, kjer bi lahko zadostovala poenostavljena dolžnost skrbnosti pri ugotavljanju identitete ali bi bila bolj primerna poglobljena dolžnost skrbnosti pri ugotavljanju identitete, pod pogojem, da ti ukrepi ne spreminjajo bistvenih elementov te direktive in da Komisija deluje v skladu z načeli, opredeljenimi v tej direktivi, po posvetovanju z Odborom za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma.

| (44) | Ukrepe za izvajanje te direktive je potrebno sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8). V skladu s tem se ustanovi Odbor za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma, ki nadomesti Kontaktni odbor za pranje denarja, ustanovljen z Direktivo 91/308/EGS. |
| --- | --- |

(44)

Ukrepe za izvajanje te direktive je potrebno sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8). V skladu s tem se ustanovi Odbor za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma, ki nadomesti Kontaktni odbor za pranje denarja, ustanovljen z Direktivo 91/308/EGS.

| (45) | Potrebne so bistvene spremembe Direktive 91/308/EGS, zato bi bilo treba navedeno direktivo zaradi večje jasnosti razveljaviti. |
| --- | --- |

(45)

Potrebne so bistvene spremembe Direktive 91/308/EGS, zato bi bilo treba navedeno direktivo zaradi večje jasnosti razveljaviti.

| (46) | Ker cilja te direktive, in sicer preprečevanje uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz tega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(46)

Ker cilja te direktive, in sicer preprečevanje uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz tega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (47) | Pri opravljanju svojih izvedbenih pooblastil v skladu s to direktivo bi morala Komisija upoštevati naslednja načela: nujnost visoke stopnje transparentnosti in posvetovanja z ustanovami in osebami, za katere velja ta direktiva, ter z Evropskim parlamentom in Svetom; nujnost zagotovitve, da so pristojni organi zmožni zagotoviti dosledno spoštovanje predpisov; nujnost dolgoročnega ohranjanja ravnovesja med stroški in koristmi pri izvedbenih ukrepih za ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva; nujnost zagotavljanja potrebne prilagodljivosti pri uporabi izvedbenih ukrepov z upoštevanjem tveganja; nujnost zagotavljanja usklajenosti z drugimi predpisi Skupnosti na tem področju; nujnost, da se ščitijo Skupnost, njene države članice in njihovi državljani pred posledicami pranja denarja in financiranja terorizma. |
| --- | --- |

(47)

Pri opravljanju svojih izvedbenih pooblastil v skladu s to direktivo bi morala Komisija upoštevati naslednja načela: nujnost visoke stopnje transparentnosti in posvetovanja z ustanovami in osebami, za katere velja ta direktiva, ter z Evropskim parlamentom in Svetom; nujnost zagotovitve, da so pristojni organi zmožni zagotoviti dosledno spoštovanje predpisov; nujnost dolgoročnega ohranjanja ravnovesja med stroški in koristmi pri izvedbenih ukrepih za ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva; nujnost zagotavljanja potrebne prilagodljivosti pri uporabi izvedbenih ukrepov z upoštevanjem tveganja; nujnost zagotavljanja usklajenosti z drugimi predpisi Skupnosti na tem področju; nujnost, da se ščitijo Skupnost, njene države članice in njihovi državljani pred posledicami pranja denarja in financiranja terorizma.

| (48) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije. Nobene določbe te direktive se ne sme razlagati ali izvajati na način, ki ni združljiv z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah – |
| --- | --- |

(48)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije. Nobene določbe te direktive se ne sme razlagati ali izvajati na način, ki ni združljiv z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

PREDMET UREJANJA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

1.   Države članice zagotovijo, da sta pranje denarja in financiranje terorizma prepovedana.

2.   V tej direktivi pomeni pranje denarja naslednje ravnanje, če je storjeno naklepno:

| (a) | preoblikovanje ali prenos premoženja, vedoč, da to premoženje izvira iz kaznivega dejanja ali udeležbe v takem dejanju, z namenom utaje ali prikrivanja nezakonitega izvora premoženja ali pomoči osebi, ki je vpletena v storitev tega dejanja, da bi se izognila pravnim posledicam svojega dejanja; |
| --- | --- |

(a)

preoblikovanje ali prenos premoženja, vedoč, da to premoženje izvira iz kaznivega dejanja ali udeležbe v takem dejanju, z namenom utaje ali prikrivanja nezakonitega izvora premoženja ali pomoči osebi, ki je vpletena v storitev tega dejanja, da bi se izognila pravnim posledicam svojega dejanja;

| (b) | utaja ali prikrivanje prave narave, vira, kraja, razpolaganja ali pretoka premoženja ali pa pravic ali lastništva na premoženju, vedoč, da to premoženje izvira iz kaznivega dejanja ali udeležbe pri takem dejanju; |
| --- | --- |

(b)

utaja ali prikrivanje prave narave, vira, kraja, razpolaganja ali pretoka premoženja ali pa pravic ali lastništva na premoženju, vedoč, da to premoženje izvira iz kaznivega dejanja ali udeležbe pri takem dejanju;

| (c) | pridobitev, lastništvo ali uporaba premoženja, vedoč v času prejema, da to premoženje izvira iz kaznivega dejanja ali udeležbe pri takem dejanju; |
| --- | --- |

(c)

pridobitev, lastništvo ali uporaba premoženja, vedoč v času prejema, da to premoženje izvira iz kaznivega dejanja ali udeležbe pri takem dejanju;

| (d) | udeležba, združevanje za izvrševanje, poskus storitve, pomoč, napeljevanje ter omogočanje in svetovanje pri storitvi katerega koli dejanja iz prejšnjih točk. |
| --- | --- |

(d)

udeležba, združevanje za izvrševanje, poskus storitve, pomoč, napeljevanje ter omogočanje in svetovanje pri storitvi katerega koli dejanja iz prejšnjih točk.

3.   Kot pranje denarja se štejejo tudi kazniva dejanja, iz katerih izvira premoženje, namenjeno pranju, ki so storjena na območju druge države članice ali tretje države.

4.   V tej direktivi pomeni „financiranje terorizma“ zagotavljanje ali zbiranje finančnih sredstev, ne glede na način, neposredno ali posredno, z namenom ali vedoč, da bodo delno ali v celoti uporabljena za storitev enega od kaznivih dejanj v smislu členov 1 do 4 Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (9).

5.   O vedenju, naklepu ali namenu kot potrebnem elementu dejanj, navedenih v odstavkih 2 in 4, je mogoče sklepati iz objektivnih dejanskih okoliščin.

Člen 2

1.   Ta direktiva se uporablja za:

| 1. | kreditne ustanove; |
| --- | --- |

1.

kreditne ustanove;

| 2. | finančne ustanove; |
| --- | --- |

2.

finančne ustanove;

| 3. | naslednje pravne ali fizične osebe pri izvajanju njihovih poklicnih dejavnosti:






  (a) | revizorje, zunanje računovodje in davčne svetovalce; |
| --- | --- | --- |

3.

naslednje pravne ali fizične osebe pri izvajanju njihovih poklicnih dejavnosti:

(a)

revizorje, zunanje računovodje in davčne svetovalce;

| (b) | notarje in ostale neodvisne pravne strokovnjake, kadar v imenu in za svojo stranko sodelujejo pri kakršni koli finančni ali nepremičninski transakciji ali kadar svojim strankam pomagajo pri načrtovanju ali opravljanju transakcij v zvezi z:






  (i) | nakupom ali prodajo nepremičnin ali poslovnih subjektov; |
| --- | --- | --- |

(b)

notarje in ostale neodvisne pravne strokovnjake, kadar v imenu in za svojo stranko sodelujejo pri kakršni koli finančni ali nepremičninski transakciji ali kadar svojim strankam pomagajo pri načrtovanju ali opravljanju transakcij v zvezi z:

(i)

nakupom ali prodajo nepremičnin ali poslovnih subjektov;

| (ii) | upravljanjem z denarjem stranke, vrednostnimi papirji ali drugim premoženjem; |
| --- | --- |

(ii)

upravljanjem z denarjem stranke, vrednostnimi papirji ali drugim premoženjem;

| (iii) | odpiranjem ali upravljanjem z bančnimi, varčevalnimi računi ali računi vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

(iii)

odpiranjem ali upravljanjem z bančnimi, varčevalnimi računi ali računi vrednostnih papirjev;

| (iv) | urejanjem prispevkov, potrebnih za ustanovitev, delovanje ali upravljanje podjetij; |
| --- | --- |

(iv)

urejanjem prispevkov, potrebnih za ustanovitev, delovanje ali upravljanje podjetij;

| (v) | ustanavljanjem, delovanjem ali upravljanjem skladov, družb ali podobnih organizacij; |
| --- | --- |

(v)

ustanavljanjem, delovanjem ali upravljanjem skladov, družb ali podobnih organizacij;

| (c) | družbe, ki nudijo podjetniške in fiduciarne storitve, če niso navedene v točkah (a) ali (b); |
| --- | --- |

(c)

družbe, ki nudijo podjetniške in fiduciarne storitve, če niso navedene v točkah (a) ali (b);

| (d) | nepremičninske zastopnike; |
| --- | --- |

(d)

nepremičninske zastopnike;

| (e) | druge pravne ali fizične osebe, ki trgujejo z blagom, če so plačila v gotovini in znašajo 15 000 EUR ali več, bodisi da gre za posamično transakcijo ali za več več medsebojno povezanih transakcij; |
| --- | --- |

(e)

druge pravne ali fizične osebe, ki trgujejo z blagom, če so plačila v gotovini in znašajo 15 000 EUR ali več, bodisi da gre za posamično transakcijo ali za več več medsebojno povezanih transakcij;

| (f) | igralnice. |
| --- | --- |

(f)

igralnice.

2.   Države članice lahko odločijo, da pravne in fizične osebe, ki le občasno ali v omejenem obsegu sodelujejo pri finančnih dejavnostih in pri katerih obstaja majhno tveganje pranja denarja ali financiranja terorizma, niso zajete v področje uporabe člena 3(1) ali (2).

Člen 3

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „kreditna ustanova“ pomeni kreditno ustanovo, kakor je opredeljena v prvem pododstavku člena 1(1) Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (10), vključno s podružnicami v smislu člena 1(3) navedene direktive, ki se nahajajo na ozemlju Skupnosti in imajo sedež znotraj ali zunaj Skupnosti; |
| --- | --- |

1.

„kreditna ustanova“ pomeni kreditno ustanovo, kakor je opredeljena v prvem pododstavku člena 1(1) Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (10), vključno s podružnicami v smislu člena 1(3) navedene direktive, ki se nahajajo na ozemlju Skupnosti in imajo sedež znotraj ali zunaj Skupnosti;

| 2. | „finančna ustanova“ pomeni:






  (a) | podjetje, ki ni kreditna ustanova, ki opravlja eno ali več dejavnosti, vključenih v točke 2 do 12 in v točko 14 Priloge I k Direktivi 2000/12/ES, vključno z menjalnicami (bureaux de change) in organizacijami za posredovanje denarja ter storitve v plačilnem prometu; |
| --- | --- | --- |

2.

„finančna ustanova“ pomeni:

(a)

podjetje, ki ni kreditna ustanova, ki opravlja eno ali več dejavnosti, vključenih v točke 2 do 12 in v točko 14 Priloge I k Direktivi 2000/12/ES, vključno z menjalnicami (bureaux de change) in organizacijami za posredovanje denarja ter storitve v plačilnem prometu;

| (b) | zavarovalniško družbo, pooblaščeno v skladu z Direktivo 2002/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o življenjskem zavarovanju (11), kolikor izvaja dejavnosti, za katere velja navedena direktiva; |
| --- | --- |

(b)

zavarovalniško družbo, pooblaščeno v skladu z Direktivo 2002/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o življenjskem zavarovanju (11), kolikor izvaja dejavnosti, za katere velja navedena direktiva;

| (c) | investicijsko podjetje, kakor je opredeljeno v točki 1 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (12); |
| --- | --- |

(c)

investicijsko podjetje, kakor je opredeljeno v točki 1 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (12);

| (d) | kolektivno naložbeno podjetje, ki trži svoje enote ali delnice; |
| --- | --- |

(d)

kolektivno naložbeno podjetje, ki trži svoje enote ali delnice;

| (e) | zavarovalnega posrednika, kakor je opredeljen v členu 2(5) Direktive 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. decembra 2002 o zavarovalnem posredovanju (13), razen zavarovalnega posrednika pri sklepanju življenjskega zavarovanja in drugih naložbenih zavarovanj iz člena 2(7) navedene direktive; |
| --- | --- |

(e)

zavarovalnega posrednika, kakor je opredeljen v členu 2(5) Direktive 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. decembra 2002 o zavarovalnem posredovanju (13), razen zavarovalnega posrednika pri sklepanju življenjskega zavarovanja in drugih naložbenih zavarovanj iz člena 2(7) navedene direktive;

| (f) | podružnice, če se nahajajo v Skupnosti, finančnih ustanov iz točk (a) do (e), ki imajo sedež znotraj ali zunaj Skupnosti; |
| --- | --- |

(f)

podružnice, če se nahajajo v Skupnosti, finančnih ustanov iz točk (a) do (e), ki imajo sedež znotraj ali zunaj Skupnosti;

| 3. | „premoženje“ pomeni kakršna koli sredstva, bodisi materialna bodisi nematerialna, premičnine ali nepremičnine, opredmetena ali neopredmetena ter pravne listine ali instrumente v kakršni koli obliki, tudi elektronski ali digitalni, ki dokazujejo lastništvo ali delež v teh sredstvih; |
| --- | --- |

3.

„premoženje“ pomeni kakršna koli sredstva, bodisi materialna bodisi nematerialna, premičnine ali nepremičnine, opredmetena ali neopredmetena ter pravne listine ali instrumente v kakršni koli obliki, tudi elektronski ali digitalni, ki dokazujejo lastništvo ali delež v teh sredstvih;

| 4. | „kriminalna dejavnost“ pomeni vsako udeležbo pri storitvi hudega kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

4.

„kriminalna dejavnost“ pomeni vsako udeležbo pri storitvi hudega kaznivega dejanja;

| 5. | „hudo kaznivo dejanje“ pomeni najmanj:






  (a) | dejanje, kakor je opredeljeno v členih 1 do 4 Okvirnega sklepa 2002/475/PNZ; |
| --- | --- | --- |

5.

„hudo kaznivo dejanje“ pomeni najmanj:

(a)

dejanje, kakor je opredeljeno v členih 1 do 4 Okvirnega sklepa 2002/475/PNZ;

| (b) | vsako kaznivo dejanje, opredeljeno v členu 3(1)(a) Konvencije Združenih narodov proti nezakonitem prometu z nedovoljenimi drogami in psihotropnimi snovmi iz leta 1988; |
| --- | --- |

(b)

vsako kaznivo dejanje, opredeljeno v členu 3(1)(a) Konvencije Združenih narodov proti nezakonitem prometu z nedovoljenimi drogami in psihotropnimi snovmi iz leta 1988;

| (c) | dejavnosti kriminalnih organizacij, kakor so opredeljene v členu 1 Skupnega ukrepa Sveta 98/733/PNZ z dne 21. decembra 1998 o kaznivosti udeležbe v hudodelski združbi v državah članicah Evropske unije (14); |
| --- | --- |

(c)

dejavnosti kriminalnih organizacij, kakor so opredeljene v členu 1 Skupnega ukrepa Sveta 98/733/PNZ z dne 21. decembra 1998 o kaznivosti udeležbe v hudodelski združbi v državah članicah Evropske unije (14);

| (d) | goljufijo, vsaj težjo, kakor je opredeljena v členih 1(1) in 2 Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (15); |
| --- | --- |

(d)

goljufijo, vsaj težjo, kakor je opredeljena v členih 1(1) in 2 Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (15);

| (e) | korupcijo; |
| --- | --- |

(e)

korupcijo;

| (f) | vsa kazniva dejanja, ki se kaznujejo z odvzemom prostosti ali varnostnim ali vzgojnim ukrepom v trajanju več kot eno leto, ali v primeru držav, katerih pravni sistem vsebuje minimalni prag za kazniva dejanja, vsa kazniva dejanja, ki se kaznujejo z odvzemom prostosti ali varnostnim ali vzgojnim ukrepom v trajanju najmanj šest mesecev; |
| --- | --- |

(f)

vsa kazniva dejanja, ki se kaznujejo z odvzemom prostosti ali varnostnim ali vzgojnim ukrepom v trajanju več kot eno leto, ali v primeru držav, katerih pravni sistem vsebuje minimalni prag za kazniva dejanja, vsa kazniva dejanja, ki se kaznujejo z odvzemom prostosti ali varnostnim ali vzgojnim ukrepom v trajanju najmanj šest mesecev;

| 6. | „dejanski lastnik“ pomeni fizično osebo(-e), ki poseduje(-jo) ali nadzira(-jo) stranko in/ali fizično osebo, v imenu katere se izvaja transakcija ali opravlja dejavnost. Dejanski lastnik zajema vsaj:






  (a) | za gospodarske subjekte:






  (i) | fizično(-e) osebo (-e), ki poseduje(-jo) ali nadzira(-jo) pravni subjekt preko posrednega ali neposrednega lastništva ali nadzora zadostnega deleža delnic ali glasovalnih pravic pravnega subjekta, vključno z udeležbo v obliki imetniških delnic, ki ne predstavlja družbe na organiziranem trgu, ki mora v skladu z zakonodajo Skupnosti ali primerljivim mednarodnim standardom spoštovati zahtevo po razkritju; za izpolnitev tega merila zadostuje 25 % delež in ena delnica; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

„dejanski lastnik“ pomeni fizično osebo(-e), ki poseduje(-jo) ali nadzira(-jo) stranko in/ali fizično osebo, v imenu katere se izvaja transakcija ali opravlja dejavnost. Dejanski lastnik zajema vsaj:

(a)

za gospodarske subjekte:

(i)

fizično(-e) osebo (-e), ki poseduje(-jo) ali nadzira(-jo) pravni subjekt preko posrednega ali neposrednega lastništva ali nadzora zadostnega deleža delnic ali glasovalnih pravic pravnega subjekta, vključno z udeležbo v obliki imetniških delnic, ki ne predstavlja družbe na organiziranem trgu, ki mora v skladu z zakonodajo Skupnosti ali primerljivim mednarodnim standardom spoštovati zahtevo po razkritju; za izpolnitev tega merila zadostuje 25 % delež in ena delnica;

| (ii) | fizično(-e) osebo(-e), ki drugače izvaja(-jo) nadzor nad vodstvom pravne osebe; |
| --- | --- |

(ii)

fizično(-e) osebo(-e), ki drugače izvaja(-jo) nadzor nad vodstvom pravne osebe;

| (b) | v primeru pravnih subjektov, na primer ustanov, ali pravnih organizacij, na primer skladov, ki upravljajo ali razdeljujejo sredstva:






  (i) | če so bodoči upravičenci že bili določeni, fizično(-e) osebo(-e), ki je (so) prejemnik koristi 25 % ali več premoženja pravne organizacije ali pravnega subjekta; |
| --- | --- | --- |

(b)

v primeru pravnih subjektov, na primer ustanov, ali pravnih organizacij, na primer skladov, ki upravljajo ali razdeljujejo sredstva:

(i)

če so bodoči upravičenci že bili določeni, fizično(-e) osebo(-e), ki je (so) prejemnik koristi 25 % ali več premoženja pravne organizacije ali pravnega subjekta;

| (ii) | če je treba posameznike, ki imajo koristi od pravne organizacije ali subjekta, še določiti, kategorijo oseb, v interesu katerih je ustanovitev in delovanje pravne organizacije ali subjekta; |
| --- | --- |

(ii)

če je treba posameznike, ki imajo koristi od pravne organizacije ali subjekta, še določiti, kategorijo oseb, v interesu katerih je ustanovitev in delovanje pravne organizacije ali subjekta;

| (iii) | fizično(-e) osebo(-e), ki ima(-jo) nadzor nad 25 % ali več premoženja pravne organizacije ali pravnega subjekta; |
| --- | --- |

(iii)

fizično(-e) osebo(-e), ki ima(-jo) nadzor nad 25 % ali več premoženja pravne organizacije ali pravnega subjekta;

| 7. | „družba, ki nudi podjetniške in fiduciarne storitve“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki za tretje osebe poslovno opravlja katero izmed naslednjih storitev:






  (a) | ustanavlja družbe ali druge pravne osebe; |
| --- | --- | --- |

7.

