# Úřední věstník L 302/19.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 302 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4819. listopadu 2005 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 302

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4819. listopadu 2005

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 1890/2005 ze dne 14. listopadu 2005 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu, o konečném výběru uloženého prozatímního cla a o zastavení řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Malajsie a Filipín | 1 |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 1891/2005 ze dne 14. listopadu 2005, kterým se mění nařízení (EHS) č. 3068/92, kterým se uvaluje konečné antidumpingové clo na dovozy chloridu draselného pocházejícího z Běloruska, Ruska a Ukrajiny | 14 |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 1892/2005 ze dne 14. listopadu 2005 o zastavení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky | 22 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1893/2005 ze dne 18. listopadu 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 24 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1894/2005 ze dne 17. listopadu 2005, kterým se stanoví zákaz rybolovu štikozubce obecného v oblasti ICES V b (vody ES), VI, VII, XII a XIV plavidly plujícími pod vlajkou Španělska | 26 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1895/2005 ze dne 18. listopadu 2005 o omezení použití některých epoxyderivátů v materiálech a předmětech určených pro styk s potravinami (
  1
  ) | 28 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1896/2005 ze dne 18. listopadu 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 887/2005, kterým se zavádí nouzová destilace podle článku 30 nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 pro určitá vína v Řecku | 33 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1897/2005 ze dne 18. listopadu 2005, kterým se stanoví světové tržní ceny nevyzrněné bavlny | 34 |
| | * | Směrnice Komise 2005/79/ES ze dne 18. listopadu 2005, kterou se mění směrnice 2002/72/ES o materiálech a předmětech z plastů určených pro styk s potravinami (
  1
  ) | 35 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

*

Nařízení Rady (ES) č. 1890/2005 ze dne 14. listopadu 2005 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu, o konečném výběru uloženého prozatímního cla a o zastavení řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Malajsie a Filipín

1

*

Nařízení Rady (ES) č. 1891/2005 ze dne 14. listopadu 2005, kterým se mění nařízení (EHS) č. 3068/92, kterým se uvaluje konečné antidumpingové clo na dovozy chloridu draselného pocházejícího z Běloruska, Ruska a Ukrajiny

14

*

Nařízení Rady (ES) č. 1892/2005 ze dne 14. listopadu 2005 o zastavení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky

22

Nařízení Komise (ES) č. 1893/2005 ze dne 18. listopadu 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

24

*

Nařízení Komise (ES) č. 1894/2005 ze dne 17. listopadu 2005, kterým se stanoví zákaz rybolovu štikozubce obecného v oblasti ICES V b (vody ES), VI, VII, XII a XIV plavidly plujícími pod vlajkou Španělska

26

*

Nařízení Komise (ES) č. 1895/2005 ze dne 18. listopadu 2005 o omezení použití některých epoxyderivátů v materiálech a předmětech určených pro styk s potravinami (
  1
  )

1

28

Nařízení Komise (ES) č. 1896/2005 ze dne 18. listopadu 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 887/2005, kterým se zavádí nouzová destilace podle článku 30 nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 pro určitá vína v Řecku

33

Nařízení Komise (ES) č. 1897/2005 ze dne 18. listopadu 2005, kterým se stanoví světové tržní ceny nevyzrněné bavlny

34

*

Směrnice Komise 2005/79/ES ze dne 18. listopadu 2005, kterou se mění směrnice 2002/72/ES o materiálech a předmětech z plastů určených pro styk s potravinami (
  1
  )

1

35

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Rada |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 14. listopadu 2005 o uzavření mezinárodní dohody o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2005 | 46 |
| Mezinárodní dohoda o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2005 | 47 |
| | * | Informace o vstupu v platnost Dodatkového protokolu k Dohodě, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii | 68 |
| | | Komise |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 9. prosince 2004, kterým se spojení označuje za neslučitelné se společným trhem podle čl. 8 odst. 3 nařízení Rady (EHS) č. 4064/89 (nařízení o spojování) (Případ č. COMP/M.3440 – EDP/GDP/ENI)
  (oznámeno pod číslem K(2004) 4715)

   (
  1
  ) | 69 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 17. října 2005, kterým se přijímají závazky nabídnuté v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů chloridu draselného pocházejícího z Ruské federace | 79 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

*

Rozhodnutí Rady ze dne 14. listopadu 2005 o uzavření mezinárodní dohody o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2005

46

Mezinárodní dohoda o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2005

47

*

Informace o vstupu v platnost Dodatkového protokolu k Dohodě, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii

68

Komise

*

Rozhodnutí Komise ze dne 9. prosince 2004, kterým se spojení označuje za neslučitelné se společným trhem podle čl. 8 odst. 3 nařízení Rady (EHS) č. 4064/89 (nařízení o spojování) (Případ č. COMP/M.3440 – EDP/GDP/ENI)
  (oznámeno pod číslem K(2004) 4715)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2004) 4715)

