# Az Európai Unió L 311/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 311 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. november 26. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 311

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. november 26.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 1936/2005/EK rendelete (2005. november 21.) a 27/2005/EK rendeletnek a hering, a grönlandi laposhal és a polip tekintetében történő módosításáról | 1 |
| | | A Bizottság 1937/2005/EK rendelete (2005. november 25.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 4 |
| | * | A Bizottság 1938/2005/EK rendelete (2005. november 25.) az egyes GATT-kontingensek alapján 2006-ban az Amerikai Egyesült Államokba exportálandó sajtokra vonatkozó kiviteli engedélyek odaítélésének megállapításáról | 6 |
| | | A Bizottság 1939/2005/EK rendelete (2005. november 25.) a gabonafélékre járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről | 9 |
| | | A Bizottság 1940/2005/EK rendelete (2005. november 25.) a maláta exportjára adható visszatérítések rögzítéséről | 11 |
| | | A Bizottság 1941/2005/EK rendelete (2005. november 25.) a malátára járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről | 13 |
| | | A Bizottság 1942/2005/EK rendelete (2005. november 25.) a gabonaágazat termékeire és a rizsre a közösségi és nemzeti élelmiszersegély-akciók keretében alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről | 15 |
| | | A Bizottság 1943/2005/EK rendelete (2005. november 25.) a vaj minimális értékesítési árainak rögzítéséről a 2571/97/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 175. egyedi pályázati eljárás tekintetében | 17 |
| | | A Bizottság 1944/2005/EK rendelete (2005. november 25.) a tejszínre, a vajra és a vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás maximális összegének rögzítéséről a 2571/97/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatatott 175. egyedi pályázati eljárás tekintetében | 19 |
| | | A Bizottság 1945/2005/EK rendelete (2005. november 25.) a vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás maximális összegének rögzítéséről a 429/90/EGK rendeletben szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében megnyitott 347. egyedi pályázati eljárás vonatkozásában | 21 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 1936/2005/EK rendelete (2005. november 21.) a 27/2005/EK rendeletnek a hering, a grönlandi laposhal és a polip tekintetében történő módosításáról

1

A Bizottság 1937/2005/EK rendelete (2005. november 25.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

4

*

A Bizottság 1938/2005/EK rendelete (2005. november 25.) az egyes GATT-kontingensek alapján 2006-ban az Amerikai Egyesült Államokba exportálandó sajtokra vonatkozó kiviteli engedélyek odaítélésének megállapításáról

6

A Bizottság 1939/2005/EK rendelete (2005. november 25.) a gabonafélékre járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről

9

A Bizottság 1940/2005/EK rendelete (2005. november 25.) a maláta exportjára adható visszatérítések rögzítéséről

11

A Bizottság 1941/2005/EK rendelete (2005. november 25.) a malátára járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről

13

A Bizottság 1942/2005/EK rendelete (2005. november 25.) a gabonaágazat termékeire és a rizsre a közösségi és nemzeti élelmiszersegély-akciók keretében alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

15

A Bizottság 1943/2005/EK rendelete (2005. november 25.) a vaj minimális értékesítési árainak rögzítéséről a 2571/97/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 175. egyedi pályázati eljárás tekintetében

17

A Bizottság 1944/2005/EK rendelete (2005. november 25.) a tejszínre, a vajra és a vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás maximális összegének rögzítéséről a 2571/97/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatatott 175. egyedi pályázati eljárás tekintetében

19

A Bizottság 1945/2005/EK rendelete (2005. november 25.) a vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás maximális összegének rögzítéséről a 429/90/EGK rendeletben szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében megnyitott 347. egyedi pályázati eljárás vonatkozásában

21

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2004. június 16.) a Spanyolország által a Siderúrgica Añón S.A. vonatkozásában elfogadott intézkedésekről
  (az értesítés a C(2004) 1813. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 22 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. november 23.) a 2005/393/EK határozatnak a Spanyolországban a kéknyelvbetegséggel kapcsolatban korlátozás alá vont körzetek tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2005) 4481. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 37 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. november 24.) az 1999/355/EK és a 2001/219/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
  (az értesítés a C(2005) 4500. számú dokumentummal történt) | 39 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. november 25.) az egyes dögevő madarak 1. kategóriába tartozó anyaggal való etetéséről szóló 2003/322/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2005) 4521. számú dokumentummal történt) | 40 |
| | | Európai Központi Bank |
| | * | Az Európai Központi Bank határozata (2005. november 17.) az Európai Központi Bank forgalomban lévő euró-bankjegyekből származó jövedelmének a részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai közötti elosztásáról (EKB/2005/11) | 41 |
| | * | Az Európai Központi Bank határozata (2005. november 17.) az Európai Központi Bank éves beszámolójáról szóló EKB/2002/11 vélemény módosításáról (EKB/2005/12) | 43 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2004. június 16.) a Spanyolország által a Siderúrgica Añón S.A. vonatkozásában elfogadott intézkedésekről
  (az értesítés a C(2004) 1813. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2004) 1813. számú dokumentummal történt)

1

22

*

A Bizottság határozata (2005. november 23.) a 2005/393/EK határozatnak a Spanyolországban a kéknyelvbetegséggel kapcsolatban korlátozás alá vont körzetek tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2005) 4481. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 4481. számú dokumentummal történt)

1

37

*

A Bizottság határozata (2005. november 24.) az 1999/355/EK és a 2001/219/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
  (az értesítés a C(2005) 4500. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2005) 4500. számú dokumentummal történt)

39

*

A Bizottság határozata (2005. november 25.) az egyes dögevő madarak 1. kategóriába tartozó anyaggal való etetéséről szóló 2003/322/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2005) 4521. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2005) 4521. számú dokumentummal történt)

40

Európai Központi Bank

*

Az Európai Központi Bank határozata (2005. november 17.) az Európai Központi Bank forgalomban lévő euró-bankjegyekből származó jövedelmének a részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai közötti elosztásáról (EKB/2005/11)

(EKB/2005/11)

41

*

Az Európai Központi Bank határozata (2005. november 17.) az Európai Központi Bank éves beszámolójáról szóló EKB/2002/11 vélemény módosításáról (EKB/2005/12)

(EKB/2005/12)

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 26.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 311/1

---

A TANÁCS 1936/2005/EK RENDELETE

(2005. november 21.)

a 27/2005/EK rendeletnek a hering, a grönlandi laposhal és a polip tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 20. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A 27/2005/EK rendelet (2) rögzíti a 2005. évre a bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeket és kapcsolódó feltételeket. |
| --- | --- |

(1)

A 27/2005/EK rendelet (2) rögzíti a 2005. évre a bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeket és kapcsolódó feltételeket.

| (2) | Az újabb tudományos szakvéleményeknek megfelelően a Nemzetközi Balti-tengeri Halászati Bizottság elfogadott egy ajánlást, mely a Balti-tenger 30. és 31. altkörzetében a közösségi heringhalászati lehetőségeket 15 000 tonnával 86 856 tonnára növeli. E mennyiségnövelést alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(2)

Az újabb tudományos szakvéleményeknek megfelelően a Nemzetközi Balti-tengeri Halászati Bizottság elfogadott egy ajánlást, mely a Balti-tenger 30. és 31. altkörzetében a közösségi heringhalászati lehetőségeket 15 000 tonnával 86 856 tonnára növeli. E mennyiségnövelést alkalmazni kell.

| (3) | A helyesbített fogási statisztikák alapján Litvánia részére a grönlandi laposhal tekintetében 10 tonnának megfelelő halászati lehetőséget kell biztosítani a IIa. körzetben (közösségi vizek), valamint a IV. és VI. alterületen (közösségi és nemzetközi vizek). E helyesbített mennyiséget alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(3)

A helyesbített fogási statisztikák alapján Litvánia részére a grönlandi laposhal tekintetében 10 tonnának megfelelő halászati lehetőséget kell biztosítani a IIa. körzetben (közösségi vizek), valamint a IV. és VI. alterületen (közösségi és nemzetközi vizek). E helyesbített mennyiséget alkalmazni kell.

| (4) | A polipállomány megőrzéséhez és különösen a fiatal élőlények védelméhez való hozzájárulás érdekében meg kell határozni 2005-ben a CECAF-régióban elhelyezkedő, harmadik államok fennhatósága vagy joghatósága alá tartozó tengeri vizeken fogott polip legkisebb fogható méretét arra az időre, amíg nem kerül elfogadásra a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló, 1998. március 30-i 850/98/EK tanácsi rendeletet (3) módosító rendelet. |
| --- | --- |

(4)

A polipállomány megőrzéséhez és különösen a fiatal élőlények védelméhez való hozzájárulás érdekében meg kell határozni 2005-ben a CECAF-régióban elhelyezkedő, harmadik államok fennhatósága vagy joghatósága alá tartozó tengeri vizeken fogott polip legkisebb fogható méretét arra az időre, amíg nem kerül elfogadásra a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló, 1998. március 30-i 850/98/EK tanácsi rendeletet (3) módosító rendelet.

| (5) | Ezért a 27/2005/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Ezért a 27/2005/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az ügy sürgősségére tekintettel a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt jegyzőkönyv I. cikkének 3. pontjában említett hathetes időszak alól mentességet kell biztosítani, |
| --- | --- |

(6)

Az ügy sürgősségére tekintettel a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt jegyzőkönyv I. cikkének 3. pontjában említett hathetes időszak alól mentességet kell biztosítani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 27/2005/EK rendeletet IA., IB. és III. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. STRAW

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 12., 2005.1.14., 1. o. A legutóbb az 1300/2005/EK rendelettel (HL L 207., 2005.8.10., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 125., 1998.4.27., 1. o. A legutóbb az 1568/2005/EK rendelettel (HL L 252., 2005.9.28., 2. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

A 27/2005/EK rendelet mellékletei a következőképpen módosulnak:

| 1. | Az IA. mellékletben:
  A 30–31. alkörzetben a heringre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Hering

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az IA. mellékletben:

A 30–31. alkörzetben a heringre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Hering

Clupea harengus

| Övezet | : | 30–31. alkörzet
  HER/3D30 HER/3D31 |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

30–31. alkörzet

HER/3D30 HER/3D31

Finnország

72 625

Svédország

14 231

EK

86 856

TAC (teljes kifogható mennyiség)

86 856

Analitikai TAC, amelynél a 847/96/EK rendelet 3. és 4. cikkét nem kell alkalmazni.”

| 2. | Az IB. mellékletben:
  A IIa. (közösségi és nemzetközi vizek), IV. és VI. övezetben a grönlandi laposhal fajra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Grönlandi laposhal

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Az IB. mellékletben:

A IIa. (közösségi és nemzetközi vizek), IV. és VI. övezetben a grönlandi laposhal fajra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Grönlandi laposhal

Reinhardtius hippoglossoides

| Övezet | : | IIa. (közösségi vizek), IV., VI. (közösségi és nemzetközi vízek) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

IIa. (közösségi vizek), IV., VI. (közösségi és nemzetközi vízek)

Dánia

10

Németország

18

Észtország

10

Spanyolország

10

Franciaonzág

168

Írország

10

Litvánia

10

Lengyelország

10

Egyesült Királyság

661

EK

1 052

Norvégia

145 (1)
   (2)

TAC (teljes kifogható mennyiség)

Nem releváns.

| 3. | A III. mellékletben:
  Az I. rész a következőképpen módosul:
  „J. RÉSZ
  CECAF
  A CECAF-régióban elhelyezkedő, harmadik országok fennhatósága vagy joghatósága alá tartozó tengeri vizeken fogott polip (Octopus vulgaris) legkisebb fogható mérete (kibelezve) 450 gr. A (kibelezve) 450 grammos tömeget el nem érő polipot a fedélzeten tárolni, más hajóra átrakodni, szárazföldre kivinni, szállítani, raktározni, értékesíteni, eladásra kiállítani vagy felkínálni tilos, azt azonnal vissza kell dobni a tengerbe.” |
| --- | --- |

3.

A III. mellékletben:

Az I. rész a következőképpen módosul:

„J. RÉSZ

CECAF

A CECAF-régióban elhelyezkedő, harmadik országok fennhatósága vagy joghatósága alá tartozó tengeri vizeken fogott polip (Octopus vulgaris) legkisebb fogható mérete (kibelezve) 450 gr. A (kibelezve) 450 grammos tömeget el nem érő polipot a fedélzeten tárolni, más hajóra átrakodni, szárazföldre kivinni, szállítani, raktározni, értékesíteni, eladásra kiállítani vagy felkínálni tilos, azt azonnal vissza kell dobni a tengerbe.”

---

(1)  A VI. altérségben való halászat a horogsorokra korlátozódik.

(2)  Ezt a mennyiséget a közösségi vizek II. és VI. övezetében kell kifogni.”

---

| 26.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 311/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 311/4

---

A BIZOTTSÁG 1937/2005/EK RENDELETE

(2005. november 25.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. november 26-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 25-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. november 25-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 50,9 |
| 204 | 29,1 |
| 999 | 40,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 136,8 |
| 204 | 41,4 |
| 999 | 89,1 |
| 0709 90 70 | 052 | 117,4 |
| 204 | 62,4 |
| 999 | 89,9 |
| 0805 20 10 | 204 | 63,7 |
| 624 | 83,4 |
| 999 | 73,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 72,8 |
| 624 | 95,2 |
| 999 | 84,0 |
| 0805 50 10 | 052 | 67,6 |
| 388 | 74,2 |
| 999 | 70,9 |
| 0808 10 80 | 388 | 68,4 |
| 400 | 92,1 |
| 404 | 93,1 |
| 720 | 65,9 |
| 999 | 79,9 |
| 0808 20 50 | 052 | 73,0 |
| 400 | 99,0 |
| 720 | 50,9 |
| 999 | 74,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

50,9

204

29,1

999

40,0

0707 00 05

052

136,8

204

41,4

999

89,1

0709 90 70

052

117,4

204

62,4

999

89,9

0805 20 10

204

63,7

624

83,4

999

73,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

72,8

624

95,2

999

84,0

0805 50 10

052

67,6

388

74,2

999

70,9

0808 10 80

388

68,4

400

92,1

404

93,1

720

65,9

999

79,9

0808 20 50

052

73,0

400

99,0

720

50,9

999

74,3

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 26.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 311/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 311/6

---

A BIZOTTSÁG 1938/2005/EK RENDELETE

(2005. november 25.)

az egyes GATT-kontingensek alapján 2006-ban az Amerikai Egyesült Államokba exportálandó sajtokra vonatkozó kiviteli engedélyek odaítélésének megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a tejre és tejtermékekre vonatkozó kiviteli engedélyek és export-visszatérítések tekintetében a 804/68/EGK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó különös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. január 26-i 174/1999/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 20. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1519/2005/EK bizottsági rendelet (3) megnyitja az egyes GATT-kontingensek alapján 2006-ban az Amerikai Egyesült Államokba exportálandó sajtokra vonatkozó kiviteli engedélyek odaítélésének eljárását. |
| --- | --- |

(1)

Az 1519/2005/EK bizottsági rendelet (3) megnyitja az egyes GATT-kontingensek alapján 2006-ban az Amerikai Egyesült Államokba exportálandó sajtokra vonatkozó kiviteli engedélyek odaítélésének eljárását.

| (2) | Egyes kontingensek és termékcsoportok tekintetében az ideiglenes kiviteli engedélyek iránti kérelmek meghaladják a 2006. kontingensévre rendelkezésre álló mennyiségeket. Ezért a 174/1999/EK rendelet 20. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szerint meg kell határozni az elosztási együtthatókat. |
| --- | --- |

(2)

Egyes kontingensek és termékcsoportok tekintetében az ideiglenes kiviteli engedélyek iránti kérelmek meghaladják a 2006. kontingensévre rendelkezésre álló mennyiségeket. Ezért a 174/1999/EK rendelet 20. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szerint meg kell határozni az elosztási együtthatókat.

| (3) | Figyelembe véve az eljárás végrehajtására az 1519/2005/EK rendeletben előírt határidőt, ezt a rendeletet minél előbb alkalmazni kell, |
| --- | --- |

(3)

Figyelembe véve az eljárás végrehajtására az 1519/2005/EK rendeletben előírt határidőt, ezt a rendeletet minél előbb alkalmazni kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Valamennyi ideiglenes kiviteli engedély iránti kérelmet, amelyet az 1519/2005/EK rendelet szerint az e rendelet mellékletének 3. oszlopában feltüntetett, 16-Tokio, 16-, 17-, 18-, 20- és 21-Uruguay, 25-Tokio és 25-Uruguay megjelölésű termékcsoport és kontingens tekintetében nyújtanak be, el kell fogadni:

| — | az említett melléklet 5. oszlopában megállapított odaítélési együtthatók alkalmazásának feltételével, amennyiben ilyen kérelmet olyan kérelmező nyújt be, aki a kérdéses termékek tekintetében az előző három év legalább egyikében végzett az Amerikai Egyesült Államokba irányuló exporttevékenységet, és akinek megjelölt importőrei a leányvállalatai is egyben, vagy a 174/1999/EK rendelet 20. cikke (2) bekezdésének hatodik albekezdése értelmében a leányvállalatainak tekintik, |
| --- | --- |

—

az említett melléklet 5. oszlopában megállapított odaítélési együtthatók alkalmazásának feltételével, amennyiben ilyen kérelmet olyan kérelmező nyújt be, aki a kérdéses termékek tekintetében az előző három év legalább egyikében végzett az Amerikai Egyesült Államokba irányuló exporttevékenységet, és akinek megjelölt importőrei a leányvállalatai is egyben, vagy a 174/1999/EK rendelet 20. cikke (2) bekezdésének hatodik albekezdése értelmében a leányvállalatainak tekintik,

| — | a melléklet 6. oszlopában feltüntetett odaítélési együtthatók alkalmazásának feltételével, amennyiben ilyen kérelmet az első albekezdésben említetteken kívül olyan egyéb kérelmező nyújt be, aki a kérdéses termékek tekintetében az előző három év mindegyikében végzett az Amerikai Egyesült Államokba irányuló exporttevékenységet. |
| --- | --- |

—

a melléklet 6. oszlopában feltüntetett odaítélési együtthatók alkalmazásának feltételével, amennyiben ilyen kérelmet az első albekezdésben említetteken kívül olyan egyéb kérelmező nyújt be, aki a kérdéses termékek tekintetében az előző három év mindegyikében végzett az Amerikai Egyesült Államokba irányuló exporttevékenységet.

2. cikk

Valamennyi ideiglenes kiviteli engedély iránti kérelmet, amelyet az 1519/2005/EK rendelet szerint az e rendelet mellékletének 3. oszlopában a 22-Tokió, illetve 22-Uruguay megjelöléssel azonosított termékcsoport és kontingens tekintetében nyújtanak be, el kell fogadni:

| — | a melléklet 7. oszlopában feltüntetett odaítélési együtthatók alkalmazásnak feltételével, amennyiben ilyen kérelmet olyan kérelmező nyújt be, aki igazolni tudja, hogy a kérdéses termék tekintetében az előző három év legalább egyikében végzett az Amerikai Egyesült Államokba irányuló exporttevékenységet, és akinek megjelölt importőrei a leányvállalatai is egyben, |
| --- | --- |

—

a melléklet 7. oszlopában feltüntetett odaítélési együtthatók alkalmazásnak feltételével, amennyiben ilyen kérelmet olyan kérelmező nyújt be, aki igazolni tudja, hogy a kérdéses termék tekintetében az előző három év legalább egyikében végzett az Amerikai Egyesült Államokba irányuló exporttevékenységet, és akinek megjelölt importőrei a leányvállalatai is egyben,

| — | a melléklet 8. oszlopában feltüntetett odaítélési együttható alkalmazásának feltételével el kell fogadni, amennyiben ilyen kérelmet az első albekezdésben említetteken kívül olyan egyéb kérelmező nyújt be, aki a kérdéses termékek tekintetében az előző három év legalább egyikében végzett az Amerikai Egyesült Államokba irányuló exporttevékenységet. |
| --- | --- |

—

a melléklet 8. oszlopában feltüntetett odaítélési együttható alkalmazásának feltételével el kell fogadni, amennyiben ilyen kérelmet az első albekezdésben említetteken kívül olyan egyéb kérelmező nyújt be, aki a kérdéses termékek tekintetében az előző három év legalább egyikében végzett az Amerikai Egyesült Államokba irányuló exporttevékenységet.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 25-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 20., 1999.1.27., 8. o. A legutóbb az 1513/2005/EK rendelettel (HL L 241., 2005.9.17., 45. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 244., 2005.9.20., 13. o.

3

---

MELLÉKLET

| A csoport megjelölése az Amerikai Egyesült Államok harmonizált tarifajegyzékének 4. fejezetében szereplő kiegészítő megjegyzésekkel összhangban | Csoport és a kontingens megjelölése | A 2006. évre rendelkezésre álló mennyiség
  (t) | Az 1. cikkben előírt elosztási együttható | A 2. cikkben előírt elosztási együttható |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Megjegyzés sz. | Csoport | Első francia bekezdés | Második francia bekezdés | Első francia bekezdés | Második francia bekezdés |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) |
| 16 | Külön meg nem határozott (NSPF) | 16-Tokió | 908,877 | 0,1503295 | 0,0501098 | | |
| 16-Uruguay | 3 446,000 | 0,1038855 | 0,0346285 | | |
| 17 | Blue Mould | 17-Uruguay | 350,000 | 0,0998573 | 0,0332858 | | |
| 18 | Cheddar | 18-Uruguay | 1 050,000 | 0,3946298 | 0,1315433 | | |
| 20 | Edami/Gouda | 20-Uruguay | 1 100,000 | 0,1754386 | 0,0584795 | | |
| 21 | Olasz típusú | 21-Uruguay | 2 025,000 | 0,1217898 | 0,0405966 | | |
| 22 | Erjedési lyukak nélküli svájci vagy emmentáli sajt | 22-Tokió | 393,006 | | | 0,4174993 | 0,1391664 |
| 22-Uruguay | 380,000 | | | 0,4130435 | — |
| 25 | Svájci vagy emmentáli sajt erjedési lyukakkal | 25-Tokió | 4 003,172 | 0,4319087 | 0,1439696 | | |
| 25-Uruguay | 2 420,000 | 0,3926871 | 0,1308957 | | |

A csoport megjelölése az Amerikai Egyesült Államok harmonizált tarifajegyzékének 4. fejezetében szereplő kiegészítő megjegyzésekkel összhangban

Csoport és a kontingens megjelölése

A 2006. évre rendelkezésre álló mennyiség

(t)

Az 1. cikkben előírt elosztási együttható

A 2. cikkben előírt elosztási együttható

Megjegyzés sz.

Csoport

Első francia bekezdés

Második francia bekezdés

Első francia bekezdés

Második francia bekezdés

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

16

Külön meg nem határozott (NSPF)

16-Tokió

908,877

0,1503295

0,0501098

16-Uruguay

3 446,000

0,1038855

0,0346285

17

Blue Mould

17-Uruguay

350,000

0,0998573

0,0332858

18

Cheddar

18-Uruguay

1 050,000

0,3946298

0,1315433

20

Edami/Gouda

20-Uruguay

1 100,000

0,1754386

0,0584795

21

Olasz típusú

21-Uruguay

2 025,000

0,1217898

0,0405966

22

Erjedési lyukak nélküli svájci vagy emmentáli sajt

22-Tokió

393,006

0,4174993

0,1391664

22-Uruguay

380,000

0,4130435

—

25

Svájci vagy emmentáli sajt erjedési lyukakkal

25-Tokió

4 003,172

0,4319087

0,1439696

25-Uruguay

2 420,000

0,3926871

0,1308957

---

| 26.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 311/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 311/9

---

A BIZOTTSÁG 1939/2005/EK RENDELETE

(2005. november 25.)

a gabonafélékre járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-én 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikk (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdése értelmében a gabonafélék exportjára az engedély iránti kérelem benyújtásának napján alkalmazandó visszatérítést kell alkalmazni, erre irányuló kérelem esetén, az olyan exportra, amelyet az engedély érvényességi időtartama alatt bonyolítanak le. Ebben az esetben a visszatérítésre korrekciós tényező alkalmazható. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdése értelmében a gabonafélék exportjára az engedély iránti kérelem benyújtásának napján alkalmazandó visszatérítést kell alkalmazni, erre irányuló kérelem esetén, az olyan exportra, amelyet az engedély érvényességi időtartama alatt bonyolítanak le. Ebben az esetben a visszatérítésre korrekciós tényező alkalmazható.

| (2) | Az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának egyes szabályait megállapító, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) lehetővé teszi egy korrekciós tényező alkalmazását az 1766/92/EGK (3) rendelet 1. cikkének (1) bekezdése c) pontjában meghatározott termékek vonatkozásában. Ezt a korrekciós tényezőt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében szereplő tényezők figyelembevételével kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának egyes szabályait megállapító, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) lehetővé teszi egy korrekciós tényező alkalmazását az 1766/92/EGK (3) rendelet 1. cikkének (1) bekezdése c) pontjában meghatározott termékek vonatkozásában. Ezt a korrekciós tényezőt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében szereplő tényezők figyelembevételével kell kiszámítani.

| (3) | A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a korrekciós tényező differenciálását egyes termékek tekintetében, rendeltetési helyük szerint. |
| --- | --- |

(3)

A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a korrekciós tényező differenciálását egyes termékek tekintetében, rendeltetési helyük szerint.

| (4) | A korrekciós tényezőt ugyanakkor kell rögzíteni, amikor a visszatérítést, és ugyanazon eljárás szerint. A korrekciós tényező a két rögzítés közötti időszakban módosítható. |
| --- | --- |

(4)

A korrekciós tényezőt ugyanakkor kell rögzíteni, amikor a visszatérítést, és ugyanazon eljárás szerint. A korrekciós tényező a két rögzítés közötti időszakban módosítható.

| (5) | A fent említett rendelkezésekből adódóan a korrekciós tényező e rendelet mellékletének megfelelően került rögzítésre. |
| --- | --- |

(5)

A fent említett rendelkezésekből adódóan a korrekciós tényező e rendelet mellékletének megfelelően került rögzítésre.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett termékek – a maláta kivételével – előzetesen rögzített mértékű export-visszatérítéseire alkalmazandó korrekciós tényező a mellékletben került rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. december 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 25-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 181., 1992.7.1., 21. o. A legutóbb az 1104/2003/EK rendelettel (HL L 158., 2003.6.27., 1. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

a Bizottság 2005. november 25-i rendeletéhez, a gabonafélékre járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről

| (EUR/t) |
| --- |
| Termékkód | Viszonylat | Jelenleg
  12 | 1. időszak
  1 | 2. időszak
  2 | 3. időszak
  3 | 4. időszak
  4 | 5. időszak
  5 | 6. időszak
  6 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | – 0,63 | – 1,26 | – 1,89 | – 2,52 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | – 0,59 | – 1,18 | – 1,77 | – 2,36 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | – 0,54 | – 1,09 | – 1,63 | – 2,17 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | – 0,50 | – 1,00 | – 1,50 | – 2,00 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | – 0,47 | – 0,94 | – 1,41 | – 1,88 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| MEGJEGYZÉS: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.
  A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK bizottsági rendelet (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) határozza meg.