„družba, ki nudi podjetniške in fiduciarne storitve“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki za tretje osebe poslovno opravlja katero izmed naslednjih storitev:

(a)

ustanavlja družbe ali druge pravne osebe;

| (b) | opravlja vlogo ali drugi osebi omogoča, da opravlja vlogo direktorja ali poslovodje podjetja, partnerja v partnerstvu ali podobnega položaja v odnosu do drugih pravnih oseb; |
| --- | --- |

(b)

opravlja vlogo ali drugi osebi omogoča, da opravlja vlogo direktorja ali poslovodje podjetja, partnerja v partnerstvu ali podobnega položaja v odnosu do drugih pravnih oseb;

| (c) | podjetju, partnerstvu ali drugi pravni osebi ali organizaciji nudi registriran sedež, poslovni naslov, dopisni ali upravni naslov in druge s tem povezane storitve; |
| --- | --- |

(c)

podjetju, partnerstvu ali drugi pravni osebi ali organizaciji nudi registriran sedež, poslovni naslov, dopisni ali upravni naslov in druge s tem povezane storitve;

| (d) | opravlja vlogo ali drugi osebi omogoča, da opravlja vlogo skrbnika sklada ali podobne pravne ureditve; |
| --- | --- |

(d)

opravlja vlogo ali drugi osebi omogoča, da opravlja vlogo skrbnika sklada ali podobne pravne ureditve;

| (e) | opravlja vlogo ali drugi osebi omogoča, da opravlja vlogo zastopnika v imenu drugega delničarja, razen družb, ki so uvrščene na urejen trg in morajo v skladu z zakonodajo Skupnosti ali primerljivim mednarodnim standardom spoštovati zahtevo po razkritju; |
| --- | --- |

(e)

opravlja vlogo ali drugi osebi omogoča, da opravlja vlogo zastopnika v imenu drugega delničarja, razen družb, ki so uvrščene na urejen trg in morajo v skladu z zakonodajo Skupnosti ali primerljivim mednarodnim standardom spoštovati zahtevo po razkritju;

| 8. | „politično izpostavljena oseba“ pomeni fizično osebo, ki deluje ali je delovala na vidnem javnem položaju, in njene ožje družinske člane ali osebe, za katere je znano, da so ožji sodelavci takšne osebe; |
| --- | --- |

8.

„politično izpostavljena oseba“ pomeni fizično osebo, ki deluje ali je delovala na vidnem javnem položaju, in njene ožje družinske člane ali osebe, za katere je znano, da so ožji sodelavci takšne osebe;

| 9. | „poslovni odnos“ pomeni poslovni, poklicni ali trgovinski odnos, ki je povezan s poklicnimi dejavnostmi institucij in oseb, za katere velja ta direktiva, in za katerega se ob vzpostavitvi stikov predvideva, da bo trajal; |
| --- | --- |

9.

„poslovni odnos“ pomeni poslovni, poklicni ali trgovinski odnos, ki je povezan s poklicnimi dejavnostmi institucij in oseb, za katere velja ta direktiva, in za katerega se ob vzpostavitvi stikov predvideva, da bo trajal;

| 10. | „navidezna banka“ pomeni kreditno ustanovo ali ustanovo, ki opravlja enakovredne dejavnosti, ki je bila ustanovljena v okviru jurisdikcije, v kateri ni fizično prisotna, da bi se zagotovilo resnično vodstvo in upravo, in ki ni povezana z regulirano finančno skupino. |
| --- | --- |

10.

„navidezna banka“ pomeni kreditno ustanovo ali ustanovo, ki opravlja enakovredne dejavnosti, ki je bila ustanovljena v okviru jurisdikcije, v kateri ni fizično prisotna, da bi se zagotovilo resnično vodstvo in upravo, in ki ni povezana z regulirano finančno skupino.

Člen 4

1.   Države članice zagotovijo, da določbe te direktive v celoti ali delno zajemajo poklice in vrste podjetij, ki niso ustanove in osebe iz člena 2(1), vendar pa opravljajo dejavnosti, za katere obstaja velika verjetnost, da bodo zlorabljene za pranje denarja in financiranje terorizma.

2.   Če država članica odloči, da se določbe te direktive uporabljajo za poklice in vrste podjetij, ki niso navedeni v členu 2(1), o tem obvesti Komisijo.

Člen 5

Države članice lahko na področju, ki ga ureja ta direktiva, za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma sprejmejo ali obdržijo v veljavi strožje predpise.

POGLAVJE II

DOLŽNOST SKRBNOSTI PRI UGOTAVLJANJU IDENTITETE STRANKE

ODDELEK 1

Splošne določbe

Člen 6

Države članice svojim kreditnim in finančnim ustanovam prepovejo vodenje anonimnih računov ali anonimnih bančnih kreditnih knjižic. Z odstopanjem od člena 9(6) države članice določijo, da v vseh primerih za imetnike in koristnike obstoječih anonimnih bančnih računov ali anonimnih bančnih hranilnih knjižic čim prej, najpozneje pa pred kakršno koli uporabo bančnih računov ali bančnih hranilnih knjižic, veljajo ukrepi glede dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke.

Člen 7

Ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva, morajo upoštevati ukrepe glede dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete strank v naslednjih primerih:

| (a) | ob sklepanju poslovnega odnosa; |
| --- | --- |

(a)

ob sklepanju poslovnega odnosa;

| (b) | kadar opravljajo občasne transakcije, ki znašajo 15 000 EUR ali več, bodisi da transakcija poteka posamično bodisi z večimi transakcijami, ki se zdijo povezane; |
| --- | --- |

(b)

kadar opravljajo občasne transakcije, ki znašajo 15 000 EUR ali več, bodisi da transakcija poteka posamično bodisi z večimi transakcijami, ki se zdijo povezane;

| (c) | kadar obstaja sum pranja denarja ali financiranja terorizma, ne glede na kakršno koli odstopanje, izjemo ali določene mejne vrednosti; |
| --- | --- |

(c)

kadar obstaja sum pranja denarja ali financiranja terorizma, ne glede na kakršno koli odstopanje, izjemo ali določene mejne vrednosti;

| (d) | v primeru dvoma v verodostojnost in ustreznost predhodno pridobljenih podatkov o identifikaciji stranke. |
| --- | --- |

(d)

v primeru dvoma v verodostojnost in ustreznost predhodno pridobljenih podatkov o identifikaciji stranke.

Člen 8

1.   Dolžnost skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke vključuje:

| (a) | identifikacijo stranke in preverjanje njene identitete na podlagi dokumentov, podatkov ali informacij, pridobljenih od zanesljivega in neodvisnega vira; |
| --- | --- |

(a)

identifikacijo stranke in preverjanje njene identitete na podlagi dokumentov, podatkov ali informacij, pridobljenih od zanesljivega in neodvisnega vira;

| (b) | kjer je mogoče, identifikacijo dejanskega lastnika in sprejetje ukrepov za oceno tveganja in primernih ukrepov, ki so potrebni za potrditev njegove identitete, tako da ustanova ali oseba, za katero velja ta direktiva, zagotovo ve, kdo je dejanski lastnik, vključno s tem, da se za pravne osebe, sklade in podobne pravne ureditve zagotovijo ukrepi za oceno tveganja in primerni ukrepi za poznavanje lastništva in strukture stranke; |
| --- | --- |

(b)

kjer je mogoče, identifikacijo dejanskega lastnika in sprejetje ukrepov za oceno tveganja in primernih ukrepov, ki so potrebni za potrditev njegove identitete, tako da ustanova ali oseba, za katero velja ta direktiva, zagotovo ve, kdo je dejanski lastnik, vključno s tem, da se za pravne osebe, sklade in podobne pravne ureditve zagotovijo ukrepi za oceno tveganja in primerni ukrepi za poznavanje lastništva in strukture stranke;

| (c) | pridobivanje podatkov o namenu in predvideni naravi poslovnega odnosa; |
| --- | --- |

(c)

pridobivanje podatkov o namenu in predvideni naravi poslovnega odnosa;

| (d) | nenehno spremljanje poslovnih odnosov, vključno s pregledovanjem in spremljanjem transakcij, ki se izvajajo v času odnosa, s čimer se zagotovi, da so opravljene transakcije v skladu s poznavanjem institucije ali osebe svoje stranke, poslovnega profila in profila tveganj, vključno s poznavanjem izvora sredstev, in se zagotovi, da so listine, podatki oziroma informacije redno posodobljene. |
| --- | --- |

(d)

nenehno spremljanje poslovnih odnosov, vključno s pregledovanjem in spremljanjem transakcij, ki se izvajajo v času odnosa, s čimer se zagotovi, da so opravljene transakcije v skladu s poznavanjem institucije ali osebe svoje stranke, poslovnega profila in profila tveganj, vključno s poznavanjem izvora sredstev, in se zagotovi, da so listine, podatki oziroma informacije redno posodobljene.

2.   Ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva, izvajajo zahteve glede dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete strank iz odstavka 1, vendar lahko v skladu z oceno tveganja, ki je odvisna od vrste stranke, poslovnega odnosa, produkta ali transakcije, same določijo obseg potrebnih ukrepov. Ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva, dokažejo pristojnim organom iz člena 37, vključno s samoregulativnimi organi, da je obseg ukrepov ob upoštevanju tveganj pranja denarja in financiranja terorizma primeren.

Člen 9

1.   Države članice zahtevajo, da se preverjanje identitete stranke in dejanskega lastnika izvede pred sklenitvijo poslovnega odnosa ali izvedbo transakcije.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice dovolijo, da se preverjanje identitete strank in dejanskih lastnikov izvede med sklepanjem poslovnega odnosa, če se izkaže, da je to potrebno, da se ne prekine običajno poslovanje, in če obstaja neznatno tveganje glede pranja denarja ali financiranja terorizma. V tem primeru se zadevni postopki zaključijo kar najhitreje po prvem stiku.

3.   Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 države članice v zvezi s posli življenjskega zavarovanja dovolijo, da se preverjanje identitete upravičencev po polici izvede šele po sklenitvi poslovnega odnosa. V tem primeru se preverjanje izvede v času izplačila ali pred njim ali pa v času, ko ima upravičenec po polici namen uveljavljati pravice iz police, ali pred njim.

4.   Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 države članice lahko dovolijo odprtje bančnega računa, če so vzpostavljena ustrezna varovala, ki zagotavljajo, da transakcij ne opravlja stranka in da se te ne opravljajo v njenem imenu, dokler ni dosežena popolna skladnost s prej navedenimi določbami.

5.   Države članice zahtevajo, da zadevna ustanova ali oseba, ki ne more zagotoviti skladnosti s točkami (a) (b) in (c) člena 8(1), ne sme opravljati transakcij prek bančnih računov, odpreti računa, skleniti poslovnega odnosa ali opraviti transakcije ali pa mora prekiniti poslovni odnos in FIU podati poročilo o stranki v skladu s členom 22.

Države članice niso dolžne uporabljati prejšnjega pododstavka takrat, ko notarji, neodvisni pravni strokovnjaki, revizorji, zunanji računovodje in davčni svetovalci ugotavljajo pravni položaj za svojo stranko ali ko branijo ali zastopajo to stranko v ali v zvezi s sodnim postopkom, vključno s svetovanjem o sprožitvi postopka ali njegovem izogibanju.

6.   Države članice od ustanov in oseb, za katere velja ta direktiva, zahtevajo dolžnost skrbnosti pri ugotavljanju identitete tako novih kot tudi, kadar je to potrebno, obstoječih strank na osnovi ocene tveganja.

Člen 10

1.   Države članice zahtevajo identifikacijo vseh gostov v igralnicah, njihovo identiteto pa je treba preveriti, če kupijo ali zamenjajo igralne žetone v vrednosti 2 000 EUR ali več.

2.   Igralnice pod državnim nadzorom izpolnjujejo zahteve glede dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete strank, če vodijo evidenco o svojih strankah, jih identificirajo in preverjajo njihovo identiteto pred ali takoj ob prihodu, ne glede na vsoto kupljenih igralnih žetonov.

ODDELEK 2

Poenostavljena dolžnost skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke

Člen 11

1.   Z odstopanjem od členov 7(a), (b) in (d), 8 in 9(1) zahteve teh členov ne veljajo za ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva, če je stranka kreditna ali finančna ustanova, za katero velja ta direktiva, ali pa kreditna ali finančna ustanova s sedežem v tretji državi, ki nalaga enake zahteve, kakor so predvidene v tej direktivi, in preverja izpolnjevanje teh zahtev.

2.   Z odstopanjem od členov 7(a), (b) in (d), 8 in 9(1) lahko države članice ustanovam in osebam, za katere velja ta direktiva, dovolijo neupoštevanje dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete naslednjih strank:

| (a) | družb, ki kotirajo na borzi, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na urejenem trgu v eni ali več državah članicah v smislu Direktive 2004/39/ES, in družb, ki kotirajo na borzi, iz tretjih držav, za katere veljajo zahteve po razkritju, ki so skladne z zakonodajo Skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

družb, ki kotirajo na borzi, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na urejenem trgu v eni ali več državah članicah v smislu Direktive 2004/39/ES, in družb, ki kotirajo na borzi, iz tretjih držav, za katere veljajo zahteve po razkritju, ki so skladne z zakonodajo Skupnosti;

| (b) | dejanskih lastnikov skupnih računov, ki jih vodijo notarji in neodvisni pravni strokovnjaki iz držav članic ali iz tretjih držav, pod pogojem, da za njih veljajo zahteve boja proti pranju denarja ali financiranju terorizma v skladu z mednarodnimi standardi in so nadzorovani glede spoštovanja teh zahtev ter če so ustanovam, ki delujejo kot skrbniki skupnih računov, na zahtevo na voljo podatki o identiteti dejanskega lastnika; |
| --- | --- |

(b)

dejanskih lastnikov skupnih računov, ki jih vodijo notarji in neodvisni pravni strokovnjaki iz držav članic ali iz tretjih držav, pod pogojem, da za njih veljajo zahteve boja proti pranju denarja ali financiranju terorizma v skladu z mednarodnimi standardi in so nadzorovani glede spoštovanja teh zahtev ter če so ustanovam, ki delujejo kot skrbniki skupnih računov, na zahtevo na voljo podatki o identiteti dejanskega lastnika;

| (c) | domačih javnih organov; |
| --- | --- |

(c)

domačih javnih organov;

ali v zvezi z drugimi strankami, pri katerih je le neznatno tveganje pranja denarja ali financiranja terorizma in ki izpolnjujejo tehnična merila, določena v skladu s členom 40(1)(b).

3.   V primerih iz odstavkov 1 in 2 zberejo ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva, v vsakem primeru zadostne informacije, da lahko ugotovijo, ali se za stranko lahko uporabi izjema iz navedenih odstavkov.

4.   Države članice se obveščajo med seboj in Komisijo, če po njihovem mnenju tretja država izpolnjuje pogoje iz odstavka 1 ali 2 ali če so izpolnjena tehnična merila, določena v skladu s členom 40(1)(b).

5.   Z odstopanjem od členov 7(a), (b) in (d), 8 in 9(1) lahko države članice ustanovam in osebam, za katere velja ta direktiva, dovolijo neupoštevanje dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete strank v zvezi z:

| (a) | življenjskim zavarovanjem, kadar letna premija ne presega 1 000 EUR ali posamezna premija ne presega 2 500 EUR; |
| --- | --- |

(a)

življenjskim zavarovanjem, kadar letna premija ne presega 1 000 EUR ali posamezna premija ne presega 2 500 EUR;

| (b) | zavarovalno polico pokojninskega sistema, če ne predvideva odstopne klavzule in se polica ne more uporabiti kot zavarovanje; |
| --- | --- |

(b)

zavarovalno polico pokojninskega sistema, če ne predvideva odstopne klavzule in se polica ne more uporabiti kot zavarovanje;

| (c) | pokojninskim ali drugim podobnim sistemom, ki zaposlenim zagotavlja dajatve iz naslova pokojnine, kadar se prispevki vplačujejo z odtegovanjem od plače in kadar v okviru pravil sistema ni dovoljen prenos pravic na drugo osebo; |
| --- | --- |

(c)

pokojninskim ali drugim podobnim sistemom, ki zaposlenim zagotavlja dajatve iz naslova pokojnine, kadar se prispevki vplačujejo z odtegovanjem od plače in kadar v okviru pravil sistema ni dovoljen prenos pravic na drugo osebo;

| (d) | elektronskim denarjem, kakor je opredeljen v členu 1(3)(b) Direktive 2000/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja (16), če znesek, shranjen na nosilcu podatkov (če nanj ni mogoče ponovno naložiti podatkov), ne presega 150 EUR ali če je znesek celega koledarskega leta (če je mogoče podatke ponovno naložiti na nosilec podatkov) omejen na 2 500 EUR, razen če imetnik v skladu s členom 3 Direktive 2000/46/ES vnovči znesek v višini 1 000 EUR ali več v istem koledarskem letu; |
| --- | --- |

(d)

elektronskim denarjem, kakor je opredeljen v členu 1(3)(b) Direktive 2000/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja (16), če znesek, shranjen na nosilcu podatkov (če nanj ni mogoče ponovno naložiti podatkov), ne presega 150 EUR ali če je znesek celega koledarskega leta (če je mogoče podatke ponovno naložiti na nosilec podatkov) omejen na 2 500 EUR, razen če imetnik v skladu s členom 3 Direktive 2000/46/ES vnovči znesek v višini 1 000 EUR ali več v istem koledarskem letu;

ali v zvezi z drugimi produkti ali transakcijami, pri katerih obstaja le neznatno tveganje pranja denarja ali financiranja terorizma in ki izpolnjujejo tehnična merila, določena v skladu s členom 40(1)(b).

Člen 12

Če sprejme Komisija odločitev na podlagi člena 40(4), države članice ustanovam in osebam, za katere velja ta direktiva, prepovejo uporabo poenostavljene dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke za kreditne in finančne ustanove ali za navedene družbe iz zadevne tretje države ali za druge subjekte, ki izhajajo iz okoliščin, ki ustrezajo tehničnim merilom, določenim v skladu s členom 40(1)(b).

ODDELEK 3

Poglobljena dolžnost skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke

Člen 13

1.   Države članice zahtevajo, da ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva, na podlagi ocene tveganja poleg ukrepov iz členov 7, 8 in 9(6) izvajajo ukrepe glede poglobljene dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke v okoliščinah, ki zaradi svoje narave predstavljajo večje tveganje pranja denarja in financiranja terorizma, in sicer v okoliščinah iz odstavkov 2, 3 in 4 ter v drugih okoliščinah, ki predstavljajo veliko tveganje pranja denarja ali financiranja terorizma, ki ustrezajo tehničnim merilom, določenim v skladu s členom 40(1)(c).

2.   Kadar stranka ni bila fizično prisotna pri identifikaciji, države članice od ustanov in oseb zahtevajo, da sprejmejo posebne in primerne ukrepe za nadomestitev večjega tveganja, na primer z izvajanjem naslednjih ukrepov:

| (a) | zagotavljanjem, da je identiteta stranke ugotovljena z dodatnimi listinami, podatki ali informacijami; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanjem, da je identiteta stranke ugotovljena z dodatnimi listinami, podatki ali informacijami;

| (b) | dopolnilnimi ukrepi za preverjanje ali potrditev predloženih listin ali pa z dodatno potrditvijo s strani kreditne ali finančne ustanove, za katere velja ta direktiva; |
| --- | --- |

(b)

dopolnilnimi ukrepi za preverjanje ali potrditev predloženih listin ali pa z dodatno potrditvijo s strani kreditne ali finančne ustanove, za katere velja ta direktiva;

| (c) | zagotovitvijo, da se prvo plačilo opravi preko računa, ki ga stranka v svojem imenu odpre pri kreditni ustanovi. |
| --- | --- |

(c)

zagotovitvijo, da se prvo plačilo opravi preko računa, ki ga stranka v svojem imenu odpre pri kreditni ustanovi.

