# Euroopa Liidu C 262/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 262 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik5. juuli 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 262

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik5. juuli 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 262/01 | Komisjoni teatis — ELi suunised kultuuri- ja loomesektori tegevuse turvaliseks jätkamiseks – COVID-19 | 1 |
| 2021/C 262/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10289 — PSP/Aviva/10 Station Road) (
  1
  ) | 11 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2021/C 262/01

Komisjoni teatis — ELi suunised kultuuri- ja loomesektori tegevuse turvaliseks jätkamiseks – COVID-19

1

2021/C 262/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10289 — PSP/Aviva/10 Station Road) (
  1
  )

1

11

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 262/03 | Euro vahetuskurss — 2. juuli 2021 | 12 |
| | Kontrollikoda |
| 2021/C 262/04 | Eriaruanne nr 14/2021 — Interregi koostöö – Euroopa Liidu piiriüleste piirkondade potentsiaali ei kasutata veel täiel määral | 13 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2021/C 262/03

Euro vahetuskurss — 2. juuli 2021

12

Kontrollikoda

2021/C 262/04

Eriaruanne nr 14/2021 — Interregi koostöö – Euroopa Liidu piiriüleste piirkondade potentsiaali ei kasutata veel täiel määral

13

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 262/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10342 — Leonard Green & Partners/Goldman Sachs Group/AEA Investors/Visual Comfort) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 14 |
| 2021/C 262/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum: M.10373 — Primonial/Samsung/Target) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 16 |
| 2021/C 262/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10305 — CDPQ/DWS/Ermewa) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 18 |
| 2021/C 262/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10232 — Brose/Sitech) (
  1
  ) | 20 |
| 2021/C 262/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10255 – Triton/Bergman Clinics) (
  1
  ) | 21 |
| 2021/C 262/10 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10321 — DSV/Agility) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 22 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 262/11 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 24 |
| 2021/C 262/12 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 33 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 262/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10342 — Leonard Green & Partners/Goldman Sachs Group/AEA Investors/Visual Comfort) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

14

2021/C 262/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum: M.10373 — Primonial/Samsung/Target) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

16

2021/C 262/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10305 — CDPQ/DWS/Ermewa) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

18

2021/C 262/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10232 — Brose/Sitech) (
  1
  )

1

20

2021/C 262/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10255 – Triton/Bergman Clinics) (
  1
  )

1

21

2021/C 262/10

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10321 — DSV/Agility) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

22

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2021/C 262/11

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

24

2021/C 262/12

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

33

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 5.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 262/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 262/1

---

KOMISJONI TEATIS

ELi suunised kultuuri- ja loomesektori tegevuse turvaliseks jätkamiseks – COVID-19

(2021/C 262/01)

I.   ELI KULTUURISEKTOR JA COVID-19 PANDEEMIA

Ka tööstuse ökosüsteemiks nimetatud kultuuri- ja loomesektoril ning -tööstusel on COVID-19 pandeemiast tingitud enneolematus olukorras olnud oluline roll. Kriis on näidanud, kui tähtis on kultuur inimeste heaolu (1) ja vaimse tervise jaoks. Kultuur on aidanud inimestel toime tulla liikumispiirangute ja sotsiaalse distantseerumise mõjuga ning seda tänu kultuuri- ja loomesektori kaasamisele ja loovusele, mis on jõudnud publikuni uuenduslikes virtuaalkeskkondades. Alates pandeemia puhkemisest kehtestatud ulatuslikud piirangud on mõjutanud kultuuri- ja loomesektorit ning -tööstust eriti rängalt: paljud tegevused on seiskunud, toimumiskohad on suletud, üritused, festivalid ja ringreisid on tühistatud ning kultuuritöötajate liikuvus ja kultuuriteoste levitamine on tohutult vähenenud.

Ühtse turu 2021. aasta aruandes (2) kinnitati, et kõnealune ökosüsteem on üks kõige rängemini mõjutatud ELi tööstusökosüsteeme. Aruandes selgitatakse, et „see kehtib eelkõige tegevuste kohta, mille puhul on olulised toimumiskoht ja külastused: etenduskunstide ja pärandisektorid (nt elav muusika, teatrid, tsirkus, festivalid, kino, muuseumid ja pärandipaigad). Näiteks teatasid ELi kinoettevõtjad, et 2020. aastal vähenes piletitulu 70 %, muusikaürituste toimumiskohtades vähenes osalemine 76 % (tulude puhul 64 %) ja muuseumide tulud vähenesid kuni 75–80 % (populaarsetes turismipiirkondades). Seda mõju näitab ka autoritasude ligikaudu 35 % vähenemine, mida kollektiivse esindamise organisatsioonid koguvad autoritele ja esitajatele, kelle tulud vähenevad 2021. ja 2022. aastal eelduste kohaselt jätkuvalt (3).

Sektori tasandil koondatult nähtub Eurostati lisaväärtuse andmetest, et 2020. aastal vähenes kunsti-, meelelahutus- ja vabaajategevus 2019. aastaga võrreldes protsentuaalselt kõige rohkem (vt joonis 1). Mõju oli eriti tugev teises ja neljandas kvartalis, mis langes kokku pandeemia kõige olulisemate lainetega (4). Suur osa neist tegevustest on osa ökosüsteemist.

Muutus protsentides võrreldes eelmise aasta sama perioodiga.

Allikas: Eurostat

Nende tugevaid eeliseid arvestades on kultuuril ja kultuuri- ja loomesektoril ning -tööstusel oluline roll nii ELi kestliku taastumise, meie ühiskonna suurema vastupanuvõime kui ka üldisemalt euroopaliku eluviisi jaoks. Selleks et sektoril oleks võimalik ohutult ja järk-järgult tegevust jätkata, olla vastupanuvõimelisem ja valmistuda paremini tulevasteks kriisideks, peavad kõik liikmesriigid tegema koordineeritumaid ja olukorrale vastavaid jõupingutusi. Samal ajal vajab kultuuri- ja loomesektor ning -tööstus selget perspektiivi.

Komisjon on võtnud mitmeid liikmesriikide tegevust täiendavaid ja toetavaid meetmeid, et tegeleda pandeemia tagajärgedega sektorile. Kultuuri- ja loomesektor ning -tööstus on saanud abi ELi valdkonnaülestest kohese reageerimise meetmetest ja ELi rahastamisvahenditest antavast sihtotstarbelisest toetusest. Samuti saavad nad toetust kaasavaks ja kestlikuks taastumiseks ning vastupanuvõime suurendamiseks uue mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) ja taasterahastu „Next Generation EU“ raames (5)
  , (6)
  .

Vaktsineerituse tase on suurenenud, mis annab põhjust loota, et vaktsineerimine aitab oluliselt vähendada COVID-19 levikut, ja seepärast on liikmesriigid hakanud järk-järgult kaaluma ja rakendama piirangute kaotamist, sealhulgas kultuurisektoris, võimaldades kultuuriürituste ja nende toimumiskohtade taasavamist. Pandeemia dünaamilist arengut arvestades põhinevad need sammud keerulistel valikutel. Samuti erinevad riigi tasandil võetud meetmed üksteisest suurel määral.

Selleks et aidata liikmesriikidel otsuseid teha, esitati teatises „Koroonaviirus: ühine tee Euroopa turvaliseks taasavamiseks“ (7) ELi suunised kultuurisektori turvaliseks taasavamiseks muusika-, audiovisuaal-, etenduskunstide, näituseruumide, näiteks muuseumide või galeriide, raamatukogude ja kultuuripärandi valdkonnas. Käesolevate suuniste eesmärk on lihtsustada liikmesriikide valikuid ja hõlbustada nende meetmete koordineerimist ELi tasandil. Need hõlmavad kahte põhimõõdet: kultuurisektori turvaline taasavamine ja selle kestlik taastumine.

Suunised on esitatud seoses rahvatervise olukorra järkjärgulise paranemisega ELis (8), mis põhineb vaktsiinitarnete ja vaktsineerituse taseme hiljutisel suurenemisel. Lisaks on vähenenud uute juhtumite ja surmajuhtumite arv, haiguse eest kaitstud elanikkonnarühmi on rohkem ning kõigis liikmesriikides on võetud leevendusmeetmeid (9). Kuigi optimism on kindlasti õigustatud, on SARS-CoV-2 suures osas EList/EMPst endiselt laialt levinud, millega kaasneb oht, et ilmnevad murettekitavad variandid, ja seetõttu on vaja olukorda pidevalt jälgida, olla valvel ning hinnata hoolikalt riske.

II.   ELI SUUNISED KULTUURI- JA LOOMESEKTORI TURVALISEKS TAASAVAMISEKS

Oluline on märkida, et kõikjal ELis korraldatud erinevad kultuuri- ja loomesektori ning -tööstuse prooviüritused on näidanud, et vaid väheseid COVID-19 juhtumeid saab seostada ülekandumisega kultuuriüritustel või nende läheduses. Konkreetsed osalemisnõuded ja nende prooviürituste järgne andmete jälgimine on olnud ohutu organiseerimise seisukohast väga olulised.

Nendes ELi suunistes on sätestatud kogu ELi hõlmav ühine lähenemisviis kultuuri- ja loomesektori ning -tööstuse tegevuse koordineeritud ja turvaliseks jätkamiseks. Suuniste eesmärk on võimaldada vajalikku paindlikkust, et võtta arvesse liikmesriikide erinevat epidemioloogilist olukorda, kohaneda pandeemia leevendamisel tehtud edusammudega ning tagada koostalitlusvõime muude ELi ja rahvusvaheliste vahendite ja standarditega. Nende aluseks on Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuselt (ECDC) saadud teave ja teabevahetus terviseohutuse komiteega 2021. aasta mais.

ELi suunised on esitatud järgmisel kujul:

| — | üldpõhimõtted ja näitajad ning |
| --- | --- |

—

üldpõhimõtted ja näitajad ning

| — | soovitused. |
| --- | --- |

—

soovitused.

Liikmesriike kutsutakse üles suuniseid kasutama, samas jääb see täielikult subsidiaarsuse põhimõtet järgides vabatahtlikuks.

1.   Üldpõhimõtted ja näitajad kultuurisektori turvaliseks taasavamiseks

a)   Vaktsineerituse tase

Elanikkonna piisav vaktsineerituse tase on ühiskonna, sealhulgas kultuuriasutuste laialdase turvalise taasavamise jaoks väga oluline. Me liigume järk-järgult eesmärgi suunas vaktsineerida sel suvel vähemalt 70 % täiskasvanud elanikkonnast (10), kuid märkimisväärne arv inimesi ei ole veel vaktsineeritud. Seetõttu on oluline kavandada ühiskondliku tegevuse taaskäivitamist järkjärgulise lähenemisviisi abil, juhindudes igas etapis saadud kogemustest nakkusohu tõhusaks vähendamiseks ja epidemioloogilisest olukorrast.

b)   Kohad ja kontekst

Kultuuriasutused hõlmavad erinevaid kohti (nt siseruumis või vabas õhus, külastajad liiguvad ringi või istuvad kindlaksmääratud või vabadel istekohtadel), kus inimesed kogunevad erineval hulgal. Oluline on olla teadlik sellest, mil määral saab liikumisvooge kontrollida ja millised on võimalikud suhtlustasemed. Leevendusmeetmed vähendavad nakkuse ülekandumise riski, kuid ei suuda seda täielikult kõrvaldada. Seepärast tuleks teatavat liiki sündmuse lubamise otsus teha hoolika riskihindamise alusel (11). Varasemalt peatatud kultuuriürituste avamisel peaksid liikmesriigid võtma arvesse tabelites 1 (elanikkonna tasand), (12) 2 (üksikisikute tasand) ja 3 (kultuuriasutuste tasand) (13) esitatud näitajaid.

Tabel 1.

Elanikkonna tasandi näitajad

| Näitaja | Andmed |
| --- | --- |
| Epidemioloogiline olukord | Viiruse levikul kogukonnas on otsene mõju võimalikule levikuohule mis tahes keskkonnas, sealhulgas kultuuriasutustes. |
| Vaktsineerituse tase elanikkonna tasandil | Ainsaks kestlikuks lähenemisviisiks meetmete lõpetamisele ja ühiskonna, sealhulgas kultuuriasutuste taasavamisele peetakse kõrge vaktsineerituse taseme tagamist elanikkonna tasandil, alustades neist, kellel on suurem risk nakatuda COVID-19ga eriti raskel kujul. |
| Immuunvastust vältivate murettekitavate variantide levik | Vaktsineeritud või varem nakatunud isikutel võib nakatumise oht olla suurem piirkondades, kus immuunvastust vältivad variandid levivad kogukonnas. |

Näitaja

Andmed

Epidemioloogiline olukord

Viiruse levikul kogukonnas on otsene mõju võimalikule levikuohule mis tahes keskkonnas, sealhulgas kultuuriasutustes.

Vaktsineerituse tase elanikkonna tasandil

Ainsaks kestlikuks lähenemisviisiks meetmete lõpetamisele ja ühiskonna, sealhulgas kultuuriasutuste taasavamisele peetakse kõrge vaktsineerituse taseme tagamist elanikkonna tasandil, alustades neist, kellel on suurem risk nakatuda COVID-19ga eriti raskel kujul.

Immuunvastust vältivate murettekitavate variantide levik

Vaktsineeritud või varem nakatunud isikutel võib nakatumise oht olla suurem piirkondades, kus immuunvastust vältivad variandid levivad kogukonnas.

Tabel 2.