  C01 | : | Minden harmadik ország Albánia, Bulgária, Románia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Liechenstein és Svájc kivételével. |
| C02 | : | Algéria, Szaúd-Arábia, Bahrein, Egyiptom, Egyesült Arab Emírségek, Irán, Irak, Izrael, Jordánia, Kuvait, Libanon, Líbia, Marokkó, Mauritánia, Omán, Quatar, Szíria, Tunézia és Jemen. |
| C03 | : | Minden harmadik ország Bulgária, Norvégia, Románia, Svájc és Liechenstein kivételével. |

(EUR/t)

Termékkód

Viszonylat

Jelenleg

12

1. időszak

1

2. időszak

2

3. időszak

3

4. időszak

4

5. időszak

5

6. időszak

6

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

– 0,63

– 1,26

– 1,89

– 2,52

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

– 0,59

– 1,18

– 1,77

– 2,36

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

– 0,54

– 1,09

– 1,63

– 2,17

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

– 0,50

– 1,00

– 1,50

– 2,00

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

– 0,47

– 0,94

– 1,41

– 1,88

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

MEGJEGYZÉS: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.

A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK bizottsági rendelet (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) határozza meg.

C01

:

Minden harmadik ország Albánia, Bulgária, Románia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Liechenstein és Svájc kivételével.

C02

:

Algéria, Szaúd-Arábia, Bahrein, Egyiptom, Egyesült Arab Emírségek, Irán, Irak, Izrael, Jordánia, Kuvait, Libanon, Líbia, Marokkó, Mauritánia, Omán, Quatar, Szíria, Tunézia és Jemen.

C03

:

Minden harmadik ország Bulgária, Norvégia, Románia, Svájc és Liechenstein kivételével.

---

| 26.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 311/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 311/11

---

A BIZOTTSÁG 1940/2005/EK RENDELETE

(2005. november 25.)

a maláta exportjára adható visszatérítések rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséröl szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci árai, illetve árfolyamjegyzései és ugyanezen termékek Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci árai, illetve árfolyamjegyzései és ugyanezen termékek Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető.

| (2) | A visszatérítéseket azoknak az összetevőknek a figyelembevételével kell rögzíteni, amelyeket az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának egyes szabályait megállapító, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) 1. cikke említ. |
| --- | --- |

(2)

A visszatérítéseket azoknak az összetevőknek a figyelembevételével kell rögzíteni, amelyeket az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának egyes szabályait megállapító, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) 1. cikke említ.

| (3) | A malátára vonatkozó visszatérítést a szóban forgó termékek előállításához szükséges gabonamennyiség figyelembevételével kell kiszámítani. Ezek a mennyiségek az 1501/95/EK rendeletben kerültek rögzítésre. |
| --- | --- |

(3)

A malátára vonatkozó visszatérítést a szóban forgó termékek előállításához szükséges gabonamennyiség figyelembevételével kell kiszámítani. Ezek a mennyiségek az 1501/95/EK rendeletben kerültek rögzítésre.

| (4) | A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékekre, rendeltetési helyük szerint. |
| --- | --- |

(4)

A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékekre, rendeltetési helyük szerint.

| (5) | A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható. |
| --- | --- |

(5)

A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható.

| (6) | E szabályok alkalmazása a gabonaágazat piacainak jelenlegi helyzetére és különösen e termékeknek a Közösségen belüli és a világpiaci jegyzéseire, illetve áraira, a mellékletben ismertetett összegek szerinti visszatérítés rögzítését eredményezi. |
| --- | --- |

(6)

E szabályok alkalmazása a gabonaágazat piacainak jelenlegi helyzetére és különösen e termékeknek a Közösségen belüli és a világpiaci jegyzéseire, illetve áraira, a mellékletben ismertetett összegek szerinti visszatérítés rögzítését eredményezi.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A malátára irányadó, az 1784/2003/EK rendelet 1. cikk (1) bekezdés c) pontjában említett export-visszatérítések a mellékletben ismertetett összegekben kerültek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. december 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 25-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

a Bizottság 2005. november 25-i rendeletéhez, a maláta exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

| A termékek kódja | Viszonylat | Mértékegység | A visszatérítések összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| MEGJ: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.
  A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK rendelet (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) határozza meg. |

A termékek kódja

Viszonylat

Mértékegység

A visszatérítések összege

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

MEGJ: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.

A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK rendelet (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) határozza meg.

---

| 26.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 311/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 311/13

---

A BIZOTTSÁG 1941/2005/EK RENDELETE

(2005. november 25.)

a malátára járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK (1) tanácsi rendeletre és különösen annak 15. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdése értelmében a gabonafélék exportjára az engedély iránti kérelem beadásának napján alkalmazandó visszatérítést kell alkalmazni, erre irányuló kérelem esetén, az olyan exportra, amelyet az engedély érvényességi időtartama alatt bonyolítanak le. Ebben az esetben a visszatérítésre korrekciós tényező alkalmazható. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdése értelmében a gabonafélék exportjára az engedély iránti kérelem beadásának napján alkalmazandó visszatérítést kell alkalmazni, erre irányuló kérelem esetén, az olyan exportra, amelyet az engedély érvényességi időtartama alatt bonyolítanak le. Ebben az esetben a visszatérítésre korrekciós tényező alkalmazható.

| (2) | Az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának egyes szabályait megállapító 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) lehetővé teszi egy korrekciós tényező alkalmazását az 1766/92/EGK (3) rendelet 1. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott maláta vonatkozásában. Ezt a korrekciós tényezőt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében szereplő tényezők figyelembevételével kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának egyes szabályait megállapító 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) lehetővé teszi egy korrekciós tényező alkalmazását az 1766/92/EGK (3) rendelet 1. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott maláta vonatkozásában. Ezt a korrekciós tényezőt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében szereplő tényezők figyelembevételével kell kiszámítani.

| (3) | A fentiekben hivatkozott rendelkezésekből következik, hogy a korrekciós tényezőt e rendelet mellékletének megfelelően kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(3)

A fentiekben hivatkozott rendelkezésekből következik, hogy a korrekciós tényezőt e rendelet mellékletének megfelelően kell rögzíteni.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdésében említett, a maláta exportjára vonatkozó, előzetesen rögzített visszatérítésekre alkalmazandó korrekciós tényező a mellékletben került rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. december 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 25-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 181., 1992.7.1., 21. o. A legutóbb az 1104/2003/EK rendelettel (HL L 158., 2003.6.27., 1. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

A Bizottság 2005. november 25-i rendeletéhez a malátára járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről

MEGJ.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).

A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.).

| (EUR/t) |
| --- |
| A termékek kódja | Viszonylat | Folyó
  12 | 1. időszak
  1 | 2. időszak
  2 | 3. időszak
  3 | 4. időszak
  4 | 5. időszak
  5 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

A termékek kódja

Viszonylat

Folyó

12

1. időszak

1

2. időszak

2

3. időszak

3

4. időszak

4

5. időszak

5

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| A termékek kódja | Viszonylat | 6. időszak
  6 | 7. időszak
  7 | 8. időszak
  8 | 9. időszak
  9 | 10. időszak
  10 | 11. időszak
  11 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

A termékek kódja

Viszonylat

6. időszak

6

7. időszak

7

8. időszak

8

9. időszak

9

10. időszak

10

11. időszak

11

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 26.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 311/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 311/15

---

A BIZOTTSÁG 1942/2005/EK RENDELETE

(2005. november 25.)

a gabonaágazat termékeire és a rizsre a közösségi és nemzeti élelmiszersegély-akciók keretében alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a rizs piacának közös szervezéséről szóló, 1995. december 22-i 3072/95/EK tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 13. cikkének (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A mezőgazdasági termékek élelmiszersegélyként való juttatásával kapcsolatban felmerülő kiadások közösségi finanszírozásáról szóló, 1974. október 21-i 2681/74/EGK tanácsi rendelet (3) 2. cikke úgy rendelkezik, hogy a felmerült ráfordításoknak az a hányada, amely a közösségi szabályokkal összhangban rögzített, kérdéses termékexport-visszatérítésekre vonatkozik, az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garanciarészlegét terheli. |
| --- | --- |

(1)

A mezőgazdasági termékek élelmiszersegélyként való juttatásával kapcsolatban felmerülő kiadások közösségi finanszírozásáról szóló, 1974. október 21-i 2681/74/EGK tanácsi rendelet (3) 2. cikke úgy rendelkezik, hogy a felmerült ráfordításoknak az a hányada, amely a közösségi szabályokkal összhangban rögzített, kérdéses termékexport-visszatérítésekre vonatkozik, az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garanciarészlegét terheli.

| (2) | A közösségi élelmiszersegély-akciók költségvetésének megállapítását és kezelését megkönnyítendő, valamint annak érdekében, hogy a tagállamok megismerhessék a közösségi részvétel mértékét a nemzeti élelmiszersegély-akciók finanszírozásában, szükségesnek mutatkozik meghatározni az ilyen akciókra adott visszatérítések szintjét. |
| --- | --- |

(2)

A közösségi élelmiszersegély-akciók költségvetésének megállapítását és kezelését megkönnyítendő, valamint annak érdekében, hogy a tagállamok megismerhessék a közösségi részvétel mértékét a nemzeti élelmiszersegély-akciók finanszírozásában, szükségesnek mutatkozik meghatározni az ilyen akciókra adott visszatérítések szintjét.

| (3) | Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkében és a 3072/95/EK rendelet 13. cikkében az export-visszatérítésekre meghatározott általános szabályok és alkalmazási feltételek, a szükséges változtatásokkal, alkalmazandók az előbb említett műveletekre. |
| --- | --- |

(3)

Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkében és a 3072/95/EK rendelet 13. cikkében az export-visszatérítésekre meghatározott általános szabályok és alkalmazási feltételek, a szükséges változtatásokkal, alkalmazandók az előbb említett műveletekre.

| (4) | A rizs export-visszatérítésének kiszámításához figyelembe veendő sajátos kritériumok a 3072/95/EK rendelet 13. cikkében kerültek meghatározásra. |
| --- | --- |

(4)

A rizs export-visszatérítésének kiszámításához figyelembe veendő sajátos kritériumok a 3072/95/EK rendelet 13. cikkében kerültek meghatározásra.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A nemzetközi egyezmények és más kiegészítő programok keretében megvalósuló közösségi és nemzeti élelmiszersegély-akciók, valamint egyéb, ingyenes ellátást jelentő közösségi akciók keretében a gabonaágazat termékei, valamint a rizs tekintetében alkalmazandó visszatérítések a mellékletnek megfelelően kerültek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. december 1-jén lép hatályba.

E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 25-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 329., 1995.12.30., 18. o. A legutóbb a 411/2002/EK bizottsági rendelettel (HL L 62., 2002.3.5., 27. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 288., 1974.10.25., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

a gabonaágazat termékeire és a rizsre a közösségi és nemzeti élelmiszersegély-akciók keretében alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről szóló 2005. november 25-i bizottsági rendelethez

| (EUR/t-ban) |
| --- |
| Termékkód | A visszatérítés összege |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 6,85 |
| 1101 00 15 9130 | 6,40 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 55,62 |
| 1102 20 10 9400 | 47,68 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 71,51 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| Megj.: A termékkódokat a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o). |

(EUR/t-ban)

Termékkód

A visszatérítés összege

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

6,85

1101 00 15 9130

6,40

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

55,62

1102 20 10 9400

47,68

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

71,51

1104 12 90 9100

0,00

Megj.: A termékkódokat a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o).

---

| 26.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 311/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 311/17

---

A BIZOTTSÁG 1943/2005/EK RENDELETE

(2005. november 25.)

a vaj minimális értékesítési árainak rögzítéséről a 2571/97/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 175. egyedi pályázati eljárás tekintetében

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikkére,

mivel:

| (1) | A vaj csökkentett áron történő értékesítéséről, valamint a cukrászati termékek, jégkrém és egyéb élelmiszerek előállítása során felhasznált tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás nyújtásáról szóló, 1997. december 15-i 2571/97/EK bizottsági rendelet (2) értelmében az intervenciós ügynökségek pályázati eljárás keretében értékesítenek az általuk tárolt intervenciós készletekből származó bizonyos vajmennyiségeket, illetve nyújtanak támogatást a tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra. A fenti rendelet 18. cikke rendelkezéseinek értelmében az egyes egyedi pályázati felhívásokra beérkező pályázatok figyelembevételével az intervenciós vajra minimális értékesítési árat, a tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra pedig maximális támogatást kell rögzíteni. A támogatás vagy ár változhat a tervezett felhasználás, a vaj zsírtartalma, illetve a bedolgozási eljárás szerint, de olyan határozat is hozható, hogy nem hirdetnek győztest az adott pályázati felhívás vonatkozásában. A feldolgozási biztosíték összegét vagy összegeit ennek megfelelően kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(1)

A vaj csökkentett áron történő értékesítéséről, valamint a cukrászati termékek, jégkrém és egyéb élelmiszerek előállítása során felhasznált tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás nyújtásáról szóló, 1997. december 15-i 2571/97/EK bizottsági rendelet (2) értelmében az intervenciós ügynökségek pályázati eljárás keretében értékesítenek az általuk tárolt intervenciós készletekből származó bizonyos vajmennyiségeket, illetve nyújtanak támogatást a tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra. A fenti rendelet 18. cikke rendelkezéseinek értelmében az egyes egyedi pályázati felhívásokra beérkező pályázatok figyelembevételével az intervenciós vajra minimális értékesítési árat, a tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra pedig maximális támogatást kell rögzíteni. A támogatás vagy ár változhat a tervezett felhasználás, a vaj zsírtartalma, illetve a bedolgozási eljárás szerint, de olyan határozat is hozható, hogy nem hirdetnek győztest az adott pályázati felhívás vonatkozásában. A feldolgozási biztosíték összegét vagy összegeit ennek megfelelően kell rögzíteni.

| (2) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(2)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2571/97/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 175. egyedi pályázati eljárás céljára az intervenciós készletekből származó vaj minimális értékesítési árai, valamint a feldolgozási biztosítékok az e rendelet mellékletében foglalt táblázatnak megfelelően kerülnek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. november 26-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 25-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 350., 1997.12.20., 3. o. A legutóbb a 2250/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 25. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

a 2571/97/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytadott 175. egyedi pályázati eljárás tekintetében a vaj minimális értékesítési árainak rögzítéséről szóló 2005. november 25-től bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Képlet | A | B |
| Bedolgozási eljárás | Jelölőanyagokkal | Jelölőanyagok nélkül | Jelölőanyagokkal | Jelölőanyagok nélkül |
| Minimális értékesítési ár | Vaj ≥ 82 % | Változatlan állapotú | 206 | 210 | — | — |
| Koncentrátum | 204,1 | — | — | — |
| Feldolgozási biztosíték | Változatlan állapotú | 79 | 79 | — | — |
| Koncentrátum | 79 | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Képlet

A

B

Bedolgozási eljárás

Jelölőanyagokkal

Jelölőanyagok nélkül

Jelölőanyagokkal

Jelölőanyagok nélkül

Minimális értékesítési ár

Vaj ≥ 82 %

Változatlan állapotú

206

210

—

—

Koncentrátum

204,1

—

—

—

Feldolgozási biztosíték

Változatlan állapotú

79

79

—

—

Koncentrátum

79

—

—

—

---

| 26.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 311/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 311/19

---

A BIZOTTSÁG 1944/2005/EK RENDELETE

(2005. november 25.)

a tejszínre, a vajra és a vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás maximális összegének rögzítéséről a 2571/97/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatatott 175. egyedi pályázati eljárás tekintetében

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikkére,

mivel:

| (1) | A vaj csökkentett áron történő értékesítéséről, valamint a cukrászati termékek, jégkrém és egyéb élelmiszerek előállítása során felhasznált tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás nyújtásáról szóló, 1997. december 15-i 2571/97/EK bizottsági rendelet (2) értelmében az intervenciós ügynökségek pályázati eljárás keretében értékesítenek az általuk tárolt intervenciós készletekből származó egyes vajmennyiségeket, illetve nyújtanak támogatást a tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra. A fenti rendelet 18. cikke rendelkezéseinek értelmében az egyes egyedi pályázati felhívásokra beérkező pályázatok figyelembevételével az intervenciós vajra minimális értékesítési árat, a tejszínre, vajra, vajkoncentrátumra pedig maximális támogatást kell rögzíteni. A támogatás vagy ár változhat a tervezett felhasználás, a vaj zsírtartalma, illetve a bedolgozási eljárás szerint, de olyan határozat is hozható, hogy nem hirdetnek győztest az adott pályázati felhívás vonatkozásában. A feldolgozási biztosíték összegét vagy összegeit ennek megfelelően kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(1)

A vaj csökkentett áron történő értékesítéséről, valamint a cukrászati termékek, jégkrém és egyéb élelmiszerek előállítása során felhasznált tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás nyújtásáról szóló, 1997. december 15-i 2571/97/EK bizottsági rendelet (2) értelmében az intervenciós ügynökségek pályázati eljárás keretében értékesítenek az általuk tárolt intervenciós készletekből származó egyes vajmennyiségeket, illetve nyújtanak támogatást a tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra. A fenti rendelet 18. cikke rendelkezéseinek értelmében az egyes egyedi pályázati felhívásokra beérkező pályázatok figyelembevételével az intervenciós vajra minimális értékesítési árat, a tejszínre, vajra, vajkoncentrátumra pedig maximális támogatást kell rögzíteni. A támogatás vagy ár változhat a tervezett felhasználás, a vaj zsírtartalma, illetve a bedolgozási eljárás szerint, de olyan határozat is hozható, hogy nem hirdetnek győztest az adott pályázati felhívás vonatkozásában. A feldolgozási biztosíték összegét vagy összegeit ennek megfelelően kell rögzíteni.

| (2) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(2)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2571/97/EK rendelettel meghirdetett folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 175. egyedi pályázati eljárás céljára az alkalmazandó maximális támogatás, valamint a feldolgozási biztosítékok az e rendelet mellékletében foglalt táblázatnak megfelelően kerülnek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. november 26-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 25-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 350., 1997.12.20., 3. o. A legutóbb a 2250/2004/EK rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 25. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

a 2571/97/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 175. egyedi pályázati eljárás tekintetében a tejszínre, a vajra és a vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás maximális összegének rögzítéséről szóló, 2005. november 25-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Képlet | A | B |
| Bedolgozási eljárás | Jelölőanyagokkal | Jelölőanyagok nélkül | Jelölőanyagokkal | Jelölőanyagok nélkül |
| Maximális támogatás | Vaj ≥ 82 % | 39 | 35 | 39 | 35 |
| Vaj < 82 % | — | 34,1 | — | 34 |
| Vajkoncentrátum | 46,5 | 42,6 | 46,5 | 42 |
| Tejszín | — | — | 19 | 15 |
| Feldolgozási biztosíték | Vaj | 43 | — | 43 | — |
| Vajkoncentrátum | 51 | — | 51 | — |
| Tejszín | — | — | 21 | — |

(EUR/100 kg)

Képlet

A

B

Bedolgozási eljárás

Jelölőanyagokkal

Jelölőanyagok nélkül

Jelölőanyagokkal

Jelölőanyagok nélkül

Maximális támogatás

Vaj ≥ 82 %

39

35

39

35

Vaj < 82 %

—

34,1

—

34

Vajkoncentrátum

46,5

42,6

46,5

42

Tejszín

—

—

19

15

Feldolgozási biztosíték

Vaj

43

—

43

—

Vajkoncentrátum

51

—

51

—

Tejszín

—

—

21

—

---

| 26.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 311/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 311/21

---

A BIZOTTSÁG 1945/2005/EK RENDELETE

(2005. november 25.)

a vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás maximális összegének rögzítéséről a 429/90/EGK rendeletben szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében megnyitott 347. egyedi pályázati eljárás vonatkozásában

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikkére,

mivel:

| (1) | A Közösségben közvetlen fogyasztásra szánt vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás pályázati eljárás útján történő nyújtásáról szóló, 1990. február 20-i 429/90/EGK bizottsági rendelettel (2) összhangban, az intervenciós ügynökségek folyamatos pályázati eljárás keretében nyújtanak támogatást a vajkoncentrátumra. Az említett rendelet 6. cikke úgy rendelkezik, hogy az egyedi pályázati felhívásokra beérkezett pályázatokat figyelembe véve rögzíteni kell a támogatás legnagyobb összegét a legalább 96 % zsírtartalmú vajkoncentrátum tekintetében, de olyan határozat is hozható, hogy a pályázati felhívás tekintetében nem hirdetnek nyertest. A rendeltetési biztosíték rögzítéséről ennek megfelelően kell rendelkezni. |
| --- | --- |

(1)

A Közösségben közvetlen fogyasztásra szánt vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás pályázati eljárás útján történő nyújtásáról szóló, 1990. február 20-i 429/90/EGK bizottsági rendelettel (2) összhangban, az intervenciós ügynökségek folyamatos pályázati eljárás keretében nyújtanak támogatást a vajkoncentrátumra. Az említett rendelet 6. cikke úgy rendelkezik, hogy az egyedi pályázati felhívásokra beérkezett pályázatokat figyelembe véve rögzíteni kell a támogatás legnagyobb összegét a legalább 96 % zsírtartalmú vajkoncentrátum tekintetében, de olyan határozat is hozható, hogy a pályázati felhívás tekintetében nem hirdetnek nyertest. A rendeltetési biztosíték rögzítéséről ennek megfelelően kell rendelkezni.

| (2) | A beérkezett ajánlatok alapján a maximális támogatást az alábbiakban meghatározott szinten kell rögzíteni, és megfelelően meg kell határozni a rendeltetési biztosítékot. |
| --- | --- |

(2)

A beérkezett ajánlatok alapján a maximális támogatást az alábbiakban meghatározott szinten kell rögzíteni, és megfelelően meg kell határozni a rendeltetési biztosítékot.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 429/90/EGK rendelet szerinti 347. egyedi pályázati felhívás vonatkozásában, a maximális támogatás összege és a rendeltetési biztosíték a következő:

| — | maximális támogatási összeg: |
| --- | --- |

—

maximális támogatási összeg:

45,5 EUR/100 kg,

| — | rendeltetési biztosíték: |
| --- | --- |

—

rendeltetési biztosíték:

50 EUR/100 kg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. november 26-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 25-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 45., 1990.2.21., 8. o. A legutóbb a 2250/2004/EK rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 25. o.) módosított rendelet.