3.   Kadar kreditne ustanove sklepajo čezmejne korespondenčne bančne odnose s korespondenčnimi ustanovami iz tretjih držav, države članice od svojih kreditnih ustanov zahtevajo, da:

| (a) | zberejo potrebne podatke o korespondenčni tuji ustanovi in v celoti spoznajo naravo njenega poslovanja ter iz javno dostopnih podatkov ocenijo ugled te ustanove ter kakovost nadzora; |
| --- | --- |

(a)

zberejo potrebne podatke o korespondenčni tuji ustanovi in v celoti spoznajo naravo njenega poslovanja ter iz javno dostopnih podatkov ocenijo ugled te ustanove ter kakovost nadzora;

| (b) | presodijo, kakšni so nadzorni ukrepi glede pranja denarja in financiranja terorizma v tuji ustanovi; |
| --- | --- |

(b)

presodijo, kakšni so nadzorni ukrepi glede pranja denarja in financiranja terorizma v tuji ustanovi;

| (c) | pridobijo privolitev uprave družbe pred sklepanjem novega korespondenčnega bančnega odnosa; |
| --- | --- |

(c)

pridobijo privolitev uprave družbe pred sklepanjem novega korespondenčnega bančnega odnosa;

| (d) | dokumentirajo ustrezne pristojnosti vsake ustanove; |
| --- | --- |

(d)

dokumentirajo ustrezne pristojnosti vsake ustanove;

| (e) | se prepričajo, da je korespondenčna ustanova preverila identiteto stranke, ki ima neposreden dostop do računov te ustanove, in je dalje nenehno skrbno spremljala poslovanje stranke ter da je korespondenčna ustanova na zahtevo domače ustanove sposobna predložiti podatke, zbrane pri skrbnem spremljanju poslovanja stranke. |
| --- | --- |

(e)

se prepričajo, da je korespondenčna ustanova preverila identiteto stranke, ki ima neposreden dostop do računov te ustanove, in je dalje nenehno skrbno spremljala poslovanje stranke ter da je korespondenčna ustanova na zahtevo domače ustanove sposobna predložiti podatke, zbrane pri skrbnem spremljanju poslovanja stranke.

4.   Glede transakcij ali poslovnih odnosov s politično izpostavljenimi osebami, ki prebivajo v drugi državi članici ali tretji državi, države članice od ustanov in oseb, za katere velja ta direktiva, zahtevajo, da:

| (a) | vzpostavijo primerne postopke, ki temeljijo na tveganju, s katerimi lahko ugotovijo, ali je stranka politično izpostavljena oseba; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavijo primerne postopke, ki temeljijo na tveganju, s katerimi lahko ugotovijo, ali je stranka politično izpostavljena oseba;

| (b) | pridobijo privolitev uprave za vzpostavitev poslovnih odnosov s takšno stranko; |
| --- | --- |

(b)

pridobijo privolitev uprave za vzpostavitev poslovnih odnosov s takšno stranko;

| (c) | sprejmejo primerne ukrepe, da ugotovijo izvor premoženja in sredstev, vključenih v poslovni odnos ali transakcijo; |
| --- | --- |

(c)

sprejmejo primerne ukrepe, da ugotovijo izvor premoženja in sredstev, vključenih v poslovni odnos ali transakcijo;

| (d) | poglobljeno neprekinjeno spremljajo poslovne odnose. |
| --- | --- |

(d)

poglobljeno neprekinjeno spremljajo poslovne odnose.

5.   Države članice kreditnim ustanovam prepovejo, da sklepajo ali nadaljujejo s korespondenčnim bančnim odnosom z navidezno banko, in zahtevajo, da kreditne ustanove sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da ne vzpostavljajo oziroma nadaljujejo korespondenčnih odnosov z banko, za katero je znano, da dovoljuje uporabo svojih računov navideznim bankam.

6.   Države članice zagotovijo, da ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva, posvetijo posebno pozornost vsaki grožnji pranja denarja ali financiranja terorizma, ki bi lahko izhajala iz produktov ali transakcij, ki se nagibajo k anonimnosti, in da po potrebi sprejemajo ukrepe proti zlorabi njihovih storitev za pranje denarja ali financiranje terorizma.

ODDELEK 4

Tretje osebe

Člen 14

Države članice lahko dovolijo ustanovam in osebam, za katere velja ta direktiva, da se zanesejo, da tretje osebe izpolnjujejo zahteve iz členov 8(1)(a) do (c). Vendar končno odgovornost za izpolnitev teh zahtev nosi ustanova ali oseba, za katero velja ta direktiva, ki zaupa tretji osebi.

Člen 15

1.   Če država članica dovoli kreditnim in finančnim ustanovam iz člena 2(1) ali (2), ki se nahajajo na njenem ozemlju, da se znotraj države uporabljajo kot tretje osebe, ta država članica dovoli v skladu s členom 14, da ustanove in osebe iz člena 2(1), ki se nahajajo na njenem ozemlju, v vsakem primeru priznajo in sprejmejo rezultat zahtev glede dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke, določenih v členu 8(1)(a) do (c), ki jih je v skladu s to direktivo izvedla ustanova iz člena 2(1)(1) ali (2) v drugi državi članici, z izjemo menjalnic in organizacij za posredovanje denarja ter storitve v plačilnem prometu, in ki izpolnjujejo zahteve iz členov 16 in 18, četudi gre pri dokumentih ali podatkih, ki so bili v zvezi s temi zahtevami vzeti kot osnova, za drugačne dokumente ali podatke, kot so predpisani v državi članici, na katero se stranka obrača.

2.   Če država članica dovoli, da se menjalnice in organizacije za posredovanja denarja ter storitve v plačilnem prometu iz člena 3(2)(a), ki se nahajajo na njenem ozemlju, znotraj države uporabljajo kot tretje osebe, jim mora ta država članica dovoliti v skladu s členom 14, da v vsakem primeru priznajo in sprejmejo rezultat zahteve po dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke, določenih v členu 8(1)(a) do (c), ki jih je v skladu s to direktivo v drugi državi članici izvedla ustanova iste vrste in ki izpolnjujejo zahteve iz členov 16 in 18, četudi gre pri dokumentih ali podatkih, ki so bili v zvezi s temi zahtevami vzeti kot osnova, za drugačne dokumente ali podatke kot tiste, ki so zahtevani v državi članici, na katero se stranka obrača.

3.   Če država članica dovoli, da se osebe iz člena 2(1)(3)(a) do (c), ki se nahajajo na njenem ozemlju, znotraj države uporabljajo kot tretje osebe, ta država članica tem osebam dovoli v skladu s členom 14, da v vsakem primeru priznajo in sprejmejo rezultat zahtev glede dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete strank, določenih v členu 8(1)(a) do (c), ki jih je v skladu s to direktivo v drugi državi članici izvedla oseba iz člena 2(1)(3)(a) do (c) in ki izpolnjuje zahteve iz členov 16 in 18, četudi gre pri dokumentih ali podatkih, ki so bili v zvezi s temi zahtevami vzeti kot osnova, za drugačne dokumente ali podatke kot tiste, ki so zahtevani v državi članici, na katero se stranka obrača.

Člen 16

1.   V tem oddelku „tretje osebe“ pomenijo ustanove in osebe, ki so navedene v členu 2, ali enakovredne ustanove in osebe v tretji državi, ki izpolnjujejo naslednje zahteve:

| (a) | so predmet pravno priznane obvezne poslovne registracije; |
| --- | --- |

(a)

so predmet pravno priznane obvezne poslovne registracije;

| (b) | izvajajo zahteve za skrbno preverjanje poslovanja strank in zahteve za vodenje evidence, enake ali enakovredne zahtevam, ki so določene v tej direktivi, pri čemer se v skladu z oddelkom 2 poglavja V nadzoruje skladnost z zahtevami te direktive, oziroma se nahajajo v tretji državi, ki predpisuje zahteve, enakovredne tistim, določenim v tej direktivi. |
| --- | --- |

(b)

izvajajo zahteve za skrbno preverjanje poslovanja strank in zahteve za vodenje evidence, enake ali enakovredne zahtevam, ki so določene v tej direktivi, pri čemer se v skladu z oddelkom 2 poglavja V nadzoruje skladnost z zahtevami te direktive, oziroma se nahajajo v tretji državi, ki predpisuje zahteve, enakovredne tistim, določenim v tej direktivi.

2.   Države članice se obvestijo med seboj in obvestijo Komisijo, kadar menijo, da tretja država izpolnjuje pogoje iz odstavka 1(b).

Člen 17

Če sprejme Komisija odločitev na podlagi člena 40(4), države članice prepovejo ustanovam in osebam, za katere velja ta direktiva, da prepustijo tretjim osebam iz navedenih tretjih držav, da izpolnjujejo zahteve iz člena 8(1)(a) do (c).

Člen 18

1.   Tretje osebe takoj posredujejo podatke, zahtevane v skladu z zahtevami iz člena 8(1)(a) do (c), ustanovi ali osebi, za katero velja ta direktiva, h kateri se napoti stranka.

2.   Tretje osebe ustanovi ali osebi, za katero velja ta direktiva, h kateri se napoti stranka, na zahtevo takoj posredujejo pomembne kopije identifikacijskih in potrditvenih podatkov ter ostalih pomembnih listin o identiteti stranke ali dejanskega lastnika.

Člen 19

Ta oddelek se ne uporablja za odnose z zunanjimi izvajalci ali zastopniki, če je zunanji izvajalec ali zastopnik del ustanove ali osebe, za katero velja ta direktiva.

POGLAVJE III

DOLŽNOST SPOROČANJA

ODDELEK 1

Splošne določbe

Člen 20

Države članice zahtevajo, da ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva, posvetijo posebno pozornost vsem dejavnostim, za katere menijo, da bi utegnile biti povezane s pranjem denarja ali financiranjem terorizma, zlasti pa zapletenim ali nenavadno obsežnim transakcijam in vsem nenavadnim vzorcem transakcij, ki nimajo očitnega ekonomskega ali razvidnega pravno utemeljenega namena.

Člen 21

1.   Vsaka država članica za namene učinkovitega boja proti pranju denarja in financiranju terorizma ustanovi FIU.

2.   FIU se ustanovi kot centralni nacionalni organ. Ta organ je pristojen za prejemanje (in v dovoljenem obsegu za zahtevanje), analiziranje in posredovanje podatkov o morebitnem pranju denarja, financiranju terorizma ali kakšne druge podatke, ki jih zahteva nacionalna zakonodaja, in za njihovo posredovanje pristojnim organom. Za izpolnjevanje svojih nalog prejme ustrezna sredstva.

3.   Države članice morajo zagotoviti, da ima FIU pravočasni, posredni ali neposredni dostop do finančnih in upravnih podatkov ter podatkov v zvezi s pregonom, ki jih potrebuje za ustrezno opravljanje svojih nalog.

Člen 22

1.   Države članice zahtevajo, da ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva, ter, kjer je to primerno, njihovi direktorji in zaposleni v celoti sodelujejo, in sicer tako da:

| (a) | nemudoma obvestijo FIU na svojo pobudo, kadar institucija ali oseba, za katero velja ta direktiva, ve, sumi ali ima razlog za sum, da gre ali je šlo za poskus ali storitev kaznivega dejanja pranja denarja ali financiranja terorizma. |
| --- | --- |

(a)

nemudoma obvestijo FIU na svojo pobudo, kadar institucija ali oseba, za katero velja ta direktiva, ve, sumi ali ima razlog za sum, da gre ali je šlo za poskus ali storitev kaznivega dejanja pranja denarja ali financiranja terorizma.

| (b) | FIU na njeno zahtevo nemudoma posredujejo potrebne podatke v skladu s postopki, določenimi v veljavni zakonodaji. |
| --- | --- |

(b)

FIU na njeno zahtevo nemudoma posredujejo potrebne podatke v skladu s postopki, določenimi v veljavni zakonodaji.

2.   Podatki iz odstavka 1 se posredujejo FIU v tisti državi članici, na ozemlju katere se nahaja ustanova ali oseba, ki podatke posreduje. Podatke običajno posreduje oseba ali osebe, ki so določene v skladu s postopki, predvidenimi v členu 34.

Člen 23

1.   Z odstopanjem od člena 22(1) lahko države članice za osebe iz člena 2(1)(3)(a) in (b) imenujejo ustrezen samoregulativen organ omenjene stroke kot tisti pristojni organ, ki se ga na prvi stopnji obvesti namesto FIU. Brez poseganja v odstavek 2 v takšnih primerih imenovan samoregulativni organ posreduje podatke FIU nemudoma in nepregledane.

2.   Države članice niso dolžne upoštevati obveznosti, določenih v členu 22(1), v zvezi s podatki, ki jih notarji, neodvisni pravni strokovnjaki, revizorji, zunanji računovodje in davčni svetovalci pridobijo o svojih strankah med ugotavljanjem njihovega pravnega položaja ali ko branijo ali zastopajo svojo stranko v ali v zvezi s sodnim postopkom, vključno s svetovanjem o sprožitvi postopka ali njegovem izogibu, bodisi da takšne podatke pridobijo pred, med ali po končanem postopku.

Člen 24

1.   Države članice ustanovam in osebam, za katere velja ta direktiva, za katere vedo ali sumijo, da so povezane s pranjem denarja ali financiranjem terorizma, prepovejo opravljanje transakcij, dokler v skladu s členom 22(1)(a) ne sprejmejo potrebnih ukrepov. V skladu z nacionalnimi zakonodajami držav članic se lahko izda navodilo, da se transakcija ne izvede.

2.   Kadar obstaja sum, da bo transakcija povzročila pranje denarja ali financiranje terorizma in jo je nemogoče opustiti na zgoraj opisan način oziroma je verjetno, da bi opustitev onemogočila pregon upravičencev sumljive transakcije pranja denarja ali financiranja terorizma, te ustanove obvestijo FIU nemudoma za tem.

Člen 25

1.   Države članice zagotovijo, da pristojni organi iz člena 37, ki pri pregledovanju ustanov in oseb, za katere velja ta direktiva, ali kakor koli drugače odkrijejo dejstva, ki bi lahko bila povezana s pranjem denarja ali financiranjem terorizma, o tem nemudoma obvestijo FIU.

2.   Države članice zagotovijo, da nadzorni organi, ki so z zakonom ali drugim predpisom pooblaščeni za nadzor nad delniškimi in deviznimi trgi ter trgi izvedenih finančnih instrumentov, obvestijo FIU, če odkrijejo dejstva, ki bi lahko bila povezana s pranjem denarja ali financiranjem terorizma.

Člen 26

Če ustanova ali oseba, za katero velja ta direktiva, ali direktor ali zaposleni v takšni ustanovi ali pri takšni osebi v dobri veri, kakor je predvideno v členih 22(1) in 23, razkrije podatke iz členov 22 in 23, se tako razkritje ne šteje za kršitev zaupnosti podatkov, določene s pogodbo ali s katero koli določbo zakona ali drugega predpisa, in ne predstavlja nikakršne odgovornosti za škodo s strani ustanove ali osebe oziroma njihovega direktorja ali zaposlenih.

Člen 27

Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi se zaposlene v ustanovah ali pri osebah, za katere velja ta direktiva, ki o sumu pranja denarja ali financiranja terorizma poročajo bodisi interno bodisi neposredno FIU, zaščiti pred grožnjami ali drugimi sovražnimi dejanji.

ODDELEK 2

Prepoved razkritja

Člen 28

1.   Ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva, ter njihovi direktorji in zaposleni zadevnim strankam ali ostalim tretjim osebam ne smejo razkriti dejstva, da so v skladu s členoma 22 in 23 posredovali podatke ali da poteka oziroma bi se lahko uvedla preiskava o pranju denarja ali financiranju terorizma.

2.   Prepoved, določena v odstavku 1, ne velja za razkritja pristojnim organom iz člena 37, vključno s samoregulativnimi organi, ali razkritja podatkov za namene kazenskega pregona.

3.   Prepoved iz odstavka 1 ne nasprotuje razkritju podatkov med ustanovami iz držav članic ali tretjih držav, če izpolnjujejo pogoje iz člena 11(1), ki spadajo v isto skupino v smislu člena 2(12) Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu (17).

4.   Prepoved iz odstavka 1 ne nasprotuje razkritju podatkov med osebami iz držav članic iz člena 2(1)(3)(a) in (b) ali tretjih držav, v katerih veljajo zahteve, enakovredne zahtevam te direktive, če zadevne osebe opravljajo svojo poklicno dejavnost, bodisi kot zaposleni ali ne, v isti pravni osebi ali mreži. V tem členu pomeni „mreža“ obsežno strukturo, kateri pripada oseba in ki ima skupnega lastnika in skupno upravo ter skupni nadzor nad izvajanjem predpisov.

5.   Prepoved iz odstavka 1 za ustanove ali osebe iz člena 2(1)(1), (2) in (3)(a) in (b), v primerih, ki se nanašajo na iste stranke in iste transakcije, v kateri sodelujeta dve ali več ustanov ali oseb, ni v nasprotju z razkritjem podatkov med zadevnimi ustanovami ali osebami, če se nahajajo v državi članici ali v tretji državi, v kateri veljajo zahteve, enakovredne zahtevam te direktive, in če pripadajo isti kategoriji poklicev in zanje veljajo enakovredne obveznosti glede varovanja poslovne skrivnosti in osebnih podatkov. Izmenjani podatki se lahko uporabijo izključno za namene preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma.

6.   Kadar poskušajo osebe iz člena 2(1)(3)(a) in (b) stranko odvrniti od nezakonite dejavnosti, to ne predstavlja razkritja v smislu odstavka 1.

7.   Države članice se obvestijo med seboj in obvestijo Komisijo, kadar po njihovem mnenju tretja država izpolnjuje pogoje iz odstavka 3, 4 ali 5.

Člen 29

V primerih, v katerih Komisija sprejme odločitev v skladu s členom 40(4), države članice prepovejo razkritje podatkov med ustanovami in osebami, za katere velja ta direktiva, ter ustanovami in osebami iz zadevne tretje države.

POGLAVJE IV

VODENJE EVIDENC IN ZBIRANJE STATISTIČNIH PODATKOV

Člen 30

Države članice zahtevajo, da ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva, hranijo naslednje listine in podatke, ki se uporabljajo v morebitni preiskavi ali za izvajanje analiz o morebitnem pranju denarja ali financiranju terorizma, ki jih opravlja FIU ali drugi pristojni organi v skladu z nacionalnim pravom:

| (a) | v postopku skrbnega preverjanja strank kopije ali sklicevanja na zahtevano dokumentacijo, in sicer najmanj pet let po končanem poslovnem odnosu s to stranko; |
| --- | --- |

(a)

v postopku skrbnega preverjanja strank kopije ali sklicevanja na zahtevano dokumentacijo, in sicer najmanj pet let po končanem poslovnem odnosu s to stranko;

| (b) | v primeru poslovnih odnosov in transakcij dokazno dokumentacijo in evidence z originalnimi listinami ali kopijami, ki so po veljavni nacionalni zakonodaji sprejemljive kot dokaz v sodnem postopku, in sicer najmanj pet let po opravljeni transakciji ali po končanem poslovnem odnosu. |
| --- | --- |

(b)

v primeru poslovnih odnosov in transakcij dokazno dokumentacijo in evidence z originalnimi listinami ali kopijami, ki so po veljavni nacionalni zakonodaji sprejemljive kot dokaz v sodnem postopku, in sicer najmanj pet let po opravljeni transakciji ali po končanem poslovnem odnosu.

Člen 31

1.   Države članice zahtevajo od kreditnih in finančnih ustanov, za katere velja ta direktiva, da na ozemlju tretjih držav v svojih podružnicah in hčerinskih družbah v večinski lasti izvajajo, kjer je to mogoče, ukrepe, ki so enakovredni skrbnemu preverjanju strank in vodenju evidenc iz te direktive.

Kadar zakonodaja tretje države ne dovoljuje izvajanja takšnih enakovrednih ukrepov, države članice zahtevajo od ustanov, da obveščajo pristojne organe v svoji državi članici.

2.   Države članice in Komisija se medsebojno obveščajo v primerih, kadar zakonodaja tretje države ne dovoljuje izvajanja ukrepov, zahtevanih po prvem pododstavku odstavka 1, in je za namen iskanja rešitve možen usklajeni pristop.

3.   Države članice zahtevajo, da v primerih, kadar zakonodaja tretje države ne omogoča uporabe ukrepov iz prvega pododstavka odstavka 1, ustanove sprejmejo dodatne ukrepe, s katerimi učinkovito obravnavajo tveganja pranja denarja ali financiranja terorizma.

Člen 32

Države članice zahtevajo, da njihove kreditne in finančne ustanove vzpostavijo sisteme, ki jim v skladu z nacionalno zakonodajo omogočajo, da se v celoti in nemudoma odzovejo na poizvedovanja FIU ali drugih organov, če imajo ali so v zadnjih petih letih imele poslovne odnose z določenimi fizičnimi ali pravnimi osebami in kakšna je bila narava teh poslovnih odnosov.