Üksikisikute tasandi näitajad

| Näitaja | Andmed |
| --- | --- |
| Vanuseline koosseis ja varasemad terviseprobleemid | Vanus üle 60 aasta ja varasem terviseprobleem on COVID-19 raske vormi riskitegurid. Näited on hüpertensioon, diabeet, südame-veresoonkonna haigused, kroonilised hingamisteede haigused, kroonilised neeruhaigused, immuunpuudulikkus, vähktõbi ja rasvumine. |
| Testimine, vaktsineerituse tase ja haiguse läbipõdenud isikud | Kui inimesed esitavad toimumiskoha sissepääsu juures antigeeni kiirtesti negatiivse tulemuse, võib see vähendada ohtu, et sisenevad nakatunud inimesed.
  Vaktsineeritud inimestel on väiksem oht nakatada teisi külastajaid ja osalejaid COVID-19-ga.
  Inimestel, kes on haiguse tõendatult läbi põdenud, on samuti väiksem risk viirust edasi kanda. Selle kaitsetoime kestus alates nakatumisest ei ole kindlalt teada. Antikehade testi positiivset tulemust ei peeta piisavaks tõendiks nakkusohu puudumise kohta ning seetõttu ei tohiks neid testi tulemusi kasutada kultuuriüritusele sisenemise ja üritusel osalemise kriteeriumidena (14). |
| Leevendusmeetmete rakendamine | Peamiseks ennetusmeetmeks peetakse füüsilise kontakti vältimist ja 1–2 meetri pikkuse füüsilise distantsi hoidmist. Sotsiaalset distantseerumist on nii Euroopas kui ka kogu maailmas laialdaselt soovitatud.
  Kaitsemaskide kasutamine on seotud viiruseleviku väikese või mõõduka vähenemisega ning seda võib kasutada täiendava meetmena leviku vähendamiseks siseruumides ja rahvarohketes välitingimustes.
  Hingamishügieeni meetmete järgimine on tungivalt soovitatav kogu pandeemia vältel ja see on hea tava hingamisteede sekreediga otsese kontakti kaudu edasikanduvate haiguste ennetamiseks.
  Asjakohaste kätehügieeni meetmete järgimine on tungivalt soovitatav kogu pandeemia vältel ja see on hea tava kõikide haiguste ennetamisel, mis levivad hingamisteede sekreediga kokkupuute või fekaaliga/suukaudse otsekontakti kaudu. |

Näitaja

Andmed

Vanuseline koosseis ja varasemad terviseprobleemid

Vanus üle 60 aasta ja varasem terviseprobleem on COVID-19 raske vormi riskitegurid. Näited on hüpertensioon, diabeet, südame-veresoonkonna haigused, kroonilised hingamisteede haigused, kroonilised neeruhaigused, immuunpuudulikkus, vähktõbi ja rasvumine.

Testimine, vaktsineerituse tase ja haiguse läbipõdenud isikud

Kui inimesed esitavad toimumiskoha sissepääsu juures antigeeni kiirtesti negatiivse tulemuse, võib see vähendada ohtu, et sisenevad nakatunud inimesed.

Vaktsineeritud inimestel on väiksem oht nakatada teisi külastajaid ja osalejaid COVID-19-ga.

Inimestel, kes on haiguse tõendatult läbi põdenud, on samuti väiksem risk viirust edasi kanda. Selle kaitsetoime kestus alates nakatumisest ei ole kindlalt teada. Antikehade testi positiivset tulemust ei peeta piisavaks tõendiks nakkusohu puudumise kohta ning seetõttu ei tohiks neid testi tulemusi kasutada kultuuriüritusele sisenemise ja üritusel osalemise kriteeriumidena (14).

Leevendusmeetmete rakendamine

Peamiseks ennetusmeetmeks peetakse füüsilise kontakti vältimist ja 1–2 meetri pikkuse füüsilise distantsi hoidmist. Sotsiaalset distantseerumist on nii Euroopas kui ka kogu maailmas laialdaselt soovitatud.

Kaitsemaskide kasutamine on seotud viiruseleviku väikese või mõõduka vähenemisega ning seda võib kasutada täiendava meetmena leviku vähendamiseks siseruumides ja rahvarohketes välitingimustes.

Hingamishügieeni meetmete järgimine on tungivalt soovitatav kogu pandeemia vältel ja see on hea tava hingamisteede sekreediga otsese kontakti kaudu edasikanduvate haiguste ennetamiseks.

Asjakohaste kätehügieeni meetmete järgimine on tungivalt soovitatav kogu pandeemia vältel ja see on hea tava kõikide haiguste ennetamisel, mis levivad hingamisteede sekreediga kokkupuute või fekaaliga/suukaudse otsekontakti kaudu.

Tabel 3.

Kultuuriasutuste tasandi näitajad

| Näitaja | Andmed |
| --- | --- |
| Sündmuse liik | Välitingimustes toimuvate ürituste puhul on risk väiksem kui sisetingimustes toimuvate ürituste puhul ja neid tuleks võimaluse korral eelistada. Siseruumides tuleks kooskõlas kohaldatavate ehituseeskirjadega tagada optimaalne ventilatsioon, võttes arvesse toimumiskoha suurust ja külastajate/osalejate arvu. |
| Inimeste jaotumine | SARS-CoV-2 kandub eriti hästi edasi rahvahulkades. Lisaks on olukordades, kus osalejad liiguvad (võrreldes üritustega, kus inimesed istuvad), raskem tagada nõuetekohast sotsiaalset distantseerumist. Kontaktide jälgimise vajaduse korral kujutab kohtade määramine endast lisaväärtust. |
| Ürituse suurus | Ürituse suurus on otseselt seotud võimaliku kontaktide jälgimise keerukusega, kui hiljem avastatakse positiivseid juhtumeid. Kontaktide jälgimine pärast paljude osalejatega suurüritusi võib olla keerulisem. |

Näitaja

Andmed

Sündmuse liik

Välitingimustes toimuvate ürituste puhul on risk väiksem kui sisetingimustes toimuvate ürituste puhul ja neid tuleks võimaluse korral eelistada. Siseruumides tuleks kooskõlas kohaldatavate ehituseeskirjadega tagada optimaalne ventilatsioon, võttes arvesse toimumiskoha suurust ja külastajate/osalejate arvu.

Inimeste jaotumine

SARS-CoV-2 kandub eriti hästi edasi rahvahulkades. Lisaks on olukordades, kus osalejad liiguvad (võrreldes üritustega, kus inimesed istuvad), raskem tagada nõuetekohast sotsiaalset distantseerumist. Kontaktide jälgimise vajaduse korral kujutab kohtade määramine endast lisaväärtust.

Ürituse suurus

Ürituse suurus on otseselt seotud võimaliku kontaktide jälgimise keerukusega, kui hiljem avastatakse positiivseid juhtumeid. Kontaktide jälgimine pärast paljude osalejatega suurüritusi võib olla keerulisem.

c)   Koordineerimis- ja teavitusmeetmed

Äärmiselt oluline on selliste mehhanismide olemasolu, millega tagada koordineerimine ja teabevahetus kultuurisektori ametiasutuste ja ettevõtjate vahel ning kohalike ja riiklike/piirkondlike valitsuste vahel. Riskist teatamine, sealhulgas digitaalsete vahendite kaudu, on oluline ka selleks, et tagada üldsuse informeeritus kohalikust olukorrast, COVID-19 kahtluse korral järgitavatest meetmetest, tervishoiuteenuste kättesaadavusest jne, eelkõige seetõttu, et suuremate ürituste või toimumiskohtade publik võib tulla teistest piirkondadest või riikidest. Sektori toetamiseks on vaja täpseid suuniseid ja selgust jõustuvate või leevendatavate meetmete ajastuse kohta.

d)   Usaldusväärne järelevalve ja pidev seire

Selleks et uurida, kas üritusi saab korraldada turvaliselt, on kogu ELis toimunud ürituste põhjal testitud nõudeid osalemiseks ja osalejate puhul järelmeetmete võtmiseks kontaktide jälgimise eesmärgil (15). Nendest katsetest ilmneb, et liikmesriigid peaksid jätkuvalt kaaluma võimalust lubada inimesi kultuuriüritustele ja kultuuriasutustesse teatavatel tingimustel ja koos eespool nimetatud riskihindamisega. Usaldusväärne järelevalve ja seire peaksid jääma iga massiürituse lahutamatuks osaks, et vältida võimalust, et sellistest sündmustest saaksid viiruse ülikiired levitajad.

2.   Soovitused kultuuriasutuste tervisenormide kohta

Lisaks ECDC riskihindamistele ja asjaomaste tervishoiuasutuste, eelkõige Maailma Terviseorganisatsiooni soovitustele peaksid allpool esitatud soovitused suunama kultuuriteenuste ja -ürituste taasalustamise meetmete ning normide väljatöötamist ja rakendamist liikmesriikides. Nende eesmärk on toetada kooskõlastatud lähenemisviisi vastavalt konkreetsetele riiklikele/piirkondlikele/kohalikele tingimustele ning tagada kultuuri- ja loomesektoris tervisenormide kasutamise kaudu publikule ja kultuuritöötajatele turvalisemad tingimused.

Kultuuriasutuste jaoks meetmete ja normide koostamisel julgustatakse liikmesriike

| — | tegema tihedat koostööd huvirühmadega ning tagama, et meetmed oleksid kohandatud ja vastavuses teenuse mahu ja laadiga. Liikmesriigid peaksid kaaluma meetmete rakendamise toetamist; |
| --- | --- |

—

tegema tihedat koostööd huvirühmadega ning tagama, et meetmed oleksid kohandatud ja vastavuses teenuse mahu ja laadiga. Liikmesriigid peaksid kaaluma meetmete rakendamise toetamist;

| — | kõiki asjakohaseid eksperditeadmisi ja kaalutlusi arvesse võttes korrapäraselt taashindama ja kohandama publiku ja töötajate tervise kaitsmise meetmeid, pidades silmas praeguseid rahvatervisevajadusi; |
| --- | --- |

—

kõiki asjakohaseid eksperditeadmisi ja kaalutlusi arvesse võttes korrapäraselt taashindama ja kohandama publiku ja töötajate tervise kaitsmise meetmeid, pidades silmas praeguseid rahvatervisevajadusi;

| — | tagama kohalike ja/või riiklike rahvaterviseasutuste ning kultuuriasutuste tiheda sektoritevahelise koordineerimise, et tagada asjaomases geograafilises piirkonnas kehtestatud uute reeglite ja korralduste tutvustamine ja kohaldamine ning järelevalve nende täitmise üle; ning |
| --- | --- |

—

tagama kohalike ja/või riiklike rahvaterviseasutuste ning kultuuriasutuste tiheda sektoritevahelise koordineerimise, et tagada asjaomases geograafilises piirkonnas kehtestatud uute reeglite ja korralduste tutvustamine ja kohaldamine ning järelevalve nende täitmise üle; ning

| — | kohaldama kavandatud meetmeid ja -norme kultuuriasutuste suhtes võrdselt, olenemata sellest, kas need on riiklikud, eraõiguslikud, omavalitsuslikud või muud laadi. |
| --- | --- |

—

kohaldama kavandatud meetmeid ja -norme kultuuriasutuste suhtes võrdselt, olenemata sellest, kas need on riiklikud, eraõiguslikud, omavalitsuslikud või muud laadi.

Soovitatavad meetmed on järgmised (16).

| 1) | Liikmesriigid peaksid jätkuvalt rakendama strateegilist järkjärgulist lähenemisviisi, alustades järkjärgulisest avamisest ja piiratud arvust osalejatest. Nimetatud arvu võib suurendada, kui epidemioloogiline olukord ei halvene (sealhulgas murettekitavate variantide suurenenud levik) ja vaktsineerituse tase kasvab piisavalt. |
| --- | --- |

1)

Liikmesriigid peaksid jätkuvalt rakendama strateegilist järkjärgulist lähenemisviisi, alustades järkjärgulisest avamisest ja piiratud arvust osalejatest. Nimetatud arvu võib suurendada, kui epidemioloogiline olukord ei halvene (sealhulgas murettekitavate variantide suurenenud levik) ja vaktsineerituse tase kasvab piisavalt.

| 2) | Kultuuriasutustel peaks olema valmisolekukava, milles on sätestatud meetmed, mida tuleb võtta SARS-CoV-2 levimise vältimiseks ürituse ajal / toimumiskohas. Kõikidele töötajatele tuleks igal ajal teha kättesaadavaks konkreetne tegevuskava, milles on üksikasjalikult kirjeldatud töötajate rolle ja kohustusi. See peaks hõlmama COVID-19 juhtumite avastamise korral võetavate meetmete protokolle. |
| --- | --- |

2)

Kultuuriasutustel peaks olema valmisolekukava, milles on sätestatud meetmed, mida tuleb võtta SARS-CoV-2 levimise vältimiseks ürituse ajal / toimumiskohas. Kõikidele töötajatele tuleks igal ajal teha kättesaadavaks konkreetne tegevuskava, milles on üksikasjalikult kirjeldatud töötajate rolle ja kohustusi. See peaks hõlmama COVID-19 juhtumite avastamise korral võetavate meetmete protokolle.

| 3) | Kultuuriasutuste tööandjad peaksid ühtlasi tagama, et töötajad saavad järgida võimalikult paljusid leevendusmeetmete soovitusi. See võib hõlmata asjakohast kaitset, kohapealsete töötajate arvu vähendamist, teiste inimestega füüsiliste kontaktide arvu ja kestuse minimeerimist, kaugtöö võimaldamist, etapiviisilisi vaheaegu, maksimaalset elektroonilise side kasutamist ning asjakohase koolituse pakkumist kõigile töötajatele (17). |
| --- | --- |

3)

Kultuuriasutuste tööandjad peaksid ühtlasi tagama, et töötajad saavad järgida võimalikult paljusid leevendusmeetmete soovitusi. See võib hõlmata asjakohast kaitset, kohapealsete töötajate arvu vähendamist, teiste inimestega füüsiliste kontaktide arvu ja kestuse minimeerimist, kaugtöö võimaldamist, etapiviisilisi vaheaegu, maksimaalset elektroonilise side kasutamist ning asjakohase koolituse pakkumist kõigile töötajatele (17).

| 4) | Tööandjad peaksid hõlbustama ja soodustama oma töötajate juurdepääsu COVID-19 vastasele vaktsineerimisele vastavalt riiklikele kavadele, kuna kultuuriasutuste töötajad puutuvad kokku üldsuse ja muu personaliga. |
| --- | --- |

4)

Tööandjad peaksid hõlbustama ja soodustama oma töötajate juurdepääsu COVID-19 vastasele vaktsineerimisele vastavalt riiklikele kavadele, kuna kultuuriasutuste töötajad puutuvad kokku üldsuse ja muu personaliga.

| 5) | Publik peaks enne saabumist ja kohapeal saama juurdepääsetaval viisil, sealhulgas digitaalsete vahendite kaudu, kogu vajaliku teabe kohalikelt tervishoiuasutustelt saadud kõigi olemasolevate suuniste ja toimumiskohas võetavate erimeetmete kohta. |
| --- | --- |

5)

Publik peaks enne saabumist ja kohapeal saama juurdepääsetaval viisil, sealhulgas digitaalsete vahendite kaudu, kogu vajaliku teabe kohalikelt tervishoiuasutustelt saadud kõigi olemasolevate suuniste ja toimumiskohas võetavate erimeetmete kohta.