2

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 26.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 311/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 311/22

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. június 16.)

a Spanyolország által a Siderúrgica Añón S.A. vonatkozásában elfogadott intézkedésekről

(az értesítés a C(2004) 1813. számú dokumentummal történt)

(Csak a spanyol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/827/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdése a) pontjára,

miután az érdekelt feleket a fent hivatkozott rendelkezéseknek (1) megfelelően felhívta megjegyzéseik megtételére, és tekintettel azok megjegyzéseire,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | Azt követően, hogy sajtójelentések szerint a Siderúrgica Añón S.A. (továbbiakban: „Siderúrgica Añón”) nevű új vállalkozás Galícia autonóm körzet kormányának támogatásával 9,62 millió euró összegű kölcsönt vett fel egy hengermű létesítésének finanszírozásához, a Bizottság 2001. május 14-én levélben kért információt az intézkedésről. 2001. július 2-i levelében a Bizottság emlékeztetőt küldött a fenti kérésről. |
| --- | --- |

(1)

Azt követően, hogy sajtójelentések szerint a Siderúrgica Añón S.A. (továbbiakban: „Siderúrgica Añón”) nevű új vállalkozás Galícia autonóm körzet kormányának támogatásával 9,62 millió euró összegű kölcsönt vett fel egy hengermű létesítésének finanszírozásához, a Bizottság 2001. május 14-én levélben kért információt az intézkedésről. 2001. július 2-i levelében a Bizottság emlékeztetőt küldött a fenti kérésről.

| (2) | 2001. július 10-i levelükben a spanyol hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a kölcsön és a Galíciai Gazdaságfejlesztési Intézet (IGAPE) által nyújtott garancia fennállásáról. |
| --- | --- |

(2)

2001. július 10-i levelükben a spanyol hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a kölcsön és a Galíciai Gazdaságfejlesztési Intézet (IGAPE) által nyújtott garancia fennállásáról.

| (3) | 2001. július 27-i levelében a Bizottság további információt kért a kölcsön és a garancia feltételeiről. |
| --- | --- |

(3)

2001. július 27-i levelében a Bizottság további információt kért a kölcsön és a garancia feltételeiről.

| (4) | A 2001. szeptember 19-i és október 12-i két emlékeztetőt követően a spanyol hatóságok 2001. október 25-i levelükben megadták a kért tájékoztatást, amelyet 2001. november 12-i levelükkel egészítettek ki. |
| --- | --- |

(4)

A 2001. szeptember 19-i és október 12-i két emlékeztetőt követően a spanyol hatóságok 2001. október 25-i levelükben megadták a kért tájékoztatást, amelyet 2001. november 12-i levelükkel egészítettek ki.

| (5) | 2001. december 20-i levelében a Bizottság értesítette Spanyolországot arról a határozatáról, hogy az acélipar állami támogatására vonatkozó közösségi szabályok meghatározásáról szóló, 1996. december 18-i 2496/96/ESZAK bizottsági határozat (2) (továbbiakban: „acélipari támogatási szabályzat”) 6. cikke (5) bekezdése értelmében eljárást kezdeményez az intézkedésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(5)

2001. december 20-i levelében a Bizottság értesítette Spanyolországot arról a határozatáról, hogy az acélipar állami támogatására vonatkozó közösségi szabályok meghatározásáról szóló, 1996. december 18-i 2496/96/ESZAK bizottsági határozat (2) (továbbiakban: „acélipari támogatási szabályzat”) 6. cikke (5) bekezdése értelmében eljárást kezdeményez az intézkedésekkel kapcsolatban.

| (6) | A Bizottságnak az eljárás megkezdésére vonatkozó határozatát az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában hirdették ki (3). A Bizottság felkérte az érintett feleket, hogy tegyék meg az intézkedésekre vonatkozó megjegyzéseiket. Ugyanakkor a Bizottság tájékoztatási végzést hozott bizonyos információk szolgáltatásáról. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottságnak az eljárás megkezdésére vonatkozó határozatát az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában hirdették ki (3). A Bizottság felkérte az érintett feleket, hogy tegyék meg az intézkedésekre vonatkozó megjegyzéseiket. Ugyanakkor a Bizottság tájékoztatási végzést hozott bizonyos információk szolgáltatásáról.

| (7) | 2002. március 1-jén kelt levelükben a spanyol hatóságok elküldték megjegyzéseiket és a kért információk közül néhányat benyújtottak. A hiányzó tájékoztatást 2002. április 19-én kelt levelükben adták meg, amelyet 2002. május 7-i levelükkel egészítettek ki. |
| --- | --- |

(7)

2002. március 1-jén kelt levelükben a spanyol hatóságok elküldték megjegyzéseiket és a kért információk közül néhányat benyújtottak. A hiányzó tájékoztatást 2002. április 19-én kelt levelükben adták meg, amelyet 2002. május 7-i levelükkel egészítettek ki.

| (8) | A Bizottság az érdekelt felektől megkapta a megjegyzéseket és továbbította azokat Spanyolországnak, amelynek lehetőséget biztosított a reagálásra. Spanyolország megjegyzéseit a 2002. március 26-án kelt levelekben küldte el. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság az érdekelt felektől megkapta a megjegyzéseket és továbbította azokat Spanyolországnak, amelynek lehetőséget biztosított a reagálásra. Spanyolország megjegyzéseit a 2002. március 26-án kelt levelekben küldte el.

| (9) | A Spanyolország által adott tájékoztatást követően a Bizottság 2002. július 2-án a fenti (2) bekezdésben említett kölcsön és garancia ellen megkezdett eljárásnak más intézkedésekre történő kiterjesztéséről határozott. |
| --- | --- |

(9)

A Spanyolország által adott tájékoztatást követően a Bizottság 2002. július 2-án a fenti (2) bekezdésben említett kölcsön és garancia ellen megkezdett eljárásnak más intézkedésekre történő kiterjesztéséről határozott.

| (10) | A spanyol hatóságok 2002. augusztus 9-én kelt levelükben elküldték megjegyzéseiket. |
| --- | --- |

(10)

A spanyol hatóságok 2002. augusztus 9-én kelt levelükben elküldték megjegyzéseiket.

| (11) | A Bizottságnak az eljárás megkezdésére vonatkozó határozatát az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában hirdették ki (4). A Bizottság felkérte az érintett feleket, hogy tegyék meg az intézkedésekre vonatkozó megjegyzéseiket. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottságnak az eljárás megkezdésére vonatkozó határozatát az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában hirdették ki (4). A Bizottság felkérte az érintett feleket, hogy tegyék meg az intézkedésekre vonatkozó megjegyzéseiket.

| (12) | A Bizottság az érdekelt felektől megkapta a megjegyzéseket, majd továbbította azokat Spanyolországnak, illetve lehetőséget biztosított számára, hogy reagáljon rájuk. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság az érdekelt felektől megkapta a megjegyzéseket, majd továbbította azokat Spanyolországnak, illetve lehetőséget biztosított számára, hogy reagáljon rájuk.

II.   TÉNYEK

1.   A kedvezményezett

| (13) | Siderúrgica Añón egy acéltermékek előállítása és értesítése céljából 2000 januárjában létrehozott vállalkozás. A kísérleti gyártást 2002 márciusában kezdte meg. Létrehozásakor törzstőkéje 3 004 800 eurót tett ki, amelyet a Hierros Añón S.A. (a továbbiakban: „Hierros Añón”) (66,66 %) és a Rodonita S.L. (a továbbiakban: „Rodonita”) (33,33 %) jegyzett. |
| --- | --- |

(13)

Siderúrgica Añón egy acéltermékek előállítása és értesítése céljából 2000 januárjában létrehozott vállalkozás. A kísérleti gyártást 2002 márciusában kezdte meg. Létrehozásakor törzstőkéje 3 004 800 eurót tett ki, amelyet a Hierros Añón S.A. (a továbbiakban: „Hierros Añón”) (66,66 %) és a Rodonita S.L. (a továbbiakban: „Rodonita”) (33,33 %) jegyzett.

| (14) | A Hierros Añón acéltermékek értékesítésére szakosodott vállalkozás. Leányvállalata, a Gallega de Mallas S.L. (a továbbiakban: „Gallega de Mallas”) révén hegesztett acélhálók előállításával is foglalkozik. |
| --- | --- |

(14)

A Hierros Añón acéltermékek értékesítésére szakosodott vállalkozás. Leányvállalata, a Gallega de Mallas S.L. (a továbbiakban: „Gallega de Mallas”) révén hegesztett acélhálók előállításával is foglalkozik.

| (15) | Az alábbi táblázat tartalmazza a csoport vonatkozó adatait: | 1999 | 2000 |
| --- | --- | --- | --- |
| | Alkalmazottak | Forgalom
  (millió euró) | Mérleg
  (millió euró) | Alkalmazottak | Forgalom
  (millió euró) | Mérleg
  (millió euró) |
| Gallega de Mallas | 22 | 15,2 | 9,9 | 22 | 18,4 | 9,9 |
| Hierros Añón | NA | 18,0 | 9,8 | 20 | 22,5 | 15,4 |
| Promociones Añón | 0 | 0,0 | 0,2 | 0 | 0,0 | 0,2 |
| Siderúrgica Añón | 0 | 0,0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 12,0 |
| Összesen | | 33,2 | 19,9 | 42 | 40,9 | 37,5 |

(15)

Az alábbi táblázat tartalmazza a csoport vonatkozó adatait:

1999

2000

Alkalmazottak

Forgalom

(millió euró)

Mérleg

(millió euró)

Alkalmazottak

Forgalom

(millió euró)

Mérleg

(millió euró)

Gallega de Mallas

22

15,2

9,9

22

18,4

9,9

Hierros Añón

NA

18,0

9,8

20

22,5

15,4

Promociones Añón

0

0,0

0,2

0

0,0

0,2

Siderúrgica Añón

0

0,0

0,0

0

0,0

12,0

Összesen

33,2

19,9

42

40,9

37,5

| (16) | A Rodonita a főleg az ipari anyagok ágazatában tevékenykedő Epifanio Campo S.L. csoporthoz (továbbiakban: „Epifanio Campo”) tartozik. |
| --- | --- |

(16)

A Rodonita a főleg az ipari anyagok ágazatában tevékenykedő Epifanio Campo S.L. csoporthoz (továbbiakban: „Epifanio Campo”) tartozik.

| (17) | Az alábbi táblázat tartalmazza azon vállalkozások vonatkozó adatait, melyekben a Rodonita több mint 25 %-os tulajdonnal rendelkezik: | 1999 | 2000 |
| --- | --- | --- | --- |
| | Alkalmazottak | Forgalom
  (millió euró) | Mérleg
  (millió euró) | Alkalmazottak | Forgalom
  (millió euró) | Mérleg
  (millió euró) |
| Pretensados Campo | 20 | 1,99 | 1,86 | 19 | 1,52 | 2,41 |
| Campo Brick | 37 | 1,12 | 12,61 | 26 | 3,93 | 13,89 |
| Epifanio Campo | 26 | 6,16 | 11,92 | 27 | 12,21 | 17,69 |
| Nueva Cerámica Campo | 35 | 4,20 | 6,93 | 32 | 4,34 | 6,22 |
| A Ostreira | 7 | 0,17 | 0,86 | 7 | 0,26 | 0,90 |
| Cerámica Campor Saez | 25 | 0,87 | 0,74 | 29 | 1,48 | 0,80 |
| Siderúrgica Añón | 0 | 0,0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 12,0 |
| Összesen | 150 | 14,51 | 34,93 | 140 | 23,74 | 53,94 |

(17)

Az alábbi táblázat tartalmazza azon vállalkozások vonatkozó adatait, melyekben a Rodonita több mint 25 %-os tulajdonnal rendelkezik:

1999

2000

Alkalmazottak

Forgalom

(millió euró)

Mérleg

(millió euró)

Alkalmazottak

Forgalom

(millió euró)

Mérleg

(millió euró)

Pretensados Campo

20

1,99

1,86

19

1,52

2,41

Campo Brick

37

1,12

12,61

26

3,93

13,89

Epifanio Campo

26

6,16

11,92

27

12,21

17,69

Nueva Cerámica Campo

35

4,20

6,93

32

4,34

6,22

A Ostreira

7

0,17

0,86

7

0,26

0,90

Cerámica Campor Saez

25

0,87

0,74

29

1,48

0,80

Siderúrgica Añón

0

0,0

0,0

0

0,0

12,0

Összesen

150

14,51

34,93

140

23,74

53,94

| (18) | A spanyol hatóságok tájékoztatása szerint a Hierros Añón S.A. (a továbbiakban „Hierros Añón”) és a Rodonita célja a beruházással: a) az acéltermékek iránti igényük kielégítése, a mostanáig jellemző külső forrásoktól való függésük megszüntetése; b) a termékeik esetében minőségi egyenletesség elérése; c) a hozzáadott értéknek a csoporton belül történő növelése. A tervek szerint a Siderúrgica Añón termékeinek 70 %-át a csoporthoz tartozó vállalatokhoz irányítják, míg a fennmaradó részt a Közösségen kívülre (főleg Észak-Afrikába és Latin-Amerikába, esetleg Ázsiába) exportálják. A projekt második szakaszának befejezését követően ez a százalék alacsonyabb lesz. |
| --- | --- |

(18)

A spanyol hatóságok tájékoztatása szerint a Hierros Añón S.A. (a továbbiakban „Hierros Añón”) és a Rodonita célja a beruházással: a) az acéltermékek iránti igényük kielégítése, a mostanáig jellemző külső forrásoktól való függésük megszüntetése; b) a termékeik esetében minőségi egyenletesség elérése; c) a hozzáadott értéknek a csoporton belül történő növelése. A tervek szerint a Siderúrgica Añón termékeinek 70 %-át a csoporthoz tartozó vállalatokhoz irányítják, míg a fennmaradó részt a Közösségen kívülre (főleg Észak-Afrikába és Latin-Amerikába, esetleg Ázsiába) exportálják. A projekt második szakaszának befejezését követően ez a százalék alacsonyabb lesz.

| (19) | A projekt teljes befektetési költsége eredetileg 29 992 589 euró volt. Az összeget saját forrásokból, közpénzekből nyújtott támogatásból és hitelekből szándékozták finanszírozni. |
| --- | --- |

(19)

A projekt teljes befektetési költsége eredetileg 29 992 589 euró volt. Az összeget saját forrásokból, közpénzekből nyújtott támogatásból és hitelekből szándékozták finanszírozni.

2.   A piac

| (20) | A vállalat a készterméket (vasbetonhoz használt rudak rúd vagy tekercs formájában) a szabadpiacon beszerzett félkész rúdacélból állítja elő. A vasbeton előállításához használt rudak alacsony hozzáadott értékkel rendelkező, az építési ágazatban használt termékek. |
| --- | --- |

(20)

A vállalat a készterméket (vasbetonhoz használt rudak rúd vagy tekercs formájában) a szabadpiacon beszerzett félkész rúdacélból állítja elő. A vasbeton előállításához használt rudak alacsony hozzáadott értékkel rendelkező, az építési ágazatban használt termékek.

| (21) | Bár az 1995–1997-es években jelentős kapacitáscsökkentés történt az ágazatban, például az előállítói kapacitást Olaszországban évi 3,4 millió tonnával csökkentették, azt az ágazatot, amelyben a Siderúrgica Añón tevékenykedik, kapacitásfelesleg jellemzi, amelyet az alábbi táblázat is bizonyít:








  Egyenes rudak vasbetonhoz | közösségi termelés
  (millió tonna) | közösségi kapacitás
  (millió tonna) | Kihasználtsági arány % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1997 | 11,8 | 19,5 | 60,2 |
| 1998 | 12,0 | 18,2 | 65,6 |
| 1999 | 12,0 | 17,6 | 68,5 |
| 2000 | 12,5 | 17,5 | 71,4 |
| Forrás: Jelentések a Közösség szén- és acéliparában végrehajtott beruházásokról. Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala |

(21)

Bár az 1995–1997-es években jelentős kapacitáscsökkentés történt az ágazatban, például az előállítói kapacitást Olaszországban évi 3,4 millió tonnával csökkentették, azt az ágazatot, amelyben a Siderúrgica Añón tevékenykedik, kapacitásfelesleg jellemzi, amelyet az alábbi táblázat is bizonyít:

Egyenes rudak vasbetonhoz

közösségi termelés

(millió tonna)

közösségi kapacitás

(millió tonna)

Kihasználtsági arány %

1997

11,8

19,5

60,2

1998

12,0

18,2

65,6

1999

12,0

17,6

68,5

2000

12,5

17,5

71,4

Forrás: Jelentések a Közösség szén- és acéliparában végrehajtott beruházásokról. Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala

| Tekercs formájú rudak vasbetonhoz | közösségi termelés
  (millió tonna) | közösségi kapacitás
  (millió tonna) | Kihasználtsági arány % |
| --- | --- | --- | --- |
| 1997 | 2,0 | 2,8 | 70,6 |
| 1998 | 1,7 | 2,8 | 60,2 |
| 1999 | 2,2 | 2,8 | 77,1 |
| 2000 | 3,0 | 3,7 | 80,5 |
| Forrás: Jelentések a Közösség szén- és acéliparában végrehajtott beruházásokról. Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala |

Tekercs formájú rudak vasbetonhoz

közösségi termelés

(millió tonna)

közösségi kapacitás

(millió tonna)

Kihasználtsági arány %

1997

2,0

2,8

70,6

1998

1,7

2,8

60,2

1999

2,2

2,8

77,1

2000

3,0

3,7

80,5

Forrás: Jelentések a Közösség szén- és acéliparában végrehajtott beruházásokról. Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala

| (22) | 1999-ben Spanyolország mintegy 480 000 tonna ilyen terméket szállított az EU többi országába. A Közösség többi országából 290 000 tonnát importált. |
| --- | --- |

(22)

1999-ben Spanyolország mintegy 480 000 tonna ilyen terméket szállított az EU többi országába. A Közösség többi országából 290 000 tonnát importált.

| (23) | Vasbetonhoz használt rudat Írország, Svédország és Finnország kivételével az egész Közösségben előállítanak. |
| --- | --- |

(23)

Vasbetonhoz használt rudat Írország, Svédország és Finnország kivételével az egész Közösségben előállítanak.

3.   Az intézkedések leírása

| (24) | 2000. november 10-én a galíciai regionális kormány az IGAPE-n keresztül 2 399 407 euró értékben támogatást nyújtott a Siderúrgica Añón-nak, amely a támogatásra jogosult költségek 8 %-át tette ki (ebből 2002. július 31-ig 285 681 euró került kifizetésre). Az IGAPE 1993-ban jött létre, és a galíciai regionális kormánynak a galíciai gazdaság ösztönzésére irányuló tevékenységét közvetíti. |
| --- | --- |

(24)

2000. november 10-én a galíciai regionális kormány az IGAPE-n keresztül 2 399 407 euró értékben támogatást nyújtott a Siderúrgica Añón-nak, amely a támogatásra jogosult költségek 8 %-át tette ki (ebből 2002. július 31-ig 285 681 euró került kifizetésre). Az IGAPE 1993-ban jött létre, és a galíciai regionális kormánynak a galíciai gazdaság ösztönzésére irányuló tevékenységét közvetíti.

| (25) | 2000. december 29-én a spanyol Tudomány- és Technológiaügyi Minisztérium 1 803 036 euró összegű kamatmentes kölcsönt biztosított. A futamidő 15 év, öt éves haladék mellett. |
| --- | --- |

(25)

2000. december 29-én a spanyol Tudomány- és Technológiaügyi Minisztérium 1 803 036 euró összegű kamatmentes kölcsönt biztosított. A futamidő 15 év, öt éves haladék mellett.

| (26) | 2001. április 2-án a Siderúrgica Añón hét bankkal 9 616 193 euró összegű szindikált hitelre írt alá szerződést a galíciai regionális kormány és a fenti bankok közötti átfogó megállapodás, az úgynevezett Inversiones Estratégicas de Galicia (INESGA) hitel (5) keretein belül. A kamat mértéke a három hónapos Euribor + 25 bázispont, és 0,5 %-os egyszeri szerződéskötési díj. A kölcsön 30 %-ának visszafizetését az IGAPE által nyújtott kiegészítő garancia fedezi. Ezért a garanciáért a vállalkozás a garantált összeg 0,2 %-ával egyenértékű díjat fizet. 2001. február 1-jén az IGAPE továbbá vállalta a kamat részét kitevő 25 bázispont, valamint a kölcsön szerződéskötési díjának 25 bázisponttal történő finanszírozását. |
| --- | --- |

(26)

2001. április 2-án a Siderúrgica Añón hét bankkal 9 616 193 euró összegű szindikált hitelre írt alá szerződést a galíciai regionális kormány és a fenti bankok közötti átfogó megállapodás, az úgynevezett Inversiones Estratégicas de Galicia (INESGA) hitel (5) keretein belül. A kamat mértéke a három hónapos Euribor + 25 bázispont, és 0,5 %-os egyszeri szerződéskötési díj. A kölcsön 30 %-ának visszafizetését az IGAPE által nyújtott kiegészítő garancia fedezi. Ezért a garanciáért a vállalkozás a garantált összeg 0,2 %-ával egyenértékű díjat fizet. 2001. február 1-jén az IGAPE továbbá vállalta a kamat részét kitevő 25 bázispont, valamint a kölcsön szerződéskötési díjának 25 bázisponttal történő finanszírozását.

| (27) | 2001. április 19-én a Siderúrgica Añón alaptőkéjét 10 217 220 euróra emelték. A SODIGA Galicia SCR, S.A. állami vállalat (továbbiakban: „SODIGA”), 1 803 060 euróval járult hozzá (a tényleges hozzájárulás azonban csak 1 202 040 euró részvényértéket tett ki, mivel a részvényenként fizetendő 60 eurós összeget 30 eurós felárral emelték meg), míg a Hierros Añón 4 006 860 és a Rodonita 2 003 520 euróval. A magánbefektetők részvényenként 60 eurót fizettek, amelynek felét azonnal, a másik felét 2002 szeptemberének vége előtt kellett befizetni. A tőkeemelést követően a Siderúrgica Añón tőkéje az alábbi arányok szerint oszlott meg: Hierros Añón 58,82 %; Rodonita 29,41 %; SODIGA 11,76 %. A felek aláírtak egy olyan megállapodást is, melynek értelmében a Hierros Añón és a Rodonita (vagyis maga a Siderúrgica Añón) ígéretet tett a SODIGA-nak, hogy legkésőbb 2007. április 19-ig megvásárolja a SODIGA részesedését a két alábbi ár közül azon, amelyik magasabb: a) a cég elméleti könyv szerinti értéke, amelyet szükség esetén független szakértő állapít meg; vagy b) az eredeti hozzájárulás 141,85 %-a, azaz 2 557 640,61 euró. A SODIGA a Siderúrgica Añóntól 2002. december 30-ától öt éven keresztül évi 150 916 euró résztörlesztést kap a végösszeg előlegeként. |
| --- | --- |

(27)

2001. április 19-én a Siderúrgica Añón alaptőkéjét 10 217 220 euróra emelték. A SODIGA Galicia SCR, S.A. állami vállalat (továbbiakban: „SODIGA”), 1 803 060 euróval járult hozzá (a tényleges hozzájárulás azonban csak 1 202 040 euró részvényértéket tett ki, mivel a részvényenként fizetendő 60 eurós összeget 30 eurós felárral emelték meg), míg a Hierros Añón 4 006 860 és a Rodonita 2 003 520 euróval. A magánbefektetők részvényenként 60 eurót fizettek, amelynek felét azonnal, a másik felét 2002 szeptemberének vége előtt kellett befizetni. A tőkeemelést követően a Siderúrgica Añón tőkéje az alábbi arányok szerint oszlott meg: Hierros Añón 58,82 %; Rodonita 29,41 %; SODIGA 11,76 %. A felek aláírtak egy olyan megállapodást is, melynek értelmében a Hierros Añón és a Rodonita (vagyis maga a Siderúrgica Añón) ígéretet tett a SODIGA-nak, hogy legkésőbb 2007. április 19-ig megvásárolja a SODIGA részesedését a két alábbi ár közül azon, amelyik magasabb: a) a cég elméleti könyv szerinti értéke, amelyet szükség esetén független szakértő állapít meg; vagy b) az eredeti hozzájárulás 141,85 %-a, azaz 2 557 640,61 euró. A SODIGA a Siderúrgica Añóntól 2002. december 30-ától öt éven keresztül évi 150 916 euró résztörlesztést kap a végösszeg előlegeként.

| (28) | A SODIGA a galíciai regionális kormány ellenőrzése alatt álló kockázati tőke-befektető társaság, mely arra specializálódott, hogy a galíciai gazdaság és ipar fejlesztésével kapcsolatos vállalkozásokban átmeneti részesedést szerezzen. A SODIGA részvényesei: a galíciai regionális kormány (20,6 % közvetlen és 46,6 % az IGAPE-n keresztül) valamint pénzügyi intézmények (32,8 %). A SODIGA támogatást kap az IGAPE-tól, amelynek összege 2000-ig 6 861 574,89 eurót tett ki. Ezeket a támogatásokat a különleges befektetések finanszírozására kell fordítani, azaz olyanokra, amelyek kockázatosabbak a vállalkozás által általában finanszírozottaknál, vagy ahol hosszabb a futamidő vagy az amortizációs időszak, illetve ha a befektetések bizonyos földrajzi területen történtek. |
| --- | --- |

(28)

A SODIGA a galíciai regionális kormány ellenőrzése alatt álló kockázati tőke-befektető társaság, mely arra specializálódott, hogy a galíciai gazdaság és ipar fejlesztésével kapcsolatos vállalkozásokban átmeneti részesedést szerezzen. A SODIGA részvényesei: a galíciai regionális kormány (20,6 % közvetlen és 46,6 % az IGAPE-n keresztül) valamint pénzügyi intézmények (32,8 %). A SODIGA támogatást kap az IGAPE-tól, amelynek összege 2000-ig 6 861 574,89 eurót tett ki. Ezeket a támogatásokat a különleges befektetések finanszírozására kell fordítani, azaz olyanokra, amelyek kockázatosabbak a vállalkozás által általában finanszírozottaknál, vagy ahol hosszabb a futamidő vagy az amortizációs időszak, illetve ha a befektetések bizonyos földrajzi területen történtek.

| (29) | 2002. március 1-jén a Siderúrgica Añón alaptőkéjét további 4 207 140 euróval megemelték. Ezt a három részvényes részesedése arányában jegyezte (a SODIGA 495 180 eurót fizetett be). A három részvényesre azonos feltételek vonatkoztak a részvények ára és a fizetési feltételek tekintetében. A felek aláírtak egy megállapodást is, amelynek értelmében a Hierros Añón és a Rodonita (vagyis maga a Siderúrgica Añón) ígéretet tett a SODIGA-nak, hogy legkésőbb 2007. április 19-ig megvásárolja a SODIGA részesedését: a) a cég elméleti könyv szerinti értékén, amelyet szükség esetén független szakértő állapít meg; vagy b) az eredeti hozzájárulás 133,82 %-áért, azaz 662 650 euróért, attól függően, hogy melyik érték magasabb. A SODIGA a Siderúrgica Añóntól 2003. december 30-ától négy éven keresztül évi 41 867 euró résztörlesztést kap a végösszeg előlegeként. |
| --- | --- |

(29)

2002. március 1-jén a Siderúrgica Añón alaptőkéjét további 4 207 140 euróval megemelték. Ezt a három részvényes részesedése arányában jegyezte (a SODIGA 495 180 eurót fizetett be). A három részvényesre azonos feltételek vonatkoztak a részvények ára és a fizetési feltételek tekintetében. A felek aláírtak egy megállapodást is, amelynek értelmében a Hierros Añón és a Rodonita (vagyis maga a Siderúrgica Añón) ígéretet tett a SODIGA-nak, hogy legkésőbb 2007. április 19-ig megvásárolja a SODIGA részesedését: a) a cég elméleti könyv szerinti értékén, amelyet szükség esetén független szakértő állapít meg; vagy b) az eredeti hozzájárulás 133,82 %-áért, azaz 662 650 euróért, attól függően, hogy melyik érték magasabb. A SODIGA a Siderúrgica Añóntól 2003. december 30-ától négy éven keresztül évi 41 867 euró résztörlesztést kap a végösszeg előlegeként.