Člen 33

1.   Države članice zagotovijo, da so z zbiranjem statističnih podatkov o zadevah, pomembnih za učinkovit sistem boja proti pranju denarja ali financiranju terorizma, sposobne preverjati učinkovitost svojih sistemov.

2.   Ti statistični podatki morajo zajemati vsaj število poročil o sumljivih transakcijah, posredovanim FIU, nadaljnje ukrepanje v zvezi s temi poročili in število proučevanih primerov letno, število kazensko preganjanih oseb, število oseb, obsojenih kaznivega dejanja pranja denarja ali financiranja terorizma, ter obseg zamrznjenih, zaseženih ali odvzetih sredstev.

3.   Države članice zagotovijo objavo prečiščenega pregleda teh statističnih poročil.

POGLAVJE V

IZVRŠILNI UKREPI

ODDELEK 1

Notranji postopki, usposabljanje in povratne informacije

Člen 34

1.   Države članice zahtevajo, da ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva, vzpostavijo ustrezne in primerne politike ter postopke glede dolžnosti skrbnega ugotavljanja identitete stranke, poročanja, vodenja evidenc, notranjega nadzora, ocene in obvladovanja tveganja, zagotavljanja upoštevanja zadevnih predpisov ter komuniciranja, s katerimi lahko preprečijo dejavnosti, povezane s pranjem denarja ali financiranjem terorizma.

2.   Države članice določijo, da kreditne in finančne ustanove, za katere velja ta direktiva, o teh politikah in postopkih obvestijo svoje podružnice ali hčerinske družbe v večinski lasti v tretjih državah, če te obstajajo.

Člen 35

1.   Države članice zahtevajo, da ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva, sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se njihovi zadevni zaposleni zavedajo in poznajo določbe, ki veljajo na podlagi te direktive.

Ti ukrepi vključujejo udeležbo zaposlenih v posebnih stalnih programih usposabljanja, da bi lažje prepoznali dejavnosti, ki bi utegnile biti povezane s pranjem denarja ali financiranjem terorizma, ter da bi se naučili ukrepati v takih primerih.

Kadar fizična oseba, ki spada v katero koli izmed kategorij, navedenih v členu 2(1)(3), svojo poklicno dejavnost izvaja kot zaposlena v pravni osebi, se obveznosti iz tega oddelka nanašajo na pravno osebo in ne na fizično osebo.

2.   Države članice zagotovijo, da imajo ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva, dostop do najnovejših informacij o ravnanjih oseb, ki perejo denar in financirajo terorizem, kakor tudi o indikatorjih za prepoznavanje sumljivih transakcij.

3.   Države članice zagotovijo, kadar je to mogoče, pravočasne povratne informacije o učinkovitosti in nadaljnjem ukrepanju v zvezi s poročili, podanimi o sumih pranja denarja in financiranja terorizma.

ODDELEK 2

Nadzor

Člen 36

1.   Države članice zagotovijo, da morajo menjalnice in družbe, ki nudijo podjetniške ali fiduciarne storitve, za zakonito poslovanje pridobiti licenco oziroma morajo biti registrirane, prav tako morajo pridobiti licenco igralnice. Brez poseganja v prihodnjo zakonodajo Skupnosti morajo organizacije za posredovanje denarja ter storitve v plačilnem prometu za zakonito poslovanje pridobiti licenco ali morajo biti registrirane.

2.   Države članice zahtevajo, da pristojni organi zavrnejo registracijo ali izdajo licence subjektom iz odstavka 1, če menijo, da osebe, ki dejansko vodijo ali bodo vodile poslovanje teh subjektov, ali pa dejanski lastniki teh subjektov niso primerne osebe.

Člen 37

1.   Države članice zahtevajo, da pristojni organi vsaj učinkovito nadzorujejo, če ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva, spoštujejo zahteve te direktive, in da sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo njihovo izpolnjevanje.

2.   Države članice zagotovijo, da imajo pristojni organi ustrezna pooblastila, vključno s pristojnostjo, da zahtevajo vse podatke o spremljanju izpolnjevanja ustreznih predpisov, izvajajo nadzor in imajo ustrezna sredstva za opravljanje svojih nalog.

3.   Za kreditne in finančne ustanove ter igralnice imajo pristojni organi širša pooblastila za nadzor, zlasti možnost izvajanja preverjanj na kraju samem.

4.   Za fizične in pravne osebe iz člena 2(1)(3)(a) do (e) lahko države članice dovolijo opravljanje nalog iz odstavka 1 na podlagi vsakokratne ocene tveganja.

5.   Za osebe iz člena 2(1)(3)(a) do (b) lahko države članice dovolijo, da naloge iz odstavka 1 opravljajo samoregulativni organi, če izpolnjujejo določbe iz odstavka 2.

ODDELEK 3

Sodelovanje

Člen 38

Komisija zagotovi takšno pomoč, ki je potrebna za lažje usklajevanje, vključno z izmenjavo informacij med FIU-ji v Skupnosti.

ODDELEK 4

Kazni

Člen 39

1.   Države članice zagotovijo, da so fizične in pravne osebe, za katere velja ta direktiva, lahko odgovorne za kršitve nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

2.   Brez poseganja v zakonodajo držav članic v zvezi z izrekanjem kazenskih sankcij države članice v skladu s svojo nacionalno zakonodajo zagotovijo, da se pri kršitvah nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive, sprejmejo ustrezni upravni ukrepi proti kreditnim in finančnim ustanovam ali da se jim naloži sankcije, predvidene v upravnem postopku. Države članice zagotovijo, da so ti ukrepi ali sankcije učinkoviti, sorazmerni in odvračilni.

3.   Države članice zagotovijo, da pravne osebe odgovarjajo vsaj za kršitve iz odstavka 1, ki jih v njihovo korist stori oseba, ki ravna kot posameznik ali pa kot del organa pravne osebe, njen vodilni položaj v pravni osebi pa temelji na:

| (a) | pooblastilu za zastopanje pravne osebe, |
| --- | --- |

(a)

pooblastilu za zastopanje pravne osebe,

| (b) | pooblastilu za sprejemanje odločitev v imenu pravne osebe ali |
| --- | --- |

(b)

pooblastilu za sprejemanje odločitev v imenu pravne osebe ali

| (c) | pooblastilu za opravljanje nadzora v pravni osebi. |
| --- | --- |

(c)

pooblastilu za opravljanje nadzora v pravni osebi.

4.   Poleg primerov iz odstavka 3 države članice zagotovijo, da pravne osebe odgovarjajo v primerih, v katerih zaradi pomanjkljivega nadzora ene od oseb iz odstavka 3 ena od oseb, ki je podrejena pravni osebi, stori kršitev iz odstavka 1 v korist pravne osebe.

POGLAVJE VI

IZVEDBENI UKREPI

Člen 40

1.   Da bi v boju proti pranju denarja ali financiranju terorizma upoštevali tehnični razvoj in da bi zagotovili enotno izvajanje te direktive, lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 41(2), sprejme naslednje izvedbene ukrepe:

| (a) | razlago tehničnih vidikov opredelitev pojmov iz člena 3(2)(a) in (d), (6), (7), (8), (9) in (10); |
| --- | --- |

(a)

razlago tehničnih vidikov opredelitev pojmov iz člena 3(2)(a) in (d), (6), (7), (8), (9) in (10);

| (b) | oblikovanje tehničnih meril za presojo, ali je v primerih iz člena 11(2) in (5) tveganje pranja denarja ali financiranja terorizma neznatno; |
| --- | --- |

(b)

oblikovanje tehničnih meril za presojo, ali je v primerih iz člena 11(2) in (5) tveganje pranja denarja ali financiranja terorizma neznatno;

| (c) | oblikovanje tehničnih meril za presojo, ali je v primerih iz člena 13 tveganje pranja denarja ali financiranja terorizma veliko; |
| --- | --- |

(c)

oblikovanje tehničnih meril za presojo, ali je v primerih iz člena 13 tveganje pranja denarja ali financiranja terorizma veliko;

| (d) | oblikovanje tehničnih meril za presojo, ali je v skladu s členom 2(2) dovoljeno, da se za nekatere pravne ali fizične osebe, ki izvajajo finančne dejavnosti, ki potekajo zgolj občasno ali v omejenem obsegu, ta direktiva ne uporablja. |
| --- | --- |

(d)

oblikovanje tehničnih meril za presojo, ali je v skladu s členom 2(2) dovoljeno, da se za nekatere pravne ali fizične osebe, ki izvajajo finančne dejavnosti, ki potekajo zgolj občasno ali v omejenem obsegu, ta direktiva ne uporablja.

2.   V vsakem primeru Komisija sprejme prve ukrepe za izvajanje odstavkov 1(b) in (d) do 15. junija 2006.

3.   Komisija v skladu s postopkom iz člena 41(2), ob upoštevanju zakonodaje Skupnosti, gospodarskega napredka in sprememb mednarodnih standardov, prilagodi vsote iz členov 2(1)(3)(e), 7(b), 10(1) in 11(5)(a) in (d).

4.   Če Komisija ugotovi, da tretja država ne izpolnjuje pogojev iz členov 11(1) ali (2) in 28(3), (4) ali (5) ali pogojev ukrepov, določenih v skladu z odstavkom 1(b) tega člena ali členom16(1)(b), ali da zakonodaja te tretje države ne omogoča izvajanja ukrepov iz prvega pododstavka člena 31(1), sprejme odločitev o tem po postopku iz člena 41(2).

Člen 41

1.   Komisiji pomaga Odbor za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma, v nadaljevanju „odbor“.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa, če po tem postopku sprejeti izvedbeni ukrepi ne spreminjajo bistvenih določb te direktive.

Obdobje, določeno v členu 5(6) Sklepa 1999/468/ES, je tri mesece.

3.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

4.   Brez poseganja v že sprejete izvedbene ukrepe se izvajanje določb te direktive, ki predvidevajo sprejetje tehničnih pravil in odločitev v skladu s postopkom iz odstavka 2, prenehajo uporabljati štiri leta po začetku veljavnosti te direktive. Evropski parlament in Svet lahko uporabo teh določb podaljšata na predlog Komisije v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe in te določbe pregledata pred iztekom obdobja štirih let.

POGLAVJE VII

KONČNE DOLOČBE

Člen 42

Do 15. decembra 2009 in nato vsaj vsaka tri leta, Komisija pripravi poročilo o izvajanju te direktive in ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. V prvo takšno poročilo Komisija vključi poseben pregled ravnanja pravnikov in drugih neodvisnih pravnih strokovnjakov.

Člen 43

Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o pragovih iz člena 3(6) do 15. decembra 2010, pri čemer upošteva zlasti možne koristi in posledice znižanja deleža iz točk (a)(i), (b)(i) in (b)(iii) člena 3(6) s 25 % na 20 %. Na podlagi poročila lahko Komisija predlaga spremembo te direktive.

Člen 44

Direktiva 91/308/EGS se razveljavi.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo kot sklicevanja na to direktivo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge.

Člen 45

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 15. decembra 2007. Države članice Komisiji nemudoma predložijo besedila sprejetih predpisov in korelacijsko tabelo med temi predpisi ter določbami te direktive.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji predložijo besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 46

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 47

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 26. oktobra 2005

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

D. ALEXANDER

---

(1)  Mnenje z dne 11. maja 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL C 40, 17.2.2005, str. 9.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 19. septembra 2005.

3

(4)  UL L 166, 28.6.1991, str. 77. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2001/97/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 344, 28.12.2001, str. 76).

4

(5)  UL L 182, 5.7.2001, str. 1.

5

(6)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

6

(7)  UL L 271, 24.10.2000, str. 4.

7

(8)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

8

(9)  UL L 164, 22.6.2002, str. 3.

9

(10)  UL L 126, 26.5.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/1/ES (UL L 79, 24.3.2005, str. 9).

10

(11)  UL L 345, 19.12.2002, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/1/ES.

11

(12)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

12

(13)  UL L 9, 15.1.2003, str. 3.

13

(14)  UL L 351, 29.12.1998, str. 1.

14

(15)  UL C 316, 27.11.1995, str. 49.

15

(16)  UL L 275, 27.10.2000, str. 39.

16

(17)  UL L 35, 11.2.2003, str. 1.

17

---

PRILOGA

KORELACIJSKA TABELA

| Ta direktiva | Direktiva 91/308/EGS |
| --- | --- |
| Člen 1(1) | Člen 2 |
| Člen 1(2) | Člen 1(C) |
| Člen 1(2)(a) | Člen 1(C) prva točka |
| Člen 1(2)(b) | Člen 1(C) druga točka |
| Člen 1(2)(c) | Člen 1(C) tretja točka |
| Člen 1(2)(d) | Člen 1(C) četrta točka |
| Člen 1(3) | Člen 1(C), tretji odstavek |
| Člen 1(4) | |
| Člen 1(5) | Člen 1(C), drugi odstavek |
| Člen 2(1)(1) | Člen 2a(1) |
| Člen 2(1)(2) | Člen 2a(2) |
| Člen 2(1)(3)(a), (b) in (d) do (f) | Člen 2a(3) do (7) |
| Člen 2(1)(3)(c) | |
| Člen 2(2) | |
| Člen 3(1) | Člen 1(A) |
| Člen 3(2)(a) | Člen 1(B)(1) |
| Člen 3(2)(b) | Člen 1(B)(2) |
| Člen 3(2)(c) | Člen 1(B)(3) |
| Člen 3(2)(d) | Člen 1(B)(4) |
| Člen 3(2)(e) | |
| Člen 3(2)(f) | Člen 1(B), drugi odstavek |
| Člen 3(3) | Člen 1(D) |
| Člen 3(4) | Člen 1(E), prvi odstavek |
| Člen 3(5) | Člen 1(E), drugi odstavek |
| Člen 3(5)(a) | |
| Člen 3(5)(b) | Člen 1(E), prva alinea |
| Člen 3(5)(c) | Člen 1(E), druga alinea |
| Člen 3(5)(d) | Člen 1(E), tretja alinea |
| Člen 3(5)(e) | Člen 1(E), četrta alinea |
| Člen 3(5)(f) | Člen 1(E), peta alinea, in tretji odstavek |
| Člen 3(6) | |
| Člen 3(7) | |
| Člen 3(8) | |
| Člen 3(9) | |
| Člen 3(10) | |
| Člen 4 | Člen 12 |
| Člen 5 | Člen 15 |
| Člen 6 | |
| Člen 7(a) | Člen 3(1) |
| Člen 7(b) | Člen 3(2) |
| Člen 7(c) | Člen 3(8) |
| Člen 7(d) | Člen 3(7) |
| Člen 8(1)(a) | Člen 3(1) |
| Člen 8(1)(b) do (d) | |
| Člen 8(2) | |
| Člen 9(1) | Člen 3(1) |
| Člen 9(2) do (6) | |
| Člen 10 | Člen 3(5) in (6) |
| Člen 11(1) | Člen 3(9) |
| Člen 11(2) | |
| Člen 11(3) in (4) | |
| Člen 11(5)(a) | Člen 3(3) |
| Člen 11(5)(b) | Člen 3(4) |
| Člen 11(5)(c) | Člen 3(4) |
| Člen 11(5)(d) | |
| Člen 12 | |
| Člen 13(1) in (2) | Člen 3(10) in (11) |
| Člen 13(3) do (5) | |
| Člen 13(6) | Člen 5 |
| Člen 14 | |
| Člen 15 | |
| Člen 16 | |
| Člen 17 | |
| Člen 18 | |
| Člen 19 | |
| Člen 20 | Člen 5 |
| Člen 21 | |
| Člen 22 | Člen 6(1) in (2) |
| Člen 23 | Člen 6(3) |
| Člen 24 | Člen 7 |
| Člen 25 | Člen 10 |
| Člen 26 | Člen 9 |
| Člen 27 | |
| Člen 28(1) | Člen 8(1) |
| Člen 28(2) do (7) | |
| Člen 29 | |
| Člen 30(a) | Člen 4, prva alinea |
| Člen 30(b) | Člen 4, druga alinea |
| Člen 31 | |
| Člen 32 | |
| Člen 33 | |
| Člen 34(1) | Člen 11(1)(a) |
| Člen 34(2) | |
| Člen 35(1), prvi odstavek | Člen 11(1)(b), prvi stavek |
| Člen 35(1), drugi odstavek | Člen 11(1)(b) drugi stavek |
| Člen 35(1), tretji odstavek | Člen 11(1), drugi odstavek |
| Člen 35(2) | |
| Člen 35(3) | |
| Člen 36 | |
| Člen 37 | |
| Člen 38 | |
| Člen 39(1) | Člen 14 |
| Člen 39(2) do (4) | |
| Člen 40 | |
| Člen 41 | |
| Člen 42 | Člen 17 |
| Člen 43 | |
| Člen 44 | |
| Člen 45 | Člen 16 |
| Člen 46 | Člen 16 |

Ta direktiva

Direktiva 91/308/EGS

Člen 1(1)

Člen 2

Člen 1(2)

Člen 1(C)

Člen 1(2)(a)

Člen 1(C) prva točka

Člen 1(2)(b)

Člen 1(C) druga točka

Člen 1(2)(c)

Člen 1(C) tretja točka

Člen 1(2)(d)

Člen 1(C) četrta točka

Člen 1(3)

Člen 1(C), tretji odstavek

Člen 1(4)

Člen 1(5)

Člen 1(C), drugi odstavek

Člen 2(1)(1)

Člen 2a(1)

Člen 2(1)(2)

Člen 2a(2)

Člen 2(1)(3)(a), (b) in (d) do (f)

Člen 2a(3) do (7)

Člen 2(1)(3)(c)

Člen 2(2)

Člen 3(1)

Člen 1(A)

Člen 3(2)(a)

Člen 1(B)(1)

Člen 3(2)(b)

Člen 1(B)(2)

Člen 3(2)(c)

Člen 1(B)(3)

Člen 3(2)(d)

Člen 1(B)(4)

Člen 3(2)(e)

Člen 3(2)(f)

Člen 1(B), drugi odstavek

Člen 3(3)

Člen 1(D)

Člen 3(4)

Člen 1(E), prvi odstavek

Člen 3(5)

Člen 1(E), drugi odstavek

Člen 3(5)(a)

Člen 3(5)(b)

Člen 1(E), prva alinea

Člen 3(5)(c)

Člen 1(E), druga alinea

Člen 3(5)(d)

Člen 1(E), tretja alinea

Člen 3(5)(e)

Člen 1(E), četrta alinea

Člen 3(5)(f)

Člen 1(E), peta alinea, in tretji odstavek

Člen 3(6)

Člen 3(7)

Člen 3(8)

Člen 3(9)

Člen 3(10)

Člen 4

Člen 12

Člen 5

Člen 15

Člen 6

Člen 7(a)

Člen 3(1)

Člen 7(b)

Člen 3(2)

Člen 7(c)

Člen 3(8)

Člen 7(d)

Člen 3(7)

Člen 8(1)(a)

Člen 3(1)

Člen 8(1)(b) do (d)

Člen 8(2)

Člen 9(1)

Člen 3(1)

Člen 9(2) do (6)

Člen 10

Člen 3(5) in (6)

Člen 11(1)

Člen 3(9)

Člen 11(2)

Člen 11(3) in (4)

Člen 11(5)(a)

Člen 3(3)

Člen 11(5)(b)

Člen 3(4)

Člen 11(5)(c)

Člen 3(4)

Člen 11(5)(d)

Člen 12

Člen 13(1) in (2)

Člen 3(10) in (11)

Člen 13(3) do (5)

Člen 13(6)

Člen 5

Člen 14

Člen 15

Člen 16

Člen 17

Člen 18

Člen 19

Člen 20

Člen 5

Člen 21

Člen 22

Člen 6(1) in (2)

Člen 23

Člen 6(3)

Člen 24

Člen 7

Člen 25

Člen 10

Člen 26

Člen 9

Člen 27

Člen 28(1)

Člen 8(1)

Člen 28(2) do (7)

Člen 29

Člen 30(a)

Člen 4, prva alinea

Člen 30(b)

Člen 4, druga alinea

Člen 31

Člen 32

Člen 33

Člen 34(1)

Člen 11(1)(a)

Člen 34(2)

Člen 35(1), prvi odstavek

Člen 11(1)(b), prvi stavek

Člen 35(1), drugi odstavek

Člen 11(1)(b) drugi stavek

Člen 35(1), tretji odstavek

Člen 11(1), drugi odstavek

Člen 35(2)

Člen 35(3)

Člen 36

Člen 37

Člen 38

Člen 39(1)