| 6) | Kultuuriasutustesse pääsemise tingimuseks võib seada negatiivse COVID-19 testi (RT-PCR-test või antigeeni kiirtest) ja/või vaktsineerimise ja/või tõendi COVID-19 diagnoosi kohta teatava ajavahemiku jooksul, st sarnaselt ELi digitaalse COVID-tõendiga. Asutused võivad kaaluda ka antigeeni kiirtestide tegemist sisenemisel, kui see on teostatav. Sõltuvalt kohalikust epidemioloogilisest olukorrast (nt immuunvastust vältivate murettekitavate variantide levik) võib seda nõuet laiendada ka täielikult vaktsineeritud isikutele. |
| --- | --- |

6)

Kultuuriasutustesse pääsemise tingimuseks võib seada negatiivse COVID-19 testi (RT-PCR-test või antigeeni kiirtest) ja/või vaktsineerimise ja/või tõendi COVID-19 diagnoosi kohta teatava ajavahemiku jooksul, st sarnaselt ELi digitaalse COVID-tõendiga. Asutused võivad kaaluda ka antigeeni kiirtestide tegemist sisenemisel, kui see on teostatav. Sõltuvalt kohalikust epidemioloogilisest olukorrast (nt immuunvastust vältivate murettekitavate variantide levik) võib seda nõuet laiendada ka täielikult vaktsineeritud isikutele.

| 7) | Kultuuriasutused peaksid tagama publiku kontaktandmete olemasolu juhuks, kui on vaja jälgida kontakte. Kontaktide jälgimise meetmed peaksid rangelt piirduma COVID-19 puhanguga. Asutused peaksid teavitama osalejaid võimalusest kasutada kontaktide jälgimise rakendusi, sest nende abil saab teavitada pärast sündmusi haigestunutega lähikontaktis olnud isikuid. Paljud liikmesriigid pakuvad selliseid rakendusi, mis on loodud kooskõlas mobiilirakendusi käsitleva e-tervise võrgustiku ELi ühise meetmekogumiga, et toetada kontaktide jälgimist ELi COVID-19 vastases võitluses, ning mõned teevad tööd rakenduste täiustamiseks lisafunktsioonidega, näiteks digitaalne kontaktide jälgimine inimeste teavitamiseks COVID-19 kolletest. |
| --- | --- |

7)

Kultuuriasutused peaksid tagama publiku kontaktandmete olemasolu juhuks, kui on vaja jälgida kontakte. Kontaktide jälgimise meetmed peaksid rangelt piirduma COVID-19 puhanguga. Asutused peaksid teavitama osalejaid võimalusest kasutada kontaktide jälgimise rakendusi, sest nende abil saab teavitada pärast sündmusi haigestunutega lähikontaktis olnud isikuid. Paljud liikmesriigid pakuvad selliseid rakendusi, mis on loodud kooskõlas mobiilirakendusi käsitleva e-tervise võrgustiku ELi ühise meetmekogumiga, et toetada kontaktide jälgimist ELi COVID-19 vastases võitluses, ning mõned teevad tööd rakenduste täiustamiseks lisafunktsioonidega, näiteks digitaalne kontaktide jälgimine inimeste teavitamiseks COVID-19 kolletest.

| 8) | Suurüritustel osalejaid tuleks jälgida ning haiguspuhangud kindlaks teha ja neid uurida, et mõista, millised lähenemisviisid on parimad kultuuritegevuse turvaliseks taasavamiseks. |
| --- | --- |

8)

Suurüritustel osalejaid tuleks jälgida ning haiguspuhangud kindlaks teha ja neid uurida, et mõista, millised lähenemisviisid on parimad kultuuritegevuse turvaliseks taasavamiseks.

| 9) | Kultuuriasutused peaksid kehtestama sihipärased meetmed, et tagada sotsiaalne distantseerumine ühiskasutuses olevates ruumides, kuhu inimesed kogunevad tõenäoliselt pikemaks ajaks (st kauemaks kui 15 minutit), näiteks määrates iga ühiskasutatava koha (st restoranid, kohvikud, baarid, fuajee, järjekorrad toimumiskohas või sellest väljaspool) jaoks kindlaks lubatud külastajate maksimaalse arvu. Kui sotsiaalne distantseerumine ei ole täielikult võimalik, tuleks tõsiselt kaaluda kaitsemaskide kasutamist osalejate poolt, isegi kui üritus toimub vabas õhus. |
| --- | --- |

9)

Kultuuriasutused peaksid kehtestama sihipärased meetmed, et tagada sotsiaalne distantseerumine ühiskasutuses olevates ruumides, kuhu inimesed kogunevad tõenäoliselt pikemaks ajaks (st kauemaks kui 15 minutit), näiteks määrates iga ühiskasutatava koha (st restoranid, kohvikud, baarid, fuajee, järjekorrad toimumiskohas või sellest väljaspool) jaoks kindlaks lubatud külastajate maksimaalse arvu. Kui sotsiaalne distantseerumine ei ole täielikult võimalik, tuleks tõsiselt kaaluda kaitsemaskide kasutamist osalejate poolt, isegi kui üritus toimub vabas õhus.

| 10) | Lisaks sotsiaalsele distantseerumisele tuleks rakendada konkreetseid isikukaitsemeetmeid (nt käte- ja hingamishügieen) ning puhastamist ja desinfitseerimist käsitlevaid eeskirju (18). |
| --- | --- |

10)

Lisaks sotsiaalsele distantseerumisele tuleks rakendada konkreetseid isikukaitsemeetmeid (nt käte- ja hingamishügieen) ning puhastamist ja desinfitseerimist käsitlevaid eeskirju (18).

| 11) | Kätehügieen on oluline leevendusmeede ja selle tähtsusest tuleks selgelt teavitada. Toimumiskohad peaksid tagama kätepesukohad, kus on kergesti kättesaadavad vedelseep ja ühekordselt kasutatavad paberrätikud või kätekuivatid ja alkoholi sisaldavad kätepuhastusvahendid. |
| --- | --- |

11)

Kätehügieen on oluline leevendusmeede ja selle tähtsusest tuleks selgelt teavitada. Toimumiskohad peaksid tagama kätepesukohad, kus on kergesti kättesaadavad vedelseep ja ühekordselt kasutatavad paberrätikud või kätekuivatid ja alkoholi sisaldavad kätepuhastusvahendid.

| 12) | Nii töötajate kui ka üldsuse poolset kaitsemaskide kandmist tuleks käsitada täiendava meetmena (kui 1–2 m vahemaad ei ole võimalik tagada), mitte peamise ennetusmeetmena. Kaitsemaskide asjakohane kasutamine on oluline ning seda tuleks ettevõtjatele ja publikule selgitada, eelkõige juhul, kui sotsiaalne distantseerumine ei ole võimalik (19). |
| --- | --- |

12)

Nii töötajate kui ka üldsuse poolset kaitsemaskide kandmist tuleks käsitada täiendava meetmena (kui 1–2 m vahemaad ei ole võimalik tagada), mitte peamise ennetusmeetmena. Kaitsemaskide asjakohane kasutamine on oluline ning seda tuleks ettevõtjatele ja publikule selgitada, eelkõige juhul, kui sotsiaalne distantseerumine ei ole võimalik (19).

| 13) | Sõltuvalt toimumiskohast soovitatakse suletud ruumides kas loomuliku või sundventilatsiooniga suurendada õhuvahetuste sagedust ja kasutada võimalikult palju välisõhku (20). |
| --- | --- |

13)

Sõltuvalt toimumiskohast soovitatakse suletud ruumides kas loomuliku või sundventilatsiooniga suurendada õhuvahetuste sagedust ja kasutada võimalikult palju välisõhku (20).

| 14) | Oluline on sageli kasutatavate pindade võimalikult sage puhastamine (vähemalt kord päevas ja võimaluse korral sagedamini) (21). |
| --- | --- |

14)

Oluline on sageli kasutatavate pindade võimalikult sage puhastamine (vähemalt kord päevas ja võimaluse korral sagedamini) (21).

| 15) | Nõuete rakendamise seiret ja järelevalvet tuleks hoolikalt toetada. |
| --- | --- |

15)

Nõuete rakendamise seiret ja järelevalvet tuleks hoolikalt toetada.

III.   MEETMED KULTUURISEKTORI KESTLIKU TAASTUMISE TOETAMISEKS

Kultuuriasutuste taasavamisega peaksid kaasnema mitmesugused meetmed, et tagada kogu sektori kestlik taastumine ja vastupanuvõime kooskõlas ELi hiljuti ajakohastatud tööstusstrateegiaga (22) ja riigiabi eeskirjadega. Liikmesriigid võiksid neid meetmeid kasutada tihedas koostöös kultuurisektori ja selle allsektoritega, et toetada nende taastumist ja parandada nende vastupanuvõimet.

a)   ELi vahendid taasavamise lihtsustamiseks

Euroopa Standardikomitee (CEN) on komisjoni taotlusel esitanud tervise- ja ohutusnormid, et ennetada COVID-19 levikut turismi ökosüsteemis; nendes käsitletakse konkreetselt teatavaid kultuurisektoreid. Algatus hõlmab ka spetsiaalset märgist – Euroopa turismivaldkonna COVID-19 ohutuspitserit, mille liikmesriigid võivad kättesaadavaks teha. Ka võivad liikmesriigid aidata ohutuspitserist kasu saada soovivatel kultuuriorganisatsioonidel kasutada mitmesuguseid turismi- ja kultuurisektorile pakutavaid ELi rahastamisvõimalusi, et katta selle rakendamisega seotud võimalikud kulud (23).

Et tagada ohutu juurdepääs kultuuritegevusele ja selles osalemine (24), võivad liikmesriigid otsustada oma riiklike lahenduste osana kasutada ELi digitaalset COVID-tõendit (25) ja neid julgustatakse seda tegema. ELi digitaalse COVID-tõendi kasutamine lihtsustab kodanike ametlikke toiminguid teistesse liikmesriikidesse reisimisel ja kultuuriüritustel osalemisel.

Liikmesriigid peaksid kasutama võimalusi, mida pakub Re-open EU veebiplatvorm (26), kus antakse olulist teavet, sealhulgas kultuuriasutuste avamise kohta, ja mis võimaldab eurooplastel muretult oma reise kavandada. Liikmesriigid peaksid jätkuvalt esitama platvormile kultuuriasutuste kohta õigeaegset ja kinnitatud teavet.

Liikmesriikide kohalikke omavalitsusi julgustatakse kasutama Euroopa kultuuri- ja loomepaikade avatud kaardistamisplatvormi „Cultural gems“ (27) , et anda külastajatele linnade kohta kultuuriteavet, toetades seeläbi kultuuriturismi. Kohalikud omavalitsused võivad kaardistamisprotsessi kaasata kohalikke elanikke.

b)   Usalduse taastamine kaotatud publiku kaasamise kaudu

Liikmesriigid peaksid aitama välja töötada ja kasutusele võtta uusi ärimudeleid ja uuenduslikke kavasid, millega suurendada kõnealuste sektorite suutlikkust kriisist välja tulla.

Need sektorid on katsetanud ka uusi viise publiku kaasamiseks digitehnoloogia abil, näiteks audiovisuaalvaldkonnas, kus kinod tegid koostööd veebiplatvormidega, või etenduskunsti ja muusika valdkonnas. Kõigis sektorites on ka festivalidel hakatud kasutama uuenduslikke veebimudeleid publikuni jõudmiseks.

Programmi „Loov Euroopa“ raames on kasutusele võetud uus vahend „Perform Europe“, et toetada etenduskunstide sektoris innovaatilisi, kaasavaid ja kestlikke levitamis- ja ringreisimudeleid (28). 2021. aastal tehakse kättesaadavaks ka uuenduslik kava Euroopa muusikasektori kestliku taastumise toetamiseks (29).

c)   Katsetada uusi viise kultuurisisu tutvustamiseks ja publiku käitumise muutustele reageerimiseks

Liikmesriigid peaksid aitama sektoril kohaneda uute ühiskondlike vajadustega pärast pandeemiat, kombineerides digitaalsele ja füüsilisele keskkonnale suunatud meetmeid. Edendada tuleks meetmeid, mis lihtsustavad digipubliku kaasamist ja mõistmist.

2021. aasta teisel poolel loob komisjon digipubliku mõistmise eksperdirühma, et keskenduda COVIDiga seotud tavadest saadud õppetundidele ja uuendustele, mille abil hoida oma publikut ja jõuda veebis uute publikusegmentideni. Liikmesriike julgustatakse pakkuma sellele rühmale eksperditeadmisi ja rakendama selle töö tulemusena leitud asjakohaseid häid tavasid.

d)   Kohandada kultuuripakkumine konkreetsetele eesmärkidele ja erinevatele oludele ning tugevdada kultuuri ja heaolu vahelist seost

Liikmesriike julgustatakse edendama tugevamat seost kultuuri, hariduse ja heaolu vahel. Nad peaksid toetama sektori jõupingutusi pandeemiast eriti mõjutatud rühmade vajaduste täitmisel ja tagama, et haavatavate rühmade juurdepääs kultuurile jääb ka edaspidi prioriteediks. Komisjon on algatanud projektikonkursi, et toetada alt üles suunatud poliitika kujundamist kultuuri ja heaolu valdkonnas (30).

e)   Hõlbustada investeerimist strateegiatesse, mis edendavad sektori kestlikkust ja vastupanuvõimet

On oluline, et liikmesriigid kasutaksid täielikult ära taaste- ja vastupidavusrahastut (31), et võimaldada taastumist pandeemia negatiivsetest tagajärgedest ning muuta kultuuri- ja loomesektor ja -tööstus tulevaste kriiside suhtes vastupidavamaks, tegeledes struktuursete probleemidega, millega need silmitsi seisavad.

Liikmesriigid peaksid tegema tihedat koostööd ka kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, et kasutada programmitöö perioodil 2021–2027 parimal viisil ära kultuurile ühtekuuluvuspoliitika raames pakutavaid võimalusi (32).

Liikmesriigid peaksid jätkama kultuuripärandi täiendava rahastamise võimaluste uurimist. Nad peaksid koos kultuuriasutustega kaaluma viise, kuidas edendada ja rakendada komisjoni poolt hiljuti kindlaks tehtud parimate tavade tulemusi kogu ELis (33).