4.   Az eljárás kezdeményezésének indoka

| (30) | Az eljárás megindítására vonatkozó határozataiban a Bizottság kifejezte kétségét a tekintetben, hogy a SODIGA által a Siderúrgica Añón alaptőkéjéből megszerzett részesedést valódi kockázati tőkerészesedésnek lehet-e tekinteni a piacgazdaságok szokásos befektetési gyakorlata szerint, és hogy a garanciáért fizetett ár piaci ár volt-e. Továbbá a Bizottság kifejezte kétségét az intézkedéseknek, valamint a spanyol hatóságok által a befektetések finanszírozása érdekében hozott, az előző szakaszban felsorolt intézkedéseinek a közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(30)

Az eljárás megindítására vonatkozó határozataiban a Bizottság kifejezte kétségét a tekintetben, hogy a SODIGA által a Siderúrgica Añón alaptőkéjéből megszerzett részesedést valódi kockázati tőkerészesedésnek lehet-e tekinteni a piacgazdaságok szokásos befektetési gyakorlata szerint, és hogy a garanciáért fizetett ár piaci ár volt-e. Továbbá a Bizottság kifejezte kétségét az intézkedéseknek, valamint a spanyol hatóságok által a befektetések finanszírozása érdekében hozott, az előző szakaszban felsorolt intézkedéseinek a közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban.

III.   AZ ÉRDEKELT FELEK MEGJEGYZÉSEI

| (31) | Az Európai Független Acélgyártók Szövetsége (EISA) 2002. február 22-i levelében úgy ítélte meg, hogy a támogatás nem összeegyeztethető a közös piaccal, főleg mert a) az acélrudak piaca többletkapacitástól szenved, b) a befektetés sosem lesz nyereséges, és csak a verseny torzulását eredményezi, és c) magánbefektető nem kockáztatna tőkét a jelenlegi piaci viszonyok mellett az ilyen termékek előállítása érdekében. |
| --- | --- |

(31)

Az Európai Független Acélgyártók Szövetsége (EISA) 2002. február 22-i levelében úgy ítélte meg, hogy a támogatás nem összeegyeztethető a közös piaccal, főleg mert a) az acélrudak piaca többletkapacitástól szenved, b) a befektetés sosem lesz nyereséges, és csak a verseny torzulását eredményezi, és c) magánbefektető nem kockáztatna tőkét a jelenlegi piaci viszonyok mellett az ilyen termékek előállítása érdekében.

| (32) | Az Unión de Empresas Siderúrgicas (UNESID) 2002. március 5-i levelében úgy ítélte meg, hogy nem lenne logikus közpénzeket használni új kapacitások létesítésére olyan ágazatban, ahol jelentős közpénzeket használtak fel korábban a munkaerő és a kapacitások csökkentésére. |
| --- | --- |

(32)

Az Unión de Empresas Siderúrgicas (UNESID) 2002. március 5-i levelében úgy ítélte meg, hogy nem lenne logikus közpénzeket használni új kapacitások létesítésére olyan ágazatban, ahol jelentős közpénzeket használtak fel korábban a munkaerő és a kapacitások csökkentésére.

| (33) | A Federacciai, az olasz acéltársaságok szövetsége 2002. március 8-i levelében megállapította, hogy az acélrudak piaca többletkapacitástól szenved, ezért az ebben az ágazatban végrehajtandó beruházás magas kockázattal jár és várhatóan aligha lesz nyereséges. Továbbá, úgy ítélte meg, hogy a SODIGA és az INESGA bevonását politikai megfontolásból ösztönözték. Ráadásul az INESGA-n keresztül nyújtott kölcsön kamata és a garanciadíj nem felelt meg a piaci feltételeknek. |
| --- | --- |

(33)

A Federacciai, az olasz acéltársaságok szövetsége 2002. március 8-i levelében megállapította, hogy az acélrudak piaca többletkapacitástól szenved, ezért az ebben az ágazatban végrehajtandó beruházás magas kockázattal jár és várhatóan aligha lesz nyereséges. Továbbá, úgy ítélte meg, hogy a SODIGA és az INESGA bevonását politikai megfontolásból ösztönözték. Ráadásul az INESGA-n keresztül nyújtott kölcsön kamata és a garanciadíj nem felelt meg a piaci feltételeknek.

| (34) | A UK Steel Enterprise Ltd. (továbbiakban: „UK Steel”) 2002. október 17-i levelében úgy nyilatkozott, hogy az ágazatra a többletkapacitás, a harmadik országok által generált rendkívül erős verseny és alacsony árak jellemzőek, ami mind azt jelzi, hogy egy hétköznapi magánbefektető nem adott volna tőkét új kapacitás létrehozásához. Az is kérdéses, hogy a Hierros Añón és a Rodonita befektetett volna-e ebbe a projektbe, ha nem állt volna rendelkezésre a jogellenes állami támogatás. Továbbá, az a tény, hogy a Hierros Añón és a Rodonita a termelési eredmény 70 %-át saját belső céljaira használta fel, elkerülhetetlenül megkérdőjelezte a Siderúrgica Añón nyereségességét. A termék transzfer árképzése áttekinthetetlen lesz, és feltehetően elsősorban inkább a Hierros Añónnak és a Rodonitának a kapcsolódó vállalatánál képződött nyereségességének maximalizálását, mint a Siderúrgica Añón nyereségességét fogja növelni. |
| --- | --- |

(34)

A UK Steel Enterprise Ltd. (továbbiakban: „UK Steel”) 2002. október 17-i levelében úgy nyilatkozott, hogy az ágazatra a többletkapacitás, a harmadik országok által generált rendkívül erős verseny és alacsony árak jellemzőek, ami mind azt jelzi, hogy egy hétköznapi magánbefektető nem adott volna tőkét új kapacitás létrehozásához. Az is kérdéses, hogy a Hierros Añón és a Rodonita befektetett volna-e ebbe a projektbe, ha nem állt volna rendelkezésre a jogellenes állami támogatás. Továbbá, az a tény, hogy a Hierros Añón és a Rodonita a termelési eredmény 70 %-át saját belső céljaira használta fel, elkerülhetetlenül megkérdőjelezte a Siderúrgica Añón nyereségességét. A termék transzfer árképzése áttekinthetetlen lesz, és feltehetően elsősorban inkább a Hierros Añónnak és a Rodonitának a kapcsolódó vállalatánál képződött nyereségességének maximalizálását, mint a Siderúrgica Añón nyereségességét fogja növelni.

| (35) | A Siderúrgica Añón 2002. július 31-i levelében a következő észrevételeket tette: |
| --- | --- |

(35)

A Siderúrgica Añón 2002. július 31-i levelében a következő észrevételeket tette:

| (36) | A vállalkozás szerint 2002. július 23-ától az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet (6) (továbbiakban: „KKV-rendelet”) az acélipari ágazatra is vonatkozik. Az a tény, hogy a támogatást az ESZAK-Szerződés lejárta előtt nyújtották, nem bír jelentőséggel, mivel az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a támogatások összeegyeztethetőségére vonatkozó bizottsági határozatokat a határozat elfogadásának idején, nem pedig a támogatás nyújtásának időpontjában fennálló tényekre és hatályos jogszabályokra kell alapozni. Továbbá, a Bizottságnak a jogellenes állami támogatás értékeléséhez alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló közleménye (7), amelyre az ESZAK-Szerződés lejártából fakadó versenyjogi kérdések kezelésének bizonyos szempontjairól szóló bizottsági közlemény (8) utal, csak kereteket, iránymutatásokat, közleményeket és értesítéseket tartalmaz, de rendeleteket nem. |
| --- | --- |

(36)

A vállalkozás szerint 2002. július 23-ától az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet (6) (továbbiakban: „KKV-rendelet”) az acélipari ágazatra is vonatkozik. Az a tény, hogy a támogatást az ESZAK-Szerződés lejárta előtt nyújtották, nem bír jelentőséggel, mivel az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a támogatások összeegyeztethetőségére vonatkozó bizottsági határozatokat a határozat elfogadásának idején, nem pedig a támogatás nyújtásának időpontjában fennálló tényekre és hatályos jogszabályokra kell alapozni. Továbbá, a Bizottságnak a jogellenes állami támogatás értékeléséhez alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló közleménye (7), amelyre az ESZAK-Szerződés lejártából fakadó versenyjogi kérdések kezelésének bizonyos szempontjairól szóló bizottsági közlemény (8) utal, csak kereteket, iránymutatásokat, közleményeket és értesítéseket tartalmaz, de rendeleteket nem.

| (37) | Ilyen körülmények között, mivel a Siderúrgica Añón KKV volt, és a rendelkezésre bocsátott támogatás intenzitása (9) alacsonyabb volt, mint a KKV-rendelet 4. cikkében meghatározott intenzitás, a támogatás összeegyeztethető volt a közös piaccal (és így mentesült az értesítési kötelezettség alól). |
| --- | --- |

(37)

Ilyen körülmények között, mivel a Siderúrgica Añón KKV volt, és a rendelkezésre bocsátott támogatás intenzitása (9) alacsonyabb volt, mint a KKV-rendelet 4. cikkében meghatározott intenzitás, a támogatás összeegyeztethető volt a közös piaccal (és így mentesült az értesítési kötelezettség alól).

| (38) | Továbbá, mivel az IGAPE által nyújtott támogatással és a Tudományos és Technológiai Minisztérium által nyújtott kamatmentes hitellel kapcsolatban a vállalkozás úgy érvelt, hogy a Bizottság által 1995. július 5-én (21/95 sz. állami támogatás) és 2001. május 18-án (182/01 sz. állami támogatás) jóváhagyott támogatási rendszerek keretében jutott támogatáshoz, ezért azok összeegyeztethetők voltak a közös piaccal. |
| --- | --- |

(38)

Továbbá, mivel az IGAPE által nyújtott támogatással és a Tudományos és Technológiai Minisztérium által nyújtott kamatmentes hitellel kapcsolatban a vállalkozás úgy érvelt, hogy a Bizottság által 1995. július 5-én (21/95 sz. állami támogatás) és 2001. május 18-án (182/01 sz. állami támogatás) jóváhagyott támogatási rendszerek keretében jutott támogatáshoz, ezért azok összeegyeztethetők voltak a közös piaccal.

| (39) | A SODIGA-nak a Siderúrgica Añón alaptőkéjében szerzett részesedésével kapcsolatban a vállalkozás kijelentette, hogy nem bír jelentősséggel, ha esetleg a magánbefektetői részvényesek és az állami részvényesek érdekeltségei különböznek, a lényeg, hogy a magánbefektetők és az állami befektetők azonos feltételek alapján részesedtek. Álláspontját alátámasztandó a vállalkozás arra emlékeztetett, hogy a Bizottság nem tekintette állami támogatásnak, amikor Bajorország az NMH és három másik acélmű alaptőkéjéből részesedést szerzett (az 1995. október 31-i bizottsági határozatban említett 1988. július 26-i határozat), illetve amikor eljárást kezdeményezett a vallon régiónak a Carsid tőkéjében történt részesedése ellen, a Bizottság nem vette figyelembe a magán- és állami részvényesek érdekeltségei közötti különbséget. |
| --- | --- |

(39)

A SODIGA-nak a Siderúrgica Añón alaptőkéjében szerzett részesedésével kapcsolatban a vállalkozás kijelentette, hogy nem bír jelentősséggel, ha esetleg a magánbefektetői részvényesek és az állami részvényesek érdekeltségei különböznek, a lényeg, hogy a magánbefektetők és az állami befektetők azonos feltételek alapján részesedtek. Álláspontját alátámasztandó a vállalkozás arra emlékeztetett, hogy a Bizottság nem tekintette állami támogatásnak, amikor Bajorország az NMH és három másik acélmű alaptőkéjéből részesedést szerzett (az 1995. október 31-i bizottsági határozatban említett 1988. július 26-i határozat), illetve amikor eljárást kezdeményezett a vallon régiónak a Carsid tőkéjében történt részesedése ellen, a Bizottság nem vette figyelembe a magán- és állami részvényesek érdekeltségei közötti különbséget.

| (40) | 2002. szeptember 30-i levelében a vállalkozás amellett érvelt, hogy mivel letelt az acélipari támogatási szabályzat 6. cikkének (5) bekezdésében a határozat elfogadására meghatározott három hónapos határidő, a Bizottság már nem jogosult a 2001. december 20-i levelében említett intézkedésekről szóló döntés meghozatalára. |
| --- | --- |

(40)

2002. szeptember 30-i levelében a vállalkozás amellett érvelt, hogy mivel letelt az acélipari támogatási szabályzat 6. cikkének (5) bekezdésében a határozat elfogadására meghatározott három hónapos határidő, a Bizottság már nem jogosult a 2001. december 20-i levelében említett intézkedésekről szóló döntés meghozatalára.

| (41) | 2003. június 23-i levelében a Siderúrgica Añón további megjegyzéseket nyújtott be. Először is kijelentette, hogy a támogatást nem lehet az ESZAK-Szerződésre vagy az acélipari támogatási szabályzatra figyelemmel elemezni. Továbbá megerősítette, hogy a támogatás a KKV-rendelet hatálya alá tartozik. Végül azzal érvelt, hogy a támogatás az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (10) (továbbiakban: „eljárási rendelet”) 1. cikkének b) pontja értelmében létező támogatás volt, mivel korábban került átadásra, mint ahogy az EK-Szerződés állami támogatásra vonatkozó szabályai az acélszektorban hatályba léptek volna. |
| --- | --- |

(41)

2003. június 23-i levelében a Siderúrgica Añón további megjegyzéseket nyújtott be. Először is kijelentette, hogy a támogatást nem lehet az ESZAK-Szerződésre vagy az acélipari támogatási szabályzatra figyelemmel elemezni. Továbbá megerősítette, hogy a támogatás a KKV-rendelet hatálya alá tartozik. Végül azzal érvelt, hogy a támogatás az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (10) (továbbiakban: „eljárási rendelet”) 1. cikkének b) pontja értelmében létező támogatás volt, mivel korábban került átadásra, mint ahogy az EK-Szerződés állami támogatásra vonatkozó szabályai az acélszektorban hatályba léptek volna.

IV.   SPANYOLORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (42) | Arról, hogy a SODIGA a Siderúrgica Añón alaptőkéjében részesedést szerzett, a spanyol hatóságok úgy nyilatkoztak, hogy az a piacgazdaságban bevett gyakorlat szerint történt. A befektetési döntéseket kizárólag a projektek megvalósíthatósága és várható nyereségessége szerint hozták. A jelen esetben a SODIGA a Siderúrgica Añón alaptőkéjében való részesedését a tőkeemelés időpontjában, és a többi részvényessel egy időben szerezte, akik együttesen az új részvények 83,4 %-át jegyezték. Ennek fényében a spanyol hatóságok fenntartották azon álláspontjukat, miszerint az ügylet az ítélkezési gyakorlatnak megfelelően eleget tett a magánbefektetői kritériumoknak. Továbbá a spanyol hatóságok azt állították, hogy a visszavásárlási megállapodás eredményeként a SODIGA a beruházás legkevesebb évi 7,2 %-os megtérülését biztosította, ami magasabb, mint a tízéves futamidőre szóló kincstárjegyek kamata a szerződés aláírásának időpontjában (5,3 %). Mindenesetre amennyiben mégis állami támogatásnak minősül, az állami támogatásról és a kockázati tőkéről szóló bizottsági közlemény (11) VIII. szakasza 3. pontjának ii. alpontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, mivel támogatott területen létrehozott induló fázisban lévő középvállalkozásról volt szó. |
| --- | --- |

(42)

Arról, hogy a SODIGA a Siderúrgica Añón alaptőkéjében részesedést szerzett, a spanyol hatóságok úgy nyilatkoztak, hogy az a piacgazdaságban bevett gyakorlat szerint történt. A befektetési döntéseket kizárólag a projektek megvalósíthatósága és várható nyereségessége szerint hozták. A jelen esetben a SODIGA a Siderúrgica Añón alaptőkéjében való részesedését a tőkeemelés időpontjában, és a többi részvényessel egy időben szerezte, akik együttesen az új részvények 83,4 %-át jegyezték. Ennek fényében a spanyol hatóságok fenntartották azon álláspontjukat, miszerint az ügylet az ítélkezési gyakorlatnak megfelelően eleget tett a magánbefektetői kritériumoknak. Továbbá a spanyol hatóságok azt állították, hogy a visszavásárlási megállapodás eredményeként a SODIGA a beruházás legkevesebb évi 7,2 %-os megtérülését biztosította, ami magasabb, mint a tízéves futamidőre szóló kincstárjegyek kamata a szerződés aláírásának időpontjában (5,3 %). Mindenesetre amennyiben mégis állami támogatásnak minősül, az állami támogatásról és a kockázati tőkéről szóló bizottsági közlemény (11) VIII. szakasza 3. pontjának ii. alpontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, mivel támogatott területen létrehozott induló fázisban lévő középvállalkozásról volt szó.

| (43) | A SODIGA részvényenként magasabb árat adott, és azonnal fizetett. A spanyol hatóságok szerint ezzel kiegyenlítődött a SODIGA-nak biztosított minimum befektetés-megtérülés, amelyben a többi részvényes nem részesült. Mindenesetre ragaszkodtak ahhoz az álláspontjukhoz, hogy bevett gyakorlatnak számít, ha egy új részvényes magasabb árat fizet az újonnan kibocsátott részvényekért, ugyanis ez tükrözi az eredeti részvényesek projektre gyakorolt ösztönző hatásának fontosságát (például a berendezések szállítóival kötött szerződésekben és földterület megszerzésében). |
| --- | --- |

(43)

A SODIGA részvényenként magasabb árat adott, és azonnal fizetett. A spanyol hatóságok szerint ezzel kiegyenlítődött a SODIGA-nak biztosított minimum befektetés-megtérülés, amelyben a többi részvényes nem részesült. Mindenesetre ragaszkodtak ahhoz az álláspontjukhoz, hogy bevett gyakorlatnak számít, ha egy új részvényes magasabb árat fizet az újonnan kibocsátott részvényekért, ugyanis ez tükrözi az eredeti részvényesek projektre gyakorolt ösztönző hatásának fontosságát (például a berendezések szállítóival kötött szerződésekben és földterület megszerzésében).

| (44) | A SODIGA-nak a Siderúrgica Añón második tőkeemelésében való részvételével kapcsolatban a spanyol hatóságok azzal érveltek, hogy a SODIGA a részesedése arányában, és a többi részvényessel azonos feltételek között vett részt benne. Ilyen körülmények között az ügylet nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(44)

A SODIGA-nak a Siderúrgica Añón második tőkeemelésében való részvételével kapcsolatban a spanyol hatóságok azzal érveltek, hogy a SODIGA a részesedése arányában, és a többi részvényessel azonos feltételek között vett részt benne. Ilyen körülmények között az ügylet nem minősül állami támogatásnak.

| (45) | Azzal kapcsolatban, hogy a SODIGA tevékenységéért az állami hatóságok milyen mértékben felelősek, a spanyol hatóságok véleménye az volt, hogy az ítélkezési gyakorlatnak megfelelően a Bizottság feladata bizonyítani az állami hatóságok közbenjárását a Siderúrgica Añón alaptőkéjébe történő befektetésről szóló határozat meghozatalakor. |
| --- | --- |

(45)

Azzal kapcsolatban, hogy a SODIGA tevékenységéért az állami hatóságok milyen mértékben felelősek, a spanyol hatóságok véleménye az volt, hogy az ítélkezési gyakorlatnak megfelelően a Bizottság feladata bizonyítani az állami hatóságok közbenjárását a Siderúrgica Añón alaptőkéjébe történő befektetésről szóló határozat meghozatalakor.

| (46) | Az INESGA-n keresztül nyújtott kölcsön tekintetében a spanyol hatóságok fenntartották azon álláspontjukat, hogy az összegek kizárólag magánforrásokból (a résztvevő bankoktól) származtak, hogy ezek a bankok szabadon résztvehettek bármely üzleti vállalkozás finanszírozásában, az INESGA szerepe pedig csupán az ellenőrzésre korlátozódott. A fentiek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy nem történt állami pénzalapok bevonása. Sőt, azt állították, hogy a Bizottság által használt referencia kamatláb nem volt megfelelő, lévén ez utóbbi a 2000 szeptemberében, októberében és novemberében érvényes ötéves bankközi swap-kamatláb 75 %-kal megnövelt átlagértéke. Mivel a kölcsön nyújtásának időpontjában az ötéves bankközi swap-kamatláb 4,769 % volt, a helyes hivatkozási értéknek 5,519 %-nak kellene lennie. Végül azt állították, hogy a kamat megegyezett, sőt, még magasabb is volt, mint az Añón csoporthoz tartozó vállalkozásoknak nyújtott más kölcsönök kamata. |
| --- | --- |

(46)

Az INESGA-n keresztül nyújtott kölcsön tekintetében a spanyol hatóságok fenntartották azon álláspontjukat, hogy az összegek kizárólag magánforrásokból (a résztvevő bankoktól) származtak, hogy ezek a bankok szabadon résztvehettek bármely üzleti vállalkozás finanszírozásában, az INESGA szerepe pedig csupán az ellenőrzésre korlátozódott. A fentiek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy nem történt állami pénzalapok bevonása. Sőt, azt állították, hogy a Bizottság által használt referencia kamatláb nem volt megfelelő, lévén ez utóbbi a 2000 szeptemberében, októberében és novemberében érvényes ötéves bankközi swap-kamatláb 75 %-kal megnövelt átlagértéke. Mivel a kölcsön nyújtásának időpontjában az ötéves bankközi swap-kamatláb 4,769 % volt, a helyes hivatkozási értéknek 5,519 %-nak kellene lennie. Végül azt állították, hogy a kamat megegyezett, sőt, még magasabb is volt, mint az Añón csoporthoz tartozó vállalkozásoknak nyújtott más kölcsönök kamata.

| (47) | A spanyol hatóságok azt állították, hogy az IGAPE által nyújtott garancia megfelel a piaci körülményeknek. Leszögezték, hogy a magánbankok által a hasonló típusú projekteknél alkalmazott jutalék negyedévente 0,15 %. A jelen ügyletnél a jutalék az alábbi okok miatt volt eltérő: a) a garancia odaítélésének feltételei sokkal szigorúbbak voltak, mint a bankgarancia esetében, mivel ez utóbbiak első felszólításra végrehajtandóak, míg az IGAPE által nyújtott garancia csak alárendelt módon (ha a kedvezményezettet fizetésképtelennek nyilvánítják); b) az IGAPE által vállalt kockázat igen csekély volt, mivel a kölcsönnek csak a 30 %-ára vonatkozott, és a kölcsön a befektetésnek csak a 40 %-át finanszírozta; és c) a projektet a fizetőképesség terén közismerten megbízható csoportok szervezték. |
| --- | --- |

(47)

A spanyol hatóságok azt állították, hogy az IGAPE által nyújtott garancia megfelel a piaci körülményeknek. Leszögezték, hogy a magánbankok által a hasonló típusú projekteknél alkalmazott jutalék negyedévente 0,15 %. A jelen ügyletnél a jutalék az alábbi okok miatt volt eltérő: a) a garancia odaítélésének feltételei sokkal szigorúbbak voltak, mint a bankgarancia esetében, mivel ez utóbbiak első felszólításra végrehajtandóak, míg az IGAPE által nyújtott garancia csak alárendelt módon (ha a kedvezményezettet fizetésképtelennek nyilvánítják); b) az IGAPE által vállalt kockázat igen csekély volt, mivel a kölcsönnek csak a 30 %-ára vonatkozott, és a kölcsön a befektetésnek csak a 40 %-át finanszírozta; és c) a projektet a fizetőképesség terén közismerten megbízható csoportok szervezték.

| (48) | A spanyol hatóságok két banktól (Caixa Galicia és Banco Pastor) származó nyilatkozatot nyújtottak be, melyekben a bankok kijelentették, hogy a kölcsön adott feltételei között és a részvényesek személyének ismeretében hasonló garancia esetén évi 0,20 %-os jutalékot alkalmaztak volna. |
| --- | --- |

(48)

A spanyol hatóságok két banktól (Caixa Galicia és Banco Pastor) származó nyilatkozatot nyújtottak be, melyekben a bankok kijelentették, hogy a kölcsön adott feltételei között és a részvényesek személyének ismeretében hasonló garancia esetén évi 0,20 %-os jutalékot alkalmaztak volna.

| (49) | Az IGAPE által nyújtott 0,25 %-os támogatással és a szerződéskötési díjjal kapcsolatban a spanyol hatóságok fenntartották azon véleményüket, hogy ezt a támogatást a Bizottság által jóváhagyott támogatási rendszerek keretében nyújtották, amely – nem számítva 14 299,44 eurót – az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendelet (12) hatálya alá tartozott, amely az ESZAK-szektorra is vonatkozott. Véleményük szerint ezen termékek piacát mindez nem érinti, mivel a termékek többsége a vállalatcsoporton belül kerül majd felhasználásra, és a fennmaradó rész szinte egésze az EGT-n kívül kerül majd értékesítésre. |
| --- | --- |

(49)

Az IGAPE által nyújtott 0,25 %-os támogatással és a szerződéskötési díjjal kapcsolatban a spanyol hatóságok fenntartották azon véleményüket, hogy ezt a támogatást a Bizottság által jóváhagyott támogatási rendszerek keretében nyújtották, amely – nem számítva 14 299,44 eurót – az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendelet (12) hatálya alá tartozott, amely az ESZAK-szektorra is vonatkozott. Véleményük szerint ezen termékek piacát mindez nem érinti, mivel a termékek többsége a vállalatcsoporton belül kerül majd felhasználásra, és a fennmaradó rész szinte egésze az EGT-n kívül kerül majd értékesítésre.

| (50) | A spanyol hatóságok véleménye szerint az IGAPE által nyújtott támogatás a Bizottság által jóváhagyott támogatási rendszer szerint került átadásra, ezért összeegyeztethető volt a közös piaccal. |
| --- | --- |

(50)

A spanyol hatóságok véleménye szerint az IGAPE által nyújtott támogatás a Bizottság által jóváhagyott támogatási rendszer szerint került átadásra, ezért összeegyeztethető volt a közös piaccal.

| (51) | Szerintük a támogatás mindenképpen összeegyeztethető volt a közös piaccal, mivel az ESZAK acélszektorára is alkalmazandó KKV-rendelet hatálya alá tartozott. |
| --- | --- |

(51)

Szerintük a támogatás mindenképpen összeegyeztethető volt a közös piaccal, mivel az ESZAK acélszektorára is alkalmazandó KKV-rendelet hatálya alá tartozott.

| (52) | Továbbá megerősítették, hogy a támogatás megfelelt a környezetvédelmi célokra nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásoknak (13). Állításuk szerint a víztisztításra kiválasztott rendszer, mely a hagyományosnál fokozottabban védi a környezetet, 661 113 euró többletköltséget jelentett. Hasonlóképpen az újrahevítő kemencében a földgáz használata, mely az olajtüzeléshez képest nagymértékben csökkenti a kibocsátást, 1 502 530 euró többletköltséget jelentett. Másrészről az a tény, hogy a hidraulikus berendezéseket, a kenőberendezéseket, a kábelezést és a csővezetékeket teljes mértékben felszín felett építették meg, mely – szemben a földfelszín alatt történő elvezetéssel – javítja a munkakörülményeket, és megelőzi a földfelszín alatti szivárgásokat, 6 911 639 euró többletköltséget jelentett. |
| --- | --- |

(52)

Továbbá megerősítették, hogy a támogatás megfelelt a környezetvédelmi célokra nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásoknak (13). Állításuk szerint a víztisztításra kiválasztott rendszer, mely a hagyományosnál fokozottabban védi a környezetet, 661 113 euró többletköltséget jelentett. Hasonlóképpen az újrahevítő kemencében a földgáz használata, mely az olajtüzeléshez képest nagymértékben csökkenti a kibocsátást, 1 502 530 euró többletköltséget jelentett. Másrészről az a tény, hogy a hidraulikus berendezéseket, a kenőberendezéseket, a kábelezést és a csővezetékeket teljes mértékben felszín felett építették meg, mely – szemben a földfelszín alatt történő elvezetéssel – javítja a munkakörülményeket, és megelőzi a földfelszín alatti szivárgásokat, 6 911 639 euró többletköltséget jelentett.

| (53) | A harmadik felek megjegyzéseit (lásd a fenti (31)–(34) bekezdéseket) illetően a spanyol hatóságok fenntartották azon véleményüket, miszerint a megjegyzéseket semmilyen tényszerű bizonyíték nem támasztja alá, és hogy ezek a társaságok mindössze egy új vállalkozás piacra lépését próbálják megakadályozni. Ezzel kapcsolatban a spanyol hatóságok emlékeztettek arra, hogy az új vállalkozás elindítóit éppen az ösztönözte a beruházás végrehajtására, hogy ezen termékek beszerzése a hagyományos előállítóktól (főleg a szállítmányok teljesítésében bekövetkezett késések miatt) jellemzően nehézségekbe ütközött. Felhívták továbbá a Bizottság figyelmét az EGK-Szerződés 85. cikkében meghatározott eljárásra vonatkozó, 1989. augusztus 2-i 89/515/EGK bizottsági határozatra (14), és az ahhoz kapcsolódó közösségi bírósági ítéletekre, melyekből kiderült, hogy egyes EISA-tagok versenyellenes tevékenységet folytattak. |
| --- | --- |

(53)

A harmadik felek megjegyzéseit (lásd a fenti (31)–(34) bekezdéseket) illetően a spanyol hatóságok fenntartották azon véleményüket, miszerint a megjegyzéseket semmilyen tényszerű bizonyíték nem támasztja alá, és hogy ezek a társaságok mindössze egy új vállalkozás piacra lépését próbálják megakadályozni. Ezzel kapcsolatban a spanyol hatóságok emlékeztettek arra, hogy az új vállalkozás elindítóit éppen az ösztönözte a beruházás végrehajtására, hogy ezen termékek beszerzése a hagyományos előállítóktól (főleg a szállítmányok teljesítésében bekövetkezett késések miatt) jellemzően nehézségekbe ütközött. Felhívták továbbá a Bizottság figyelmét az EGK-Szerződés 85. cikkében meghatározott eljárásra vonatkozó, 1989. augusztus 2-i 89/515/EGK bizottsági határozatra (14), és az ahhoz kapcsolódó közösségi bírósági ítéletekre, melyekből kiderült, hogy egyes EISA-tagok versenyellenes tevékenységet folytattak.