Člen 14

Člen 39(2) do (4)

Člen 40

Člen 41

Člen 42

Člen 17

Člen 43

Člen 44

Člen 45

Člen 16

Člen 46

Člen 16

---

| 25.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 309/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 309/37

---

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 2005/66/ES

z dne 26. oktobra 2005

o uporabi prednjih zaščitnih sistemov na motornih vozilih in spremembi Direktive Sveta 70/156/EGS

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V zadnjih letih se povečuje uporaba sistemov, ki zagotavljajo dodatno prednjo zaščito za motorna vozila. Nekateri sistemi ogrožajo varnost pešcev in drugih udeležencev v cestnem prometu v primeru trčenja. Iz tega razloga se pojavlja zahteva po ukrepih za zaščito javnosti pred takim tveganjem. |
| --- | --- |

(1)

V zadnjih letih se povečuje uporaba sistemov, ki zagotavljajo dodatno prednjo zaščito za motorna vozila. Nekateri sistemi ogrožajo varnost pešcev in drugih udeležencev v cestnem prometu v primeru trčenja. Iz tega razloga se pojavlja zahteva po ukrepih za zaščito javnosti pred takim tveganjem.

| (2) | Prednji zaščitni sistemi so lahko dobavljeni kot originalna oprema, vgrajena v vozilo, ali kot samostojne tehnične enote. Tehnične zahteve za homologacijo motornih vozil glede prednjih zaščitnih sistemov z možnostjo vgradnje v motorno vozilo je treba uskladiti, da bi preprečili veljavnost različnih zahtev v posameznih državah članicah in zagotovili nemoteno delovanje notranjega trga. Iz istega razloga je treba uskladiti tehnične zahteve za homologacijo prednjih zaščitnih sistemov kot samostojnih tehničnih enot v smislu Direktive Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (3). |
| --- | --- |

(2)

Prednji zaščitni sistemi so lahko dobavljeni kot originalna oprema, vgrajena v vozilo, ali kot samostojne tehnične enote. Tehnične zahteve za homologacijo motornih vozil glede prednjih zaščitnih sistemov z možnostjo vgradnje v motorno vozilo je treba uskladiti, da bi preprečili veljavnost različnih zahtev v posameznih državah članicah in zagotovili nemoteno delovanje notranjega trga. Iz istega razloga je treba uskladiti tehnične zahteve za homologacijo prednjih zaščitnih sistemov kot samostojnih tehničnih enot v smislu Direktive Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (3).

| (3) | Treba je nadzorovati uporabo prednjih zaščitnih sistemov in določiti zahteve za preskus, konstrukcijo in namestitev, ki jih mora izpolnjevati vsak prednji zaščitni sistem, ne glede na to, ali je del originalne opreme vozila ali pa je v prodaji kot samostojna tehnična enota. Preskusi naj zahtevajo, da so prednji zaščitni sistemi oblikovani tako, da se poveča zaščita pešcev in zmanjša število poškodb. |
| --- | --- |

(3)

Treba je nadzorovati uporabo prednjih zaščitnih sistemov in določiti zahteve za preskus, konstrukcijo in namestitev, ki jih mora izpolnjevati vsak prednji zaščitni sistem, ne glede na to, ali je del originalne opreme vozila ali pa je v prodaji kot samostojna tehnična enota. Preskusi naj zahtevajo, da so prednji zaščitni sistemi oblikovani tako, da se poveča zaščita pešcev in zmanjša število poškodb.

| (4) | Te zahteve bi bilo treba upoštevati tudi v zvezi z zaščito pešcev in drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu in v zvezi z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2003/102/ES z dne 17. novembra 2003 o zaščiti pešcev in drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu pred in ob trčenju z motornim vozilom (4). To direktivo bi bilo treba ponovno pregledati v luči nadaljnjih raziskav in izkušenj, pridobljenih v prvih štirih letih izvajanja. |
| --- | --- |

(4)

Te zahteve bi bilo treba upoštevati tudi v zvezi z zaščito pešcev in drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu in v zvezi z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2003/102/ES z dne 17. novembra 2003 o zaščiti pešcev in drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu pred in ob trčenju z motornim vozilom (4). To direktivo bi bilo treba ponovno pregledati v luči nadaljnjih raziskav in izkušenj, pridobljenih v prvih štirih letih izvajanja.

| (5) | Ta direktiva je ena od posebnih direktiv v okviru postopka ES-homologacije, ki je bil uveden z Direktivo 70/156/EGS. |
| --- | --- |

(5)

Ta direktiva je ena od posebnih direktiv v okviru postopka ES-homologacije, ki je bil uveden z Direktivo 70/156/EGS.

| (6) | Komisija bi morala spremljati vpliv te direktive ter o tem poročati Evropskem parlamentu in Svetu. V primeru, da je treba doseči nadaljnje izboljšave za zaščito pešcev, bi morala Komisija predlagati spremembe te direktive v skladu s tehničnim napredkom. |
| --- | --- |

(6)

Komisija bi morala spremljati vpliv te direktive ter o tem poročati Evropskem parlamentu in Svetu. V primeru, da je treba doseči nadaljnje izboljšave za zaščito pešcev, bi morala Komisija predlagati spremembe te direktive v skladu s tehničnim napredkom.

| (7) | Jasno je, da za nekatera vozila, ki so vključena v področje uporabe te direktive in na katera se lahko namestijo prednji zaščitni sistemi, ne bo veljala Direktiva 2003/102/ES. Šteje se, da so zahteve v zvezi s preskusom zgornjega dela noge za taka vozila lahko tehnično neizvedljive. Da se olajša izboljšanje varnosti pešcev v zvezi s poškodbami glave, bi bilo morda treba omogočiti nadomestne zahteve za preskus zgornjega dela noge, ki bodo veljale le za ta vozila, ob zagotovitvi, da namestitev katerega koli prednjega zaščitnega sistema ne poveča nevarnost poškodbe nog pešcev ali drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu. |
| --- | --- |

(7)

Jasno je, da za nekatera vozila, ki so vključena v področje uporabe te direktive in na katera se lahko namestijo prednji zaščitni sistemi, ne bo veljala Direktiva 2003/102/ES. Šteje se, da so zahteve v zvezi s preskusom zgornjega dela noge za taka vozila lahko tehnično neizvedljive. Da se olajša izboljšanje varnosti pešcev v zvezi s poškodbami glave, bi bilo morda treba omogočiti nadomestne zahteve za preskus zgornjega dela noge, ki bodo veljale le za ta vozila, ob zagotovitvi, da namestitev katerega koli prednjega zaščitnega sistema ne poveča nevarnost poškodbe nog pešcev ali drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu.

| (8) | Ukrepe za izvajanje te direktive in njeno prilagoditev znanstvenemu in tehničnemu napredku bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5). |
| --- | --- |

(8)

Ukrepe za izvajanje te direktive in njeno prilagoditev znanstvenemu in tehničnemu napredku bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5).

| (9) | Ker cilja te direktive, in sicer povečanja varnosti pešcev in drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu z določitvijo tehničnih zahtev za homologacijo motornih vozil glede prednjih zaščitnih sistemov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvira, ki je potreben za dosego navedenega cilja. |
| --- | --- |

(9)

Ker cilja te direktive, in sicer povečanja varnosti pešcev in drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu z določitvijo tehničnih zahtev za homologacijo motornih vozil glede prednjih zaščitnih sistemov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvira, ki je potreben za dosego navedenega cilja.

| (10) | Direktiva je del evropskega akcijskega programa za varnost v cestnem prometu in je lahko dopolnjena z nacionalnimi ukrepi za prepoved ali omejevanje uporabe prednjih zaščitnih sistemov, ki so že bili na tržišču pred njeno uveljavitvijo. |
| --- | --- |

(10)

Direktiva je del evropskega akcijskega programa za varnost v cestnem prometu in je lahko dopolnjena z nacionalnimi ukrepi za prepoved ali omejevanje uporabe prednjih zaščitnih sistemov, ki so že bili na tržišču pred njeno uveljavitvijo.

| (11) | Direktivo 70/156/EGS bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(11)

Direktivo 70/156/EGS bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Predmet urejanja

Namen te direktive je s pasivnimi ukrepi izboljšati varnost pešcev in vozil. Direktiva določa tehnične zahteve za homologacijo motornih vozil glede prednjih zaščitnih sistemov, ki so dobavljeni kot originalna oprema, vgrajena v vozilo, ali kot samostojne tehnične enote.

Člen 2

Opredelitve pojmov

Za namene te direktive se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov in opredelitve pojmov iz odstavka 1 Priloge I:

| 1. | „vozilo“ pomeni vsako motorno vozilo razreda M1 z največjo dovoljeno maso 3,5 tone, kakor je opredeljeno v členu 2 in v Prilogi II k Direktivi 70/156/EGS, in vsako motorno vozilo razreda N1, kakor je opredeljeno v členu 2 in v Prilogi II k Direktivi 70/156/EGS; |
| --- | --- |

1.

„vozilo“ pomeni vsako motorno vozilo razreda M1 z največjo dovoljeno maso 3,5 tone, kakor je opredeljeno v členu 2 in v Prilogi II k Direktivi 70/156/EGS, in vsako motorno vozilo razreda N1, kakor je opredeljeno v členu 2 in v Prilogi II k Direktivi 70/156/EGS;

| 2. | „samostojna tehnična enota“ pomeni vsako samostojno tehnično enoto v smislu člena 2 Direktive 70/156/EGS in je namenjena vgradnji in uporabi na enem ali več tipih vozil. |
| --- | --- |

2.

„samostojna tehnična enota“ pomeni vsako samostojno tehnično enoto v smislu člena 2 Direktive 70/156/EGS in je namenjena vgradnji in uporabi na enem ali več tipih vozil.

Člen 3

Homologacijske določbe

1.   Z začetkom veljavnosti od 25. avgusta 2006 države članice v zvezi z novim tipom vozila z vgrajenim prednjim zaščitnim sistemom, ki izpolnjuje zahteve iz prilog I in II, iz razlogov, ki se nanašajo na prednji zaščitni sistem, ne smejo:

| (a) | zavrniti izdaje ES-homologacije ali nacionalne homologacije; |
| --- | --- |

(a)

zavrniti izdaje ES-homologacije ali nacionalne homologacije;

| (b) | prepovedati registracijo, prodajo ali začetek uporabe. |
| --- | --- |

(b)

prepovedati registracijo, prodajo ali začetek uporabe.

2.   Z začetkom veljavnosti od 25. avgusta 2006 države članice v zvezi z novim tipom prednjega zaščitnega sistema, ki je na razpolago kot samostojna tehnična enota in izpolnjuje zahteve iz prilog I in II, ne smejo:

| (a) | zavrniti izdaje ES-homologacije ali nacionalne homologacije; |
| --- | --- |

(a)

zavrniti izdaje ES-homologacije ali nacionalne homologacije;

| (b) | prepovedati prodajo ali uporabo. |
| --- | --- |

(b)

prepovedati prodajo ali uporabo.

3.   Z začetkom veljavnosti od 25. novembra 2006 države članice v zvezi z novim tipom vozila z vgrajenim prednjim zaščitnim sistemom ali novim tipom prednjega zaščitnega sistema, ki se dobavi kot samostojna tehnična enota, ki ne izpolnjuje zahtev iz prilog I in II, zavrnejo podelitev ES-homologacije ali nacionalne homologacije.

4.   Z začetkom veljavnosti od 25. maja 2007 v zvezi z vozili, ki ne izpolnjujejo zahtev iz prilog I in II, iz razlogov, povezanih s prednjimi zaščitnimi sistemi, države članice:

| (a) | upoštevajo certifikate o skladnosti za nova vozila, ki so bili izdani v skladu z Direktivo 70/156/EGS, kot neveljavne za namene člena 7(1) navedene direktive; |
| --- | --- |

(a)

upoštevajo certifikate o skladnosti za nova vozila, ki so bili izdani v skladu z Direktivo 70/156/EGS, kot neveljavne za namene člena 7(1) navedene direktive;

| (b) | prepovejo registracijo, prodajo in začetek uporabe novih vozil, ki nimajo certifikata o skladnosti v skladu z Direktivo 70/156/EGS. |
| --- | --- |

(b)

prepovejo registracijo, prodajo in začetek uporabe novih vozil, ki nimajo certifikata o skladnosti v skladu z Direktivo 70/156/EGS.

5.   Z začetkom veljavnosti 25. maja 2007 se za namene člena 7(2) Direktive 70/156/EGS uporabijo zahteve iz prilog I in II v zvezi s prednjimi zaščitnimi sistemi, ki so na razpolago kot samostojne tehnične enote.

Člen 4

Izvedbeni ukrepi in spremembe

1.   Podrobne tehnične zahteve v zvezi s postopkom preskusa, ki je opredeljen v odstavku 3 Priloge I, sprejme Komisija po postopku iz člena 13(3) Direktive 70/156/EGS.

2.   Spremembe, potrebne zaradi prilagoditve te direktive, sprejme Komisija po postopku iz člena 13(3) Direktive 70/156/EGS.

Člen 5

Pregled

Najpozneje 25. avgusta 2010 Komisija v luči tehničnega napredka in izkušenj pregleda tehnične določbe te direktive, zlasti zahteve v zvezi z vključitvijo preskusa modela zgornjega dela noge na prednji zaščitni sistem, preskusa trčenja glave odrasle osebe s prednjim zaščitnim sistemom in specifikacijami preskusa trčenja glave otroka s prednjim zaščitnim sistemom. Rezultati tega pregleda bodo predmet poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu.

Če je po tem pregledu primerno, da se tehnične določbe te direktive prilagodijo, se takšna prilagoditev izvede po postopku iz člena 13(3) Direktive 70/156/EGS.

Člen 6

Spremembe Direktive 70/156/EGS

Priloge I, III, IV in XI k Direktivi 70/156/EGS se spremenijo v skladu s Prilogo III k tej direktivi.

Člen 7

Prenos

1.   Države članice najpozneje do 25. avgusta 2006 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Te predpise uporabljajo od 25. avgusta 2006.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 8

Samostojne tehnične enote

Ta direktiva ne posega v pristojnost držav članic, da prepovejo ali omejijo uporabo prednjih zaščitnih sistemov, danih na trg kot samostojne tehnične enote pred začetkom veljavnosti te direktive.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 10

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 26. oktobra 2005

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

D. ALEXANDER

---

(1)  UL C 112, 30.4.2004, str. 18.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 11. oktobra 2005.

2

(3)  UL L 42, 23.2.1970, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2005/49/ES (UL L 194, 26.7.2005, str. 12).

3

(4)  UL L 321, 6.12.2003, str. 15.

4

(5)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

5

---

SEZNAM PRILOG

| PRILOGA I | Tehnične določbe |
| --- | --- |

PRILOGA I

| PRILOGA II | Upravne določbe za homologacijo: |
| --- | --- |

PRILOGA II

| Dodatek 1: | Opisni list (vozilo) |
| --- | --- |

Dodatek 1:

| Dodatek 2: | Opisni list (samostojna tehnična enota) |
| --- | --- |

Dodatek 2:

| Dodatek 3: | Certifikat o ES-homologaciji (vozilo) |
| --- | --- |

Dodatek 3:

| Dodatek 4: | Certifikat o ES-homologaciji (samostojna tehnična enota) |
| --- | --- |

Dodatek 4:

| Dodatek 5: | Primer oznake ES-homologacije |
| --- | --- |

Dodatek 5:

| PRILOGA III | Spremembe Direktive 70/156/EGS |
| --- | --- |

PRILOGA III

PRILOGA I

TEHNIČNE DOLOČBE

1.   OPREDELITVE

Za namene te direktive se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1.1 | „Tip vozila“ je kategorija motornega vozila, ki se v predelu pred A-stebričkom v svojih bistvenih značilnostih ne razlikujejo po:






  (a) | zgradbi; |
| --- | --- | --- |

1.1

„Tip vozila“ je kategorija motornega vozila, ki se v predelu pred A-stebričkom v svojih bistvenih značilnostih ne razlikujejo po:

(a)

zgradbi;

| (b) | glavnih dimenzijah; |
| --- | --- |

(b)

glavnih dimenzijah;

| (c) | materialih zunanje površine vozila; |
| --- | --- |

(c)

materialih zunanje površine vozila;

| (d) | razporeditvi komponent (zunaj in znotraj); |
| --- | --- |

(d)

razporeditvi komponent (zunaj in znotraj);

| (e) | načinu vgradnje prednjega zaščitnega sistema, |
| --- | --- |

(e)

načinu vgradnje prednjega zaščitnega sistema,

če se sodi, da lahko vplivajo na veljavnost rezultatov udarnih preskusov, predpisanih v tej direktivi.

Za namene obravnave v zvezi s homologacijo prednjih zaščitnih sistemov kot samostojnih tehničnih enot se lahko vsako sklicevanje na vozilo razlaga kot sklicevanje na okvir, na katerega je nameščen sistem za preskus in ki naj bi predstavljal zunanje mere prednjega dela nekega tipa vozila, za katerega se sistem homologira.

| 1.2 | „Normalni vozni položaj“ je položaj vozila v voznem stanju na tleh, pri čemer so pnevmatike napolnjene do priporočenega tlaka, sprednja kolesa usmerjena naravnost naprej, vse tekočine, potrebne za delovanje vozila, nalite do vrha, je v vozilu vsa standardna oprema, ki jo je predvidel proizvajalec vozila, sta voznikov in sovoznikov sedež obremenjena z maso 75 kg in pri čemer je vzmetenje vozila nastavljeno na vozno hitrost 40 km/h ali 35 km/h pri normalnih voznih pogojih, ki jih navaja proizvajalec (zlasti pri vozilih z aktivnim vzmetenjem ali samodejnim uravnavanjem višine). |
| --- | --- |

1.2

„Normalni vozni položaj“ je položaj vozila v voznem stanju na tleh, pri čemer so pnevmatike napolnjene do priporočenega tlaka, sprednja kolesa usmerjena naravnost naprej, vse tekočine, potrebne za delovanje vozila, nalite do vrha, je v vozilu vsa standardna oprema, ki jo je predvidel proizvajalec vozila, sta voznikov in sovoznikov sedež obremenjena z maso 75 kg in pri čemer je vzmetenje vozila nastavljeno na vozno hitrost 40 km/h ali 35 km/h pri normalnih voznih pogojih, ki jih navaja proizvajalec (zlasti pri vozilih z aktivnim vzmetenjem ali samodejnim uravnavanjem višine).

| 1.3 | „Zunanja površina“ je zunanja površina vozila pred A-stebričkoma, vključno s prednjim pokrovom, blatnikoma, svetlobnimi in svetlobno-signalnimi napravami ter vidnimi deli za ojačitev. |
| --- | --- |

1.3

„Zunanja površina“ je zunanja površina vozila pred A-stebričkoma, vključno s prednjim pokrovom, blatnikoma, svetlobnimi in svetlobno-signalnimi napravami ter vidnimi deli za ojačitev.

| 1.4 | „Radij zaobljenja“ je radij krožnega loka, ki se najbolj približa zaobljenju dotičnega dela. |
| --- | --- |

1.4

„Radij zaobljenja“ je radij krožnega loka, ki se najbolj približa zaobljenju dotičnega dela.

| 1.5 | „Skrajni zunanji rob vozila“ je v primeru stranskega dela vozila ravnina, ki leži vzporedno z vzdolžno sredinsko ravnino vozila in se dotika najširšega dela vozila, in v primeru sprednjega in zadnjega dela vozila pravokotna prečna ravnina vozila, ki se dotika sprednjih in zadnjih zunanjih robov, pri čemer se ne upošteva naslednjih delov:






  (a) | pnevmatik v bližini točke dotika s tlemi in priključkov za merilnik tlaka v pnevmatikah; |
| --- | --- | --- |

1.5

„Skrajni zunanji rob vozila“ je v primeru stranskega dela vozila ravnina, ki leži vzporedno z vzdolžno sredinsko ravnino vozila in se dotika najširšega dela vozila, in v primeru sprednjega in zadnjega dela vozila pravokotna prečna ravnina vozila, ki se dotika sprednjih in zadnjih zunanjih robov, pri čemer se ne upošteva naslednjih delov:

(a)

pnevmatik v bližini točke dotika s tlemi in priključkov za merilnik tlaka v pnevmatikah;

| (b) | naprav proti zdrsavanju, ki se lahko pritrdijo na kolesa; |
| --- | --- |