Liikmesriigid peaksid uurima ka segaallikate kasutamise meetmeid, et aidata leevendada taasavamisega seotud täiendavat rahalist koormust (nt kulud, mis on seotud tervise-eeskirjade ja rakendusmeetmete (nagu töötajate koolitamine ja publiku teavitamine) kohaldamisega).

f)   Investeerimine oskustesse, digikoolitusse ja digisuutlikkuse suurendamisse

Liikmesriike ning kultuuri- ja loomesektorit ja -tööstust julgustatakse edendama uusi koolitusmudeleid, vastastikust õppimist ja oskuste täiendamist, et anda kultuuritöötajatele ja -spetsialistidele uued oskused, mida on vaja digitaalseks taastumiseks.

ELi tasandil hõlbustab oskuste pakt (34) sidusrühmade juurdepääsu teabele. Euroopa oskuste tegevuskavaga (35) toetatakse digioskusi, sealhulgas digitaalseid kiirkursuseid VKEdele ja digivabatahtlike programmi, et täiendada VKEde praeguse tööjõu oskusi digivaldkonnas.

Programmiga „Loov Euroopa“ jätkatakse spetsialistide toetamist, et anda neile vajalikud oskused digitehnoloogia pakutavate võimaluste täielikuks ärakasutamiseks nii loomingulistel kui ka ärilistel eesmärkidel. 2021. aastal määrati kultuuri tegevussuuna raames kindlaks, et kõigi sektorite võimaliku prioriteedina ning konkreetselt muusika- ja kultuuripärandi valdkonna spetsialistide asjakohase suutlikkuse suurendamise raames toetatakse digivahendite väljatöötamist, et soodustada üleminekut ja suurendada konkurentsivõimet. Programmi „Loov Euroopa“ MEDIA alaprogrammi oskuste ja annete arendamise meetme raames jätkatakse audiovisuaalvaldkonna spetsialistide toetamist.

Uus programm „Digitaalne Euroopa“ (36) on oluline vahend, mis võimaldab liikmesriikidel ning kultuuri- ja loomesektoril ja -tööstusel luua digijuhtide vahelist sünergiat ja suurendada digitaalset suutlikkust.

Liikmesriike kutsutakse üles jälgima projekti CHARTER arengut ja tulemusi. Tegemist on programmi „Erasmus+“ praeguse valdkondlike oskuste ühendusega kultuuripärandi valdkonnas (37).

g)   Andmete levitamine ja prooviürituste järelmeetmed

Liikmesriike julgustatakse koguma ja levitama andmeid proovikultuuriürituste tulemuste ja ohutuse kohta, et toetada teabevahetust kultuuri- ja loomesektoris ja -tööstuses ning vajaduse korral teadusringkondadega.

h)   Suuremad vahendid uute ELi programmide raames

Liikmesriigid peaksid jagama kultuuri- ja loomesektorile ja -tööstusele teavet uue põlvkonna (2021–2027) ELi programmide raames pakutavate uute rahastamisvõimaluste kohta. Kultuuriasutusi ja -organisatsioone tuleks julgustada kasutama ära võimalusi, mida pakuvad programmid „Loov Euroopa“ ja „Euroopa horisont“, mille eelarvest kultuuri- ja loomesektori ja -tööstuse jaoks ette nähtud vahendid on märkimisväärselt kasvanud. Sektori kõige pakilisemate vajaduste rahuldamiseks võetakse programmi „Loov Euroopa“ täiendava rahastuse raames pakutavad toetused varem kasutusele, tehes 2021. ja 2022. aastal kättesaadavaks 728 miljonit eurot.

2021. aasta sügisel avaldab komisjon audiovisuaal- ja meediasektori jaoks 2021. aasta kevadel välja töötatud interaktiivse veebivahendi põhjal spetsiaalse veebijuhendi ELi kultuurirahastuse kohta. See hõlmab rohkem kui 15 ELi fondi ja seda soovitatakse kasutada liikmesriikidel ja sidusrühmadel.

i)   Käibemaksumäärad ja muud meetmed

Liikmesriike julgustatakse võtma arvesse kultuurisektori töötajate, eelkõige kunstnike eripära, samuti nende spetsialistide eripära, kelle töökohad on äärmiselt ebakindlad. Selleks et soodustada üleminekut digitaalsemale ja kestlikumale kultuuriökosüsteemile, võivad liikmesriigid soovida kasutada mitmesuguseid meetmeid alates investeeringutest kuni toetusteni kooskõlas riigiabi eeskirjadega, et aidata säilitada kultuuri- ja loomesektoris ja -tööstuses töökohti ning töötajate õigusi. Liikmesriikidel on juba võimalik kasutada eelkõige kultuurisektori pakutavate teenuste puhul madalamaid käibemaksumäärasid. See võimaldab neil kohaldada kõnealuse sektori toetamiseks kõige sobivamaid käibemaksumäärasid.

Mis puudutab riigiabi, siis ajutine raamistik majanduse toetamiseks COVIDi kriisile reageerimisel (38) hõlmab kõiki sektoreid, sealhulgas kultuuri- ja loomesektorit ja -tööstust. Enamik teatatud abikavadest hõlmas eri sektoreid ja seetõttu ei ole võimalik nimetada selle raamistiku alusel kultuuri- ja loomesektorile ja -tööstusele antud abi täpset summat. Siiski ulatusid spetsiaalselt kõnealuse sektori toetamiseks ette nähtud teatatud riigiabikavade toetussummad 2021. aasta mai lõpus ligikaudu 268 miljoni euroni (39).

j)   Loovisikute töötingimused

Loovisikute staatusest ja töötingimustest saab edaspidi ELi kultuurikoostöö oluline teema. 2021. aasta aprillis kutsus komisjon dialoogi „Voices of Culture“ raames kokku 47 kultuuri- ja loomesektori organisatsiooni (40) ning 2021. aasta sügisel alustab tööd uus liikmesriikide ekspertide rühm. Komisjon peab jätkuvalt valdkondlikku sotsiaaldialoogi etenduskunstide organisatsioonidega elavesituse komitee kaudu (41). Samuti algatas komisjon ELi uuringu muusikaloojate tervise ja heaolu kohta (42).

IV.   JÄRGMISED SAMMUD

Komisjon julgustab liikmesriike kasutama käesolevas teatises esitatud suuniseid. See hõlbustab Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse ja liikmesriikide esindajate vahelist õigeaegset teabevahetust selliste meetmete rakendamise kohta, mis käsitlevad kultuurisektorite turvalist taasavamist Euroopas. ELi tasandil korraldatakse kultuuri- ja loomesektori ja -tööstusega sihipärane arutelu käesolevate soovituste kasutamise ning katsetuste tulemuste üle, samuti selle üle, kas need tulemused on kõnealuste sektorite turvalise ja püsiva taasavamise seisukohast asjakohased. Nende arutelude tulemused peaksid olema aluseks ka tulevasele ELi poliitikakoostööle kultuurivaldkonnas.

---

(1)  COVID-19 pandeemia vaimse tervise mõõdet käsitleti 10. mail 2021 toimunud konverentsil; https://ec.europa.eu/health/non_communicable_diseases/events/ev_20210510_en

(2)  Komisjoni talituste töödokument „Ühtse turu aastaaruanne 2021“, mis on lisatud teatisele „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“, SWD(2021) 351; 5. mai 2021

(3)  Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis (Euroopa taastumine. Kultuuri- ja loomemajandus enne ja pärast COVID-19 kriisi), Ernst & Young (jaanuar 2021).

(4)  Ühtse turu aastaaruanne 2021.

(5)  https://ec.europa.eu/culture/resources/coronavirus-response

https://ec.europa.eu/info/strategy/recovery-plan-europe_et

(6)  Selleks et tugevdada heade tavade vahetamist sektorites ja ELi liikmesriikide vahel, käivitas komisjon 2020. aasta kevadel kaks uut platvormi: kultuuri- ja loomesektorile ning -tööstusele ettenähtud platvorm Creatives Unite ja ELi liikmesriikidele mõeldud platvorm, mis võimaldab kultuuriministeeriumide esindajatel häid tavasid vahetada.

(7)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/communication-safe-sustained-reopening_en.pdf

(8)  Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus, riikide iganädalane COVID-19 ülevaade: https://www.ecdc.europa.eu/en/covid-19/country-overviews

(9)  ECDC kiire riskihinnang: SARS-CoV-2 leviku, murettekitavate variantide, leevendusmeetmete ja vaktsiinide kasutuselevõtu hindamine ELis/EMPs, 15. ajakohastatud versioon, 10. juuni 2021, https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/rapid-risk-assessment-sars-cov-2-circulation-variants-concern

(10)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:52021DC0035

(11)  Massiürituste planeerijate jaoks on välja töötatud riskihindamisvahend: https://www.who.int/publications/i/item/10665-333185; Euroopa COVID-19 prognoosikeskus saab samuti aidata suuremate ürituste kavandamisel, esitades haiguspuhangute prognoose.

(12)  Epidemioloogilise olukorra taustaandmed on esitatud Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse COVID-19 nädalaülevaates riikide kohta; vaktsineerituse taset käsitlevad andmed on kättesaadavad ECDC COVID-19 vastu vaktsineerimise olukorra ülevaate tulemustabelis ja teavet variantide leviku kohta leiab ECDC SARS-CoV-2 variantide tulemustabelist.

(13)  Muu teave ja muud näitajad, mis võivad toetada riskihindamist, hõlmavad järgmist: a) andmed SARS-CoV-2 leviku kohta proovikultuuriüritustel; b) andmed SARS-CoV-2 leviku riski kohta täielikult vaktsineeritud üksikisikute puhul, kes kogunevad keskmistel kuni suurtel üritustel, kus on koos segatüüpi või teadmata vaktsineerimisstaatusega isikud, täielikus kooskõlas ELi eraelu puutumatuse ja andmekaitse eeskirjadega; ning c) andmed SARS-CoV-2 nakkusohu kohta vaktsineerimata ja varem nakatunud üksikisikute puhul, kes kogunevad keskmistel kuni suurtel üritustel, kus on koos segatüüpi või teadmata vaktsineerimisstaatusega isikud, järgides täielikult ELi eraelu puutumatuse ja andmekaitse eeskirju.

(14)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/use-antibody-tests-sars-cov-2-context-digital-green-certificates

(15)  Uuringute tulemused, näiteks Berliini Tehnikaülikooli uuring aerosooliosakeste leviku kohta kultuuriüritustel (GCF 2/2021 – ametlik link: http://dx.doi.org/10.14279/depositonce-11401) annavad teadusliku aluse selleks, et julgustada kultuuriüritusi taasalustama. Institut Pasteuri 2020. aasta detsembris avaldatud uurimuses rõhutati, et kultuurisündmustel on viiruse levikus minimaalne roll – sealt sai kahtluste (ei ole tõendatud) kohaselt alguse ainult 2,2 % positiivsetest testitulemustest. Vt tsitaat nimetatud dokumendi leheküljel 7, eelviimane lõik, kättesaadav ainult prantsuse keeles. Kaks peamist näidet turvaliste proovikultuuriürituste kohta: prooviüritus Barcelonas 27. märtsil: https://www.thelancet.com/journals/laninf/article/PIIS1473-3099(21)00268-1/fulltext; kontsert Pariisis Accor Arenal 29. mail (https://www.culturematin.com/publics/securite-accueil/live-le-concert-test-de-l-accor-hotel-arena-s-est-il-bien-passe.html?nl=103306&utm_source=email&utm_id=219248&utm_campaign=newsletter-2021-06-03).

Lisanäiteid võib leida siit: https://creativesunite.eu.

(16)  Epidemioloogilist olukorda silmas pidades, ECDC viimane kiire riskihinnang (10. juuni 2021): https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/rapid-risk-assessment-sars-cov-2-circulation-variants-concern

(17)  https://osha.europa.eu/et/themes/covid-19-resources-workplace

(18)  Suunised COVID-19 vastaste leevendusmeetmete rakendamiseks https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-guidelines-non-pharmaceutical-interventions

(19)  Kaitsemaskide kasutamine kogukonnas: esimene ajakohastamine – Tõhusus COVID-19 leviku vähendamisel, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus: https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/using-face-masks-community-reducing-covid-19-transmission

(20)  Kütte-, ventilatsiooni- ja kliimaseadmed COVID-19 kontekstis: esimene ajakohastamine, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus: https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/heating-ventilation-air-conditioning-systems-covid-19

(21)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/disinfection-environments-covid-19

(22)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/europe-fit-digital-age/european-industrial-strategy_et. ELi tööstusstrateegias on kultuurisektorit nimetatud üheks 14st tööstusökosüsteemist, mis osaleb kaasavas ja kestlikus taastumises ning ELi majanduse kaksiküleminekus (rohe- ja digipööre).

(23)  https://ec.europa.eu/growth/content/new-european-tourism-covid-19-safety-seal-available_en. Uus CENi töörühma kokkulepe turismimajanduse kohta sisaldab ka muuseume, pärandipaiku, öömajandust, etenduskunste ja näituseid käsitlevaid norme.

(24)  Sätestades liikmesriigi õiguses isikuandmete töötlemiseks vajaliku õigusliku aluse, mis peab olema kooskõlas liidu andmekaitseõigusega.

(25)  ELi digitaalne COVID-tõend – ELi nõukogu (europa.eu)

(26)  Re-open EU (europa.eu)

(27)  https://culturalgems.jrc.ec.europa.eu

(28)  Perform Europe

(29)  2020. aasta ettevalmistav meede „Muusika liigutab Euroopat“: uuenduslik toetuskava kestliku muusikaökosüsteemi jaoks.

(30)  Ettevalmistav meede – Alt-üles poliitika arendamine kultuuri ja heaolu tugevdamiseks ELis – Kultuur ja loovus (europa.eu)

(31)  Taaste- ja vastupidavusrahastu Euroopa Komisjon (europa.eu)

(32)  Ühtekuuluvuspoliitika 2021–2027 – Regionaalpoliitika – Euroopa Komisjon (europa.eu)

(33)  Komisjon aitas 2021. aasta jaanuaris toimunud kultuuripärandi täiendavat rahastamist käsitleval seminaril selgitada välja viise, kuidas suurendada kultuuri ja kultuuripärandi rahastamist lisaks avaliku sektori toetustele. Tehti kindlaks ja avaldati üle 100 hea tava. Täiendavat teavet pakuvad kaks ELi rahastatud projekti: „Circular models leveraging investments in cultural heritage adaptive reuse“ (CLIC) (ringmudelid, millega võimendatakse investeeringuid kultuuripärandi kohandatud kujul taaskasutamisse), mida rahastatakse programmist „Horisont 2020“, ja „Financing impact on regional development of cultural heritage valorisation“ (FINCH) (rahastamise mõju kultuuripärandi väärtustamise piirkondlikule arengule), mida rahastatakse programmist „Interreg Europe“. Vt lisateave: https://ec.europa.eu/culture/cultural-heritage/funding-opportunities-cultural-heritage

(34)  Oskuste pakt – Tööhõive, sotsiaalküsimused ja sotsiaalne kaasatus – Euroopa Komisjon (europa.eu)

(35)  EUR-Lex - 52016DC0381 - ET - EUR-Lex (europa.eu)

(36)  DIGITALEUROPE – The voice of digitally transforming industries in Europe.