V.   AZ INTÉZKEDÉSEK ÉRTÉKELÉSE

| (54) | A Siderúrgica Añón az ESZAK-Szerződés I. Mellékletében foglalt termékek közé tartozó acélgerendákat és -rudakat állít elő. Következésképp a vállalkozás a Szerződés 80. cikkének hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(54)

A Siderúrgica Añón az ESZAK-Szerződés I. Mellékletében foglalt termékek közé tartozó acélgerendákat és -rudakat állít elő. Következésképp a vállalkozás a Szerződés 80. cikkének hatálya alá tartozik.

| (55) | A jelen esetben nyilvánvaló, hogy Spanyolország jogellenesen foganatosította az intézkedéseket, mivel nem az acélipari támogatatási szabályzat 6. cikkében meghatározott eljárásoknak megfelelően járt el. Ezért a Bizottság nem fogadhatja el a vállalkozás azon érvelését (lásd a fenti (41) bekezdést), mely szerint a szóban forgó támogatás létező támogatás volt. |
| --- | --- |

(55)

A jelen esetben nyilvánvaló, hogy Spanyolország jogellenesen foganatosította az intézkedéseket, mivel nem az acélipari támogatatási szabályzat 6. cikkében meghatározott eljárásoknak megfelelően járt el. Ezért a Bizottság nem fogadhatja el a vállalkozás azon érvelését (lásd a fenti (41) bekezdést), mely szerint a szóban forgó támogatás létező támogatás volt.

| (56) | Bár az eljárásra az ESZAK-Szerződés értelmében került sor, a Bizottság nem tudott 2002. július 23. előtt végleges határozatot hozni, mivel az eljárás meghosszabbításáról szóló határozatot 2002. július 2-án fogadták el, és 2002. július 4-én küldték meg a spanyol hatóságok részére. A megjegyzések megtételére vonatkozó felhívást 2002. szeptember 9-én tették közzé. Az ESZAK-Szerződés lejártának következményeként a versenyjogi kérdések kezelésének bizonyos szempontjairól szóló bizottsági közlemény 43. pontja értelmében ilyen esetekben az eljárási rendelet előírásai szerint folytatja a vizsgálatot, és a végleges döntést az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerint hozza meg. |
| --- | --- |

(56)

Bár az eljárásra az ESZAK-Szerződés értelmében került sor, a Bizottság nem tudott 2002. július 23. előtt végleges határozatot hozni, mivel az eljárás meghosszabbításáról szóló határozatot 2002. július 2-án fogadták el, és 2002. július 4-én küldték meg a spanyol hatóságok részére. A megjegyzések megtételére vonatkozó felhívást 2002. szeptember 9-én tették közzé. Az ESZAK-Szerződés lejártának következményeként a versenyjogi kérdések kezelésének bizonyos szempontjairól szóló bizottsági közlemény 43. pontja értelmében ilyen esetekben az eljárási rendelet előírásai szerint folytatja a vizsgálatot, és a végleges döntést az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerint hozza meg.

| (57) | A Bizottság nem fogadhatja el a vállalkozás azon érvét, miszerint az eljárás megindításától számított három hónapos időszak letelte akadályozta volna a határozathozatalban (lásd a fenti (40) bekezdést). Mint ahogyan azt a Bíróság a Belga Királyság kontra Európai Közösségek Bizottsága C-5/01 sz. ügyben (15)2002. december 12-én hozott ítéletében kimondta, „a 6. acélipari támogatási szabályzat 6. cikkének (5) bekezdésében meghatározott három hónapos időszak nem tekinthető hatályvesztéssel járó kötelezően betartandó időszaknak”. Jelenleg az eljárási rendelet teljes mértékben alkalmazandó, melynek 7. cikke (6) bekezdését betartották. |
| --- | --- |

(57)

A Bizottság nem fogadhatja el a vállalkozás azon érvét, miszerint az eljárás megindításától számított három hónapos időszak letelte akadályozta volna a határozathozatalban (lásd a fenti (40) bekezdést). Mint ahogyan azt a Bíróság a Belga Királyság kontra Európai Közösségek Bizottsága C-5/01 sz. ügyben (15)2002. december 12-én hozott ítéletében kimondta, „a 6. acélipari támogatási szabályzat 6. cikkének (5) bekezdésében meghatározott három hónapos időszak nem tekinthető hatályvesztéssel járó kötelezően betartandó időszaknak”. Jelenleg az eljárási rendelet teljes mértékben alkalmazandó, melynek 7. cikke (6) bekezdését betartották.

1.   Az állami támogatás fennállása

| (58) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint amennyiben érintik a tagállamok közötti kereskedelmi forgalmat, nem egyeztethetők össze a közös piaccal a tagállamok által vagy bármely tagállami forrás közvetítésével nyújtott támogatások, amelyek torzítják vagy torzítani fenyegetik a versenyt azáltal, hogy előnyben részesítenek bizonyos vállalatokat vagy termelést. |
| --- | --- |

(58)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint amennyiben érintik a tagállamok közötti kereskedelmi forgalmat, nem egyeztethetők össze a közös piaccal a tagállamok által vagy bármely tagállami forrás közvetítésével nyújtott támogatások, amelyek torzítják vagy torzítani fenyegetik a versenyt azáltal, hogy előnyben részesítenek bizonyos vállalatokat vagy termelést.

a)   A SODIGA részesedés-szerzése a Siderúrgica Añón alaptőkéjében

| (59) | Annak kapcsán, hogy a SODIGA a Siderúrgica Añón alaptőkéjében részesedést szerzett (lásd a fenti (27) és (29) bekezdéseket), a Bizottság első helyen megállapítja, hogy a SODIGA a galíciai regionális kormány ellenőrzése alatt áll. A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a galíciai regionális kormány a SODIGA-t az IGAPE vállalkozások támogatására irányuló programja (16) részének tekinti. A fentiek fényében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a SODIGA tevékenységéért az állam felelős. |
| --- | --- |

(59)

Annak kapcsán, hogy a SODIGA a Siderúrgica Añón alaptőkéjében részesedést szerzett (lásd a fenti (27) és (29) bekezdéseket), a Bizottság első helyen megállapítja, hogy a SODIGA a galíciai regionális kormány ellenőrzése alatt áll. A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a galíciai regionális kormány a SODIGA-t az IGAPE vállalkozások támogatására irányuló programja (16) részének tekinti. A fentiek fényében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a SODIGA tevékenységéért az állam felelős.

| (60) | Annak megállapítására, hogy az intézkedés kedvezményezettjének származott-e haszna az intézkedésből, a Bizottság a „piaci magánbefektető elvét” alkalmazza. Ezt az elvet a Bizottság több esetben alkalmazta, és a Bíróság számos ítéletében (17) is elfogadta és továbbfejlesztette. Az elv lényege az, hogy amennyiben egy állami hatóság egy normál piacgazdasági körülmények között működő magánbefektető által is elfogadható feltételekkel hajt végre befektetést egy vállalkozásban, a befektetés nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(60)

Annak megállapítására, hogy az intézkedés kedvezményezettjének származott-e haszna az intézkedésből, a Bizottság a „piaci magánbefektető elvét” alkalmazza. Ezt az elvet a Bizottság több esetben alkalmazta, és a Bíróság számos ítéletében (17) is elfogadta és továbbfejlesztette. Az elv lényege az, hogy amennyiben egy állami hatóság egy normál piacgazdasági körülmények között működő magánbefektető által is elfogadható feltételekkel hajt végre befektetést egy vállalkozásban, a befektetés nem minősül állami támogatásnak.

| (61) | Alapelvként, ha egy adott ügyletben egy magán- és állami befektető együttesen vesz részt úgy, hogy a magán- és az állami szektor szereplői azonos feltételek mellett fektetnek be, az ügylet nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(61)

Alapelvként, ha egy adott ügyletben egy magán- és állami befektető együttesen vesz részt úgy, hogy a magán- és az állami szektor szereplői azonos feltételek mellett fektetnek be, az ügylet nem minősül állami támogatásnak.

| (62) | Azonban a SODIGA a Siderúrgica Añón alaptőkéjében szerzett részesedése esetében nem érvényesek a fentiek, az alábbiak miatt: |
| --- | --- |

(62)

Azonban a SODIGA a Siderúrgica Añón alaptőkéjében szerzett részesedése esetében nem érvényesek a fentiek, az alábbiak miatt:

| (63) | Először: az első tőkeemelésnél a SODIGA azonnal befizette a részesedését, míg a magánbefektető társak később fizették be a sajátjukat, továbbá a SODIGA 90 eurót fizetett az általa megszerzett minden egyes részvényért, míg a magánbefektetők a sajátjukért csak 60 eurót. |
| --- | --- |

(63)

Először: az első tőkeemelésnél a SODIGA azonnal befizette a részesedését, míg a magánbefektető társak később fizették be a sajátjukat, továbbá a SODIGA 90 eurót fizetett az általa megszerzett minden egyes részvényért, míg a magánbefektetők a sajátjukért csak 60 eurót.

| (64) | Másodszor: a Siderúrgica Añón termelésének fő kedvezményezettjei a magánbefektetők lesznek, hiszen az említett befektetések eredményeképp nyereségre tehetnek szert, míg a SODIGA csak akkor számíthat befektetései megtérülésére, ha a Siderúrgica Añón nyereséges lesz. |
| --- | --- |

(64)

Másodszor: a Siderúrgica Añón termelésének fő kedvezményezettjei a magánbefektetők lesznek, hiszen az említett befektetések eredményeképp nyereségre tehetnek szert, míg a SODIGA csak akkor számíthat befektetései megtérülésére, ha a Siderúrgica Añón nyereséges lesz.

| (65) | A Bizottság nem fogadhatja el azt az érvet, hogy a SODIGA által fizetett felár bevett gyakorlat (lásd a fenti (43) bekezdést), mivel a vállalkozás még nem kezdte meg a termelést, ezért nem mutathatott fel különösen jó teljesítményt, ami indokolná a felárat. Továbbá, ha az érv elfogadásra kerülne, valamennyi akkori befektető tőkeinjekciójára alkalmazni kellene. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság nem fogadhatja el azt az érvet, hogy a SODIGA által fizetett felár bevett gyakorlat (lásd a fenti (43) bekezdést), mivel a vállalkozás még nem kezdte meg a termelést, ezért nem mutathatott fel különösen jó teljesítményt, ami indokolná a felárat. Továbbá, ha az érv elfogadásra kerülne, valamennyi akkori befektető tőkeinjekciójára alkalmazni kellene.

| (66) | Azonban a Bizottság megállapítja, hogy a részvény-visszavásárlási megállapodás értelmében a SODIGA 7,2 %-os megtérülést biztosított a befektetésére, amellyel a magánbefektetők nem rendelkeztek (18). |
| --- | --- |

(66)

Azonban a Bizottság megállapítja, hogy a részvény-visszavásárlási megállapodás értelmében a SODIGA 7,2 %-os megtérülést biztosított a befektetésére, amellyel a magánbefektetők nem rendelkeztek (18).

| (67) | A Bizottság véleménye szerint, tekintettel arra, hogy éves részletfizetésekre kerül majd sor, a SODIGA részvényei csak kisebbségi pozíciót biztosítanak, tehát nem jogosítanak fel a vállalkozás vezetésének bárminemű befolyásolására, és a Siderúrgica Añón főleg a saját részvényesei számára fog termelni, gazdasági szempontból az ilyen részesedés alárendelt kölcsönként kezelhető. A kapcsolódó kockázatok tekintetében ugyanakkor azonban ezt a befektetést normál részvénytőkeként kell kezelni, mivel bár az alárendelt hiteleket a többi hitelügyletnek alárendelve kezelik, de azok a részvénytőkével szemben elsőbbséget élveznek. |
| --- | --- |

(67)

A Bizottság véleménye szerint, tekintettel arra, hogy éves részletfizetésekre kerül majd sor, a SODIGA részvényei csak kisebbségi pozíciót biztosítanak, tehát nem jogosítanak fel a vállalkozás vezetésének bárminemű befolyásolására, és a Siderúrgica Añón főleg a saját részvényesei számára fog termelni, gazdasági szempontból az ilyen részesedés alárendelt kölcsönként kezelhető. A kapcsolódó kockázatok tekintetében ugyanakkor azonban ezt a befektetést normál részvénytőkeként kell kezelni, mivel bár az alárendelt hiteleket a többi hitelügyletnek alárendelve kezelik, de azok a részvénytőkével szemben elsőbbséget élveznek.

| (68) | A kérdés tehát az, hogy a befektetés fent említett 7,2 %-os megtérülése kellő fedezetet nyújtana-e a kapcsolódó kockázatokkal szemben, és elfogadható lenne-e egy alárendelt hitel nyújtására vállalkozó magánbefektetőnek. A Spanyolország által a Sniace SA-nak nyújtott állami támogatásról szóló, 2002. december 11-i 2003/284/EK határozatban (19) elfogadott megközelítésnek megfelelően a Bizottságnak az a véleménye, hogy az első tőkeemelésnél 12,33 %, míg a második tőkeemelésnél 11,06 % lett volna a megfelelő ráta a kapcsolódó kockázatok fedezésére. Ez megfelel annak a bankközi rátának, melyet a Bizottság a piaci referencia ráta kiszámítására alkalmaz, kiegészítve a Spanyolországnak nyújtott kölcsönöknél szokás szerint felszámolt 75 bázisponttal (6,33 % 2001. április 19-én és 5,06 % 2002. március 1-jén), illetve további 600 bázisponttal. Ez utóbbit az indokolja, hogy egyrészt nincs semmilyen biztosíték, másrészt az acélipari ágazatban új vállalkozás beindítása kockázatot jelent, mivel a szektorra strukturális kapacitásfelesleg jellemző, továbbá indokolja az a tény is, hogy – amint a fentiekben kifejtettük – sokkal magasabb kockázatot jelent, mint egy szokásos kölcsön (fizetésképtelenség esetén valamennyi hitelező elsőbbséget élvezne) (20). Ez megfelel a Bizottság által a referenciaértékek és a leszámítolási ráták megállapítási módjáról szóló értesítésben (21) foglalt mutatóknak, eszerint a referenciaérték 400 vagy több bázisponttal megemelhető, ha a helyzet különleges kockázatot jelent (például ott, ahol a bankok által kért szokásos biztosíték nem áll rendelkezésre). |
| --- | --- |

(68)

A kérdés tehát az, hogy a befektetés fent említett 7,2 %-os megtérülése kellő fedezetet nyújtana-e a kapcsolódó kockázatokkal szemben, és elfogadható lenne-e egy alárendelt hitel nyújtására vállalkozó magánbefektetőnek. A Spanyolország által a Sniace SA-nak nyújtott állami támogatásról szóló, 2002. december 11-i 2003/284/EK határozatban (19) elfogadott megközelítésnek megfelelően a Bizottságnak az a véleménye, hogy az első tőkeemelésnél 12,33 %, míg a második tőkeemelésnél 11,06 % lett volna a megfelelő ráta a kapcsolódó kockázatok fedezésére. Ez megfelel annak a bankközi rátának, melyet a Bizottság a piaci referencia ráta kiszámítására alkalmaz, kiegészítve a Spanyolországnak nyújtott kölcsönöknél szokás szerint felszámolt 75 bázisponttal (6,33 % 2001. április 19-én és 5,06 % 2002. március 1-jén), illetve további 600 bázisponttal. Ez utóbbit az indokolja, hogy egyrészt nincs semmilyen biztosíték, másrészt az acélipari ágazatban új vállalkozás beindítása kockázatot jelent, mivel a szektorra strukturális kapacitásfelesleg jellemző, továbbá indokolja az a tény is, hogy – amint a fentiekben kifejtettük – sokkal magasabb kockázatot jelent, mint egy szokásos kölcsön (fizetésképtelenség esetén valamennyi hitelező elsőbbséget élvezne) (20). Ez megfelel a Bizottság által a referenciaértékek és a leszámítolási ráták megállapítási módjáról szóló értesítésben (21) foglalt mutatóknak, eszerint a referenciaérték 400 vagy több bázisponttal megemelhető, ha a helyzet különleges kockázatot jelent (például ott, ahol a bankok által kért szokásos biztosíték nem áll rendelkezésre).

| (69) | Ezért a Bizottságnak az a véleménye, hogy a szóban forgó részesedés, amelyet állami forrásokból finanszíroznak, előnyhöz juttatja a Siderúrgica Añónt. |
| --- | --- |

(69)

Ezért a Bizottságnak az a véleménye, hogy a szóban forgó részesedés, amelyet állami forrásokból finanszíroznak, előnyhöz juttatja a Siderúrgica Añónt.

| (70) | A két részesedésben rejlő támogatási elem az első tőkeemeléskor megegyezik a 12,33 % és a 7,2 % közötti kamatkülönbséggel, azaz 5,13 %-kal, a második tőkeemeléskor pedig a 11,06 % és a 7,2 % közötti kamatkülönbséggel, azaz 3,86 %-kal. Tekintettel a Siderúrgica Añón által a SODIGA részére teljesítendő részletfizetésekre, e támogatás megfelel a tényleges visszafizetés és a fent említett szokásos 12,33 %-os, illetve 11,06 %-os kamat mellett járó éves kamatfizetések és tőkemegtérülés különbségének. Az utóbbi évi 222 317,3 euró kamatfizetést eredményez az első, 54 766,9 eurót a második tőkeemelésnek köszönhetően. A megfelelő kamatkifizetések és a két részesedés tényleges visszafizetési ütemezésének különbségét az alábbiak illusztrálják: (22) | Első tőkeemelésben való részvétel 1 803 060 euró (2001)











  Év | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Támogatásmentes visszafizetési ütemezés | 222 317 | 222 317 | 222 317 | 222 317 | 222 317 | 222 317
  - 1 803 060
  = 2 025 377 |
| Jelenlegi visszafizetési ütemezés | 150 916 | 150 916 | 150 916 | 150 916 | 150 916 | 1 803 060 |
| Támogatás évente | 71 401 | 71 401 | 71 401 | 71 401 | 71 401 | 222 317 |

(70)

A két részesedésben rejlő támogatási elem az első tőkeemeléskor megegyezik a 12,33 % és a 7,2 % közötti kamatkülönbséggel, azaz 5,13 %-kal, a második tőkeemeléskor pedig a 11,06 % és a 7,2 % közötti kamatkülönbséggel, azaz 3,86 %-kal. Tekintettel a Siderúrgica Añón által a SODIGA részére teljesítendő részletfizetésekre, e támogatás megfelel a tényleges visszafizetés és a fent említett szokásos 12,33 %-os, illetve 11,06 %-os kamat mellett járó éves kamatfizetések és tőkemegtérülés különbségének. Az utóbbi évi 222 317,3 euró kamatfizetést eredményez az első, 54 766,9 eurót a második tőkeemelésnek köszönhetően. A megfelelő kamatkifizetések és a két részesedés tényleges visszafizetési ütemezésének különbségét az alábbiak illusztrálják: (22)

Első tőkeemelésben való részvétel 1 803 060 euró (2001)

Év

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Támogatásmentes visszafizetési ütemezés

222 317

222 317

222 317

222 317

222 317

222 317

- 1 803 060

= 2 025 377

Jelenlegi visszafizetési ütemezés

150 916

150 916

150 916

150 916

150 916

1 803 060

Támogatás évente

71 401

71 401

71 401

71 401

71 401

222 317

| | Második tőkeemelésben való részvétel 495 180 euró (2002)










  Év | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Támogatásmentes visszafizetési ütemezés | 54 766 | 54 766 | 54 766 | 54 766 | 54 766
  - 495 180
  = 549 946 |
| Jelenlegi visszafizetési ütemezés | 41 868 | 41 868 | 41 868 | 41 868 | 495 180 |
| Támogatás évente | 12 869 | 12 869 | 12 869 | 12 869 | 54 766 |

Második tőkeemelésben való részvétel 495 180 euró (2002)

Év

2003

2004

2005

2006

2007

Támogatásmentes visszafizetési ütemezés

54 766

54 766

54 766

54 766

54 766

- 495 180

= 549 946

Jelenlegi visszafizetési ütemezés

41 868

41 868

41 868

41 868

495 180

Támogatás évente

12 869

12 869

12 869

12 869

54 766

b)   Az INESGA-n keresztül nyújtott kölcsön

| (71) | Ami az INESGA-n keresztül nyújtott kölcsönt illeti (lásd a fenti (26) bekezdést), a Bizottságnak az a véleménye, hogy állami támogatási elemek is rejlenek benne, mivel a kamat meglehetősen alacsonynak bizonyul. A Bizottság azonban megjegyzi, hogy az összegeket kereskedelmi bankok bocsátották rendelkezésre, és a bankok szabadon dönthetnek arról, hogy részt vesznek-e hitelnyújtásban. Emiatt a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jobb pénzügyi feltételek az IGAPE részvételének (garancia, közvetlenül a bankoknak fizetett kamattámogatás) köszönhetők, valamint annak, hogy a szóban forgó kölcsön szindikált kölcsön volt. Tehát a szóban forgó hitelnyújtás nem jelent állami támogatást. |
| --- | --- |

(71)

Ami az INESGA-n keresztül nyújtott kölcsönt illeti (lásd a fenti (26) bekezdést), a Bizottságnak az a véleménye, hogy állami támogatási elemek is rejlenek benne, mivel a kamat meglehetősen alacsonynak bizonyul. A Bizottság azonban megjegyzi, hogy az összegeket kereskedelmi bankok bocsátották rendelkezésre, és a bankok szabadon dönthetnek arról, hogy részt vesznek-e hitelnyújtásban. Emiatt a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jobb pénzügyi feltételek az IGAPE részvételének (garancia, közvetlenül a bankoknak fizetett kamattámogatás) köszönhetők, valamint annak, hogy a szóban forgó kölcsön szindikált kölcsön volt. Tehát a szóban forgó hitelnyújtás nem jelent állami támogatást.