(b)

naprav proti zdrsavanju, ki se lahko pritrdijo na kolesa;

| (c) | vzvratnih ogledal; |
| --- | --- |

(c)

vzvratnih ogledal;

| (d) | stranskih smernih svetilk, gabaritnih svetilk, sprednjih in zadnjih pozicijskih svetilk ter parkirnih svetilk; |
| --- | --- |

(d)

stranskih smernih svetilk, gabaritnih svetilk, sprednjih in zadnjih pozicijskih svetilk ter parkirnih svetilk;

| (e) | glede na prednji in zadnji del vozila: delov, ki se nahajajo na odbijačih, naprav za vleko in izpušnih cevi. |
| --- | --- |

(e)

glede na prednji in zadnji del vozila: delov, ki se nahajajo na odbijačih, naprav za vleko in izpušnih cevi.

| 1.6 | „Odbijač“ je sprednja, spodnja, zunanja struktura homologiranega vozila. Vključuje vse strukture vozila, ki ščitijo vozilo ob čelnem trčenju z drugim vozilom pri nizki hitrosti, in vse dodatke k tej strukturi, kot so deli za pritrditev registrske tablice. Ne vključuje opreme, ki se namesti na vozilo po homologaciji in daje vozilu dodatno prednjo zaščito. |
| --- | --- |

1.6

„Odbijač“ je sprednja, spodnja, zunanja struktura homologiranega vozila. Vključuje vse strukture vozila, ki ščitijo vozilo ob čelnem trčenju z drugim vozilom pri nizki hitrosti, in vse dodatke k tej strukturi, kot so deli za pritrditev registrske tablice. Ne vključuje opreme, ki se namesti na vozilo po homologaciji in daje vozilu dodatno prednjo zaščito.

| 1.7 | „Prednji zaščitni sistem“ je samostojna struktura, kot je na primer „bull bar“ ali dodatni odbijač, ki ščiti zunanjo površino vozila, nad in/ali pod odbijačem iz prvotne opreme, pred poškodbo v primeru trčenja. Strukture z največjo maso manj kot 0,5 kg, namenjene le zaščiti svetil, so izključene iz te opredelitve. |
| --- | --- |

1.7

„Prednji zaščitni sistem“ je samostojna struktura, kot je na primer „bull bar“ ali dodatni odbijač, ki ščiti zunanjo površino vozila, nad in/ali pod odbijačem iz prvotne opreme, pred poškodbo v primeru trčenja. Strukture z največjo maso manj kot 0,5 kg, namenjene le zaščiti svetil, so izključene iz te opredelitve.

| 1.8 | „Referenčna črta sprednjega roba prednjega pokrova“ je geometrijska sled stičnih točk med 1 000-milimetrskim ravnilom in sprednjo površino pokrova motorja, kadar se ravnilo, vzporedno z navpično vzdolžno ravnino vozila in nagnjeno nazaj za 50o ter s spodnjim skrajnim delom 600 milimetrov nad tlemi, prečno vodi ob sprednjem robu prednjega pokrova in se ga dotika. Za vozila, pri katerih je zgornja površina prednjega pokrova nagnjena dejansko za 50o, tako da se je ravnilo dotika nepretrgoma ali večkrat in ne le na eni točki, se določi referenčno črto z ravnilom, nagnjenim nazaj za 40o. Pri vozilih take oblike, kjer se spodnji skrajni del ravnila prvi dotakne prednjega pokrova, je ta stik referenčna črta sprednjega roba prednjega pokrova na tem bočnem mestu. Pri vozilih take oblike, kjer se zgornji skrajni del ravnila prvi dotakne prednjega pokrova, se kot referenčna črta sprednjega roba prednjega pokrova uporablja 1 000-milimetrska oklepajoča razdalja iz točke 1.13. Zgornji rob odbijača je tudi zgornji rob prednjega pokrova za namene te direktive, če se ga ravnilo med tem postopkom dotika. |
| --- | --- |

1.8

„Referenčna črta sprednjega roba prednjega pokrova“ je geometrijska sled stičnih točk med 1 000-milimetrskim ravnilom in sprednjo površino pokrova motorja, kadar se ravnilo, vzporedno z navpično vzdolžno ravnino vozila in nagnjeno nazaj za 50o ter s spodnjim skrajnim delom 600 milimetrov nad tlemi, prečno vodi ob sprednjem robu prednjega pokrova in se ga dotika. Za vozila, pri katerih je zgornja površina prednjega pokrova nagnjena dejansko za 50o, tako da se je ravnilo dotika nepretrgoma ali večkrat in ne le na eni točki, se določi referenčno črto z ravnilom, nagnjenim nazaj za 40o. Pri vozilih take oblike, kjer se spodnji skrajni del ravnila prvi dotakne prednjega pokrova, je ta stik referenčna črta sprednjega roba prednjega pokrova na tem bočnem mestu. Pri vozilih take oblike, kjer se zgornji skrajni del ravnila prvi dotakne prednjega pokrova, se kot referenčna črta sprednjega roba prednjega pokrova uporablja 1 000-milimetrska oklepajoča razdalja iz točke 1.13. Zgornji rob odbijača je tudi zgornji rob prednjega pokrova za namene te direktive, če se ga ravnilo med tem postopkom dotika.

| 1.9 | „Zgornja referenčna črta prednjega zaščitnega sistema“ je zgornja meja značilnih točk stika med pešcem in prednjim zaščitnim sistemom ali vozilom. Opredeljena je kot geometrijska sled zgornjih dotikališč med 700-milimetrskim ravnilom in prednjim zaščitnim sistemom ali prednjim delom vozila (odvisno od tega, s katerim pride do stika), kadar se ravnilo, vzporedno z navpično vzdolžno ravnino vozila in nagnjeno nazaj za 20o, vodi prečno ob prednjem delu vozila ter ob tem ohranja stik s tlemi in s površino prednjega zaščitnega sistema ali vozila. |
| --- | --- |

1.9

„Zgornja referenčna črta prednjega zaščitnega sistema“ je zgornja meja značilnih točk stika med pešcem in prednjim zaščitnim sistemom ali vozilom. Opredeljena je kot geometrijska sled zgornjih dotikališč med 700-milimetrskim ravnilom in prednjim zaščitnim sistemom ali prednjim delom vozila (odvisno od tega, s katerim pride do stika), kadar se ravnilo, vzporedno z navpično vzdolžno ravnino vozila in nagnjeno nazaj za 20o, vodi prečno ob prednjem delu vozila ter ob tem ohranja stik s tlemi in s površino prednjega zaščitnega sistema ali vozila.

| 1.10 | „Spodnja referenčna črta prednjega zaščitnega sistema“ je zgornja meja značilnih točk stika med pešcem in prednjim zaščitnim sistemom ali vozilom. Opredeljena je kot geometrijska sled spodnjih dotikališč med 700-milimetrskim ravnilom in prednjim zaščitnim sistemom, kadar se ravnilo, vzporedno z navpično vzdolžno ravnino vozila in nagnjeno naprej za 25o, vodi prečno ob prednjem delu vozila ter ob tem ohranja stik s tlemi in s površino prednjega zaščitnega sistema ali vozila. |
| --- | --- |

1.10

„Spodnja referenčna črta prednjega zaščitnega sistema“ je zgornja meja značilnih točk stika med pešcem in prednjim zaščitnim sistemom ali vozilom. Opredeljena je kot geometrijska sled spodnjih dotikališč med 700-milimetrskim ravnilom in prednjim zaščitnim sistemom, kadar se ravnilo, vzporedno z navpično vzdolžno ravnino vozila in nagnjeno naprej za 25o, vodi prečno ob prednjem delu vozila ter ob tem ohranja stik s tlemi in s površino prednjega zaščitnega sistema ali vozila.

| 1.11 | „Zgornja višina prednjega zaščitnega sistema“ je navpična razdalja med tlemi in zgornjo referenčno črto pri prednjem zaščitnem sistemu, določeno v točki 1.9, za vozilo v normalnem položaju za vožnjo. |
| --- | --- |

1.11

„Zgornja višina prednjega zaščitnega sistema“ je navpična razdalja med tlemi in zgornjo referenčno črto pri prednjem zaščitnem sistemu, določeno v točki 1.9, za vozilo v normalnem položaju za vožnjo.

| 1.12 | „Spodnja višina prednjega zaščitnega sistema“ je navpična razdalja med tlemi in spodnjo referenčno črto prednjega zaščitnega sistema, določeno v točki 1.10, za vozilo v normalnem položaju za vožnjo. |
| --- | --- |

1.12

„Spodnja višina prednjega zaščitnega sistema“ je navpična razdalja med tlemi in spodnjo referenčno črto prednjega zaščitnega sistema, določeno v točki 1.10, za vozilo v normalnem položaju za vožnjo.

| 1.13 | „Oklepajoča razdalja 1 000 mm“ je geometrijska sled, ki jo na zgornji sprednji površini opiše en konec 1 000 milimetrov dolgega gibljivega traku, ki se namesti v navpični sprednji in zadnji ravnini vozila ter vodi prečno ob sprednjem delu odbijača prednjega pokrova in prednjega zaščitnega sistema. Trak je med postopkom napet, pri čemer je en konec v stiku s tlemi, navpično pod sprednjo stranjo odbijača, in druga stran v stiku s sprednjo zgornjo površino. Vozilo je v normalnem položaju za vožnjo. |
| --- | --- |

1.13

„Oklepajoča razdalja 1 000 mm“ je geometrijska sled, ki jo na zgornji sprednji površini opiše en konec 1 000 milimetrov dolgega gibljivega traku, ki se namesti v navpični sprednji in zadnji ravnini vozila ter vodi prečno ob sprednjem delu odbijača prednjega pokrova in prednjega zaščitnega sistema. Trak je med postopkom napet, pri čemer je en konec v stiku s tlemi, navpično pod sprednjo stranjo odbijača, in druga stran v stiku s sprednjo zgornjo površino. Vozilo je v normalnem položaju za vožnjo.

| 1.14 | „Referenčna črta sprednjega roba prednjega zaščitnega sistema“ je opredeljena kot geometrijska sled stičnih točk med 1 000-milimetrskim ravnilom in sprednjo površino prednjega zaščitnega sistema, kadar se ravnilo, vzporedno z navpično vzdolžno ravnino vozila in nagnjeno nazaj za 50o, vodi prečno ob prednjem robu prednjega zaščitnega sistema in se ga dotika z njim. Za vozila, pri katerih je zgornja površina prednjega zaščitnega sistema nagnjena dejansko za 50o, tako da se ravnilo dotika nepretrgoma ali večkrat in ne le na eni točki, se določi referenčno črto z ravnilom, nagnjenim nazaj za 40o. |
| --- | --- |

1.14

„Referenčna črta sprednjega roba prednjega zaščitnega sistema“ je opredeljena kot geometrijska sled stičnih točk med 1 000-milimetrskim ravnilom in sprednjo površino prednjega zaščitnega sistema, kadar se ravnilo, vzporedno z navpično vzdolžno ravnino vozila in nagnjeno nazaj za 50o, vodi prečno ob prednjem robu prednjega zaščitnega sistema in se ga dotika z njim. Za vozila, pri katerih je zgornja površina prednjega zaščitnega sistema nagnjena dejansko za 50o, tako da se ravnilo dotika nepretrgoma ali večkrat in ne le na eni točki, se določi referenčno črto z ravnilom, nagnjenim nazaj za 40o.

| 1.15 | „Kriterij obremenitve glave (HPC)“se izračuna z uporabo formule:



  kjer „a“ pomeni posledični pospešek v težišču glave (m/s2, izražen kot mnogokratnik „g“, zapisan glede na čas in filtriran pri razredu frekvence kanala 1 000 Hz; t1 in t2 sta časa, ki označujeta začetek in konec obdobja zapisovanja, v katerem je HPC-vrednost najvišja vrednost med prvim in zadnjim trenutkom dotika. Pri izračunu najvišje vrednosti niso upoštevane HPC-vrednosti, katerih časovni interval (t1 – t2) presega 15 ms. |
| --- | --- |

1.15

„Kriterij obremenitve glave (HPC)“se izračuna z uporabo formule:

Image

kjer „a“ pomeni posledični pospešek v težišču glave (m/s2, izražen kot mnogokratnik „g“, zapisan glede na čas in filtriran pri razredu frekvence kanala 1 000 Hz; t1 in t2 sta časa, ki označujeta začetek in konec obdobja zapisovanja, v katerem je HPC-vrednost najvišja vrednost med prvim in zadnjim trenutkom dotika. Pri izračunu najvišje vrednosti niso upoštevane HPC-vrednosti, katerih časovni interval (t1 – t2) presega 15 ms.

2.   DOLOČBE GLEDE KONSTRUKCIJE IN VGRADNJE

| 2.1 | Prednji zaščitni sistemi
  Naslednje zahteve veljajo enako za prednje zaščitne sisteme, nameščene na nova vozila, in prednje zaščitne sisteme, ki se prodajajo kot samostojne tehnične enote za namestitev na določena vozila.
  Vseeno se lahko šteje, da so k izpolnitvi zahtev iz odstavka 3, ob soglasju pristojnega homologacijskega organa, delno ali v celoti prispevali kateri koli enakovredni preskusi, izvedeni na prednjem zaščitnem sistemu v skladu z drugo homologacijsko direktivo. |
| --- | --- |

2.1

Prednji zaščitni sistemi

Naslednje zahteve veljajo enako za prednje zaščitne sisteme, nameščene na nova vozila, in prednje zaščitne sisteme, ki se prodajajo kot samostojne tehnične enote za namestitev na določena vozila.

Vseeno se lahko šteje, da so k izpolnitvi zahtev iz odstavka 3, ob soglasju pristojnega homologacijskega organa, delno ali v celoti prispevali kateri koli enakovredni preskusi, izvedeni na prednjem zaščitnem sistemu v skladu z drugo homologacijsko direktivo.

| 2.1.1 | Deli prednjega zaščitnega sistema morajo biti izdelani tako, da so vsi togi deli, ki se jih lahko dotakne s 100-milimetrsko kroglo, zaobljeni s polmerom najmanj 5 milimetrov. |
| --- | --- |

2.1.1

Deli prednjega zaščitnega sistema morajo biti izdelani tako, da so vsi togi deli, ki se jih lahko dotakne s 100-milimetrsko kroglo, zaobljeni s polmerom najmanj 5 milimetrov.

| 2.1.2 | Skupna masa prednjega zaščitnega sistema, vključno z vsemi nosilci in držali, ne sme znašati več kot 1,2 % mase vozila, za katerega je bil sistem izdelan, vsekakor pa ne sme presegati 18 kg. |
| --- | --- |

2.1.2

Skupna masa prednjega zaščitnega sistema, vključno z vsemi nosilci in držali, ne sme znašati več kot 1,2 % mase vozila, za katerega je bil sistem izdelan, vsekakor pa ne sme presegati 18 kg.

| 2.1.3 | Višina prednjega zaščitnega sistema, nameščenega na vozilo, na nobenem mestu ne sme presegati več kot 50 milimetrov nad referenčno črto sprednjega roba prednjega pokrova določenega v točki 1.8, merjeno v navpični vzdolžni ravnini skozi vozilo na tem mestu. |
| --- | --- |

2.1.3

Višina prednjega zaščitnega sistema, nameščenega na vozilo, na nobenem mestu ne sme presegati več kot 50 milimetrov nad referenčno črto sprednjega roba prednjega pokrova določenega v točki 1.8, merjeno v navpični vzdolžni ravnini skozi vozilo na tem mestu.

| 2.1.4 | Prednji zaščitni sistem ne sme presegati širine vozila, na katerega je nameščen. Če celotna širina prednjega zaščitnega sistema presega 75 % širine vozila, morajo biti skrajni deli zakrivljeni navznoter proti zunanji površini vozila za zmanjšanje možnosti zapletanja. Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če je prednji zaščitni sistem vglobljen ali integriran v karoserijo ali je skrajni del sistema zakrivljen tako, da se ga ne dotika 100-milimetrska krogla ter rega med skrajnim delom sistema in karoserijo na tem mestu ne presega 20 milimetrov. |
| --- | --- |

2.1.4

Prednji zaščitni sistem ne sme presegati širine vozila, na katerega je nameščen. Če celotna širina prednjega zaščitnega sistema presega 75 % širine vozila, morajo biti skrajni deli zakrivljeni navznoter proti zunanji površini vozila za zmanjšanje možnosti zapletanja. Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če je prednji zaščitni sistem vglobljen ali integriran v karoserijo ali je skrajni del sistema zakrivljen tako, da se ga ne dotika 100-milimetrska krogla ter rega med skrajnim delom sistema in karoserijo na tem mestu ne presega 20 milimetrov.

| 2.1.5 | Ob upoštevanju točke 2.1.4 razdalja med deli prednjega zaščitnega sistema in pod njimi nahajajočo se zunanjo površino ne sme biti večja od 80 mm. Morebitnih prekinitev splošnega obrisa spodaj ležeče karoserije (npr. odprtine v mrežah, odprtine za dovod zraka itd.) se ne upošteva. |
| --- | --- |

2.1.5

Ob upoštevanju točke 2.1.4 razdalja med deli prednjega zaščitnega sistema in pod njimi nahajajočo se zunanjo površino ne sme biti večja od 80 mm. Morebitnih prekinitev splošnega obrisa spodaj ležeče karoserije (npr. odprtine v mrežah, odprtine za dovod zraka itd.) se ne upošteva.

| 2.1.6 | Za ohranitev prednosti odbijača vozila ne sme vzdolžna razdalja med najbolj sprednjim delom odbijača in najbolj sprednjim delom prednjega zaščitnega sistema presegati 50 mm na katerem koli bočnem mestu preko širine vozila. |
| --- | --- |

2.1.6

Za ohranitev prednosti odbijača vozila ne sme vzdolžna razdalja med najbolj sprednjim delom odbijača in najbolj sprednjim delom prednjega zaščitnega sistema presegati 50 mm na katerem koli bočnem mestu preko širine vozila.

| 2.1.7 | Prednji zaščitni sistem ne sme bistveno zmanjšati funkcionalnosti odbijača. Ta zahteva je izpolnjena, če odbijača ne pokriva noben vodoravni del in ne več kot dva navpična dela prednjega zaščitnega sistema. |
| --- | --- |

2.1.7

Prednji zaščitni sistem ne sme bistveno zmanjšati funkcionalnosti odbijača. Ta zahteva je izpolnjena, če odbijača ne pokriva noben vodoravni del in ne več kot dva navpična dela prednjega zaščitnega sistema.

| 2.1.8 | Prednji zaščitni sistem ne sme biti nagnjen naprej od navpičnice. Zgornji deli prednjega zaščitnega sistema se ne smejo razširiti navzgor ali nazaj (proti vetrobranskemu steklu) za več kot 50 mm od referenčne črte sprednjega roba pokrova motorja vozila, kot je opredeljena v točki 1.8 pri odstranjenem prednjem zaščitnem sistemu. Meritev v kateri koli točki se opravi v navpični vzdolžni ravnini vozila skozi to točko. |
| --- | --- |

2.1.8

Prednji zaščitni sistem ne sme biti nagnjen naprej od navpičnice. Zgornji deli prednjega zaščitnega sistema se ne smejo razširiti navzgor ali nazaj (proti vetrobranskemu steklu) za več kot 50 mm od referenčne črte sprednjega roba pokrova motorja vozila, kot je opredeljena v točki 1.8 pri odstranjenem prednjem zaščitnem sistemu. Meritev v kateri koli točki se opravi v navpični vzdolžni ravnini vozila skozi to točko.

| 2.1.9 | Skladnost z zahtevami drugih direktiv o homologaciji vozil z vgradnjo prednjega zaščitnega sistema ne sme biti ogrožena. |
| --- | --- |

2.1.9

Skladnost z zahtevami drugih direktiv o homologaciji vozil z vgradnjo prednjega zaščitnega sistema ne sme biti ogrožena.

| 2.2 | Prednji zaščitni sistemi kot samostojne tehnične enote se ne smejo distribuirati, ponujati za prodajo ali prodajati, razen če so opremljeni s seznamom tipov vozil, za katere je prednji zaščitni sistem homologiran, in z jasnimi navodili za montažo. Navodila za montažo morajo vsebovati posebna navodila za vgradnjo, vključno z načini pritrditve za vozila, za katera je bil ta enota homologirana in ki omogočajo, da se odobrene sestavne dele vgradi na to vozilo na takšen način, ki je v skladu z ustreznimi določbami točke 2.1. |
| --- | --- |

2.2

Prednji zaščitni sistemi kot samostojne tehnične enote se ne smejo distribuirati, ponujati za prodajo ali prodajati, razen če so opremljeni s seznamom tipov vozil, za katere je prednji zaščitni sistem homologiran, in z jasnimi navodili za montažo. Navodila za montažo morajo vsebovati posebna navodila za vgradnjo, vključno z načini pritrditve za vozila, za katera je bil ta enota homologirana in ki omogočajo, da se odobrene sestavne dele vgradi na to vozilo na takšen način, ki je v skladu z ustreznimi določbami točke 2.1.