(37)  Koduleht – CHARTER (charter-alliance.eu)

(38)  EUR-Lex - 52020XC0320(03) - ET - EUR-Lex (europa.eu)

(39)  Ajutise raamistiku alusel vastu võetud otsuste loetelu on kättesaadav aadressil Konkurents – Riigiabi – Riigiabi eeskirjad ja koroonaviirus – Euroopa Komisjon (europa.eu)

(40)  Loovisikute ning kultuuri- ja loometöötajate staatus ja töötingimused – Voices of Culture

(41)  Valdkondlik sotsiaaldialoog – Tööhõive, sotsiaalküsimused ja sotsiaalne kaasatus – Euroopa Komisjon (europa.eu)

(42)  https://ec.europa.eu/culture/sectors/music/music-moves-europe

---

| 5.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 262/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 262/11

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10289 — PSP/Aviva/10 Station Road)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 262/02)

29. juuni 2021 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10289 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10289 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 5.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 262/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 262/12

---

Euro vahetuskurss (1)

2. juuli 2021

(2021/C 262/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1823 |
| JPY | Jaapani jeen | 131,74 |
| DKK | Taani kroon | 7,4360 |
| GBP | Inglise nael | 0,86003 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,1583 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0945 |
| ISK | Islandi kroon | 147,30 |
| NOK | Norra kroon | 10,2375 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,606 |
| HUF | Ungari forint | 352,10 |
| PLN | Poola zlott | 4,5264 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9283 |
| TRY | Türgi liir | 10,2780 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5836 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4677 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,1838 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6988 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5969 |
| KRW | Korea vonn | 1 343,49 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,0787 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6594 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4887 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 17 191,94 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9225 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,423 |
| RUB | Vene rubla | 87,1200 |
| THB | Tai baat | 38,052 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,9421 |
| MXN | Mehhiko peeso | 23,5936 |
| INR | India ruupia | 88,3055 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1823

JPY

Jaapani jeen

131,74

DKK

Taani kroon

7,4360

GBP

Inglise nael

0,86003

SEK

Rootsi kroon

10,1583

CHF

Šveitsi frank

1,0945

ISK

Islandi kroon

147,30

NOK

Norra kroon

10,2375

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,606

HUF

Ungari forint

352,10

PLN

Poola zlott

4,5264

RON

Rumeenia leu

4,9283

TRY

Türgi liir

10,2780

AUD

Austraalia dollar

1,5836

CAD

Kanada dollar

1,4677

HKD

Hongkongi dollar

9,1838

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6988

SGD

Singapuri dollar

1,5969

KRW

Korea vonn

1 343,49

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,0787

CNY

Hiina jüaan

7,6594

HRK

Horvaatia kuna

7,4887

IDR

Indoneesia ruupia

17 191,94

MYR

Malaisia ringit

4,9225

PHP

Filipiini peeso

58,423

RUB

Vene rubla

87,1200

THB

Tai baat

38,052

BRL

Brasiilia reaal

5,9421

MXN

Mehhiko peeso

23,5936

INR

India ruupia

88,3055

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Kontrollikoda

| 5.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 262/13 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 262/13

---

Eriaruanne nr 14/2021

Interregi koostöö – Euroopa Liidu piiriüleste piirkondade potentsiaali ei kasutata veel täiel määral

(2021/C 262/04)

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati eriaruanne nr 14/2021: „Interregi koostöö – Euroopa Liidu piiriüleste piirkondade potentsiaali ei kasutata veel täiel määral“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil http://eca.europa.eu

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 5.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 262/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 262/14

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10342 —
  Leonard Green & Partners/Goldman Sachs Group/AEA Investors/Visual Comfort)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 262/05)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Leonard Green & Partners, L.P. („LGP“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Leonard Green & Partners, L.P. („LGP“, Ameerika Ühendriigid),

| — | The Goldman Sachs Group, Inc. („GS“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

The Goldman Sachs Group, Inc. („GS“, Ameerika Ühendriigid),

| — | AEA Investors LP („AEA“, Ameerika Ühendriigid), mille üle on ühine valitsev mõju ettevõtjatel John Garcia ja Brian Hoesterey, |
| --- | --- |

—

AEA Investors LP („AEA“, Ameerika Ühendriigid), mille üle on ühine valitsev mõju ettevõtjatel John Garcia ja Brian Hoesterey,

| — | Visual Comfort & Co („Visual Comfort“, Ameerika Ühendriigid), mille üle on valitsev mõju AEA-l. |
| --- | --- |

—

Visual Comfort & Co („Visual Comfort“, Ameerika Ühendriigid), mille üle on valitsev mõju AEA-l.

LGP, GS ja AEA omandavad Visual Comforti üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | LGP: investeerimine teenuseid, sealhulgas tarbija-, äri- ja tervishoiuteenuseid osutavatesse ettevõtetesse ning jaemüügi-, turustus- ja tööstusettevõtetesse, |
| --- | --- |

—

LGP: investeerimine teenuseid, sealhulgas tarbija-, äri- ja tervishoiuteenuseid osutavatesse ettevõtetesse ning jaemüügi-, turustus- ja tööstusettevõtetesse,

| — | GS: üleilmne investeerimispangandus, väärtpaberite ja investeeringute haldamine; |
| --- | --- |

—

GS: üleilmne investeerimispangandus, väärtpaberite ja investeeringute haldamine;

| — | AEA: erafondide võimaluste kindlakstegemine, investeerimisvahendite kaudu tehtavate investeerimistehingute struktureerimine ja selliste investeeringute kasutamine, et luua investoritele tulu oma erafondides, |
| --- | --- |

—

AEA: erafondide võimaluste kindlakstegemine, investeerimisvahendite kaudu tehtavate investeerimistehingute struktureerimine ja selliste investeeringute kasutamine, et luua investoritele tulu oma erafondides,

| — | Visual Comfort: dekoratiivsete ja funktsionaalsete valgustustoodete pakkumine. Äriühing müüb mitmesuguseid dekoratiivvalgusteid (kaubamärkide Visual Comfort, Tech Lighting ja Generation Lighting all), dekoratiivventilaatoreid (Monte Carlo kaubamärgi all) ning tooteid, mis koosnevad dekoratiivvalgustitest ja ventilaatoritest. |
| --- | --- |

—

Visual Comfort: dekoratiivsete ja funktsionaalsete valgustustoodete pakkumine. Äriühing müüb mitmesuguseid dekoratiivvalgusteid (kaubamärkide Visual Comfort, Tech Lighting ja Generation Lighting all), dekoratiivventilaatoreid (Monte Carlo kaubamärgi all) ning tooteid, mis koosnevad dekoratiivvalgustitest ja ventilaatoritest.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10342 — Leonard Green & Partners/Goldman Sachs Group/AEA Investors/Visual Comfort

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 5.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 262/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 262/16

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum: M.10373 —
  Primonial/Samsung/Target)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 262/06)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Primonial Real Estate Investment Management, mis kuulub Primoniali gruppi („Primonial“, Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

Primonial Real Estate Investment Management, mis kuulub Primoniali gruppi („Primonial“, Prantsusmaa),

| — | Samsung SRA Asset Management, mis kuulub Samsungi gruppi, („Samsung“, Korea), |
| --- | --- |

—

Samsung SRA Asset Management, mis kuulub Samsungi gruppi, („Samsung“, Korea),

| — | SCI TS Influence („objektiks olev ettevõtja“, Prantsusmaa). |
| --- | --- |

—

SCI TS Influence („objektiks olev ettevõtja“, Prantsusmaa).

Primonial ja Samsung omandavad objektiks oleva ettevõtja üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Primonial: peamiselt Prantsusmaal tegutsev kinnisvarainvesteeringutega tegelev grupp, mille üle on valitsev mõju Bridgepointi grupil (Ühendkuningriik) ja ettevõtjal Latour Capital Management SAS (Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

Primonial: peamiselt Prantsusmaal tegutsev kinnisvarainvesteeringutega tegelev grupp, mille üle on valitsev mõju Bridgepointi grupil (Ühendkuningriik) ja ettevõtjal Latour Capital Management SAS (Prantsusmaa),

| — | Samsung: konglomeraat, mis tegutseb maailmas väga mitmesugustes tööstusharudes, sealhulgas elektroonika, laevaehituse, inseneriteaduse ja kindlustuse alal, |
| --- | --- |

—

Samsung: konglomeraat, mis tegutseb maailmas väga mitmesugustes tööstusharudes, sealhulgas elektroonika, laevaehituse, inseneriteaduse ja kindlustuse alal,

| — | objektiks olev ettevõtja: kinnisvaraettevõtja, mille üle on praegu valitsev mõju Tishman Speyeri grupil (USA) ja millele kuulub üks hoone (nimega Influence) Saint-Ouenis Prantsusmaal. |
| --- | --- |

—

objektiks olev ettevõtja: kinnisvaraettevõtja, mille üle on praegu valitsev mõju Tishman Speyeri grupil (USA) ja millele kuulub üks hoone (nimega Influence) Saint-Ouenis Prantsusmaal.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10373 — Primonial/Samsung/Target

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 5.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 262/18 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 262/18

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10305 — CDPQ/DWS/Ermewa)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 262/07)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Caisse de dépôt et placement du Québec („CDPQ“, Kanada), |
| --- | --- |

—

Caisse de dépôt et placement du Québec („CDPQ“, Kanada),

| — | DWS Alternatives Global Limited („DWS“, Ühendkuningriik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Deutsche Bank AG („DB“, Saksamaa), |
| --- | --- |

—

DWS Alternatives Global Limited („DWS“, Ühendkuningriik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Deutsche Bank AG („DB“, Saksamaa),

| — | Ermewa Holding SAS („Ermewa“, Prantsusmaa), mis kuulub kontserni SNCF Group (Prantsusmaa). |
| --- | --- |

—

Ermewa Holding SAS („Ermewa“, Prantsusmaa), mis kuulub kontserni SNCF Group (Prantsusmaa).

CDPQ ja DWS omandavad Ermewa üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | CDPQ: pikaajalisi investeeringuid tegev institutsionaalne investor, kes valitseb fonde peamiselt avaliku sektori käitatavate või avaliku sektori osalusega pensioni- ja kindlustuskavade jaoks kogu maailmas. CDPQ investeerib nende fondide vahendeid suurematel finantsturgudel, börsivälistesse ettevõtetesse, fikseeritud tulumääraga väärtpaberitesse, taristusse ja kinnisvarasse, |
| --- | --- |

—

CDPQ: pikaajalisi investeeringuid tegev institutsionaalne investor, kes valitseb fonde peamiselt avaliku sektori käitatavate või avaliku sektori osalusega pensioni- ja kindlustuskavade jaoks kogu maailmas. CDPQ investeerib nende fondide vahendeid suurematel finantsturgudel, börsivälistesse ettevõtetesse, fikseeritud tulumääraga väärtpaberitesse, taristusse ja kinnisvarasse,

| — | DWS: varahaldusettevõtja, kelle mitmekesine investeerimisportfell hõlmab investeeringuid taristuvaradesse Euroopas, |
| --- | --- |

—

DWS: varahaldusettevõtja, kelle mitmekesine investeerimisportfell hõlmab investeeringuid taristuvaradesse Euroopas,

| — | Ermewa: transpordi varahalduskontsern, mis tegeleb kaubavagunite liisimisega Euroopas ja paakkonteinerite liisimisega kogu maailmas, sealhulgas Euroopas. Ermewal on viis töökoda Prantsusmaal ja kolm töökoda Saksamaal, mis osutavad kaubavagunite hooldus-, ehitus- ja remonditeenuseid. Ermewa tegeleb Madalmaades asuva tütarettevõtja kaudu ka paakkonteinerite ja paakhaagiste hoolduse, remondi ja ladustamisega. |
| --- | --- |

—

Ermewa: transpordi varahalduskontsern, mis tegeleb kaubavagunite liisimisega Euroopas ja paakkonteinerite liisimisega kogu maailmas, sealhulgas Euroopas. Ermewal on viis töökoda Prantsusmaal ja kolm töökoda Saksamaal, mis osutavad kaubavagunite hooldus-, ehitus- ja remonditeenuseid. Ermewa tegeleb Madalmaades asuva tütarettevõtja kaudu ka paakkonteinerite ja paakhaagiste hoolduse, remondi ja ladustamisega.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10305 — CDPQ/DWS/Ermewa

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 5.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 262/20 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 262/20

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10232 — Brose/Sitech)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 262/08)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Brose Fahrzeugteile SE & Co. Kommanditgesellschaft (Saksamaa), (koos oma sidusettevõtjatega „BROSE“), |
| --- | --- |

—

Brose Fahrzeugteile SE & Co. Kommanditgesellschaft (Saksamaa), (koos oma sidusettevõtjatega „BROSE“),

| — | SITECH Sp. z o. o. (Poola) (koos oma sidusettevõtjatega „SITECH“), mis kuulub Volkswagen AG („VW“, Saksamaa) kontserni. |
| --- | --- |

—

SITECH Sp. z o. o. (Poola) (koos oma sidusettevõtjatega „SITECH“), mis kuulub Volkswagen AG („VW“, Saksamaa) kontserni.