c)   Az IGAPE által biztosított garancia

| (72) | Az IGAPE által biztosított garanciával kapcsolatban (lásd a fenti (26) bekezdést), a Bizottság az egyes garanciák megítélésének gyakorlatában (23) több feltételt alkalmaz annak kizárására, hogy a garancia állami támogatást tartalmaz. Jelen esetben a Bizottság megállapítja, hogy a Siderúrgica Añónnak a pénzügyi nehézségekkel küzdő cégek megmentésére és szerkezetátalakítására nyújtott állami támogatásról szóló közösségi iránymutatások (24) értelmében nem voltak pénzügyi nehézségei, és a pénzpiacról állami beavatkozás nélkül vett fel kölcsönöket. Továbbá megállapítja, hogy a garancia egy meghatározott kölcsönhöz kapcsolódik, meghatározott maximális összegre szól, a fennmaradó tartozás 30 %-át fedezi, és nem nyílt végű. Ami a garanciáért fizetett árat illeti, a Bizottság kételkedik abban, hogy a fizetett felár (a fennmaradó garantált tartozás évi 0,2 %-a, szerződéskötési díj nélkül) megfelelt egy hasonló garancia piaci árának, különös tekintettel a kölcsön nyújtásában résztvevő két bank által közzétett, a garanciavállalásra vonatkozó maximum árakat tartalmazó jegyzékére. |
| --- | --- |

(72)

Az IGAPE által biztosított garanciával kapcsolatban (lásd a fenti (26) bekezdést), a Bizottság az egyes garanciák megítélésének gyakorlatában (23) több feltételt alkalmaz annak kizárására, hogy a garancia állami támogatást tartalmaz. Jelen esetben a Bizottság megállapítja, hogy a Siderúrgica Añónnak a pénzügyi nehézségekkel küzdő cégek megmentésére és szerkezetátalakítására nyújtott állami támogatásról szóló közösségi iránymutatások (24) értelmében nem voltak pénzügyi nehézségei, és a pénzpiacról állami beavatkozás nélkül vett fel kölcsönöket. Továbbá megállapítja, hogy a garancia egy meghatározott kölcsönhöz kapcsolódik, meghatározott maximális összegre szól, a fennmaradó tartozás 30 %-át fedezi, és nem nyílt végű. Ami a garanciáért fizetett árat illeti, a Bizottság kételkedik abban, hogy a fizetett felár (a fennmaradó garantált tartozás évi 0,2 %-a, szerződéskötési díj nélkül) megfelelt egy hasonló garancia piaci árának, különös tekintettel a kölcsön nyújtásában résztvevő két bank által közzétett, a garanciavállalásra vonatkozó maximum árakat tartalmazó jegyzékére.

| (73) | A Bizottság nem fogadhatja el összehasonlításként a két bank által utólag benyújtott „ajánlatokat” (lásd a fenti (48) bekezdést) mivel azok feltételezésen alapulnak, és a jelen eljárás céljából készültek. Továbbá, ezek csak az adott két bankra vonatkoznak, tehát nem feltétlenül képviselik a piac véleményét. |
| --- | --- |

(73)

A Bizottság nem fogadhatja el összehasonlításként a két bank által utólag benyújtott „ajánlatokat” (lásd a fenti (48) bekezdést) mivel azok feltételezésen alapulnak, és a jelen eljárás céljából készültek. Továbbá, ezek csak az adott két bankra vonatkoznak, tehát nem feltétlenül képviselik a piac véleményét.

| (74) | A Bizottság nem fogadhatja el a garancia különleges voltára vonatkozó indokokat (lásd a fenti (47) bekezdést), és így a „szokásos” piaci ráta csökkentését sem az alábbiak miatt: a) az a tény, hogy Spanyolországban a garanciákat első felszólításra teljesíteni kell, azzal magyarázható, hogy a kedvezményezettől további biztosítékot is kérnek. A jelen esetben azonban az IGAPE kifejezetten lemondott a biztosíték kérésének jogáról (miután megkapta a galíciai regionális kormány hozzájárulását); b) az a tény, hogy a garancia csak a kölcsön 30 %-ára terjed ki, nem lényeges, mivel a kezességet vállaló számára a kockázat összege számít; és c) az a tény sem lényeges, hogy a projektet fizetőképességükről ismert csoportok szervezték, mivel ezek a csoportok nem lettek volna felelősek a Siderúrgica Añón tartozásaiért. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság nem fogadhatja el a garancia különleges voltára vonatkozó indokokat (lásd a fenti (47) bekezdést), és így a „szokásos” piaci ráta csökkentését sem az alábbiak miatt: a) az a tény, hogy Spanyolországban a garanciákat első felszólításra teljesíteni kell, azzal magyarázható, hogy a kedvezményezettől további biztosítékot is kérnek. A jelen esetben azonban az IGAPE kifejezetten lemondott a biztosíték kérésének jogáról (miután megkapta a galíciai regionális kormány hozzájárulását); b) az a tény, hogy a garancia csak a kölcsön 30 %-ára terjed ki, nem lényeges, mivel a kezességet vállaló számára a kockázat összege számít; és c) az a tény sem lényeges, hogy a projektet fizetőképességükről ismert csoportok szervezték, mivel ezek a csoportok nem lettek volna felelősek a Siderúrgica Añón tartozásaiért.

| (75) | Ilyen körülmények között ebben a speciális esetben a Bizottságnak az a véleménye, hogy egy hasonló garancia piaci ára legalább a spanyol hatóságok által megjelölt évi 0,6 % lett volna (lásd a fenti (47) bekezdést). |
| --- | --- |

(75)

Ilyen körülmények között ebben a speciális esetben a Bizottságnak az a véleménye, hogy egy hasonló garancia piaci ára legalább a spanyol hatóságok által megjelölt évi 0,6 % lett volna (lásd a fenti (47) bekezdést).

| (76) | Ezért a Bizottságnak az a véleménye, hogy a szóban forgó garancia, amelyet állami forrásokból finanszíroznak, előnyhöz juttatja a Siderúrgica Añónt. |
| --- | --- |

(76)

Ezért a Bizottságnak az a véleménye, hogy a szóban forgó garancia, amelyet állami forrásokból finanszíroznak, előnyhöz juttatja a Siderúrgica Añónt.

| (77) | Ami az ilyen garanciához kapcsolódó állami támogatás összegét illeti, a garanciákról szóló közlemény 3.2. pontja megállapítja, hogy az egyedi garanciának megfelelő készpénz garanciát ugyanúgy kell számolni, mint a puha kölcsönnek megfelelő garanciát, a kamattámogatás a piaci árfolyam, és az állami garanciának köszönhetően megszerzett árfolyam közötti különbséget képviseli, a kifizetett felár levonása után. A jelen esetben, az ilyen kölcsön piaci árfolyamának meghatározása céljából, és a befektetés finanszírozására nyújtott garancia nélküli más hitelnyújtás hiányában a Bizottság véleménye szerint a Caixa de Galicia által a Siderúrgica Añónnak nyújtott biztosíték nélküli kölcsön (tőke: 3 000 000 euró, kamat: 12 hónapos Euribor + 0,75 %, szerződéskötési díj: 0,15 %, futamidő: 2002. március 20-tól egy év) (25) kamatának mértékét kell figyelembe venni. Az INESGA-féle kölcsön kamattámogatása tehát évi 0,3 % (az 0,50 %-os különbözet az INESGA-féle kölcsön kockázati felára (3 hónapos EURIBOR + 0,25 %) és a kölcsön kockázati felára (12 hónapos EURIBOR + 0,75 %) között, mínusz a garanciáért fizetett 0,2 %-ot). Ez összesen 28 848,6 eurót tesz ki (azaz a 9 616 193 euró 0,3 %-a). |
| --- | --- |

(77)

Ami az ilyen garanciához kapcsolódó állami támogatás összegét illeti, a garanciákról szóló közlemény 3.2. pontja megállapítja, hogy az egyedi garanciának megfelelő készpénz garanciát ugyanúgy kell számolni, mint a puha kölcsönnek megfelelő garanciát, a kamattámogatás a piaci árfolyam, és az állami garanciának köszönhetően megszerzett árfolyam közötti különbséget képviseli, a kifizetett felár levonása után. A jelen esetben, az ilyen kölcsön piaci árfolyamának meghatározása céljából, és a befektetés finanszírozására nyújtott garancia nélküli más hitelnyújtás hiányában a Bizottság véleménye szerint a Caixa de Galicia által a Siderúrgica Añónnak nyújtott biztosíték nélküli kölcsön (tőke: 3 000 000 euró, kamat: 12 hónapos Euribor + 0,75 %, szerződéskötési díj: 0,15 %, futamidő: 2002. március 20-tól egy év) (25) kamatának mértékét kell figyelembe venni. Az INESGA-féle kölcsön kamattámogatása tehát évi 0,3 % (az 0,50 %-os különbözet az INESGA-féle kölcsön kockázati felára (3 hónapos EURIBOR + 0,25 %) és a kölcsön kockázati felára (12 hónapos EURIBOR + 0,75 %) között, mínusz a garanciáért fizetett 0,2 %-ot). Ez összesen 28 848,6 eurót tesz ki (azaz a 9 616 193 euró 0,3 %-a).

d)   Egyéb intézkedések

| (78) | Az IGAPE által nyújtott támogatás (lásd a fenti (24) bekezdést), a Tudományos és Technológiai Minisztérium által nyújtott kamatmentes kölcsön (lásd a fenti (25) bekezdést) és az IGAPE által az INESGA-n keresztül nyújtott kamat- és szerződéskötési díj-támogatás (lásd a fenti (26) bekezdést) állami forrásokból finanszírozott előnyhöz juttatja a Siderúrgica Añónt. |
| --- | --- |

(78)

Az IGAPE által nyújtott támogatás (lásd a fenti (24) bekezdést), a Tudományos és Technológiai Minisztérium által nyújtott kamatmentes kölcsön (lásd a fenti (25) bekezdést) és az IGAPE által az INESGA-n keresztül nyújtott kamat- és szerződéskötési díj-támogatás (lásd a fenti (26) bekezdést) állami forrásokból finanszírozott előnyhöz juttatja a Siderúrgica Añónt.

| (79) | Az előző pontban említett támogatási intézkedések összegei a következők: az IGAPE által nyújtott szubvenció: 2 399 407 euró; az INESGA által nyújtott kölcsönhöz az IGAPE által nyújtott támogatás: a 9 616 193 euró évi 0,25 %-a, azaz évi 24 040,5 euró (kamattámogatás), és a 9 616 193 euró 0,5 %, azaz évi 48 081 euró (szerződéskötési díj); a Tudományos és Technológiai Minisztérium által nyújtott kamatmentes kölcsön: évi 5,7 % 1 803 036 euró után, azaz 102 773,5 euró. |
| --- | --- |

(79)

Az előző pontban említett támogatási intézkedések összegei a következők: az IGAPE által nyújtott szubvenció: 2 399 407 euró; az INESGA által nyújtott kölcsönhöz az IGAPE által nyújtott támogatás: a 9 616 193 euró évi 0,25 %-a, azaz évi 24 040,5 euró (kamattámogatás), és a 9 616 193 euró 0,5 %, azaz évi 48 081 euró (szerződéskötési díj); a Tudományos és Technológiai Minisztérium által nyújtott kamatmentes kölcsön: évi 5,7 % 1 803 036 euró után, azaz 102 773,5 euró.

e)   A verseny torzítása és a kereskedelem befolyásolása

| (80) | Az ágazatban megfigyelhető versenyre és a közösségen belüli kereskedelemre tekintettel (lásd a fenti (20)–(23) bekezdést) a Bizottságnak az a véleménye, hogy a fent említett támogatási intézkedések a versenyt torzítják vagy annak torzításával fenyegetnek, és érintik a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(80)

Az ágazatban megfigyelhető versenyre és a közösségen belüli kereskedelemre tekintettel (lásd a fenti (20)–(23) bekezdést) a Bizottságnak az a véleménye, hogy a fent említett támogatási intézkedések a versenyt torzítják vagy annak torzításával fenyegetnek, és érintik a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (81) | Ezért a Bizottságnak az a véleménye, hogy az IGAPE által nyújtott támogatás, a Tudományos és Technológiai Minisztérium által nyújtott kamatmentes kölcsön, az INESGA-n keresztül nyújtott kamat és szerződéskötési díj az IGAPE általi szubvencionálása, a SODIGA-nak a Siderúrgica Añón alaptőkéjében szerzett részesedése, és az IGAPE által nyújtott biztosíték az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(81)

Ezért a Bizottságnak az a véleménye, hogy az IGAPE által nyújtott támogatás, a Tudományos és Technológiai Minisztérium által nyújtott kamatmentes kölcsön, az INESGA-n keresztül nyújtott kamat és szerződéskötési díj az IGAPE általi szubvencionálása, a SODIGA-nak a Siderúrgica Añón alaptőkéjében szerzett részesedése, és az IGAPE által nyújtott biztosíték az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül.

2.   Összeegyeztethetőség a közös piaccal

| (82) | Első pontként a Bizottság nem fogadja el azt az érvet, hogy a támogatás egy részét elfogadott támogatási rendszerek (N 21/95 (26) és N 182/01 (27) keretében nyújtották. Az ezeket a támogatási rendszereket jóváhagyó határozatokban a Bizottság tudomásul vette, hogy a spanyol hatóságok elkötelezettek az acélipari ágazatra vonatkozó szabályok tiszteletben tartása iránt. A Bizottság megállapítja, hogy az acélipari ágazatra vonatkozó szabályokat az acélipari támogatási szabályzat tartalmazza, amely az acélipari ágazatot kizárja a fent említett támogatási rendszerekből, és előzetes értesítési kötelezettséget ír elő. Mivel az előzetes értesítési kötelezettséget nem tartották be, a Siderúrgica Añónnak nyújtott támogatása nem történhetett a fent említett két támogatási rendszer keretében. |
| --- | --- |

(82)

Első pontként a Bizottság nem fogadja el azt az érvet, hogy a támogatás egy részét elfogadott támogatási rendszerek (N 21/95 (26) és N 182/01 (27) keretében nyújtották. Az ezeket a támogatási rendszereket jóváhagyó határozatokban a Bizottság tudomásul vette, hogy a spanyol hatóságok elkötelezettek az acélipari ágazatra vonatkozó szabályok tiszteletben tartása iránt. A Bizottság megállapítja, hogy az acélipari ágazatra vonatkozó szabályokat az acélipari támogatási szabályzat tartalmazza, amely az acélipari ágazatot kizárja a fent említett támogatási rendszerekből, és előzetes értesítési kötelezettséget ír elő. Mivel az előzetes értesítési kötelezettséget nem tartották be, a Siderúrgica Añónnak nyújtott támogatása nem történhetett a fent említett két támogatási rendszer keretében.

| (83) | Az ESZAK-Szerződés lejártából fakadó versenyjogi kérdések kezelésének bizonyos szempontjairól szóló bizottsági közlemény 44. pontja szerint „a 2002. július 23-án, vagy azt megelőzően előzetes bizottsági jóváhagyás nélkül nyújtott állami támogatásokkal kapcsolatosan a fenti időpont után hozott határozatok esetében a Bizottság a jogszabályellenes állami támogatás értékelésének vonatkozó szabályai meghatározásáról szóló bizottsági értesítés alapján fog eljárni” (28). Ez utóbbi értesítés utolsó bekezdése szerint az abban foglalt szabályok azonban „nem sértik az állami támogatásra vonatkozó tanácsi és bizottsági rendeletek értelmezését”. |
| --- | --- |

(83)

Az ESZAK-Szerződés lejártából fakadó versenyjogi kérdések kezelésének bizonyos szempontjairól szóló bizottsági közlemény 44. pontja szerint „a 2002. július 23-án, vagy azt megelőzően előzetes bizottsági jóváhagyás nélkül nyújtott állami támogatásokkal kapcsolatosan a fenti időpont után hozott határozatok esetében a Bizottság a jogszabályellenes állami támogatás értékelésének vonatkozó szabályai meghatározásáról szóló bizottsági értesítés alapján fog eljárni” (28). Ez utóbbi értesítés utolsó bekezdése szerint az abban foglalt szabályok azonban „nem sértik az állami támogatásra vonatkozó tanácsi és bizottsági rendeletek értelmezését”.

| (84) | A 70/2001/EK rendelet 9. cikke (2) bekezdésének második albekezdése (29) szerint „az e rendelet a hatálybalépése előtt, bármely támogatási programon kívül nyújtott egyedi támogatások a Bizottság engedélyének hiányában, továbbá a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésében szereplő bejelentési kötelezettség megsértése esetén is összeegyeztethetők a közös piaccal a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének értelmében, és mentességet élveznek, amennyiben teljesítik e rendelet feltételeit, kivéve a 3. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményt, amely szerint kifejezetten hivatkozni kell erre a rendeletre.” |
| --- | --- |

(84)

A 70/2001/EK rendelet 9. cikke (2) bekezdésének második albekezdése (29) szerint „az e rendelet a hatálybalépése előtt, bármely támogatási programon kívül nyújtott egyedi támogatások a Bizottság engedélyének hiányában, továbbá a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésében szereplő bejelentési kötelezettség megsértése esetén is összeegyeztethetők a közös piaccal a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének értelmében, és mentességet élveznek, amennyiben teljesítik e rendelet feltételeit, kivéve a 3. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményt, amely szerint kifejezetten hivatkozni kell erre a rendeletre.”

| (85) | A Bizottság véleménye szerint a Siderúrgica Añón és kapcsolt társaságai (lásd a fenti (15) és (17) bekezdéseket) forgalmi adataikat, alkalmazotti létszámukat és mérlegfőösszegüket tekintve (a KKV-rendelet I. Melléklete értelmében) középvállalkozásnak minősülnek. Ezért meg kell vizsgálni, hogy a Siderúrgica Añónnak nyújtott bármely befektetési támogatás teljesíti-e a KKV-rendelet feltételeit. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság véleménye szerint a Siderúrgica Añón és kapcsolt társaságai (lásd a fenti (15) és (17) bekezdéseket) forgalmi adataikat, alkalmazotti létszámukat és mérlegfőösszegüket tekintve (a KKV-rendelet I. Melléklete értelmében) középvállalkozásnak minősülnek. Ezért meg kell vizsgálni, hogy a Siderúrgica Añónnak nyújtott bármely befektetési támogatás teljesíti-e a KKV-rendelet feltételeit.

| (86) | Ebben a tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a KKV-rendelet 6. cikkének (1) bekezdése szerint az egyedi támogatás nyújtása nem mentes az előzetes értesítési kötelezettségek alól, ha az alábbi a) és b) pontokban említett küszöbértékek valamelyikét elérte. |
| --- | --- |

(86)

Ebben a tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a KKV-rendelet 6. cikkének (1) bekezdése szerint az egyedi támogatás nyújtása nem mentes az előzetes értesítési kötelezettségek alól, ha az alábbi a) és b) pontokban említett küszöbértékek valamelyikét elérte.

| (87) | Ebből következően az IGAPE által nyújtott 2 399 407 euró összegű támogatás nem kaphat mentességet. A spanyol hatóságok szerint (lásd a fenti (24) bekezdést) a támogatás a befektetés 8 %-át teszi ki. Tehát a befektetés 29 992 588 eurót tesz ki, ami magasabb, mint a 6. cikk (1) bekezdésének a) albekezdésében meghatározott 25 000 000 eurós határérték. Továbbá, az acélipart olyan ágazatnak kell tekinteni, amely nem kaphat regionális támogatást, az acélipari ágazat megmentését és szerkezetátalakítását szolgáló támogatásról és üzembezárási támogatásokról szóló bizottsági közlemény 1. pontjának harmadik bekezdése (30), valamint a nagy beruházási projektek regionális támogatásának multiszektorális kerete 27. pontja (31) szerint. Ugyanez volt a helyzet, amikor az acélipari támogatás az acélipari támogatási szabályzat értelmében került átadásra. Mivel a Siderúrgica Añón középvállalkozás, a 6. cikk (1) bekezdése a) albekezdésének i. pontjában említettek szerint vonatkozó felső határt a 4. cikk (2) bekezdésének b) albekezdése 7,5 %-ban határozza meg. A 6. cikk (1) bekezdése (a) albekezdésének (i) pontja szerint a bruttó támogatásintenzitás nem haladhatja meg a 7,5 % 50 %-át, azaz a 3,75 %-ot. A 8 % egyértelműen meghaladja a küszöbértéket. Az IGAPE-támogatás bruttó intenzitása ténylegesen a támogatás teljes összegét (8 %) veszi figyelembe, nem pedig az először folyósított összeget (0,95 %), mint ahogyan azt a spanyol hatóságok állították (lásd a fenti (37) bekezdést), mivel a támogatás értékelésénél a rendelkezésre bocsátott, és nem a ténylegesen folyósított összeget kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(87)

Ebből következően az IGAPE által nyújtott 2 399 407 euró összegű támogatás nem kaphat mentességet. A spanyol hatóságok szerint (lásd a fenti (24) bekezdést) a támogatás a befektetés 8 %-át teszi ki. Tehát a befektetés 29 992 588 eurót tesz ki, ami magasabb, mint a 6. cikk (1) bekezdésének a) albekezdésében meghatározott 25 000 000 eurós határérték. Továbbá, az acélipart olyan ágazatnak kell tekinteni, amely nem kaphat regionális támogatást, az acélipari ágazat megmentését és szerkezetátalakítását szolgáló támogatásról és üzembezárási támogatásokról szóló bizottsági közlemény 1. pontjának harmadik bekezdése (30), valamint a nagy beruházási projektek regionális támogatásának multiszektorális kerete 27. pontja (31) szerint. Ugyanez volt a helyzet, amikor az acélipari támogatás az acélipari támogatási szabályzat értelmében került átadásra. Mivel a Siderúrgica Añón középvállalkozás, a 6. cikk (1) bekezdése a) albekezdésének i. pontjában említettek szerint vonatkozó felső határt a 4. cikk (2) bekezdésének b) albekezdése 7,5 %-ban határozza meg. A 6. cikk (1) bekezdése (a) albekezdésének (i) pontja szerint a bruttó támogatásintenzitás nem haladhatja meg a 7,5 % 50 %-át, azaz a 3,75 %-ot. A 8 % egyértelműen meghaladja a küszöbértéket. Az IGAPE-támogatás bruttó intenzitása ténylegesen a támogatás teljes összegét (8 %) veszi figyelembe, nem pedig az először folyósított összeget (0,95 %), mint ahogyan azt a spanyol hatóságok állították (lásd a fenti (37) bekezdést), mivel a támogatás értékelésénél a rendelkezésre bocsátott, és nem a ténylegesen folyósított összeget kell figyelembe venni.

| (88) | Mint az a nagy beruházási projektek regionális támogatásának multiszektorális keretprogramja 27. pontjának utolsó mondatából is következik, a KKV-rendelet szerint mentességet nem élvező nagy egyedi befektetési támogatások az acéliparban nem összeegyeztethetők a közös piaccal, az IGAPE által nyújtott támogatás nem kaphat mentességet a KKV-rendelet szerint. Hangsúlyozni kell, hogy azonos következtetésekre lehetett volna jutni, ha a támogatás nyújtásának időpontjában hatályban lévő acélipari támogatási szabályzatot veszik figyelembe. |
| --- | --- |

(88)

Mint az a nagy beruházási projektek regionális támogatásának multiszektorális keretprogramja 27. pontjának utolsó mondatából is következik, a KKV-rendelet szerint mentességet nem élvező nagy egyedi befektetési támogatások az acéliparban nem összeegyeztethetők a közös piaccal, az IGAPE által nyújtott támogatás nem kaphat mentességet a KKV-rendelet szerint. Hangsúlyozni kell, hogy azonos következtetésekre lehetett volna jutni, ha a támogatás nyújtásának időpontjában hatályban lévő acélipari támogatási szabályzatot veszik figyelembe.

| (89) | A KKV-rendelet értelmében semmilyen befektetési támogatásnak tekintett egyéb támogatás sem kaphat mentességet. Az IGAPE által nyújtott támogatással kellene kombinálni őket, és ezért a fenti (86)–(88) pontban kifejtettek értelmében összeegyeztethetetlenek lennének. |
| --- | --- |

(89)

A KKV-rendelet értelmében semmilyen befektetési támogatásnak tekintett egyéb támogatás sem kaphat mentességet. Az IGAPE által nyújtott támogatással kellene kombinálni őket, és ezért a fenti (86)–(88) pontban kifejtettek értelmében összeegyeztethetetlenek lennének.

| (90) | Az állami támogatás regionális derogációja szerint lehetséges összeegyeztethetőséget a támogatás nyújtásának időpontjában hatályos bármely okmány fő kritériumai alapján kell értékelni, figyelemmel a jogellenes állami támogatás értékeléséhez alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közleményre. Mint az fentebb már említésre került, a támogatás nyújtásának időpontjában az acélipari támogatási szabályzat nem adott felhatalmazást semmilyen regionális támogatásra. Tehát a támogatásra nem vonatkozhat a regionális derogáció. |
| --- | --- |

(90)

Az állami támogatás regionális derogációja szerint lehetséges összeegyeztethetőséget a támogatás nyújtásának időpontjában hatályos bármely okmány fő kritériumai alapján kell értékelni, figyelemmel a jogellenes állami támogatás értékeléséhez alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közleményre. Mint az fentebb már említésre került, a támogatás nyújtásának időpontjában az acélipari támogatási szabályzat nem adott felhatalmazást semmilyen regionális támogatásra. Tehát a támogatásra nem vonatkozhat a regionális derogáció.

| (91) | A Bizottság azt az érvet sem fogadhatja el, hogy a befektetések egy része környezetvédelmi támogatásra lett volna jogosult, az alábbi okok miatt: |
| --- | --- |

(91)

A Bizottság azt az érvet sem fogadhatja el, hogy a befektetések egy része környezetvédelmi támogatásra lett volna jogosult, az alábbi okok miatt:

| (92) | Az acélipari támogatási szabályzat környezetvédelmi iránymutatások alkalmazásának feltételeit tartalmazó 3. cikke (32) szerint a Bizottságnak el kell kerülnie, hogy új gyárakra vagy berendezésekre környezetvédelmi támogatás címén általános befektetési támogatást nyújtsanak. Továbbá az acélipari támogatási szabályzat szerint alkalmazandó környezetvédelmi iránymutatások (33) kimondják, hogy a látszólag környezetvédelmi intézkedéseket célzó, de valójában általános befektetési támogatások nem tartoznak a hatályuk alá (3.2.1 pont). |
| --- | --- |

(92)