3.   DOLOČBE GLEDE PRESKUSOV

| 3.1 | Prednji zaščitni sistemi morajo za pridobitev homologacije uspešno opraviti naslednje preskuse: |
| --- | --- |

3.1

Prednji zaščitni sistemi morajo za pridobitev homologacije uspešno opraviti naslednje preskuse:

| 3.1.1 | Model spodnjega dela noge na prednji zaščitni sistem: Ta preskus se izvaja pri hitrosti trka 40 km/h. Največji dinamični upogibni kot kolena ne sme presegati 21,0o, največji strižni premik kolena ne sme presegati 6,0 mm, pospešek na zgornjem koncu golenice ne sme presegati 200 g. |
| --- | --- |

3.1.1

Model spodnjega dela noge na prednji zaščitni sistem: Ta preskus se izvaja pri hitrosti trka 40 km/h. Največji dinamični upogibni kot kolena ne sme presegati 21,0o, največji strižni premik kolena ne sme presegati 6,0 mm, pospešek na zgornjem koncu golenice ne sme presegati 200 g.

| 3.1.1.1 | Vseeno pa se, v zvezi s prednjimi zaščitnimi sistemi, homologiranimi kot samostojne tehnične enote za uporabo samo na določenih vozilih, katerih skupna dovoljena masa ne presega 2,5 tone in ki so bila homologirana pred 1. oktobrom 2005, ali na vozilih, katerih skupna dovoljena masa presega 2,5 tone, lahko določbe točke 3.1.1 nadomestijo z določbami točke 3.1.1.1.1 ali 3.1.1.1.2. |
| --- | --- |

3.1.1.1

Vseeno pa se, v zvezi s prednjimi zaščitnimi sistemi, homologiranimi kot samostojne tehnične enote za uporabo samo na določenih vozilih, katerih skupna dovoljena masa ne presega 2,5 tone in ki so bila homologirana pred 1. oktobrom 2005, ali na vozilih, katerih skupna dovoljena masa presega 2,5 tone, lahko določbe točke 3.1.1 nadomestijo z določbami točke 3.1.1.1.1 ali 3.1.1.1.2.

| 3.1.1.1.1 | Ta preskus se izvaja pri hitrosti trka 40 km/h. Največji dinamični upogibni kot kolena ne sme presegati 26,0o, največji strižni premik kolena ne sme presegati 7,5 mm, pospešek na zgornjem koncu golenice ne sme presegati 250 g. |
| --- | --- |

3.1.1.1.1

Ta preskus se izvaja pri hitrosti trka 40 km/h. Največji dinamični upogibni kot kolena ne sme presegati 26,0o, največji strižni premik kolena ne sme presegati 7,5 mm, pospešek na zgornjem koncu golenice ne sme presegati 250 g.

| 3.1.1.1.2 | Preskus se izvaja na vozilih z vgrajenim in nevgrajenim prednjim zaščitnim sistemom pri hitrosti trka 40 km/h. Oba preskusa se izvedeta na enakovrednih lokacijah, kot je dogovorjeno z ustreznim preskuševalnim organom. Zabeležijo se vrednosti za največji dinamični upogibni kot kolena, največji strižni premik kolena in pospešek na zgornjem koncu golenice. V vsakem primeru vrednost, zabeležena za vozilo, ki ima vgrajen prednji zaščitni sistem, ne sme presegati 90 % vrednosti, zabeležene za vozilo brez prednjega zaščitnega sistema. |
| --- | --- |

3.1.1.1.2

Preskus se izvaja na vozilih z vgrajenim in nevgrajenim prednjim zaščitnim sistemom pri hitrosti trka 40 km/h. Oba preskusa se izvedeta na enakovrednih lokacijah, kot je dogovorjeno z ustreznim preskuševalnim organom. Zabeležijo se vrednosti za največji dinamični upogibni kot kolena, največji strižni premik kolena in pospešek na zgornjem koncu golenice. V vsakem primeru vrednost, zabeležena za vozilo, ki ima vgrajen prednji zaščitni sistem, ne sme presegati 90 % vrednosti, zabeležene za vozilo brez prednjega zaščitnega sistema.

| 3.1.1.2 | Če spodnja višina prednjega zaščitnega sistema presega 500 mm, je treba ta preskus nadomestiti s preskusom modela zgornjega dela noge na prednji zaščitni sistem, kot je določeno v točki 3.1.2. |
| --- | --- |

3.1.1.2

Če spodnja višina prednjega zaščitnega sistema presega 500 mm, je treba ta preskus nadomestiti s preskusom modela zgornjega dela noge na prednji zaščitni sistem, kot je določeno v točki 3.1.2.

| 3.1.2 | Model zgornjega dela noge na prednji zaščitni sistem. Ta preskus se izvaja pri hitrosti trka 40 km/h. Vsota sočasnih sil udarca ne sme presegati 7,5 kN in upogibni moment udarnega telesa ne sme presegati 510 Nm.
  Preskus „model zgornjega dela noge na prednji zaščitni sistem“ je obvezen, če spodnja višina prednjega zaščitnega sistema v predelu odbijača v preskusnem položaju presega 500 mm. |
| --- | --- |

3.1.2

Model zgornjega dela noge na prednji zaščitni sistem. Ta preskus se izvaja pri hitrosti trka 40 km/h. Vsota sočasnih sil udarca ne sme presegati 7,5 kN in upogibni moment udarnega telesa ne sme presegati 510 Nm.

Preskus „model zgornjega dela noge na prednji zaščitni sistem“ je obvezen, če spodnja višina prednjega zaščitnega sistema v predelu odbijača v preskusnem položaju presega 500 mm.

| 3.1.2.1 | Vseeno pa se, v zvezi s prednjimi zaščitnimi sistemi, homologiranimi kot samostojne tehnične enote za uporabo samo na določenih vozilih, katerih največja dovoljena masa ne presega 2,5 tone in ki so bila homologirana pred 1. oktobrom 2005, ali na vozilih, katerih največja dovoljena masa presega 2,5 tone, lahko določbe točke 3.1.2 nadomestijo z določbami točke 3.1.2.1.1 ali 3.1.2.1.2. |
| --- | --- |

3.1.2.1

Vseeno pa se, v zvezi s prednjimi zaščitnimi sistemi, homologiranimi kot samostojne tehnične enote za uporabo samo na določenih vozilih, katerih največja dovoljena masa ne presega 2,5 tone in ki so bila homologirana pred 1. oktobrom 2005, ali na vozilih, katerih največja dovoljena masa presega 2,5 tone, lahko določbe točke 3.1.2 nadomestijo z določbami točke 3.1.2.1.1 ali 3.1.2.1.2.

| 3.1.2.1.1 | Ta preskus se izvaja pri hitrosti trka 40 km/h. Vsota sočasnih sil udarca ne sme presegati 9,4 kN in upogibni moment udarnega telesa ne sme presegati 640 Nm. |
| --- | --- |

3.1.2.1.1

Ta preskus se izvaja pri hitrosti trka 40 km/h. Vsota sočasnih sil udarca ne sme presegati 9,4 kN in upogibni moment udarnega telesa ne sme presegati 640 Nm.

| 3.1.2.1.2 | Preskus se izvaja na vozilih z vgrajenim in nevgrajenim prednjim zaščitnim sistemom pri hitrosti trka 40 km/h. Oba preskusa se izvedeta na enakovrednih lokacijah, kot je dogovorjeno z ustreznim preskuševalnim organom. Zabeležijo se vrednosti za vsoto sočasnih sil udarca in za upogibni moment udarnega telesa. V vsakem primeru vrednost, zabeležena za vozilo, ki ima vgrajen prednji zaščitni sistem, ne sme presegati 90 % vrednosti, zabeležene za vozilo brez prednjega zaščitnega sistema. |
| --- | --- |

3.1.2.1.2

Preskus se izvaja na vozilih z vgrajenim in nevgrajenim prednjim zaščitnim sistemom pri hitrosti trka 40 km/h. Oba preskusa se izvedeta na enakovrednih lokacijah, kot je dogovorjeno z ustreznim preskuševalnim organom. Zabeležijo se vrednosti za vsoto sočasnih sil udarca in za upogibni moment udarnega telesa. V vsakem primeru vrednost, zabeležena za vozilo, ki ima vgrajen prednji zaščitni sistem, ne sme presegati 90 % vrednosti, zabeležene za vozilo brez prednjega zaščitnega sistema.

| 3.1.2.2 | Če spodnja višina prednjega zaščitnega sistema ne presega 500 mm, ta preskus ni potreben. |
| --- | --- |

3.1.2.2

Če spodnja višina prednjega zaščitnega sistema ne presega 500 mm, ta preskus ni potreben.

| 3.1.3 | Model zgornjega dela noge na prednji rob prednjega zaščitnega sistema. Ta preskus se izvaja pri hitrosti do 40 km/h ob trku. Vsota sil udarca v določeni časovni točki na zgornji in spodnji del udarnega telesa naj ne presega možne ciljne vrednosti 5,0 kN in upogibni moment udarnega telesa naj ne presega možne ciljne vrednosti 300 Nm. Oba rezultata se zabeležita samo za namene spremljanja. |
| --- | --- |

3.1.3

Model zgornjega dela noge na prednji rob prednjega zaščitnega sistema. Ta preskus se izvaja pri hitrosti do 40 km/h ob trku. Vsota sil udarca v določeni časovni točki na zgornji in spodnji del udarnega telesa naj ne presega možne ciljne vrednosti 5,0 kN in upogibni moment udarnega telesa naj ne presega možne ciljne vrednosti 300 Nm. Oba rezultata se zabeležita samo za namene spremljanja.

| 3.1.4 | Model glave otroka in/ali odrasle osebe na prednji zaščitni sistem. Preskus se izvaja pri hitrosti 35 km/h ob trku, pri čemer se uporabi 3,5 kg težak model glave preskusnega telesa otroka/majhne odrasle osebe. Kriterij obremenitve glave (HPC), izračunan na podlagi časovnih zapisov merilnika pospeška, v skladu z odstavkom 1.15, v nobenem primeru ne sme preseči 1 000. |
| --- | --- |

3.1.4

Model glave otroka in/ali odrasle osebe na prednji zaščitni sistem. Preskus se izvaja pri hitrosti 35 km/h ob trku, pri čemer se uporabi 3,5 kg težak model glave preskusnega telesa otroka/majhne odrasle osebe. Kriterij obremenitve glave (HPC), izračunan na podlagi časovnih zapisov merilnika pospeška, v skladu z odstavkom 1.15, v nobenem primeru ne sme preseči 1 000.

PRILOGA II

UPRAVNE DOLOČBE ZA HOMOLOGACIJO

1.   VLOGA ZA ES-HOMOLOGACIJO

| 1.1 | Vloga za ES-homologacijo za tip vozila v povezavi z vgrajenim prednjim zaščitnim sistemom |
| --- | --- |

1.1

Vloga za ES-homologacijo za tip vozila v povezavi z vgrajenim prednjim zaščitnim sistemom

| 1.1.1 | Vzorec opisnega lista, ki ga predpisuje člen 3(1) Direktive 70/156/EGS, se nahaja v Dodatku 1. |
| --- | --- |

1.1.1

Vzorec opisnega lista, ki ga predpisuje člen 3(1) Direktive 70/156/EGS, se nahaja v Dodatku 1.

| 1.1.2 | Tehnični službi, pristojni za homologacijo, je treba predložiti vzorčno vozilo za tip vozila z vgrajenim prednjim zaščitnim sistemom, za katerega je vložen zahtevek za homologacijo. Na zahtevo tehnične službe je treba predložiti tudi uporabljene specifične dele ali vzorce uporabljenih materialov. |
| --- | --- |

1.1.2

Tehnični službi, pristojni za homologacijo, je treba predložiti vzorčno vozilo za tip vozila z vgrajenim prednjim zaščitnim sistemom, za katerega je vložen zahtevek za homologacijo. Na zahtevo tehnične službe je treba predložiti tudi uporabljene specifične dele ali vzorce uporabljenih materialov.

| 1.2 | Zahtevek za ES-homologacijo prednjih zaščitnih sistemov, ki so opredeljeni kot samostojne tehnične enote |
| --- | --- |

1.2

Zahtevek za ES-homologacijo prednjih zaščitnih sistemov, ki so opredeljeni kot samostojne tehnične enote

| 1.2.1 | Vzorec opisnega lista, ki ga predpisuje člen 3(4) Direktive 70/156/EGS, se nahaja v Dodatku 2. |
| --- | --- |

1.2.1

Vzorec opisnega lista, ki ga predpisuje člen 3(4) Direktive 70/156/EGS, se nahaja v Dodatku 2.

| 1.2.2 | Tehnični službi, pristojni za homologacijski preskus, je treba predložiti vzorec tipa prednjega zaščitnega sistema, za katerega je vložen zahtevek za homologacijo. Tehnična služba lahko zahteva predložitev dodatnih vzorcev. Vzorci morajo biti jasno in trajno označeni s tovarniško ali blagovno znamko vlagatelja in oznako tipa. Treba je sprejeti določbe za kasnejše obvezno nameščanje oznake ES-homologacije. |
| --- | --- |

1.2.2

Tehnični službi, pristojni za homologacijski preskus, je treba predložiti vzorec tipa prednjega zaščitnega sistema, za katerega je vložen zahtevek za homologacijo. Tehnična služba lahko zahteva predložitev dodatnih vzorcev. Vzorci morajo biti jasno in trajno označeni s tovarniško ali blagovno znamko vlagatelja in oznako tipa. Treba je sprejeti določbe za kasnejše obvezno nameščanje oznake ES-homologacije.

2.   PODELITEV ES-HOMOLOGACIJE

| 2.1 | Vzorci potrdil o ES-homologaciji, ki jih predpisuje člen 4(3) in po potrebi 4(4) Direktive 70/156/EGS, se nahajajo v:






  (a) | Dodatku 3 za zahtevke iz točke 1.1; |
| --- | --- | --- |

2.1

Vzorci potrdil o ES-homologaciji, ki jih predpisuje člen 4(3) in po potrebi 4(4) Direktive 70/156/EGS, se nahajajo v:

(a)

Dodatku 3 za zahtevke iz točke 1.1;

| (b) | Dodatku 4 za zahtevke iz točke 1.2. |
| --- | --- |

(b)

Dodatku 4 za zahtevke iz točke 1.2.

3.   OZNAKA ES-HOMOLOGACIJE

| 3.1 | Vsak prednji zaščitni sistem, ki ustreza tipu, homologiranem v skladu s to direktivo, mora nositi oznako ES-homologacije. |
| --- | --- |

3.1

Vsak prednji zaščitni sistem, ki ustreza tipu, homologiranem v skladu s to direktivo, mora nositi oznako ES-homologacije.

| 3.2 | To oznako sestavlja: |
| --- | --- |

3.2

To oznako sestavlja:

| 3.2.1 | pravokotnik, v katerem je črka „e“, ki ji sledi številčna ali črkovna oznaka države članice, ki je podelila homologacijo:






  1 | za Nemčijo |
| --- | --- | --- |
| 2 | za Francijo |
| 3 | za Italijo |
| 4 | za Nizozemsko |
| 5 | za Švedsko |
| 6 | za Belgijo |
| 9 | za Španijo |
| 11 | za Veliko Britanijo |
| 12 | za Avstrijo |
| 13 | za Luksemburg |
| 17 | za Finsko |
| 18 | za Dansko |
| 21 | za Portugalsko |
| 23 | za Grčijo |
| IRL | za Irsko |
| 49 | za Ciper |
| 8 | za Češko |
| 29 | za Estonijo |
| 7 | za Madžarsko |
| 32 | za Latvijo |
| 36 | za Litvo |
| 50 | za Malto |
| 20 | za Poljsko |
| 27 | za Slovaško |
| 26 | za Slovenijo |

3.2.1

pravokotnik, v katerem je črka „e“, ki ji sledi številčna ali črkovna oznaka države članice, ki je podelila homologacijo:

1

za Nemčijo

2

za Francijo

3

za Italijo

4

za Nizozemsko

5

za Švedsko

6

za Belgijo

9

za Španijo

11

za Veliko Britanijo

12

za Avstrijo

13

za Luksemburg

17

za Finsko

18

za Dansko

21

za Portugalsko

23

za Grčijo

IRL

za Irsko

49

za Ciper

8

za Češko

29

za Estonijo

7

za Madžarsko

32

za Latvijo

36

za Litvo

50

za Malto

20

za Poljsko

27

za Slovaško

26

za Slovenijo

| 3.2.2 | V bližini pravokotnika se mora nahajati „osnovna številka homologacije“, navedena v delu 4 homologacijske številke v skladu s Prilogo VII k Direktivi 70/156/EGS, pred katero stojita dve številki, ki predstavljata zaporedno številko zadnje večje tehnične spremembe te direktive v trenutku podelitve ES-homologacije. V tej direktivi je zaporedna številka 01.
  Zvezdica za zaporedno številko označuje, da je bil prednji zaščitni sistem homologiran po preskusu za udarno telo modela noge, ki ga dovoljuje odstavek 3.1.1.1 ali 3.1.2.1 Priloge I. Če homologacijski organ ne odobri tega preskusa, se zvezdico nadomesti z razmikom. |
| --- | --- |

3.2.2

V bližini pravokotnika se mora nahajati „osnovna številka homologacije“, navedena v delu 4 homologacijske številke v skladu s Prilogo VII k Direktivi 70/156/EGS, pred katero stojita dve številki, ki predstavljata zaporedno številko zadnje večje tehnične spremembe te direktive v trenutku podelitve ES-homologacije. V tej direktivi je zaporedna številka 01.

Zvezdica za zaporedno številko označuje, da je bil prednji zaščitni sistem homologiran po preskusu za udarno telo modela noge, ki ga dovoljuje odstavek 3.1.1.1 ali 3.1.2.1 Priloge I. Če homologacijski organ ne odobri tega preskusa, se zvezdico nadomesti z razmikom.

| 3.3 | Oznako ES-homologacije je treba namestiti na prednji zaščitni sistem tako, da je oznaka tudi po vgradnji sistema na vozilo trajno vidna in dobro čitljiva. |
| --- | --- |

3.3

Oznako ES-homologacije je treba namestiti na prednji zaščitni sistem tako, da je oznaka tudi po vgradnji sistema na vozilo trajno vidna in dobro čitljiva.

| 3.4 | Primer oznake ES-homologacije je v Dodatku 5. |
| --- | --- |

3.4

Primer oznake ES-homologacije je v Dodatku 5.

Dodatek 1

OPISNI LIST ŠT. [...]

V skladu s Prilogo I k Direktivi Sveta 70/156/EGS o ES-homologaciji vozil glede na prednji zaščitni sistem

Naslednje podatke, če je to primerno, je treba predložiti skupaj s seznamom priloženih dokumentov v treh izvodih. Priložene risbe morajo biti v ustreznem merilu in dovolj podrobne na formatu A4 ali v mapi formata A4. Tudi morebitne fotografije morajo biti dovolj podrobne.

Če sistemi, komponente ali samostojne tehnične enote vsebujejo posebne materiale, je treba navesti podatke o njihovih lastnostih.