BROSE omandab SITECHi üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | BROSE: autoosade ja mehhatrooniliste süsteemide tootja sõidukiuste, istmekonstruktsioonide (sh istme sisseehitatud osade), elektrimootorite ja elektroonika, sh roolisüsteemi, pidurisüsteemi, käigukasti ja mootori jahutusüsteemi tarbeks, |
| --- | --- |

—

BROSE: autoosade ja mehhatrooniliste süsteemide tootja sõidukiuste, istmekonstruktsioonide (sh istme sisseehitatud osade), elektrimootorite ja elektroonika, sh roolisüsteemi, pidurisüsteemi, käigukasti ja mootori jahutusüsteemi tarbeks,

| — | SITECH: sõiduki komplektsete istmete, istme metallkonstruktsioonide ja istmekonstruktsiooni osade tootja. |
| --- | --- |

—

SITECH: sõiduki komplektsete istmete, istme metallkonstruktsioonide ja istmekonstruktsiooni osade tootja.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10232 — Brose/Sitech

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

| 5.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 262/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 262/21

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10255 – Triton/Bergman Clinics)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 262/09)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Triton Group („Triton“, Jersey), |
| --- | --- |

—

Triton Group („Triton“, Jersey),

| — | Bergman Healthcare Clinics B.V. („Bergman Clinics“, Madalmaad |
| --- | --- |

—

Bergman Healthcare Clinics B.V. („Bergman Clinics“, Madalmaad

Triton omandab ettevõtja Bergman Clinics üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Triton: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv fond, mis investeerib peamiselt Kesk- ja Põhja-Euroopas asuvatesse keskmise suurusega ettevõtetesse, keskendudes eelkõige neljale põhisektorile (äriteenused, tööstus, tarbija ja tervishoid). Üks Tritoni portfelli kuuluvatest äriühingutest, Aleris Group AB, tegeleb oftalmoloogiliste teenuste osutamisega nii Rootsis kui ka Norras, |
| --- | --- |

—

Triton: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv fond, mis investeerib peamiselt Kesk- ja Põhja-Euroopas asuvatesse keskmise suurusega ettevõtetesse, keskendudes eelkõige neljale põhisektorile (äriteenused, tööstus, tarbija ja tervishoid). Üks Tritoni portfelli kuuluvatest äriühingutest, Aleris Group AB, tegeleb oftalmoloogiliste teenuste osutamisega nii Rootsis kui ka Norras,

| — | Bergman Clinics: Madalmaades, Rootsis, Taanis, Norras ja Saksamaal tegutsevad erikliinikud, mis pakuvad planeeritavat arstiabi ortopeedia, oftalmoloogia, günekoloogia, esteetilise kirurgia, kardioloogia, gastroenteroloogia, dermatoloogia ja vaskulaarmeditsiini valdkonnas. Üks Bergman Clinicsi portfelli kuuluvatest äriühingutest, Memira AB, tegeleb oftalmoloogiliste teenuste osutamisega Põhjamaades. |
| --- | --- |

—

Bergman Clinics: Madalmaades, Rootsis, Taanis, Norras ja Saksamaal tegutsevad erikliinikud, mis pakuvad planeeritavat arstiabi ortopeedia, oftalmoloogia, günekoloogia, esteetilise kirurgia, kardioloogia, gastroenteroloogia, dermatoloogia ja vaskulaarmeditsiini valdkonnas. Üks Bergman Clinicsi portfelli kuuluvatest äriühingutest, Memira AB, tegeleb oftalmoloogiliste teenuste osutamisega Põhjamaades.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10255 — Triton/Bergman Clinics

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

| 5.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 262/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 262/22

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10321 —
  DSV/Agility)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 262/10)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | DSV Panalpina A/S („DSV“, Taani), |
| --- | --- |

—

DSV Panalpina A/S („DSV“, Taani),

| — | Agility Logistics International B.V. (Madalmaad) ja Agility International GIL Holdings I Limited (Araabia Ühendemiraadid) (koos „GIL“), mis kuuluvad ettevõtjale Agility Public Warehousing Company K.S.C.P („Agility“, Kuveit). |
| --- | --- |

—

Agility Logistics International B.V. (Madalmaad) ja Agility International GIL Holdings I Limited (Araabia Ühendemiraadid) (koos „GIL“), mis kuuluvad ettevõtjale Agility Public Warehousing Company K.S.C.P („Agility“, Kuveit).

DSV omandab ettevõtja GIL üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | DSV: pakub ja haldab tarneahelalahendusi, sealhulgas ekspedeerimis- ja lepingulisi logistikateenuseid. DSV teenuste portfell jaguneb kolmeks ärisuunaks: i) lennu- ja meretransport, ii) maanteetransport, iii) lahendused (logistikateenused, sealhulgas ladustamine). DSV tegutseb Euroopas, Ameerikas, Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas ning Lähis-Idas ja Aafrikas, |
| --- | --- |

—

DSV: pakub ja haldab tarneahelalahendusi, sealhulgas ekspedeerimis- ja lepingulisi logistikateenuseid. DSV teenuste portfell jaguneb kolmeks ärisuunaks: i) lennu- ja meretransport, ii) maanteetransport, iii) lahendused (logistikateenused, sealhulgas ladustamine). DSV tegutseb Euroopas, Ameerikas, Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas ning Lähis-Idas ja Aafrikas,

| — | GIL: pakub eeskätt arenevatel turgudel logistikateenuste portfelli, mis sisaldab lennu-, ookeani- ja maanteetranspordi ekspedeerimisteenuseid ja lepingulist logistikat. GIL tegutseb Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas, Lähis-Idas ja Aafrikas, Euroopas ning Ameerikas. |
| --- | --- |

—

GIL: pakub eeskätt arenevatel turgudel logistikateenuste portfelli, mis sisaldab lennu-, ookeani- ja maanteetranspordi ekspedeerimisteenuseid ja lepingulist logistikat. GIL tegutseb Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas, Lähis-Idas ja Aafrikas, Euroopas ning Ameerikas.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10321 — DSV/Agility

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 5.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 262/24 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 262/24

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 262/11)

See teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Bordeaux“

PDO-FR-A0821-AM06

Teate esitamise kuupäev: 7. mai 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Viide ametlikule geograafiaseadustikule

Kommuunide loetelu on ajakohastatud, võttes arvesse 2020. aasta ametlikku geograafiaseadustikku (code officiel géographique).

Tegemist on puhtalt redaktsioonilise muudatusega, millega ei muudeta geograafilist piirkonda.

Koonddokumenti on punktide 6 ja 9 muutmisest tulenevalt muudetud.

2.   Sordi lisamine kohandamise eesmärgil

Punaste veinide viinamarjasortidele on lisatud kohandamiseks kasutatavad sordid „Arinarnoa“,„Castets“,„Marselan“ ja „Touriga nacional“. Need sordid on hilised sordid, mis võib olla eeliseks üleilmse soojenemise kontekstis. Lisaks on need sordid küllaltki vastupidavad mädaplekkide, viinapuu ebajahukaste ja jahukaste suhtes. Nendest neljast sordist on võimalik toota sügavatoonilisi, kompleksseid, täidlasi ja struktureeritud veine, mis vastavad päritolunimetusega „Bordeaux“ hõlmatud punaste veinide omadustele.

Valgete veinide viinamarjasortidele on lisatud kohandamiseks kasutatavad sordid „Alvarinho“ ja „Liliorila“. Need sordid on samuti hilised sordid, millel on hea mädanemiskindlus ja organoleptilised omadused, mis on kooskõlas päritolunimetusega „Bordeaux“.

Roosade veinide viinamarjasortidele on lisatud kohandamiseks kasutatavad sordid „Arinarnoa“,„Castets“, „Marselan“, „Touriga nacional“, „Alvarinho“ ja „Liliorila“.

Nende sortide osakaal ei või ületada 5 % põllumajandusettevõtte viinamarjasortidest ja 10 % asjaomase värvusega veini tootmiseks kasutatavast segust.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Clairet-tüüpi veinide muudetud värvuse intensiivsuse modifitseerimine

Muudetud värvi intensiivsust on clairet-tüüpi veinide puhul kohandatud maksimaalselt 2,5-st kuni 3-ni (see vastab veini optilise tiheduse mõõtmiste summale 420 nm, 520 nm ja 620 nm juures), et võtta paremini arvesse päritolunimetusega „Bordeaux“ veinide tegelikke väärtusi.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4.   Piiritletud kasvatusalade kogupindala

Kuupäev 11. veebruar 2021 kanti lisasse, milles on loetletud selle pädeva riikliku komitee koosolekud, kes kiitis heaks piiritletud kasvatusalade piirid.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusala muudatuse heaks kiitis. Kasvatusala piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks geograafiline tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Seos piirkonnaga

Kommuunide ühinemise tulemusena on algset seost muudetud, et ajakohastada kommuunide arvu.

Muudetud on koonddokumenti punkti°8.

6.   Viited kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega. Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Bordeaux

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

4.   Veini(de) kirjeldus

Kuivad valged vaiksed veinid

LÜHIKIRJELDUS

Kuivadel valgetel vaiksetel veinidel on järgmised omadused:

| — | väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 10 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 10 mahuprotsenti;

| — | fermenteeritavate suhkrute sisaldus ≤ 3 g/l. See sisaldus võib olla kuni 5 g/l, kui üldhappesus on ≥ 2,7 g/l H2SO4. |
| --- | --- |

—

fermenteeritavate suhkrute sisaldus ≤ 3 g/l. See sisaldus võib olla kuni 5 g/l, kui üldhappesus on ≥ 2,7 g/l H2SO4.

Pärast rikastamist on nende üldalkoholisisaldus ≤ 13 mahuprotsenti.

Enne pakendamist on neil järgmised omadused:

| — | lenduvate hapete sisaldus ≤13,26 meq/l |
| --- | --- |

—

lenduvate hapete sisaldus ≤13,26 meq/l

| — | vääveldioksiidi üldsisaldus ≤180 mg/l |
| --- | --- |

—

vääveldioksiidi üldsisaldus ≤180 mg/l

Muud analüüsistandardid vastavad liidu eeskirjadele.

„Sauvignon B“ viinamarjasordist valmistatud kuivad valged veinid on väga aromaatsed, värsked ja puuviljalised ning neis esineb lille- ja tsitrusenüansse. „Sémillon B“ toob veini jõulisust ja täidlust, selle segamine viinamarjasordiga „Muscadelle B“ annab veinile lillearoomi. Segamisel annavad lisatavad viinamarjasordid happesust ja tsitrusenüansse. Need janu kustutavad veinid sobivad hästi noorelt (ühe- või kaheaastase veinina) tarbimiseks.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus: | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 200 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus:

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

200

Valged vaiksed veinid jääksuhkruga

LÜHIKIRJELDUS

Kuivadel valgetel vaiksetel ja fermenteeritavate suhkrutega veinidel on järgmised omadused:

| — | väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti;

| — | fermenteeritavate suhkrute sisaldus >5 g/l ja ≤ 60 g/l. |
| --- | --- |

—

fermenteeritavate suhkrute sisaldus >5 g/l ja ≤ 60 g/l.

Pärast rikastamist on nende üldalkoholisisaldus ≤ 13,5 mahuprotsenti.

Enne pakendamist on neil järgmised omadused:

| — | lenduvate hapete sisaldus ≤13,26 meq/l; |
| --- | --- |

—

lenduvate hapete sisaldus ≤13,26 meq/l;

| — | vääveldioksiidi üldsisaldus ≤250 mg/l. |
| --- | --- |

—

vääveldioksiidi üldsisaldus ≤250 mg/l.

Muud analüüsistandardid vastavad liidu eeskirjadele.

Fermenteeritavate suhkrutega valged veinid põhinevad viinamarjasordil „Sémillon B“, andes tulemuseks täidlased, rikkaliku maitsebuketi ja kuldse värvusega veinid, millel on suhkurdatud puuviljade aroom. Seda viinamarjasorti saab kombineerida sordiga „Sauvignon B“, mis annab veinile värskust. Vein võib mõne aasta laagerduda, kuid nautimiseks sobib ka noor vein.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10 |
| Minimaalne üldhappesus: | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 250 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10

Minimaalne üldhappesus:

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

250

Vaiksed roosad veinid

LÜHIKIRJELDUS

Roosadel vaiksetel veinidel on järgmised omadused:

| — | väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 10 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 10 mahuprotsenti;

| — | fermenteeritavate suhkrute sisaldus ≤ 3 g/l. See sisaldus võib olla kuni 5 g/l, kui üldhappesus on ≥ 2,7 g/l H2SO4 |
| --- | --- |

—

fermenteeritavate suhkrute sisaldus ≤ 3 g/l. See sisaldus võib olla kuni 5 g/l, kui üldhappesus on ≥ 2,7 g/l H2SO4

| — | intensiivne muudetud värvus (DO420 + DO520 + DO620) ≤ 1,1. |
| --- | --- |

—

intensiivne muudetud värvus (DO420 + DO520 + DO620) ≤ 1,1.

Pärast rikastamist on nende üldalkoholisisaldus ≤ 13 mahuprotsenti.

Enne pakendamist on neil järgmised omadused:

| — | lenduvate hapete sisaldus ≤13,26 meq/l; |
| --- | --- |

—

lenduvate hapete sisaldus ≤13,26 meq/l;

| — | vääveldioksiidi üldsisaldus ≤180 mg/l. |
| --- | --- |

—

vääveldioksiidi üldsisaldus ≤180 mg/l.

Muud analüüsistandardid vastavad liidu eeskirjadele.

Roosade veinide värvus varieerub kahvaturoosa ja intensiivsema roosa vahel vastavalt kasutatavale tehnikale (otsene pressimine, kerge leotamine või loomulik arenemine) ja neil on puuvilja- või lillelõhnade bukett, mida toetab tasakaalustatud struktuur ümaruse ja erksuse vahel. Veinid jätavad suhu rikkaliku maitse. Nad sobivad hästi noorelt (ühe- või kaheaastase veinina) tarbimiseks.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus: | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 200 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus:

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

200

Vaiksed punased veinid

LÜHIKIRJELDUS

Punastel vaiksetel veinidel on järgmised omadused:

| — | väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti;

| — | fermenteeritavate suhkrute sisaldus ≤ 3 g/l; |
| --- | --- |

—

fermenteeritavate suhkrute sisaldus ≤ 3 g/l;

| — | õunhappe sisaldus ≤ 0,3 g/l. |
| --- | --- |

—

õunhappe sisaldus ≤ 0,3 g/l.

Pärast rikastamist on nende üldalkoholisisaldus ≤ 13,5 mahuprotsenti.

Enne pakendamist on neil järgmised omadused:

| — | lenduvate hapete sisaldus ≤13,26 meq/l |
| --- | --- |

—

lenduvate hapete sisaldus ≤13,26 meq/l

| — | vääveldioksiidi üldsisaldus ≤140 mg/l |
| --- | --- |

—

vääveldioksiidi üldsisaldus ≤140 mg/l

Muud analüüsistandardid vastavad liidu eeskirjadele.