Az acélipari támogatási szabályzat környezetvédelmi iránymutatások alkalmazásának feltételeit tartalmazó 3. cikke (32) szerint a Bizottságnak el kell kerülnie, hogy új gyárakra vagy berendezésekre környezetvédelmi támogatás címén általános befektetési támogatást nyújtsanak. Továbbá az acélipari támogatási szabályzat szerint alkalmazandó környezetvédelmi iránymutatások (33) kimondják, hogy a látszólag környezetvédelmi intézkedéseket célzó, de valójában általános befektetési támogatások nem tartoznak a hatályuk alá (3.2.1 pont).

| (93) | A jelen esetben a Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a támogatás nyújtásakor a spanyol hatóságok környezetvédelmi megfontolásokat nem vettek figyelembe. |
| --- | --- |

(93)

A jelen esetben a Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a támogatás nyújtásakor a spanyol hatóságok környezetvédelmi megfontolásokat nem vettek figyelembe.

| (94) | A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a víztisztító rendszerrel és az újrahevítő kemencével kapcsolatos befektetések a víz- és energiaköltségek csökkentésével növelik a vállalkozás hatékonyságát. Az ilyen típusú berendezések beépítése az iparágban bevett gyakorlat, amelyet nem tekintenek környezetvédelmi beruházásnak. A Bizottságnak az a véleménye, hogy ez végrehajtásuk oka, ezért nem tartoznak a környezetvédelmi iránymutatások (34) hatálya alá. |
| --- | --- |

(94)

A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a víztisztító rendszerrel és az újrahevítő kemencével kapcsolatos befektetések a víz- és energiaköltségek csökkentésével növelik a vállalkozás hatékonyságát. Az ilyen típusú berendezések beépítése az iparágban bevett gyakorlat, amelyet nem tekintenek környezetvédelmi beruházásnak. A Bizottságnak az a véleménye, hogy ez végrehajtásuk oka, ezért nem tartoznak a környezetvédelmi iránymutatások (34) hatálya alá.

| (95) | Mindenesetre sem a spanyol hatóságok, sem a kedvezményezett nem nyújtott be ezeknek a berendezéseknek a beszereléséből származó környezetvédelmi előnyökre vonatkozó konkrét bizonyítékokat. Ezért nem szükséges független szakértőt bevonni, vagy konzultálni a tagállamokkal (lásd az acélipari támogatási szabályzat mellékletét). A termelés költségének csökkentéséből származó előnyöket sem vezették le, mint ahogy azt az acélipari támogatási szabályzat melléklete (35) előírja, és nem magyarázták el, hogyan számolták ki a többletköltséget. |
| --- | --- |

(95)

Mindenesetre sem a spanyol hatóságok, sem a kedvezményezett nem nyújtott be ezeknek a berendezéseknek a beszereléséből származó környezetvédelmi előnyökre vonatkozó konkrét bizonyítékokat. Ezért nem szükséges független szakértőt bevonni, vagy konzultálni a tagállamokkal (lásd az acélipari támogatási szabályzat mellékletét). A termelés költségének csökkentéséből származó előnyöket sem vezették le, mint ahogy azt az acélipari támogatási szabályzat melléklete (35) előírja, és nem magyarázták el, hogyan számolták ki a többletköltséget.

| (96) | A különböző berendezések elhelyezkedését illetően a Bizottságnak az a véleménye, hogy ebből nem származik környezetvédelmi előny, de még ha a munkások biztonsága javulna is, erre nem vonatkoznának a környezetvédelmi iránymutatások, vagy az acélipari támogatási szabályzat bármely rendelkezése. |
| --- | --- |

(96)

A különböző berendezések elhelyezkedését illetően a Bizottságnak az a véleménye, hogy ebből nem származik környezetvédelmi előny, de még ha a munkások biztonsága javulna is, erre nem vonatkoznának a környezetvédelmi iránymutatások, vagy az acélipari támogatási szabályzat bármely rendelkezése.

| (97) | A Bizottság nem látja, hogy a támogatás az acélipari támogatási szabályzat mely rendelkezésében foglaltakkal tartható összeegyeztethetőnek. Egyértelműen nem kutatásra és fejlesztésre vonatkozó támogatás, nem gyárbezárási támogatás, és nem Görögországban nyújtott támogatás. Továbbá, a Bizottság megjegyzi, hogy a támogatás az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendelet (36) értelmében nem képzési támogatás, és az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásra történő alkalmazásáról szóló, 2002. december 12-i 2204/2002/EK bizottsági rendelet (37) értelmében nem is foglalkoztatási támogatás (38). A spanyol hatóságok egyébként sem hivatkoztak ezekre a derogációkra vagy rendelkezésekre. |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság nem látja, hogy a támogatás az acélipari támogatási szabályzat mely rendelkezésében foglaltakkal tartható összeegyeztethetőnek. Egyértelműen nem kutatásra és fejlesztésre vonatkozó támogatás, nem gyárbezárási támogatás, és nem Görögországban nyújtott támogatás. Továbbá, a Bizottság megjegyzi, hogy a támogatás az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendelet (36) értelmében nem képzési támogatás, és az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásra történő alkalmazásáról szóló, 2002. december 12-i 2204/2002/EK bizottsági rendelet (37) értelmében nem is foglalkoztatási támogatás (38). A spanyol hatóságok egyébként sem hivatkoztak ezekre a derogációkra vagy rendelkezésekre.

| (98) | Végül a Bizottság megjegyzi, hogy a kockázati tőkéről szóló bizottsági közlemény hatálya a támogatás nyújtásának időpontjában nem terjedt ki az acélipari szektorra, illetve annak VIII. szakasza 3. pontja nyolcadik bekezdése szerint jelenleg sem terjed ki erre az ágazatra. |
| --- | --- |

(98)

Végül a Bizottság megjegyzi, hogy a kockázati tőkéről szóló bizottsági közlemény hatálya a támogatás nyújtásának időpontjában nem terjedt ki az acélipari szektorra, illetve annak VIII. szakasza 3. pontja nyolcadik bekezdése szerint jelenleg sem terjed ki erre az ágazatra.

| (99) | A fentiekre tekintettel a Bizottság véleménye szerint az acéliparban történő befektetési támogatásokra vonatkozó tiltás alóli felmentés egyike sem vonatkozik a jelen esetre, és ezért a Bizottság által állami támogatásként meghatározott intézkedések nem egyeztethetők össze a közös piaccal. |
| --- | --- |

(99)

A fentiekre tekintettel a Bizottság véleménye szerint az acéliparban történő befektetési támogatásokra vonatkozó tiltás alóli felmentés egyike sem vonatkozik a jelen esetre, és ezért a Bizottság által állami támogatásként meghatározott intézkedések nem egyeztethetők össze a közös piaccal.

VI.   KÖVETKEZTETÉS

| (100) | A Bizottság megállapítja, hogy Spanyolország jogellenesen hajtotta végre az állami támogatással kapcsolatos szóban forgó intézkedéseket, amelyek nem egyeztethetők össze a közös piaccal. Ezért ezeket az intézkedéseket meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(100)

A Bizottság megállapítja, hogy Spanyolország jogellenesen hajtotta végre az állami támogatással kapcsolatos szóban forgó intézkedéseket, amelyek nem egyeztethetők össze a közös piaccal. Ezért ezeket az intézkedéseket meg kell szüntetni.

| (101) | Továbbá a 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése szerint amennyiben jogellenes támogatás esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére. A visszatérítendő támogatás magában foglalja a kedvezményezett rendelkezésére bocsátásának időpontjától a visszatérítés időpontjáig számított időszakra vonatkozó kamatot is. A kamatláb kiszámításához a regionális támogatás támogatási egyenértékének megállapítására szolgáló referenciaértéket kell alapul venni, |
| --- | --- |

(101)

Továbbá a 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése szerint amennyiben jogellenes támogatás esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére. A visszatérítendő támogatás magában foglalja a kedvezményezett rendelkezésére bocsátásának időpontjától a visszatérítés időpontjáig számított időszakra vonatkozó kamatot is. A kamatláb kiszámításához a regionális támogatás támogatási egyenértékének megállapítására szolgáló referenciaértéket kell alapul venni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az állami támogatás, amelyet Spanyolország a Siderúrgica Añón S.A. részére juttatott, összeegyeztetetlen a közös piaccal.

(2)   Az (1) bekezdésben említett támogatás a következőket tartalmazza:

| a) | A SODIGA-nak a Siderúrgica Añón alaptőkéjében szerzett részesedésében rejlő támogatási elemet, amely az alábbiaknak felel meg:






  i. | évi 5,13 % prémium az eredetileg rendelkezésre bocsátott 1 803 060 euró összegű tőkéhez kapcsolódóan, amelyet öt alkalommal évi 150 916 euró összegű visszafizetéssel csökkentettek, az első, 2001. évi tőkeemeléskor, és |
| --- | --- | --- |

a)

A SODIGA-nak a Siderúrgica Añón alaptőkéjében szerzett részesedésében rejlő támogatási elemet, amely az alábbiaknak felel meg:

i.

évi 5,13 % prémium az eredetileg rendelkezésre bocsátott 1 803 060 euró összegű tőkéhez kapcsolódóan, amelyet öt alkalommal évi 150 916 euró összegű visszafizetéssel csökkentettek, az első, 2001. évi tőkeemeléskor, és

| ii. | évi 3,86 % prémium az eredetileg rendelkezésre bocsátott 495 180 euró összegű tőke tekintetében, amelyet négy éven keresztül évi 41 868 euró összegű visszafizetéssel csökkentettek, a második, 2002. évi tőkeemeléskor; |
| --- | --- |

ii.

évi 3,86 % prémium az eredetileg rendelkezésre bocsátott 495 180 euró összegű tőke tekintetében, amelyet négy éven keresztül évi 41 868 euró összegű visszafizetéssel csökkentettek, a második, 2002. évi tőkeemeléskor;

| b) | Az IGAPE által 2000. november 10-én nyújtott, 2 399 407 euró összegű támogatás; |
| --- | --- |

b)

Az IGAPE által 2000. november 10-én nyújtott, 2 399 407 euró összegű támogatás;

| c) | A 30 %-ra vállalt garancia révén 2001. április 2-án juttatott 9 616 193 euró összegű szindikált hitelhez kapcsolódó kamattámogatás, azaz évi 0,3 %, valamint az IGAPE által nyújtott évi 0,25 %-os közvetlen kamattámogatás, amely összességében évi 52 889,1 eurót tesz ki; |
| --- | --- |

c)

A 30 %-ra vállalt garancia révén 2001. április 2-án juttatott 9 616 193 euró összegű szindikált hitelhez kapcsolódó kamattámogatás, azaz évi 0,3 %, valamint az IGAPE által nyújtott évi 0,25 %-os közvetlen kamattámogatás, amely összességében évi 52 889,1 eurót tesz ki;

| d) | Az IGAPE által nyújtott, a 2001. április 2-i 9 616 193 euró összegű hitelhez kapcsolódó 48 081 euró szerződéskötési díj; |
| --- | --- |

d)

Az IGAPE által nyújtott, a 2001. április 2-i 9 616 193 euró összegű hitelhez kapcsolódó 48 081 euró szerződéskötési díj;

| e) | A Tudományos és Technológiai Minisztérium által 2000. december 29-én kamatmentesen rendelkezésre bocsátott 1 803 036 euró összegű kölcsönhöz kapcsolódó évi 5,7 % kamattámogatás. |
| --- | --- |

e)

A Tudományos és Technológiai Minisztérium által 2000. december 29-én kamatmentesen rendelkezésre bocsátott 1 803 036 euró összegű kölcsönhöz kapcsolódó évi 5,7 % kamattámogatás.

2. cikk

(1)   Spanyolország köteles felhagyni a kedvezményezett számára az 1. cikkben hivatkozott intézkedések révén juttatott támogatások további nyújtásával.

A jelen határozat elfogadásának időpontjában már engedélyezett, de még végre nem hajtott kifizetésekre tekintettel Spanyolország vagy a jelen határozat elfogadásának időpontja után juttatott támogatások azonnali visszatérítését követelheti, vagy az ettől az időponttól kezdve az 1. cikkben felsorolt intézkedések feltételeit a jelen határozatban meghatározott módon a piaci feltételekhez igazíthatja.

(2)   Spanyolország köteles minden szükséges lépést megtenni annak érdekében, hogy az 1. cikkben említett támogatást a kedvezményezett visszatérítse.

(3)   Az összeg visszatérítését a nemzeti jogszabályokban foglalt eljárásoknak megfelelően haladéktalanul végre kell hajtani, amennyiben azok lehetővé teszik ezen határozat azonnali és hatékony végrehajtását. A visszatérítendő összeget a kedvezményezett rendelkezésére bocsátásának eredeti időpontjától a visszatérítés tényleges időpontjáig tartó időszakra vonatkozóan kamat terheli. Az alkalmazandó kamatlábnak meg kell egyezni a regionális támogatás támogatási egyenértékének kiszámításához használt referencia kamatlábbal.

Az első albekezdésben említett kamatláb konszolidált alapon számítandó ki az ugyanott említett teljes időszakra vonatkozóan.

3. cikk

Spanyolország köteles az ezen határozat kézbesítésétől számított két hónapon belül tájékoztatni a Bizottságot a határozatnak való megfelelés érdekében tervezett és már foganatosított intézkedésekről. Ezt a tájékoztatást ezen határozat mellékletében található kérdőív segítségével kell megadni.

4. cikk

Ezen határozat címzettje a Spanyol Királyság.

Kelt Brüsszelben, 2004. június 16-án.

a Bizottság részéről

Mario MONTI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 33., 2002.2.6., 9. o. és HL C 223., 2002.9.19., 2. o.

1

(2)  HL L 338., 1996.12.28., 42. o.

2

(3)  HL C 33., 2002.2.6., 9. o.

3

(4)  HL C 223., 2002.9.19., 2. o.

4

(5)  Az INESGA egy olyan fejlesztési alap, amely a galíciai gazdaság különleges érdekeit szolgáló megvalósítható projektek finanszírozását pénzügyi intézményekkel kötött szerződésekkel támogatja. 2000. május 29-én a galíciai regionális kormány és hét bank megállapodást írt alá, amelynek értelmében ezek a bankok vállalták, hogy 108,2 millió euró összeggel járulnak hozzá befektetési projektek finanszírozásához. A szerződés feltételei értelmében bármely résztvevő bank megtagadhatja az adott projekt finanszírozásában való részvételt.

5

(6)  HL L 10., 2001.1.13., 33. o. A 364/2004/EK rendelettel (HL L 63., 2004.2.28., 22.o.) módosított rendelet.

6

(7)  HL C 119., 2002.5.22., 22. o.

7

(8)  HL C 152., 2002.6.26., 5. o.

8

(9)  Az IGAPE által nyújtott támogatás, gge: 0,95 %; A Tudomány- és technikaügyi minisztérium által nyújtott kamatmentes kölcsön, gge: 2,8 %; Az INESGA által nyújtott kölcsön, gge: 2,32 %; Az IGAPE által nyújtott garancia, gge: 0,63 %; az INESGA által nyújtott kölcsön támogatása az IGAPE által, gge: 0,32 %; a szerződéskötési díj IGAPE általi támogatása, gge: 0,16 %.

9

(10)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o. A 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

10

(11)  HL C 235., 2001.8.21., 3. o.

11

(12)  HL L 10., 2001.1.13., 30. o.

12

(13)  HL C 37., 2001.2.3., 3. o.

13

(14)  HL L 260., 1989.9.6., 1. o.

14

(15)  [2002] EBHT I-11991, (60) bekezdés.

15

(16)  Forrás: http://www.xunta.es/Galicia2001/G200112G.pdf

16

(17)  Lásd a Bíróság 1986. július 10-i ítéletét a 234/84 sz. ügy Belga Királyság kontra Európai Közösségek Bizottsága (Boch) (EHBT [1986.], 2263., 14 bekezdés): „Annak megállapításához, hogy az intézkedés állami támogatásnak minősül-e, az egyik megfelelő eljárás az, hogy a Bizottság határozatában említett, és a belga kormány által nem kifogásolt azon kritériumot alkalmazzuk, mely meghatározza, hogy a vállalatnak mennyi lehetősége nyílik a magán tőkepiacon a kérdéses összegek megszerzésére. Olyan vállalat esetében, amelynek tőkéje állami hatóságok birtokában van, meg kell vizsgálni, hogy hasonló körülmények között egy, az előrelátható nyereségességet szem előtt tartó, minden szociális vagy regionális politikai, illetve szektorfüggő megfontolástól elvonatkoztató, a magánszektorba tartozó részvényes hajlandó lenne-e a szóban forgó tőkét jegyezni.” Lásd még az Elsőfokú Bíróság 2003. március 6-i ítéletét a Westdeutsche Landesbank Girozentrale és Észak-Rajna-Vesztfália tartomány kontra Európai Közösségek Bizottsága T-228/99. és T-233/99. sz. egyesített ügyek, [2003] EBHT II-435 225., 226., 313. és 324. bekezdések).

17

Belga Királyság kontra Európai Közösségek Bizottsága

Westdeutsche Landesbank Girozentrale és Észak-Rajna-Vesztfália tartomány kontra Európai Közösségek Bizottsága

(18)  Bár nem lehet kizárni, hogy a végső ár magasabb lehetne, ha az alternatív módszer (elméleti könyv szerinti érték) kerülne alkalmazásra, azonban a SODIGA által 2002 februárjában végzett utóbbi kalkulációk szerint az elméleti könyv szerinti értékkel történő számolás a befektetés 6,3 %-os megtérülését hozná.

18

(19)  HL L 108., 2003.4.30., 35. o.

19

(20)  Ugyanezt a logikát követi a Bizottság 2003/284/EK határozatában, amikor a biztonság teljes hiánya okán 600 bázispontottal egészíti ki az alárendelt hitelt. Lásd a 21. lábjegyzetben hivatkozott határozat 42. preambulumbekezdését.

20

(21)  HL C 273., 1997.9.9., 3. o. Lásd különösen a nyolcadik bekezdés első francia bekezdését.

21

(22)  A két táblázatban bemutatott összehasonlításnál figyelembe kell venni, hogy az intézkedések tényleges megtérülési hányadosa, azaz a 7,2 % megfelel a 2007-ben (a tőke visszafizetésének évében) szintén esedékessé váló elméleti éves prémiumnak, míg a valóságban ezek a bevételek (hat helyett) öt, illetve (öt helyett) négy részletfizetés között oszlanak meg.

22

(23)  A Bizottság EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a garanciák formájában nyújtott állami támogatásra történő alkalmazásáról szóló közleménye (HL C 71., 2000.3.11., 14. o., 4.2. pont)

23

(24)  HL C 288., 1999.10.9., 2. o.

24

(25)  Bár a két hitel futamideje – emiatt pedig alapárfolyamai – különböznek, a Bizottságnak az a véleménye, hogy a kereskedelmi hitelező által a biztosíték nélküli kölcsönhöz kért kockázati felár megbízható paramétert jelent az INESGA-féle kölcsönben jelen lévő támogatási elem megítéléséhez.

25

(26)  HL C 298., 1995.11.11.

26

(27)  HL C 199., 2001.7.14., 11. o.

27

(28)  HL C 119., 2002.5.22., 22. o.

28

(29)  Elírás, helyesen: „9a. cikke (2) bekezdése”.

29

(30)  HL C 70., 2002.3.19., 21. o.

30

(31)  HL C 70., 2002.3.19., 8. o.

31

(32)  Ez a rendelkezés a jogellenes állami támogatás értékelésére vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közlemény és a környezetvédelmi célokat szolgáló állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások 82. cikke b) pontja és 7. pontja második bekezdése értelmében nyújtott támogatások értékelésére vonatkozik.

32

(33)  A környezetvédelmi célokat szolgáló állami támogatásokról szóló közösségi irányelvek.

33

(34)  Lásd különösen az acélipari támogatási szabályrendszer mellékletének első mondatát.

34

(35)  Lásd: a melléklet „A jelentősen javuló környezetvédelemhez történő hozzájárulás ösztönzése céljából a vállalatoknak nyújtott támogatás” címe alatt található b) pontjában.

35

(36)  HL L 10., 2001.1.13., 20. o. A 363/2004/EK rendelettel (HL L 63., 2004.2.28., 20. o.) módosított rendelet.

36

(37)  HL L 337., 2002.12.13., 3. o.

37

(38)  A jogellenes állami támogatás értékeléséhez alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közleménnyel összhangban a Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a támogatás összeegyeztethető lehet-e bármely, az állami támogatás területén hatályos bizottsági vagy tanácsi rendelettel.

38

---

MELLÉKLET

A bizottsági határozat végrehajtására vonatkozó információk

1.   A VISSZATÉRÍTENDŐ ÖSSZEG KISZÁMÍTÁSA

| 1.1. | Kérjük, adja meg a kedvezményezett rendelkezésére bocsátott jogellenes állami támogatás összegére vonatkozó alábbi részleteket:









  Az intézkedés rövid leírása (1) | A kifizetés időpontja(i) (2) | A támogatás összege (3) | Pénznem | A visszafizetés időpontja(i) (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

1.1.

Kérjük, adja meg a kedvezményezett rendelkezésére bocsátott jogellenes állami támogatás összegére vonatkozó alábbi részleteket:

Az intézkedés rövid leírása (1)

A kifizetés időpontja(i) (2)

A támogatás összege (3)

Pénznem

A visszafizetés időpontja(i) (4)

Megjegyzések:

| 1.2. | Kérjük, fejtse ki részletesen, hogyan kerül kiszámításra a visszatérítendő összeg után fizetendő kamat. |
| --- | --- |

1.2.

Kérjük, fejtse ki részletesen, hogyan kerül kiszámításra a visszatérítendő összeg után fizetendő kamat.

2.   TERVEZETT VAGY MÁR MEGVALÓSÍTOTT VISSZATÉRÍTÉSI INTÉZKEDÉSEK

| 2.1. | Kérjük, fejtse ki részletesen, milyen intézkedéseket foganatosítottak és milyen intézkedéseket terveztek a támogatás azonnali, eredményes visszatérítésének érdekében. Amennyiben szükséges, kérjük, adja meg a foganatosított vagy tervezett intézkedések jogalapját. |
| --- | --- |

2.1.

Kérjük, fejtse ki részletesen, milyen intézkedéseket foganatosítottak és milyen intézkedéseket terveztek a támogatás azonnali, eredményes visszatérítésének érdekében. Amennyiben szükséges, kérjük, adja meg a foganatosított vagy tervezett intézkedések jogalapját.

| 2.2. | Mi a támogatás visszatérítésének határideje? |
| --- | --- |

2.2.

Mi a támogatás visszatérítésének határideje?

3.   MÁR FOGANATOSÍTOTT VISSZATÉRÍTÉS

| 3.1. | Kérjük, adja meg a kedvezményezett által visszatérített támogatásra vonatkozó alábbi adatokat:









  Az intézkedés rövid leírása | Időpont(ok) (5) | Visszafizetett támogatás összege | Pénznem | A visszafizetés időpontja(i) (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

3.1.

Kérjük, adja meg a kedvezményezett által visszatérített támogatásra vonatkozó alábbi adatokat:

Az intézkedés rövid leírása

Időpont(ok) (5)

Visszafizetett támogatás összege

Pénznem

A visszafizetés időpontja(i) (6)

| 3.2. | Kérjük, csatolja a táblázat 3.1. pontjában feltüntetett visszafizetéseket igazoló dokumentumokat. |
| --- | --- |

3.2.

Kérjük, csatolja a táblázat 3.1. pontjában feltüntetett visszafizetéseket igazoló dokumentumokat.

---

(1)

| (°) | Amennyiben az intézkedés több alkalommal történő részletfizetésből és visszatérítésből áll, használjon új sorokat. |
| --- | --- |

(°)

Amennyiben az intézkedés több alkalommal történő részletfizetésből és visszatérítésből áll, használjon új sorokat.

(2)

| (°°) | Az az időpont vagy időpontok, amikor a támogatást vagy a támogatás egyedi részleteit a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották. |
| --- | --- |

(°°)

Az az időpont vagy időpontok, amikor a támogatást vagy a támogatás egyedi részleteit a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották.

(3)  A kedvezményezett rendelkezésére bocsátott támogatás összege, bruttó támogatási egyenértékben.

(4)  Az az időpont vagy időpontok, amikor a támogatást vagy a támogatás egyedi részleteit a kedvezményezett visszafizette.

(5)

| (°) | Az az időpont vagy időpontok, amikor a támogatást vagy a támogatás egyedi részleteit a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották. |
| --- | --- |

(°)

Az az időpont vagy időpontok, amikor a támogatást vagy a támogatás egyedi részleteit a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották.

(6)

| (°°) | Időpont vagy időpontok, amikor a támogatás visszafizetésre került. |
| --- | --- |

(°°)

Időpont vagy időpontok, amikor a támogatás visszafizetésre került.