0.   SPLOŠNO

| 0.1 | Znamka (trgovska oznaka proizvajalca): |
| --- | --- |

0.1

Znamka (trgovska oznaka proizvajalca):

| 0.2 | Tip in splošna trgovska oznaka (oznake): |
| --- | --- |

0.2

Tip in splošna trgovska oznaka (oznake):

| 0.3 | Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu: |
| --- | --- |

0.3

Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu:

| 0.3.1 | Mesto te oznake: |
| --- | --- |

0.3.1

Mesto te oznake:

| 0.4 | Kategorija vozila: |
| --- | --- |

0.4

Kategorija vozila:

| 0.5 | Ime in naslov proizvajalca: |
| --- | --- |

0.5

Ime in naslov proizvajalca:

| 0.8 | Naslov (naslovi) proizvodnega obrata (proizvodnih obratov): |
| --- | --- |

0.8

Naslov (naslovi) proizvodnega obrata (proizvodnih obratov):

1.   SPLOŠNI KONSTRUKCIJSKI PODATKI O VOZILU

| 1.1 | Fotografije in/ali risbe vzorčnega vozila: |
| --- | --- |

1.1

Fotografije in/ali risbe vzorčnega vozila:

2.   MASE IN DIMENZIJE (v kg in mm)

| 2.8 | Največja tehnično dovoljena masa vozila po podatkih proizvajalca (največja in najmanjša vrednost): |
| --- | --- |

2.8

Največja tehnično dovoljena masa vozila po podatkih proizvajalca (največja in najmanjša vrednost):

| 2.8.1 | Porazdelitev te mase med osi (največja in najmanjša vrednost): |
| --- | --- |

2.8.1

Porazdelitev te mase med osi (največja in najmanjša vrednost):

9.   NADGRADNJA

| 9.1 | Tip nadgradnje: |
| --- | --- |

9.1

Tip nadgradnje:

| 9.[11] | Prednji zaščitni sistem |
| --- | --- |

9.[11]

Prednji zaščitni sistem

| 9.[11].1 | Splošna razporeditev (slike in fotografije), ki ponazarja položaj in pritrditev prednjih zaščitnih sistemov: |
| --- | --- |

9.[11].1

Splošna razporeditev (slike in fotografije), ki ponazarja položaj in pritrditev prednjih zaščitnih sistemov:

| 9.[11].2 | Slike in/ali fotografije, če je to potrebno, mrež odprtin za dovod zraka, mreže hladilnika, okrasnih letev, oznak, simbolov in vdolbin ter drugih zunanjih robov in delov zunanje površine (npr. svetlobne naprave), ki bi bile lahko kritične. Če navedeni deli niso kritični, potem se lahko za namen dokumentiranja priloži samo fotografije in te po potrebi dopolni z navedbami mer in/ali tekstom: |
| --- | --- |

9.[11].2

Slike in/ali fotografije, če je to potrebno, mrež odprtin za dovod zraka, mreže hladilnika, okrasnih letev, oznak, simbolov in vdolbin ter drugih zunanjih robov in delov zunanje površine (npr. svetlobne naprave), ki bi bile lahko kritične. Če navedeni deli niso kritični, potem se lahko za namen dokumentiranja priloži samo fotografije in te po potrebi dopolni z navedbami mer in/ali tekstom:

| 9.[11].3 | Natančni podatki o potrebnem priboru za vgradnjo in podrobna navodila za montažo, vključno z zahtevami glede navora pritrjevanja: |
| --- | --- |

9.[11].3

Natančni podatki o potrebnem priboru za vgradnjo in podrobna navodila za montažo, vključno z zahtevami glede navora pritrjevanja:

| 9.[11].4 | Slika odbijača: |
| --- | --- |

9.[11].4

Slika odbijača:

| 9.[11].5 | Slika talne linije na sprednjem delu vozila: |
| --- | --- |

9.[11].5

Slika talne linije na sprednjem delu vozila:

Datum:

Dodatek 2

OPISNI LIST ŠT. [...]

Za ES-homologacijo prednjih zaščitnih sistemov kot samostojnih tehničnih enot (2005/66/ES)

Naslednje podatke, če je to primerno, je treba predložiti skupaj s seznamom priloženih dokumentov v treh izvodih. Priložene risbe morajo biti v ustreznem merilu in dovolj podrobne na formatu A4 ali v mapi formata A4. Tudi morebitne fotografije morajo biti dovolj podrobne.

Če sistemi, komponente ali samostojne tehnične enote vsebujejo posebne materiale, je treba navesti podatke o njihovih lastnostih.

0.   SPLOŠNO

| 0.1 | Znamka (trgovska oznaka proizvajalca): |
| --- | --- |

0.1

Znamka (trgovska oznaka proizvajalca):

| 0.2 | Tip in splošna trgovska oznaka (oznake): |
| --- | --- |

0.2

Tip in splošna trgovska oznaka (oznake):

| 0.5 | Ime in naslov proizvajalca: |
| --- | --- |

0.5

Ime in naslov proizvajalca:

| 0.7 | Mesto in način namestitve oznake ES-homologacije: |
| --- | --- |

0.7

Mesto in način namestitve oznake ES-homologacije:

1.   OPIS NAPRAVE

| 1.1 | Podroben tehnični opis (vključno s fotografijami in slikami): |
| --- | --- |

1.1

Podroben tehnični opis (vključno s fotografijami in slikami):

| 1.2 | Navodila za sestavo in vgradnjo, vključno z zahtevami glede navora pritrjevanja: |
| --- | --- |

1.2

Navodila za sestavo in vgradnjo, vključno z zahtevami glede navora pritrjevanja:

| 1.3 | Seznam tipov vozil, na katerih je možno napravo vgraditi. |
| --- | --- |

1.3

Seznam tipov vozil, na katerih je možno napravo vgraditi.

| 1.4 | Omejitve uporabe in pogoji za vgradnjo: |
| --- | --- |

1.4

Omejitve uporabe in pogoji za vgradnjo:

Dodatek 3

(VZOREC)

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

CERTIFIKAT O ES-HOMOLOGACIJI

ŽIG HOMOLOGACIJSKEGA ORGANA

Obvestilo o

| — | podelitvi homologacije |
| --- | --- |

—

podelitvi homologacije

| — | razširitvi homologacije |
| --- | --- |

—

razširitvi homologacije

| — | zavrnitvi homologacije |
| --- | --- |

—

zavrnitvi homologacije

| — | preklicu homologacije |
| --- | --- |

—

preklicu homologacije

za tip vozila z vgrajenim prednjim zaščitnim sistemom v skladu z Direktivo 2005/66/ES.

Številka homologacije:

Razlog za razširitev:

ODDELEK I

| 0.1 | Znamka (trgovska oznaka proizvajalca): |
| --- | --- |

0.1

Znamka (trgovska oznaka proizvajalca):

| 0.2 | Tip in splošna trgovska oznaka (oznake): |
| --- | --- |

0.2

Tip in splošna trgovska oznaka (oznake):

| 0.3 | Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu: |
| --- | --- |

0.3

Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu:

| 0.3.1 | Mesto te oznake: |
| --- | --- |

0.3.1

Mesto te oznake:

| 0.4 | Kategorija vozila: |
| --- | --- |

0.4

Kategorija vozila:

| 0.5 | Ime in naslov proizvajalca: |
| --- | --- |

0.5

Ime in naslov proizvajalca:

| 0.7 | Mesto in način namestitve oznake ES-homologacije na prednji zaščitni sistem: |
| --- | --- |

0.7

Mesto in način namestitve oznake ES-homologacije na prednji zaščitni sistem:

| 0.8 | Naslov (naslovi) proizvodnega obrata (proizvodnih obratov): |
| --- | --- |

0.8

Naslov (naslovi) proizvodnega obrata (proizvodnih obratov):

ODDELEK II

| 1. | Dodatne informacije (po potrebi): glej dopolnilo |
| --- | --- |

1.

Dodatne informacije (po potrebi): glej dopolnilo

| 2. | Tehnična služba, pristojna za opravljanje preskusov: |
| --- | --- |

2.

Tehnična služba, pristojna za opravljanje preskusov:

| 3. | Datum poročila o preskusu: |
| --- | --- |

3.

Datum poročila o preskusu:

| 4. | Številka poročila o preskusu: |
| --- | --- |

4.

Številka poročila o preskusu:

| 5. | Pripombe (če so): glej dopolnilo |
| --- | --- |

5.

Pripombe (če so): glej dopolnilo

| 6. | Kraj: |
| --- | --- |

6.

Kraj:

| 7. | Datum: |
| --- | --- |

7.

Datum:

| 8. | Podpis: |
| --- | --- |

8.

Podpis:

| 9. | Dodan je seznam opisne dokumentacije, ki je shranjena pri homologacijskem organu, kjer jo je možno na zahtevo tudi dobiti. |
| --- | --- |

9.

Dodan je seznam opisne dokumentacije, ki je shranjena pri homologacijskem organu, kjer jo je možno na zahtevo tudi dobiti.

Dopolnilo

k certifikatu o ES-homologaciji št. [...]

o homologaciji vozila glede vgradnje prednjega zaščitnega sistema

| 1. | Dodatne informacije, če so: |
| --- | --- |

1.

Dodatne informacije, če so:

| 2. | Pripombe: |
| --- | --- |

2.

Pripombe:

| 3. | Priloga I, točka 3, rezultati preskusa:








  Preskus | Ugotovljene vrednosti | Ustrezno/neustrezno |
| --- | --- | --- | --- |
| Model spodnjega dela noge na prednji zaščitni sistem






  – | 3 preskusni položaji |

3.

Priloga I, točka 3, rezultati preskusa:

Preskus

Ugotovljene vrednosti

Ustrezno/neustrezno

Model spodnjega dela noge na prednji zaščitni sistem

–

3 preskusni položaji

(če je bil preskus izveden)

Upogibni kot

......

...... stopinj

......

Strižni premik

......

...... mm

......

Pospešek na golenici

......

...... g

......

Model zgornjega dela noge na prednji zaščitni sistem.

| – | 3 preskusni položaji |
| --- | --- |

–

3 preskusni položaji

(če je bil preskus izveden)

Vsota sil pri trku

......

...... kN

......

Upogibni moment

......

...... Nm

......

Model zgornjega dela noge na sprednji rob prednjega zaščitnega sistema

| – | 3 preskusni položaji |
| --- | --- |

–

3 preskusni položaji

(le spremljanje)

Vsota sil pri trku

......

...... kN

......

Upogibni moment

......

...... Nm

......

Model glave otroka/majhne odrasle osebe (3,5 kg) na prednji zaščitni sistem

Vrednosti HPC

(najmanj 3 vrednosti)

......

......

......

Dodatek 4

(VZOREC)

Največji format: A4 (210 × 297 mm))

CERTIFIKAT O ES-HOMOLOGACIJI

ŽIG HOMOLOGACIJSKEGA ORGANA

Obvestilo o

| — | podelitvi homologacije |
| --- | --- |

—

podelitvi homologacije

| — | razširitvi homologacije |
| --- | --- |

—

razširitvi homologacije

| — | zavrnitvi homologacije |
| --- | --- |

—

zavrnitvi homologacije

| — | preklicu homologacije |
| --- | --- |

—

preklicu homologacije

za tip prednjega zaščitnega sistema kot samostojne tehnične enote v skladu z Direktivo 2005/66/ES.

Številka homologacije:

Razlog za razširitev:

ODDELEK I

| 0.1 | Znamka (trgovska oznaka proizvajalca): |
| --- | --- |

0.1

Znamka (trgovska oznaka proizvajalca):

| 0.2 | Tip in splošna trgovska oznaka (oznake): |
| --- | --- |

0.2

Tip in splošna trgovska oznaka (oznake):

| 0.3 | Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na prednjem zaščitnem sistemu: |
| --- | --- |

0.3

Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na prednjem zaščitnem sistemu:

| 0.3.1 | Mesto te oznake: |
| --- | --- |

0.3.1

Mesto te oznake:

| 0.5 | Ime in naslov proizvajalca: |
| --- | --- |

0.5

Ime in naslov proizvajalca:

| 0.7 | Mesto in način pritrditve oznake ES-homologacije: |
| --- | --- |

0.7

Mesto in način pritrditve oznake ES-homologacije:

| 0.8 | Naslov(-i) proizvodnega obrata: |
| --- | --- |

0.8

Naslov(-i) proizvodnega obrata:

ODDELEK II

| 1. | Dodatni podatki: glej dopolnilo |
| --- | --- |

1.

Dodatni podatki: glej dopolnilo

| 2. | Tehnična služba, pristojna za opravljanje preskusov: |
| --- | --- |

2.

Tehnična služba, pristojna za opravljanje preskusov:

| 3. | Datum poročila o preskusu: |
| --- | --- |

3.

Datum poročila o preskusu:

| 4. | Številka poročila o preskusu: |
| --- | --- |

4.

Številka poročila o preskusu:

| 5. | Pripombe (če so): glej dopolnilo |
| --- | --- |

5.

Pripombe (če so): glej dopolnilo

| 6. | Kraj: |
| --- | --- |

6.

Kraj:

| 7. | Datum: |
| --- | --- |

7.

Datum:

| 8. | Podpis: |
| --- | --- |

8.

Podpis:

| 9. | Dodan je seznam opisne dokumentacije, ki je shranjena pri homologacijskem organu, kjer jo je možno na zahtevo tudi dobiti. |
| --- | --- |

9.

Dodan je seznam opisne dokumentacije, ki je shranjena pri homologacijskem organu, kjer jo je možno na zahtevo tudi dobiti.

Dopolnilo

k certifikatu o ES-homologaciji št. [...]

v zvezi s homologacijo prednjega zaščitnega sistema v skladu z Direktivo 2005/66/ES

| 1. | Dodatni podatki: |
| --- | --- |

1.

Dodatni podatki:

| 1.1 | Način pritrditve: |
| --- | --- |

1.1

Način pritrditve:

| 1.2 | Navodila za sestavo in vgradnjo: |
| --- | --- |

1.2

Navodila za sestavo in vgradnjo:

| 1.3 | Seznam vozil, na katerih se prednji zaščitni sistem lahko vgradi, morebitne omejitve uporabe in potrebni pogoji za vgradnjo: |
| --- | --- |

1.3

Seznam vozil, na katerih se prednji zaščitni sistem lahko vgradi, morebitne omejitve uporabe in potrebni pogoji za vgradnjo:

| 2. | Pripombe: |
| --- | --- |

2.

Pripombe:

| 3. | Priloga I, točka 3, rezultati preskusa:








  Preskus | Ugotovljene vrednosti | Ustrezno/neustrezno |
| --- | --- | --- | --- |
| Model spodnjega dela noge na prednji zaščitni sistem






  – | 3 preskusni položaji |

3.

Priloga I, točka 3, rezultati preskusa:

Preskus

Ugotovljene vrednosti

Ustrezno/neustrezno

Model spodnjega dela noge na prednji zaščitni sistem

–

3 preskusni položaji

(če je bil preskus izveden)

Upogibni kot

......

...... stopinj

......

Strižni premik

......

...... mm

......

Pospešek na golenici

......

...... g

......

Model zgornjega dela noge na prednji zaščitni sistem.

| – | 3 preskusni položaji |
| --- | --- |

–

3 preskusni položaji

(če je bil preskus izveden)

Vsota sil pri trku

......

...... kN

......

Upogibni moment

......

...... Nm

......

Model zgornjega dela noge na sprednji rob prednjega zaščitnega sistema

| – | 3 preskusni položaji |
| --- | --- |

–

3 preskusni položaji

(le spremljanje)

Vsota sil pri trku

......

...... kN

......

Upogibni moment

......

...... Nm

......

Model glave otroka/majhne odrasle osebe (3,5 kg) na prednji zaščitni sistem.

Vrednosti HPC

(najmanj 3 vrednosti)

......

......

......

Dodatek 5

Primer oznake ES-homologacije

(a ≥ 12mm)

Naprava, ki je označena z zgoraj prikazano oznako ES-homologacije, je za prednji zaščitni sistem, homologiran v Nemčiji (e1) na podlagi te direktive (01) z osnovno homologacijsko številko 1471.

Zvezdica označuje, da je bil prednji zaščitni sistem homologiran po preskusu z udarnim telesom modela noge, ki ga dovoljuje točka 3.1.1.1 ali 3.1.2.1 Priloge I. Če homologacijski organ ne odobri tega preskusa, se zvezdico nadomesti z razmikom.

PRILOGA III

SPREMEMBE DIREKTIVE 70/156/EGS

Priloge k Direktivi 70/156/EGS se spremenijo na naslednji način:

| 1. | V Prilogo I se vstavijo naslednje točke:






  „9.[24] | Prednji zaščitni sistem |
| --- | --- | --- |

1.

V Prilogo I se vstavijo naslednje točke:

„9.[24]

Prednji zaščitni sistem

| 9.[24].1 | Predložiti je treba podroben opis vozila, vključno s fotografijami in/ali slikami, pri čemer je treba navesti strukturo, dimenzije, referenčne linije in materiale prednjega zaščitnega sistema ter prednjega dela vozila. |
| --- | --- |

9.[24].1

Predložiti je treba podroben opis vozila, vključno s fotografijami in/ali slikami, pri čemer je treba navesti strukturo, dimenzije, referenčne linije in materiale prednjega zaščitnega sistema ter prednjega dela vozila.

| 9.[24].2 | Predložiti je treba podroben opis načina namestitve prednjega zaščitnega sistema na vozilo, vključno s fotografijami in/ali slikami. Ta opis mora vsebovati vse dimenzije vijakov in zahtevane navore pritrjevanja.“ |
| --- | --- |

9.[24].2

Predložiti je treba podroben opis načina namestitve prednjega zaščitnega sistema na vozilo, vključno s fotografijami in/ali slikami. Ta opis mora vsebovati vse dimenzije vijakov in zahtevane navore pritrjevanja.“

| 2. | V Prilogo III, del 1, oddelek A se vstavijo naslednje točke:






  „9.[24] | |
| --- | --- | --- |

2.

V Prilogo III, del 1, oddelek A se vstavijo naslednje točke:

„9.[24]

| 9.[24].1 | Predložiti je treba podroben opis vozila, vključno s fotografijami in/ali slikami, pri čemer je treba navesti strukturo, dimenzije, referenčne linije in materiale prednjega zaščitnega sistema ter prednjega dela vozila. |
| --- | --- |

9.[24].1

Predložiti je treba podroben opis vozila, vključno s fotografijami in/ali slikami, pri čemer je treba navesti strukturo, dimenzije, referenčne linije in materiale prednjega zaščitnega sistema ter prednjega dela vozila.

| 9.[24].2 | Predložiti je treba podroben opis načina namestitve prednjega zaščitnega sistema na vozilo, vključno s fotografijami in/ali slikami. Ta opis mora vsebovati vse dimenzije vijakov in zahtevane navore pritrjevanja.“ |
| --- | --- |

9.[24].2

Predložiti je treba podroben opis načina namestitve prednjega zaščitnega sistema na vozilo, vključno s fotografijami in/ali slikami. Ta opis mora vsebovati vse dimenzije vijakov in zahtevane navore pritrjevanja.“

| 3. | V Prilogo IV, del I, se doda naslednje:

















  Predmet | Številka direktive | Sklic na Uradni list | Uporabnost |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| „[60]. Prednji zaščitni sistem | 2005/66/ES | L 309, 25.11.2005, str. 37. | X (1) | — | — | X | — | — | | | | |

3.

V Prilogo IV, del I, se doda naslednje:

Predmet

Številka direktive

Sklic na Uradni list

Uporabnost

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

„[60]. Prednji zaščitni sistem

2005/66/ES

L 309, 25.11.2005, str. 37.

X (1)

—

—

X

—

—

| 4. | Priloga XI se spremeni na naslednji način:






  (a) | V Dodatku 1 se doda naslednje:











  Št. | Predmet | Številka direktive | M1 ≤ 2 500 (1) kg | M1 > 2 500 (1) kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „[60] | Prednji zaščitni sistemi | 2005/66/ES | X | X (2) | — | — |

4.

Priloga XI se spremeni na naslednji način:

(a)

V Dodatku 1 se doda naslednje:

Št.

Predmet

Številka direktive

M1 ≤ 2 500 (1) kg

M1 > 2 500 (1) kg

M2

M3

„[60]

Prednji zaščitni sistemi

2005/66/ES

X

X (2)

—

—

| (b) | V Dodatku 2 se doda naslednje:

















  Št. | Predmet | Številka direktive | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „[60] | Prednji zaščitni sistemi | 2005/66/ES | — | — | — | — | — | — | — | — | — | —“ |

(b)

V Dodatku 2 se doda naslednje:

Št.

Predmet

Številka direktive

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

„[60]

Prednji zaščitni sistemi

2005/66/ES

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—“

| (c) | V Dodatku 3 se doda naslednje:
















  Št. | Predmet | Številka direktive | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „[60] | Prednji zaščitni sistemi | 2005/66/ES | — | — | — | — | — | — | — | — | —“ |

(c)

V Dodatku 3 se doda naslednje:

Št.

Predmet

Številka direktive

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

„[60]

Prednji zaščitni sistemi

2005/66/ES

—

—

—

—

—

—

—

—

—“

---

(1)  Največja dovoljena masa 3,5 ton.“

(2)  Največja dovoljena masa 3,5 ton.“

---