Punased veinid, milles domineerib sageli viinamarjasort „Merlot N“, on pehmed, puuviljased ja vähehappelised; neid saab värskendada kõrge küpsusastme saavutamise aastatel viinamarjasortide „Petit Verdot N“ ja „Cot N“ happesusega, kuid peamine segamine toimub viinamarjasortide „Merlot N“ ja „Cabernet Sauvignon N“ abil ning vähemal määral viinamarjasordiga „Cabernet Frank N“. Viimased annavad veinidele aromaatset komplekssust ja tanniinisust, mis võimaldab täiustada nende maitsebuketti.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus: | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus:

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   
  Veinivalmistuse eritavad

1.   Istutustihedus – ridadevaheline kaugus

Viljelustavad

Maatükkidel, kus viinapuud on istutatud alates 1. augustist 2008, on puude minimaalne istutustihedus 4 000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,85 meetri. Seda tihedust võib vähendada kuni 3 300 puuni hektari kohta. Sellisel juhul ei tohi ridade vahe olla suurem kui 3 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,85 meetri.

2.   Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Lubatud on ainult lühike lõikus (lühivõrsed) või pikk lõikus (pikad võrsed). „Merlot N“, „Sémillon B“ ja „Muscadelle B“ sortide puhul ei tohi pungade arv olla suurem kui 45 000 hektari ja 18 tüve kohta. Teiste viinamarjasortide ehk „Cabernet Franc N“, „Cabernet Sauvignon N“, „Sauvignon B“ ja „Sauvignon Gris G“ sortide puhul ei tohi pungade arv olla suurem kui 50 000 hektari ja 20 tüve kohta. Pärast võrsete eemaldamist ei tohi viljakandvate okste arv puul ületada järgmisi piire: – viinamarjasortide „Merlot N“, „Sémillon B“ ja „Muscadelle B“ puhul 12 oksa puu kohta viinapuude puhul, mille istutustihedus on vähemalt 4 000 puud hektari kohta, ja 15 oksa puu kohta viinapuude puhul, mille istutustihedus on väiksem kui 4 000 puud hektari kohta; – teiste viinamarjasortide, sealhulgas „Cabernet Franc N“, „Cabernet Sauvignon N“, „Sauvignon B“ ja „Sauvignon Gris G“ puhul 14 oksa puu kohta viinapuude puhul, mille istutustihedus on vähemalt 4 000 puud hektari kohta, ja 17 oksa puu kohta viinapuude puhul, mille istutustihedus on väiksem kui 4 000 puud hektari kohta. Lõikamine toimub hiljemalt lehtede moodustumise staadiumis (Lorentzi skaalal 9). Võrsed eemaldatakse enne viljade moodustumist.

3.   Veinivalmistuse eritavad

Muude roosade veinide valmistamiseks kui need, mille puhul võib kasutada märget „clairet“, lubatakse aktiivsöe kasutamist veinivalmistamisel seoses viinamarjavirdega, mis ei ületa asjaomase saagi puhul 20 % vastava veinivalmistaja toodetud roosade veinide mahust.

4.   Rikastamine

Veinivalmistuse eritavad

Punaste veinide osaline kontsentreerimine on lubatud kuni 15 protsendi ulatuses rikastatavast mahust. Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada järgmisi mahuprotsente. – Pärast rikastamist ei tohi punaste ja valgete kuivade ja fermenteeritavaid suhkruid sisaldavate veinide üldalkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti. – Pärast rikastamist ei tohi roosade ja valgete kuivade veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

5.2.   
  Maksimaalne saagikus

Valged vaiksed veinid (kuivad ja fermenteeritavate suhkrutega)

77 hektoliitrit hektari kohta

Roosad vaiksed veinid

72 hektoliitrit hektari kohta

Punased vaiksed veinid – viinapuude istutustihedus ≥ 4 000 puud/ha

68 hektoliitrit hektari kohta

Punased vaiksed veinid – viinapuude istutustihedus < 4 000 puud/ha

64 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub 26. veebruari 2020. aasta ametliku geograafiaseadustiku (code officiel géographique) alusel Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil:

Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac, Yvrac.

7.   Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Carmenère N

Cot N – Malbec

Merlot N

Muscadelle B

Petit Verdot N

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Semillon B

8.   Seos(t)e kirjeldus

Geograafilises piirkonnas on viinamarjakasvatuseks suhteliselt ühesugused kliimatingimused: asukoht suurte veekogude lähedal (Atlandi ookean, Gironde’i suudmeala, Garonne’i ja Dordogne’i orud), mis on olulised soojuse reguleerijad. Samas aga vähenevad ookeani kevadkülmale avalduvad pehmendavad mõjud sedamööda, mida kaugemal on piirkond merest ja suurtest orgudest ning mida lähemal see on Landesi, Saintonge’i ja Double Périgourdine’i metsamassiividele. Need iseärasused selgitavad viinapuude vähest levikut geograafilise piirkonna põhja-, lõuna ja edelaosas. See puudutab 494 Gironde’i departemangu kommuuni 535st, jättes välja departemangu edelaosa, kus ei tegelda viinamarjakasvatuse, vaid metsandusega.

Neid Bordeaux’ viinamarjasorte kasvatatakse ookeanikliimas ja neid on juba 17. ja 18. sajandist alates olnud vaja toestada tugikeppide ja hiljem levinud tugivõrestikega. Viinapuid tuleb lõigata, et saak jaguneks ühtlaselt ja lehti oleks piisavalt klorofülli sünteesiks, mis omakorda soodustab optimaalset küpsemist. Erinevad mullatüübid ja eri suundades kasvatamine on viinud erinevate viinamarjasortide valimise ning kohandamiseni vastavalt keskkonnatingimustele. Seega võib eristada nelja mullatüüpi:

| — | savi-lubjamullad ja mergli-lubjamullad, mis on väga levinud mägede nõlvadel, kuhu sobib hästi kasvama „Merlot N“; |
| --- | --- |

—

savi-lubjamullad ja mergli-lubjamullad, mis on väga levinud mägede nõlvadel, kuhu sobib hästi kasvama „Merlot N“;

| — | ränimullad, mis sisaldavad savi ja lubjakivi osakesi ning sobivad täiuslikult näiteks sortide „Merlot N“ ja „Sauvignon B“ kasvatamiseks; |
| --- | --- |

—

ränimullad, mis sisaldavad savi ja lubjakivi osakesi ning sobivad täiuslikult näiteks sortide „Merlot N“ ja „Sauvignon B“ kasvatamiseks;

| — | savika liivakivi põhised peeneid räniosakesi sisaldavad kergemad mullad, mis sobivad selliste valgete viinamarjasortide kasvatamiseks, millest valmistatakse kuivi valgeid veine; |
| --- | --- |

—

savika liivakivi põhised peeneid räniosakesi sisaldavad kergemad mullad, mis sobivad selliste valgete viinamarjasortide kasvatamiseks, millest valmistatakse kuivi valgeid veine;

| — | kruusamullad, mis sisaldavad kruusa, kvartsi ja suuremal või vähemal määral jämedat liiva, moodustades hästi vett läbilaskvad ning soojad terrassid, mis sobivad täiuslikult viinamarjakasvatuseks ja iseäranis „Cabernet Sauvignon N“ sordi jaoks. |
| --- | --- |

—

kruusamullad, mis sisaldavad kruusa, kvartsi ja suuremal või vähemal määral jämedat liiva, moodustades hästi vett läbilaskvad ning soojad terrassid, mis sobivad täiuslikult viinamarjakasvatuseks ja iseäranis „Cabernet Sauvignon N“ sordi jaoks.

Viinamarjasortide, biofüüsikalise keskkonna mitmekesisuse, viinamarjaistanduse majandamise ja veinivalmistusviisi vaheline vastavus annab erilisi veine, mida iseloomustab suur aroomirikkus. Tänu sadamale ja tihedatele ajaloolistele sidemetele teiste riikidega, mille abil loodi juba ammu struktureeritud ning võimas äritegevus, on Bordeaux’ viinamarjaistandused olnud alati ülejäänud maailma poole pööratud, toetades või levitades tehnilisi uuendusi, soodustades istanduste dünaamikat, võimaldades seeläbi tugevdada, arendada ja eksportida oma oskusteavet, pidades alati silmas ilmalikke kasutusviise.

1152. aastal Akvitaania hertsoginna Eleanori ja Inglismaa tulevase kuninga Henry Plantagenet’ vahel sõlmitud abieluga kaasnenud kaubandussidemete arendamine suunas inglasi importima Bordeaux’ veine, millele pandi nende heleda värvi tõttu nimeks „Claret“. See traditsioon on aja jooksul püsinud ning tänapäeval leiavad kasutamist mõisted „clairet“ ja „claret“.

XVII sajandil algas uute tarbijate tulekuga uus ajastu. Eksport on endiselt Bordeaux’ veinide turustamise üks tugevaid külgi. Kolmandik toodetud mahust tarnitakse enam kui 150 riiki. Kaitstud päritolunimetusega veini tootmine, mis on Gironde’i departemangu oluline ressurss, aitas oluliselt kaasa maa- ja linnamaastike ning kohaliku arhitektuuri (veinilosside ja -keldrite) kujunemisele.

Departemangu peamised linnad on arenenud välja jõesadamate ümber, mille arendamine toimus veinikaubandusele tuginedes.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

| | riiklikud õigusaktid |
| --- | --- |

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

| | määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand |
| --- | --- |

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

| | Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud erandina seoses selliste veinide valmistamise, tootmise ja kääritamisega, mille puhul kasutatakse kaitstud päritolunimetust „Bordeaux“ ja millele on või ei ole lisatud märge „clairet“ ja „claret“, ning kuhu kuuluvad järgmiste kommuunide (26. veebruari 2020. aasta ametliku geograafiaseadustiku (code officiel géographique) alusel) territooriumid:






  — | Dordogne’i departemang: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac, Villefranche-de-Lonchat. |
| --- | --- | --- |

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud erandina seoses selliste veinide valmistamise, tootmise ja kääritamisega, mille puhul kasutatakse kaitstud päritolunimetust „Bordeaux“ ja millele on või ei ole lisatud märge „clairet“ ja „claret“, ning kuhu kuuluvad järgmiste kommuunide (26. veebruari 2020. aasta ametliku geograafiaseadustiku (code officiel géographique) alusel) territooriumid:

—

Dordogne’i departemang: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac, Villefranche-de-Lonchat.

| — | Lot-et-Garonne’i departemang: Baleyssagues, Beaupuy, Cocumont, Duras, Esclottes, Lagupie, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras, Villeneuve-de-Duras. |
| --- | --- |

—

Lot-et-Garonne’i departemang: Baleyssagues, Beaupuy, Cocumont, Duras, Esclottes, Lagupie, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras, Villeneuve-de-Duras.

Geograafilised nimetused – lisamärkused

Õigusraamistik

| | riiklikud õigusaktid |
| --- | --- |

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

| | märgistamisega seotud lisasätted |
| --- | --- |

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetust „Bordeaux“ võib täiendada märkega „claret“ punaste veinide puhul ja märkega „clairet“ tumedate roosade veinide puhul vastavalt seda tüüpi veinide kohta kehtestatud sätetele iseäranis selles osas, mis puudutab analüüsistandardeid.

Kaitstud päritolunimetust „Bordeaux“ võib täiendada valgete veinide puhul geograafilise nimetusega „Haut-Benauge“ vastavalt selle täiendava geograafilise nimetusega seotud sätetele, eelkõige mis puudutab geograafilist piirkonda, viinamarjasorte, saagikust ja analüüsistandardeid.

Õigusraamistik:

| | riiklikud õigusaktid |
| --- | --- |

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

| | märgistamisega seotud lisasätted |
| --- | --- |

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

| | Geograafiline nimetus „Haut-Benauge“ lisatakse kohe pärast kaitstud päritolunimetust „Bordeaux“, kasutades tähti, mille suurus ei tohi olla suurem (ei kõrguses ega laiuses) tähtedest, millega on kirjutatud kaitstud päritolunimetus. |
| --- | --- |

Geograafiline nimetus „Haut-Benauge“ lisatakse kohe pärast kaitstud päritolunimetust „Bordeaux“, kasutades tähti, mille suurus ei tohi olla suurem (ei kõrguses ega laiuses) tähtedest, millega on kirjutatud kaitstud päritolunimetus.

Õigusraamistik:

| | ELi õigusaktid |
| --- | --- |

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

| | märgistamisega seotud lisasätted |
| --- | --- |

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Valged veinid, mille fermenteeritavate suhkrute sisaldus on üle 5 grammi liitri kohta ja alla 60 grammi liitri kohta, turustatakse koos märkega veinis sisalduva suhkrusisalduse kohta, nagu on määratletud liidu eeskirjades.

Suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik

| | riiklikud õigusaktid |
| --- | --- |

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

| | märgistamisega seotud lisasätted |
| --- | --- |

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega veinide märgisel võib olla nimetatud suurem geograafiline piirkond „Vin de Bordeaux“. Laiema geograafilise piirkonna märgistuse tähemärkide kõrgus või laius ei või olla suuremad kui kaks kolmandikku kontrollitud päritolunimetuse tähemärkide omad.

Link tootespetsifikaadile

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-Faks 63da9a1-2281-41d3-9e85-431aa741ffa5

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 5.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 262/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 262/33

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse
  tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta
  vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 262/12)

See teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Bordeaux supérieur“

PDO-FR-A0306-AM05

Teate esitamise kuupäev: 7. mai 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Viide ametlikule geograafiaseadustikule

Kommuunide loetelu on ajakohastatud, võttes arvesse 2020. aasta ametlikku geograafiaseadustikku (code officiel géographique).

Tegemist on puhtalt redaktsioonilise muudatusega, millega ei muudeta geograafilist piirkonda.

Koonddokumenti on punktide 6 ja 9 muutmisest tulenevalt muudetud.

2.   Sordi lisamine kohandamise eesmärgil

Punaste veinide viinamarjasortidele on lisatud kohandamiseks kasutatavad sordid „Arinarnoa“,„Castets“,„Marselan“ ja „Touriga nacional“. Need on hilised sordid, mis võib olla eeliseks üleilmse soojenemise kontekstis. Lisaks on need sordid küllaltki vastupidavad mädaplekkide, viinapuu ebajahukaste ja jahukaste suhtes. Nendest neljast sordist on võimalik toota sügavatoonilisi, kompleksseid, täidlasi ja struktureeritud veine, mis vastavad päritolunimetusega „Bordeaux supérieur“ hõlmatud punaste veinide omadustele.