---

| 26.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 311/37 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 311/37

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. november 23.)

a 2005/393/EK határozatnak a Spanyolországban a kéknyelvbetegséggel kapcsolatban korlátozás alá vont körzetek tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2005) 4481. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/828/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a kéknyelvbetegség elleni védekezésre és felszámolására vonatkozó külön rendelkezések megállapításáról szóló, 2000. november 20-i 2000/75/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdése d) pontjára, 8. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke harmadik bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2000/75/EK irányelv megállapítja a Közösségen belüli kéknyelvbetegség elleni küzdelemre irányuló ellenőrzési szabályokat és intézkedéseket, beleértve a védő- és megfigyelési körzetek kialakítását és az állatok körzetelhagyásának tilalmát. |
| --- | --- |

(1)

A 2000/75/EK irányelv megállapítja a Közösségen belüli kéknyelvbetegség elleni küzdelemre irányuló ellenőrzési szabályokat és intézkedéseket, beleértve a védő- és megfigyelési körzetek kialakítását és az állatok körzetelhagyásának tilalmát.

| (2) | A kéknyelvbetegséggel kapcsolatos védő- és megfigyelő körzetekről, illetve az ezen körzetekből vagy ezen körzeteken keresztül történő szállításokra alkalmazandó feltételekről szóló, 2005. május 23-i 2005/393/EK bizottsági határozat (2) rendelkezik az olyan globális földrajzi területek kijelöléséről, ahol a tagállamoknak a kéknyelvbetegséggel kapcsolatos védő- és megfigyelési körzeteket (korlátozás alá vont körzeteket) kell létrehozniuk. |
| --- | --- |

(2)

A kéknyelvbetegséggel kapcsolatos védő- és megfigyelő körzetekről, illetve az ezen körzetekből vagy ezen körzeteken keresztül történő szállításokra alkalmazandó feltételekről szóló, 2005. május 23-i 2005/393/EK bizottsági határozat (2) rendelkezik az olyan globális földrajzi területek kijelöléséről, ahol a tagállamoknak a kéknyelvbetegséggel kapcsolatos védő- és megfigyelési körzeteket (korlátozás alá vont körzeteket) kell létrehozniuk.

| (3) | Spanyolország tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy szerotípus 4 vírus terjedését fedezték fel a korlátozás alá vont körzet számos periferikus területén. |
| --- | --- |

(3)

Spanyolország tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy szerotípus 4 vírus terjedését fedezték fel a korlátozás alá vont körzet számos periferikus területén.

| (4) | Következésképpen ki kell bővíteni a korlátozás alá vont körzeteket, a kórokozó-átvivők ökológiájáról és szezonális tevékenységük fejlődéséről rendelkezésre álló adatok figyelembevételével. |
| --- | --- |

(4)

Következésképpen ki kell bővíteni a korlátozás alá vont körzeteket, a kórokozó-átvivők ökológiájáról és szezonális tevékenységük fejlődéséről rendelkezésre álló adatok figyelembevételével.

| (5) | A 2005/393/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 2005/393/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az ebben a határozatban foglalt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az ebben a határozatban foglalt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2005/393/EK határozat I. mellékletében a Spanyolországra vonatkozó E körzetről szóló rész helyébe a következő szöveg lép:

„Spanyolország:

| — | Cádiz, Málaga, Sevilla, Huelva, Córdoba, Cáceres, Badajoz tartomány, |
| --- | --- |

—

Cádiz, Málaga, Sevilla, Huelva, Córdoba, Cáceres, Badajoz tartomány,

| — | Jaen tartomány (Jaen és Andujar comarca), |
| --- | --- |

—

Jaen tartomány (Jaen és Andujar comarca),

| — | Toledo tartomány (Almorox, Belvis de Jara, Gálvez, Mora, Los Navalmorales, Ocaña, Oropesa, Quintanar de la Orden, Madridejos, Talavera de la Reina, Toledo, Torrijos és Juncos comarca), |
| --- | --- |

—

Toledo tartomány (Almorox, Belvis de Jara, Gálvez, Mora, Los Navalmorales, Ocaña, Oropesa, Quintanar de la Orden, Madridejos, Talavera de la Reina, Toledo, Torrijos és Juncos comarca),

| — | Avila tartomány (Arenas de San Pedro, Candelada, Cebreros, Las Navas del Marques, Navaluenga, Sotillo de la Adrada comarca), |
| --- | --- |

—

Avila tartomány (Arenas de San Pedro, Candelada, Cebreros, Las Navas del Marques, Navaluenga, Sotillo de la Adrada comarca),

| — | Ciudad Real tartomány (Almadén, Almodóvar del Campo, Ciudad Real, Horcajo de los Montes, Malagón, Manzanares és Piedrabuena comarca), |
| --- | --- |

—

Ciudad Real tartomány (Almadén, Almodóvar del Campo, Ciudad Real, Horcajo de los Montes, Malagón, Manzanares és Piedrabuena comarca),

| — | Salamanca tartomány (Bejar, Ciudad Rodrigo és Sequeros comarca), |
| --- | --- |

—

Salamanca tartomány (Bejar, Ciudad Rodrigo és Sequeros comarca),

| — | Madrid tartomány (Aranjuez, El Escorial, Grinon, Navalcarnero és San Martin de Valdeiglesias comarca).” |
| --- | --- |

—

Madrid tartomány (Aranjuez, El Escorial, Grinon, Navalcarnero és San Martin de Valdeiglesias comarca).”

2. cikk

Ezt a határozatot 2005. november 29-től kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 23-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 327., 2000.12.22., 74. o.

1

(2)  HL L 130., 2005.5.24., 22. o. A legutóbb a 2005/763/EK határozattal (HL L 288., 2005.10.29., 54. o.) módosított határozat.

2

---

| 26.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 311/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 311/39

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. november 24.)

az 1999/355/EK és a 2001/219/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

(az értesítés a C(2005) 4500. számú dokumentummal történt)

(2005/829/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre és különösen annak 16. cikke (3) bekezdésére (1),

mivel:

| (1) | A Kína tekintetében (Hong Kong kivételével) az Anoplophora glabripennis (Motschulsky) elterjedése elleni szükséghelyzeti intézkedésekről szóló, 1999. május 26-i 1999/355/EK bizottsági határozat (2) és a részben vagy egészben Kanadából, Kínából, Japánból vagy az Amerikai Egyesült Államokból származó tűlevelűek nyers faanyagából készült fa csomagolóanyagok tekintetében ideiglenes jelleggel bevezetett járványügyi intézkedésekről szóló, 2001. március 12-i 2001/219/EK bizottsági határozat (3) elavulttá vált, mert a vonatkozó intézkedéseket jelenleg a 2000/29/EK irányelv tartalmazza. |
| --- | --- |

(1)

A Kína tekintetében (Hong Kong kivételével) az Anoplophora glabripennis (Motschulsky) elterjedése elleni szükséghelyzeti intézkedésekről szóló, 1999. május 26-i 1999/355/EK bizottsági határozat (2) és a részben vagy egészben Kanadából, Kínából, Japánból vagy az Amerikai Egyesült Államokból származó tűlevelűek nyers faanyagából készült fa csomagolóanyagok tekintetében ideiglenes jelleggel bevezetett járványügyi intézkedésekről szóló, 2001. március 12-i 2001/219/EK bizottsági határozat (3) elavulttá vált, mert a vonatkozó intézkedéseket jelenleg a 2000/29/EK irányelv tartalmazza.

| (2) | Ennek megfelelően a közösségi jog következetességének és egyértelműségének érdekében az 1999/355/EK és a 2001/219/EK határozat hatályát veszti. |
| --- | --- |

(2)

Ennek megfelelően a közösségi jog következetességének és egyértelműségének érdekében az 1999/355/EK és a 2001/219/EK határozat hatályát veszti.

| (3) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 1999/355/EK és a 2001/219/EK határozat hatályát veszti.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 24-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 169., 2000.7.10., 1. o. A legutóbb a 2005/16/EK bizottsági irányelvvel (HL L 57., 2005.3.3., 19. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 137., 1999.6.1., 45. o. Az 1999/516/EK határozattal (HL L 197., 1999.7.29., 43. o.) módosított határozat.

2

(3)  HL L 81., 2001.3.21., 39. o.

3

---

| 26.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 311/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 311/40

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. november 25.)

az egyes dögevő madarak 1. kategóriába tartozó anyaggal való etetéséről szóló 2003/322/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2005) 4521. számú dokumentummal történt)

(Csak a spanyol, görög, francia, olasz és portugál nyelvű szöveg hiteles.)

(2005/830/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról szóló, 2002. október 3-i 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésének d) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes dögevő madarak 1. kategóriába tartozó anyaggal való etetése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2003. május 12-i 2003/322/EK bizottsági határozat (2) egyes tagállamok számára megállapítja egyes veszélyeztetett vagy védett dögevőmadár-fajok etetésének feltételeit. |
| --- | --- |

(1)

Az 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes dögevő madarak 1. kategóriába tartozó anyaggal való etetése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2003. május 12-i 2003/322/EK bizottsági határozat (2) egyes tagállamok számára megállapítja egyes veszélyeztetett vagy védett dögevőmadár-fajok etetésének feltételeit.

| (2) | E határozattal összhangban és a fertőző szivacsos agyvelőbántalom (TSE) elterjedési kockázatának kizárása céljából csak azon szarvasmarhák, juhok és kecskék testét szabad etetésre felhasználni, melyeket erre a célra történő felhasználásuk előtt a TSE-kórokozók ellen megvizsgáltak, és e vizsgálat negatív eredménnyel zárult. |
| --- | --- |

(2)

E határozattal összhangban és a fertőző szivacsos agyvelőbántalom (TSE) elterjedési kockázatának kizárása céljából csak azon szarvasmarhák, juhok és kecskék testét szabad etetésre felhasználni, melyeket erre a célra történő felhasználásuk előtt a TSE-kórokozók ellen megvizsgáltak, és e vizsgálat negatív eredménnyel zárult.

| (3) | A veszélyeztetett vagy védett dögevőmadár-fajok etetésére szánt táplálék hozzáférhetőségének javítása érdekében indokolt az etetésre használt szarvasmarhatestek vizsgálati követelményeit összehangolni az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) megállapított előírásokkal, ugyanakkor ésszerű határok között kell tartani a mintavételezésre szánt hasított juh- és kecsketestek arányát. |
| --- | --- |

(3)

A veszélyeztetett vagy védett dögevőmadár-fajok etetésére szánt táplálék hozzáférhetőségének javítása érdekében indokolt az etetésre használt szarvasmarhatestek vizsgálati követelményeit összehangolni az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) megállapított előírásokkal, ugyanakkor ésszerű határok között kell tartani a mintavételezésre szánt hasított juh- és kecsketestek arányát.

| (4) | A TSE-kórokozók szempontjából megvizsgált és pozitív eredményt mutató állati testek etetésre történő felhasználását továbbra is tiltani kell. |
| --- | --- |

(4)

A TSE-kórokozók szempontjából megvizsgált és pozitív eredményt mutató állati testek etetésre történő felhasználását továbbra is tiltani kell.

| (5) | A 2003/322/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 2003/322/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2003/322/EK határozat mellékletében a B. (3) b) pont helyébe a következő szöveg lép:

| „b) | biztosítani kell, hogy az etetésre szánt szarvasmarhatesteket, valamint az etetésre szánt juh- és kecsketestek legalább 4 %-át felhasználás előtt a TSE-megfigyelési program keretében, a 999/2001/EK rendelet III. mellékletével összhangban megvizsgálták, és e vizsgálat negatív eredménnyel zárult; és” |
| --- | --- |

„b)

biztosítani kell, hogy az etetésre szánt szarvasmarhatesteket, valamint az etetésre szánt juh- és kecsketestek legalább 4 %-át felhasználás előtt a TSE-megfigyelési program keretében, a 999/2001/EK rendelet III. mellékletével összhangban megvizsgálták, és e vizsgálat negatív eredménnyel zárult; és”

2. cikk

Ezt a határozatot 2005. december 1-jétől kell alkalmazni.

3. cikk

E határozat címzettje a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság és a Portugál Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 25-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 273., 2002.10.10., 1. o. A legutóbb a 416/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 66., 2005.3.12., 10. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 117., 2003.5.13., 32. o. A 2004/455/EK határozattal (HL L 156., 2004.4.30., 45. o.) módosított határozat; helyesbített változat: HL L 202., 2004.6.7., 31. o.

2

(3)  HL L 147., 2001.5.31., 1.o. A legutóbb az 1292/2005/EK rendelettel (HL L 205., 2005.8.6., 3. o.) módosított rendelet.

3

---

Európai Központi Bank

| 26.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 311/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 311/41

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

(2005. november 17.)

az Európai Központi Bank forgalomban lévő euró-bankjegyekből származó jövedelmének a részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai közötti elosztásáról

(EKB/2005/11)

(2005/831/EK)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 33. cikkére,

mivel:

| (1) | Pénzeszközöknek az átváltási árfolyamkockázatra, a kamatkockázatra és az aranyárfolyam-kockázatra képzendő céltartalékba történő áthelyezésének lehetővé tétele érdekében szükséges átdolgozni az Európai Központi Bank forgalomban lévő euró-bankjegyekből származó jövedelmének a részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai közötti elosztásáról szóló, 2002. november 21-i EKB/2002/9 határozatot (1). Működési okokból továbbá helyénvalóbb a negyedévenkénti rendszeresség helyett egy pénzügyi évben csak egyszer elosztani az Európai Központi Bank (EKB) forgalomban lévő euró-bankjegyekből származó jövedelmét. |
| --- | --- |

(1)

Pénzeszközöknek az átváltási árfolyamkockázatra, a kamatkockázatra és az aranyárfolyam-kockázatra képzendő céltartalékba történő áthelyezésének lehetővé tétele érdekében szükséges átdolgozni az Európai Központi Bank forgalomban lévő euró-bankjegyekből származó jövedelmének a részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai közötti elosztásáról szóló, 2002. november 21-i EKB/2002/9 határozatot (1). Működési okokból továbbá helyénvalóbb a negyedévenkénti rendszeresség helyett egy pénzügyi évben csak egyszer elosztani az Európai Központi Bank (EKB) forgalomban lévő euró-bankjegyekből származó jövedelmét.

| (2) | Az euró-bankjegyek kibocsátásáról szóló, 2001. december 6-i EKB/2001/15 határozat (2) a forgalomban lévő euró-bankjegyeknek a nemzeti központi bankok (NKB-k) közötti felosztását az azok által az EKB-ba befizetett tőkerészesedés arányában állapítja meg. Az EKB/2001/15 határozat 4. cikke és melléklete a forgalomban lévő euró-bankjegyek összértékének 8 %-át juttatja az EKB-nak. Az EKB euró-rendszeren belül követeléssel rendelkezik az NKB-okkal szemben a tőkejegyzési kulcsban való részesedésük arányában és az általa kibocsátott euró-bankjegyek értékével megegyező értékben. |
| --- | --- |

(2)

Az euró-bankjegyek kibocsátásáról szóló, 2001. december 6-i EKB/2001/15 határozat (2) a forgalomban lévő euró-bankjegyeknek a nemzeti központi bankok (NKB-k) közötti felosztását az azok által az EKB-ba befizetett tőkerészesedés arányában állapítja meg. Az EKB/2001/15 határozat 4. cikke és melléklete a forgalomban lévő euró-bankjegyek összértékének 8 %-át juttatja az EKB-nak. Az EKB euró-rendszeren belül követeléssel rendelkezik az NKB-okkal szemben a tőkejegyzési kulcsban való részesedésük arányában és az általa kibocsátott euró-bankjegyek értékével megegyező értékben.

| (3) | A részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmeinek a 2002. pénzügyi évtől történő felosztásáról szóló, 2001. december 6-i EKB/2001/16 határozat (3) 2. cikkének (2) bekezdése szerint a forgalomban lévő euró-bankjegyek euró-rendszeren belüli egyenlegei a referencia-kamatlábon kamatoznak. Az EKB/2001/16 határozat 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően a kamatokat TARGET-fizetések útján számolják el. |
| --- | --- |

(3)

A részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmeinek a 2002. pénzügyi évtől történő felosztásáról szóló, 2001. december 6-i EKB/2001/16 határozat (3) 2. cikkének (2) bekezdése szerint a forgalomban lévő euró-bankjegyek euró-rendszeren belüli egyenlegei a referencia-kamatlábon kamatoznak. Az EKB/2001/16 határozat 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően a kamatokat TARGET-fizetések útján számolják el.

| (4) | Az EKB/2001/16 határozat (6) preambulumbekezdése kimondja, hogy az EKB-nál a forgalomban lévő euró-bankjegyekben való részesedésével összefüggő, az euró-rendszeren belül az NKB-okkal szembeni követelések kamatozásából felhalmozódó jövedelmet a Kormányzótanács határozatainak megfelelően elvben ki kell osztani az NKB-knak a tőkejegyzési kulcsban való részesedésük arányában, a jövedelem keletkezésének pénzügyi évében. |
| --- | --- |

(4)

Az EKB/2001/16 határozat (6) preambulumbekezdése kimondja, hogy az EKB-nál a forgalomban lévő euró-bankjegyekben való részesedésével összefüggő, az euró-rendszeren belül az NKB-okkal szembeni követelések kamatozásából felhalmozódó jövedelmet a Kormányzótanács határozatainak megfelelően elvben ki kell osztani az NKB-knak a tőkejegyzési kulcsban való részesedésük arányában, a jövedelem keletkezésének pénzügyi évében.

| (5) | Az EKB forgalomban lévő euró-bankjegyekben való részesedésével összefüggő, euró-rendszeren belüli, az NKB-okkal szembeni követelés kamatozásából felhalmozódó jövedelem felosztásában az EKB-nak figyelembe kell vennie az év pénzügyi eredményére vonatkozó becslést, amelynek megfelelő módon számításba kell vennie az átváltási árfolyamkockázatra, a kamatkockázatra és az aranyárfolyam-kockázatra vonatkozó céltartalékképzés igényét és a várható kiadások kiegyenlítésére felszabadítható céltartalékok rendelkezésre állását is. |
| --- | --- |

(5)

Az EKB forgalomban lévő euró-bankjegyekben való részesedésével összefüggő, euró-rendszeren belüli, az NKB-okkal szembeni követelés kamatozásából felhalmozódó jövedelem felosztásában az EKB-nak figyelembe kell vennie az év pénzügyi eredményére vonatkozó becslést, amelynek megfelelő módon számításba kell vennie az átváltási árfolyamkockázatra, a kamatkockázatra és az aranyárfolyam-kockázatra vonatkozó céltartalékképzés igényét és a várható kiadások kiegyenlítésére felszabadítható céltartalékok rendelkezésre állását is.

| (6) | A Kormányzótanácsnak az Alapokmány 33. cikkének (1) bekezdése alapján az EKB nettó nyereségének az általános tartalékalapba átvezetendő összege meghatározásakor figyelembe kell vennie, hogy e nyereségnek a forgalomban lévő euró-bankjegyekből származó jövedelemmel megegyező részét teljes egészében fel kell osztani az NKB-k között, |
| --- | --- |

(6)

A Kormányzótanácsnak az Alapokmány 33. cikkének (1) bekezdése alapján az EKB nettó nyereségének az általános tartalékalapba átvezetendő összege meghatározásakor figyelembe kell vennie, hogy e nyereségnek a forgalomban lévő euró-bankjegyekből származó jövedelemmel megegyező részét teljes egészében fel kell osztani az NKB-k között,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Fogalommeghatározások

Ennek a határozatnak az alkalmazásában:

| a) | „részt vevő tagállamok” azon tagállamok, amelyek az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően bevezették az eurót; |
| --- | --- |

a)

„részt vevő tagállamok” azon tagállamok, amelyek az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően bevezették az eurót;

| b) | „NKB-k” a részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai; |
| --- | --- |

b)

„NKB-k” a részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai;

| c) | „forgalomban lévő euró-bankjegyek euró-rendszeren belüli egyenlegei”: valamely NKB és az EKB, illetve valamely NKB és a többi NKB között az EKB/2001/15 határozat 4. cikkének alkalmazása eredményeként fennálló követelések és kötelezettségek; |
| --- | --- |

c)

„forgalomban lévő euró-bankjegyek euró-rendszeren belüli egyenlegei”: valamely NKB és az EKB, illetve valamely NKB és a többi NKB között az EKB/2001/15 határozat 4. cikkének alkalmazása eredményeként fennálló követelések és kötelezettségek;

| d) | „az EKB forgalomban lévő euró-bankjegyekből származó jövedelme” az EKB/2001/16 határozat 2. cikkének alkalmazása eredményeként az EKB forgalomban lévő euró-bankjegyekben való részesedésével összefüggő, az euró-rendszeren belüli, az NKB-okkal szembeni követelések kamatozásából az EKB-nál felhalmozódó jövedelem. |
| --- | --- |

d)

„az EKB forgalomban lévő euró-bankjegyekből származó jövedelme” az EKB/2001/16 határozat 2. cikkének alkalmazása eredményeként az EKB forgalomban lévő euró-bankjegyekben való részesedésével összefüggő, az euró-rendszeren belüli, az NKB-okkal szembeni követelések kamatozásából az EKB-nál felhalmozódó jövedelem.

2. cikk

Az EKB forgalomban lévő euró-bankjegyekből származó jövedelmének időközi felosztása

(1)   Az EKB forgalomban lévő euró-bankjegyekből származó jövedelme teljes egészében az NKB-kat illeti meg a keletkezés pénzügyi évében, és azt az NKB-k között az EKB-ba befizetett tőkerészesedésük arányában kell felosztani.

(2)   Az EKB a forgalomban lévő euró-bankjegyekből az adott pénzügyi évben keletkezett jövedelmét a következő pénzügyi év második munkanapján osztja szét az NKB-k között.

(3)   Az EKB forgalomban lévő euró-bankjegyekből származó jövedelmének összege az EKB Kormányzótanácsának az Alapokmány alapján hozott bármely határozatával csökkenthető, az EKB-nál az euró-bankjegyek kibocsátásával és kezelésével kapcsolatban felmerülő kiadásokra tekintettel.

3. cikk

Eltérés a 2. cikktől

A 2. cikktől eltérve:

| 1. | A Kormányzótanács a pénzügyi év vége előtt határoz arról, hogy nem osztja fel az EKB forgalomban lévő euró-bankjegyekből származott jövedelmének egészét vagy egy részét a 2. cikknek megfelelően annyiban és olyan mértékben, ami annak biztosításához szükséges, hogy a felosztott jövedelem összege ne haladja meg az EKB tárgyévben elért nettó eredményét, amennyiben az Igazgatóság indokolt becslése alapján a Kormányzótanács szerint az EKB általános éves vesztesége várható, vagy éves nettó eredménye kisebb lesz a forgalomban lévő bankjegyekből származó jövedelmének becsült összegénél. |
| --- | --- |

1.

A Kormányzótanács a pénzügyi év vége előtt határoz arról, hogy nem osztja fel az EKB forgalomban lévő euró-bankjegyekből származott jövedelmének egészét vagy egy részét a 2. cikknek megfelelően annyiban és olyan mértékben, ami annak biztosításához szükséges, hogy a felosztott jövedelem összege ne haladja meg az EKB tárgyévben elért nettó eredményét, amennyiben az Igazgatóság indokolt becslése alapján a Kormányzótanács szerint az EKB általános éves vesztesége várható, vagy éves nettó eredménye kisebb lesz a forgalomban lévő bankjegyekből származó jövedelmének becsült összegénél.

| 2. | A Kormányzótanács a pénzügyi év vége előtt határozhat úgy, hogy az EKB forgalomban lévő euró-bankjegyekből származott jövedelmének egészéből vagy egy részéből céltartalékot képez az átváltási árfolyamkockázatra, a kamatkockázatra és az aranyárfolyam-kockázatra. |
| --- | --- |

2.

A Kormányzótanács a pénzügyi év vége előtt határozhat úgy, hogy az EKB forgalomban lévő euró-bankjegyekből származott jövedelmének egészéből vagy egy részéből céltartalékot képez az átváltási árfolyamkockázatra, a kamatkockázatra és az aranyárfolyam-kockázatra.

4. cikk

Záró rendelkezések

(1)   Az EKB/2002/9 határozat ezennel hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett határozatra történő hivatkozásokat az e határozatra történő hivatkozásként kell értelmezni.

(2)   Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2005. november 17-én.

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL L 323., 2002.11.28., 49. o.

1

(2)  HL L 337., 2001.12.20., 52. o. A legutóbb az EKB/2004/9 határozattal (HL L 205., 2004.6.9., 17. o.) módosított határozat.

2

(3)  HL L 337., 2001.12.20., 55. o. Az EKB/2003/22 határozattal (HL L 9., 2004.1.15., 39. o.) módosított határozat.

3

---

| 26.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 311/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 311/43

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

(2005. november 17.)

az Európai Központi Bank éves beszámolójáról szóló EKB/2002/11 vélemény módosításáról

(EKB/2005/12)

(2005/832/EK)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 26.2. cikkére,

mivel:

| (1) | Figyelemmel tevékenységeinek jellegére, az Európai Központi Banknak (EKB) megfelelő fedezettel kell rendelkeznie az átváltási árfolyamkockázatokra, a kamatkockázatokra és az aranyárfolyam-kockázatokra. Az EKB Kormányzótanácsa céltartalékot képezhet az EKB mérlegében az ilyen kockázatokra. |
| --- | --- |

(1)

Figyelemmel tevékenységeinek jellegére, az Európai Központi Banknak (EKB) megfelelő fedezettel kell rendelkeznie az átváltási árfolyamkockázatokra, a kamatkockázatokra és az aranyárfolyam-kockázatokra. Az EKB Kormányzótanácsa céltartalékot képezhet az EKB mérlegében az ilyen kockázatokra.

| (2) | Az EKB forgalomban lévő euró-bankjegyekből származó jövedelmének a résztvevő tagállamok nemzeti központi bankjai közötti elosztásáról szóló EKB/2005/11 határozat (1) 3. cikkének (2) bekezdése alapján a Kormányzótanács a pénzügyi év vége előtt határozhat arról, hogy az EKB forgalomban lévő euró-bankjegyekből származó jövedelmének egy részéből vagy egészéből céltartalékot képez az átváltási árfolyamkockázatra, a kamatkockázatra és az aranyárfolyam-kockázatra, |
| --- | --- |

(2)

Az EKB forgalomban lévő euró-bankjegyekből származó jövedelmének a résztvevő tagállamok nemzeti központi bankjai közötti elosztásáról szóló EKB/2005/11 határozat (1) 3. cikkének (2) bekezdése alapján a Kormányzótanács a pénzügyi év vége előtt határozhat arról, hogy az EKB forgalomban lévő euró-bankjegyekből származó jövedelmének egy részéből vagy egészéből céltartalékot képez az átváltási árfolyamkockázatra, a kamatkockázatra és az aranyárfolyam-kockázatra,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az EKB/2002/11 határozat (2) II. fejezete az alábbi 6a. cikkel egészül ki:

„6a. cikk

Céltartalék az átváltási árfolyamkockázatra, a kamatkockázatra és az aranyárfolyam-kockázatra

Figyelemmel az EKB tevékenységeinek jellegére, a Kormányzótanács céltartalékot képezhet az EKB mérlegében az átváltási árfolyamkockázatra, a kamatkockázatra és az aranyárfolyam-kockázatra. A Kormányzótanács az EKB kockázati kitettségére vonatkozó indokolt becslés alapján határoz a céltartalék nagyságáról és felhasználásáról.”

2. cikk

Záró rendelkezés

Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2005. november 17-én.

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Lásd e Hivatalos Lap 41 oldalát.

1

(2)  HL L 58., 2003.3.3., 38. o.

2

---