Valgete veinide viinamarjasortide puhul on kohandamise eesmärgil lisatud sort „Liliorila“. See on samuti hiline sort, millel on hea mädanemiskindlus ja organoleptilised omadused, mis on kooskõlas päritolunimetusega „Bordeaux supérieur“.

Nende sortide osakaal ei või ületada 5 % põllumajandusettevõtte viinamarjasortidest ja 10 % asjaomase värvusega veini tootmiseks kasutatavast segust.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Piiritletud kasvatusalade kogupindala

Kuupäev 11. veebruar 2021 kanti lisasse, milles on loetletud selle pädeva riikliku komitee koosolekud, kes kiitis heaks piiritletud kasvatusalade piirid.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusalade muudatuse heaks kiitis. Kasvatusala piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks geograafiline tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4.   Seos piirkonnaga

Kommuunide ühinemise tulemusena on algset seost muudetud, et ajakohastada kommuunide arvu.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Viited kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega. Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Bordeaux supérieur

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

4.   Veini(de) kirjeldus

Valged vaiksed veinid fermenteeritavate suhkrutega

LÜHIKIRJELDUS

Valgetel vaiksetel veinidel on järgmised omadused:

| — | naturaalne alkoholisisaldus ≥ 12 % |
| --- | --- |

—

naturaalne alkoholisisaldus ≥ 12 %

| — | fermenteeritavate suhkrute sisaldus ≤ 17 g/l |
| --- | --- |

—

fermenteeritavate suhkrute sisaldus ≤ 17 g/l

Enne pakendamist on neil järgmised omadused:

| — | lenduvate hapete sisaldus ≤13,26 meq/l |
| --- | --- |

—

lenduvate hapete sisaldus ≤13,26 meq/l

| — | vääveldioksiidi üldsisaldus ≤260 mg/l |
| --- | --- |

—

vääveldioksiidi üldsisaldus ≤260 mg/l

Pärast rikastamist on nende üldalkoholisisaldus ≤ 15 mahuprotsenti.

Fermenteeritavate suhkrutega valged veinid põhinevad viinamarjasordil „Sémillon B“, andes tulemuseks täidlased, rikkaliku maitsebuketi ja kuldse värvusega veinid, millel on suhkurdatud puuviljade aroom. Seda viinamarjasorti saab kombineerida sortidega „Sauvignon B“ ja „Muscadelle B“, mis annavad veinile värskust. Nendel kaua säilivatel veinidel (4–8 aastat) on sageli õite, mee ja vürtside aroom.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 11 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | 300 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

11

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

300

Vaiksed punased veinid

LÜHIKIRJELDUS

Punastel vaiksetel veinidel on järgmised omadused:

| — | naturaalne alkoholisisaldus ≥ 11 % |
| --- | --- |

—

naturaalne alkoholisisaldus ≥ 11 %

| — | fermenteeritavate suhkrute sisaldus ≤ 3 g/l |
| --- | --- |

—

fermenteeritavate suhkrute sisaldus ≤ 3 g/l

| — | õunhappe sisaldus ≤ 0,3 g/l |
| --- | --- |

—

õunhappe sisaldus ≤ 0,3 g/l

Enne pakendamist on neil järgmised omadused:

| — | lenduvate hapete sisaldus ≤13,26 meq/l |
| --- | --- |

—

lenduvate hapete sisaldus ≤13,26 meq/l

| — | vääveldioksiidi üldsisaldus ≤140 mg/l |
| --- | --- |

—

vääveldioksiidi üldsisaldus ≤140 mg/l

Pärast rikastamist on nende üldalkoholisisaldus ≤ 13,5 mahuprotsenti.

Punased veinid, mis on valmistatud peamiselt sortidest „Merlot N“ ja „Cabernet-Sauvignon N“ ning vähemal määral ka sordist „Cabernet Franc N“, on täidlased, rikkaliku maitsebuketiga ja struktureeritud. Noortel veinidel on tavaliselt värskete ja suhkurdatud punaste puuviljade aroom, millest kujunevad laagerdamisel sageli vürtsikad ja küpsetatud puuviljade noodid.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus: | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus:

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   
  Veinivalmistuse eritavad

1.   Istutustihedus – ridadevaheline laius

Viljelustavad

Maatükkidel, kus viinapuud on istutatud alates 1. augustist 2008, on puude minimaalne istutustihedus 4 500 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,20 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,85 meetri.

Seda tihedust võib vähendada kuni 3 300 puuni hektari kohta. Sellisel juhul ei tohi ridade vahe olla suurem kui 3 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 1 meetri.

2.   Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Lubatud on ainult lühike lõikus (lühivõrsed) või pikk lõikus (pikad võrsed). Sortide „Merlot N“, „Semillon B“ ja „Muscadelle B“ puhul ei tohi pungade arv olla suurem kui 40 000 hektari ja 17 tüve kohta. Teiste viinamarjasortide ehk „Cabernet Franc N“, „Cabernet Sauvignon N“, „Sauvignon B“ ja „Sauvignon Gris G“ sortide puhul ei tohi pungade arv olla suurem kui 45 000 hektari ja 19 tüve kohta. Pärast võrsete eemaldamist ei tohi viljakandvate okste arv puul ületada järgmisi piire: – viinamarjasortide „Merlot N“, „Sémillon B“ ja „Muscadelle B“ puhul 11 oksa puu kohta viinapuude puhul, mille istutustihedus on vähemalt 4 500 puud hektari kohta, ja 14 oksa puu kohta viinapuude puhul, mille istutustihedus on väiksem kui 4 500 puud hektari kohta; – teiste viinamarjasortide, sealhulgas „Cabernet Franc N“, „Cabernet Sauvignon N“, „Sauvignon B“ ja „Sauvignon Gris G“ puhul 13 oksa puu kohta viinapuude puhul, mille istutustihedus on vähemalt 4 500 puud hektari kohta, ja 16 oksa puu kohta viinapuude puhul, mille istutustihedus on väiksem kui 4 500 puud hektari kohta. Lõikamine toimub hiljemalt lehtede moodustumise etapil (Lorentzi skaalal 9).

Võrsed eemaldatakse enne viljade moodustumist.

3.   Rikastamine

Veinivalmistuse eritavad

Pärast rikastamist ei tohi punaste veinide üldalkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti. Pärast rikastamist ei tohi valgete veinide üldalkoholisisaldus ületada 15 mahuprotsenti.

Punaste veinide osaline kontsentreerimine on lubatud kuni 15 protsendi ulatuses rikastatavast mahust.

5.2.   
  Maksimaalne saagikus

Valged vaiksed veinid fermenteeritavate suhkrutega

60 hektoliitrit hektari kohta

Punased vaiksed veinid – viinapuude istutustihedus ≥ 4 500 puud/ha

66 hektoliitrit hektari kohta

Punased vaiksed veinid – viinapuude istutustihedus ≥ 4 000 puud/ha ja < 4 500 puud/ha

55 hektoliitrit hektari kohta

Punased vaiksed veinid – viinapuude istutustihedus ≥ 3 300 puud/ha ja < 4 000 puud/ha

50 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub 26. veebruari 2020. aasta ametliku geograafiaseadustiku (code officiel géographique) alusel Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac, Yvrac.

7.   Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Carmenère N

Cot N – Malbec

Merlot N

Muscadelle B

Petit Verdot N

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Semillon B

8.   Seos(t)e kirjeldus

Bordeaux’ viinamarjasorte kasvatakse ookeanikliimas ja neid on juba 17. ja 18. sajandist alates olnud vaja toestada tugikeppide ja hiljem levinud tugivõrestikega. Viinapuid tuleb lõigata, et saak jaguneks ühtlaselt ja lehti oleks piisavalt klorofülli sünteesiks, mis omakorda soodustab optimaalset küpsemist. Kuna mullatüüpide ja kasvukohtade mõju on erinev, siis valitakse ja kohandatakse viinamarjasorte lähtuvalt keskkonnatingimustest, mis selgitab, et ajalooliselt on suundumus toota seguveine. Seega võib eristada nelja mullatüüpi:

| — | savi-lubjamullad ja mergli-lubjamullad, mis on väga levinud mägede nõlvadel, kuhu sobib hästi kasvama „Merlot N“; |
| --- | --- |

—

savi-lubjamullad ja mergli-lubjamullad, mis on väga levinud mägede nõlvadel, kuhu sobib hästi kasvama „Merlot N“;

| — | ränimullad, mis sisaldavad savi ja lubjakivi osakesi ning sobivad täiuslikult näiteks sortide „Merlot N“ ja „Sauvignon B“ kasvatamiseks; |
| --- | --- |

—

ränimullad, mis sisaldavad savi ja lubjakivi osakesi ning sobivad täiuslikult näiteks sortide „Merlot N“ ja „Sauvignon B“ kasvatamiseks;

| — | savika liivakivi põhised ränielemente sisaldavad kergemad mullad, mis sobivad valgete viinamarjasortide kasvatamiseks; |
| --- | --- |

—

savika liivakivi põhised ränielemente sisaldavad kergemad mullad, mis sobivad valgete viinamarjasortide kasvatamiseks;

| — | kruusamullad, mis sisaldavad kruusa, kvartsi ja suuremal või vähemal määral jämedat liiva, moodustades hästi vett läbilaskvad ning soojad terrassid, mis sobivad täiuslikult viinamarjakasvatuseks ja iseäranis „Caubernet Sauvignon N“ sordi jaoks. |
| --- | --- |

—

kruusamullad, mis sisaldavad kruusa, kvartsi ja suuremal või vähemal määral jämedat liiva, moodustades hästi vett läbilaskvad ning soojad terrassid, mis sobivad täiuslikult viinamarjakasvatuseks ja iseäranis „Caubernet Sauvignon N“ sordi jaoks.

Kaitstud päritolunimetus „Bordeaux supérieur“ vastab tootjate poolt endale ajalooliselt kehtestatud nõuetele võrreldes kaitstud päritolunimetuse „Bordeaux“ nõuetega seoses viinamarjaistanduste tiheduse (suurem) ja suuruse (väiksem pungade arv) ning maatüki maksimaalse koormusega (väiksem). Sellised tootmistingimused võimaldavad saada kontsentreeritumaid veine, mille minimaalne suhkrusisaldus, näiteks minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides, on suurem kui kaitstud päritolunimetuse „Bordeaux“ puhul kindlaksmääratud väärtused. Kontrollitud päritolunimetusega „Bordeaux supérieur“ punased ja valged veinid on erilised. Neid eristab nende harmoonia, teatav elegantsus, hea tasakaal ja aroomirikkus, mis tulenevad muu hulgas biofüüsikalise keskkonna mitmekesisusest, viinamarjasortidest, aga ka sellest, kuidas viinamarjaistandusi majandatakse ja neid kaua säilivaid veine valmistatakse. Oma sadama ja tihedate ajalooliste sidemete kaudu teiste riikidega, mille abil loodi juba ammu struktureeritud ning võimas äritegevus, on Bordeaux’ viinamarjaistandused olnud alati ülejäänud maailma poole pööratud, toetanud ja levitanud tehnilisi uuendusi, soodustanud istanduste arengut ning võimaldanud seeläbi tugevdada, arendada ja eksportida oma oskusteavet, pidades alati silmas ilmalikke kasutusviise. Akvitaania hertsoginna Eleanori ja Inglismaa tulevase kuninga Henry Plantagenet’ vahel sõlmitud abieluga 1152. aastal said alguse olulised kaubandussidemed. Inglased eksportisid toiduaineid, tekstiile ja metalle ning importisid Bordeaux„ veine. XVII sajandil algas uute tarbijate tulekuga uus ajastu. Eksport on endiselt üks Bordeaux“ veinide turustamise tugevatest külgedest, sellega levitatakse kogu maailmas ka kaitstud päritolunimetusega „Bordeaux supérieur“ seotud oskusteavet, mainet ja tuntust. Kaks kolmandikku nendest veinidest on nüüd villitud veinimõisas. Neil on komplekssem struktuur ja neid on võimalik säilitada kauem kui kaitstud päritolunimetusega „Bordeaux“ veine, kuni 5–6 aastat.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

| | riiklikud õigusaktid |
| --- | --- |

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

| | pakendamine kindlaksmääratud piirkonnas |
| --- | --- |

pakendamine kindlaksmääratud piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

| | Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud viinamarjade pressimise, veini valmistamise ja valmimise erandina, koosneb järgmistest Gironde’i departemangu kommuunidest vastavalt ametlikule geograafiaseadustikule (code officiel géographique) 26. veebruari 2020. aasta seisuga:






  — | Dordogne’i departemang: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac, Villefranche-de-Lonchat. |
| --- | --- | --- |

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud viinamarjade pressimise, veini valmistamise ja valmimise erandina, koosneb järgmistest Gironde’i departemangu kommuunidest vastavalt ametlikule geograafiaseadustikule (code officiel géographique) 26. veebruari 2020. aasta seisuga:

—

Dordogne’i departemang: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac, Villefranche-de-Lonchat.

| — | Lot-et-Garonne’i departemang: Baleyssagues, Cocumont, Duras, Esclottes, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras, Villeneuve-de-Duras. |
| --- | --- |

—

Lot-et-Garonne’i departemang: Baleyssagues, Cocumont, Duras, Esclottes, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras, Villeneuve-de-Duras.

Suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

| | riiklikud õigusaktid |
| --- | --- |

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

| | märgistamisega seotud lisasätted |
| --- | --- |

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

| | Kaitstud päritolunimetusega veinide märgisel võib olla nimetatud laiem geograafiline piirkond „Vin de Bordeaux“ või „Grand Vin de Bordeaux“. Laiema geograafilise piirkonna märgistuse tähemärkide kõrgus või laius ei või olla suuremad kui kaks kolmandikku kontrollitud päritolunimetuse tähemärkide omad. |
| --- | --- |

Kaitstud päritolunimetusega veinide märgisel võib olla nimetatud laiem geograafiline piirkond „Vin de Bordeaux“ või „Grand Vin de Bordeaux“. Laiema geograafilise piirkonna märgistuse tähemärkide kõrgus või laius ei või olla suuremad kui kaks kolmandikku kontrollitud päritolunimetuse tähemärkide omad.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-acf2cbea-d0b8-4acf-b65b-40814c3030e0

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---