1

69

*

Rozhodnutí Komise ze dne 17. října 2005, kterým se přijímají závazky nabídnuté v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů chloridu draselného pocházejícího z Ruské federace

79

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 19.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 302/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 302/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1890/2005

ze dne 14. listopadu 2005

o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu, o konečném výběru uloženého prozatímního cla a o zastavení řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Malajsie a Filipín

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ

| (1) | Nařízením (ES) č. 771/2005 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (ES) č. 771/2005 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu.

| (2) | Připomíná se, že šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2003 do 30. června 2004 (dále jen „období šetření“). Šetření trendů důležitých pro analýzu újmy se týkalo období od 1. ledna 2001 do 30. června 2004 (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(2)

Připomíná se, že šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2003 do 30. června 2004 (dále jen „období šetření“). Šetření trendů důležitých pro analýzu újmy se týkalo období od 1. ledna 2001 do 30. června 2004 (dále jen „posuzované období“).

B.   DALŠÍ POSTUP

| (3) | Po uložení prozatímních antidumpingových opatření některé zúčastněné strany předložily písemné připomínky. |
| --- | --- |

(3)

Po uložení prozatímních antidumpingových opatření některé zúčastněné strany předložily písemné připomínky.

| (4) | Strany, které o to požádaly, dostaly příležitost k ústnímu slyšení před Komisí. |
| --- | --- |

(4)

Strany, které o to požádaly, dostaly příležitost k ústnímu slyšení před Komisí.

| (5) | Komise nadále vyhledávala a ověřovala veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení konečných závěrů. |
| --- | --- |

(5)

Komise nadále vyhledávala a ověřovala veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení konečných závěrů.

| (6) | Strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla a konečné vybrání částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla. Bylo jim také uděleno období, ve kterém mohly po poskytnutí těchto informací předložit svá stanoviska. |
| --- | --- |

(6)

Strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla a konečné vybrání částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla. Bylo jim také uděleno období, ve kterém mohly po poskytnutí těchto informací předložit svá stanoviska.

| (7) | Ústní a písemné připomínky byly zváženy a případně zohledněny v konečných závěrech. |
| --- | --- |

(7)

Ústní a písemné připomínky byly zváženy a případně zohledněny v konečných závěrech.

| (8) | Po uložení prozatímních opatření jeden dovozce a jeho sdružení zpochybnili reprezentativnost výrobního odvětví Společenství, jak je stanovena v 113. bodu odůvodnění prozatímního nařízení ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Toto tvrzení však nebylo doloženo žádnými důkazy. Šetřením se potvrdilo, že výrobní odvětví Společenství během období šetření představovalo přibližně 54 % výroby Společenství a splňovalo požadavky ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(8)

Po uložení prozatímních opatření jeden dovozce a jeho sdružení zpochybnili reprezentativnost výrobního odvětví Společenství, jak je stanovena v 113. bodu odůvodnění prozatímního nařízení ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Toto tvrzení však nebylo doloženo žádnými důkazy. Šetřením se potvrdilo, že výrobní odvětví Společenství během období šetření představovalo přibližně 54 % výroby Společenství a splňovalo požadavky ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení.

| (9) | Spolupracující thajští vyvážející výrobci po oznámení podstatných skutečností a úvah tvrdili, že odpovědi výrobců ve Společenství v dotazníku, které nebyly důvěrné povahy, nebyly dostatečně podrobné a nebyly podány v souladu s článkem 19 základního nařízení. Tvrdili, že nedostatek informací v odpovědích na dotazníky, které nebyly důvěrné povahy, upíral spolupracujícím vývozcům skutečnou příležitost bránit své zájmy a údajně je v tomto postupu znevýhodňoval před ostatními stranami, jmenovitě před výrobním odvětvím Společenství. Informace o újmě uvedené v oddíle E prozatímního nařízení však poskytují všem zúčastněným stranám úhrnná ověřená data. Všechny zúčastněné strany tedy mají dostatečně přesný obraz skutečností týkajících se újmy a příčinných souvislostí k tomu, aby mohly bránit své zájmy. Se všemi stranami se jedná stejně a mezi různými zúčastněnými stranami neexistuje s ohledem na oznámení informací žádná nerovnováha. Kromě toho odpovědi na dotazníky, které nemají důvěrnou povahu, a informace obsažené v prozatímním nařízení zajišťovaly práva na obranu všem stranám. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(9)

Spolupracující thajští vyvážející výrobci po oznámení podstatných skutečností a úvah tvrdili, že odpovědi výrobců ve Společenství v dotazníku, které nebyly důvěrné povahy, nebyly dostatečně podrobné a nebyly podány v souladu s článkem 19 základního nařízení. Tvrdili, že nedostatek informací v odpovědích na dotazníky, které nebyly důvěrné povahy, upíral spolupracujícím vývozcům skutečnou příležitost bránit své zájmy a údajně je v tomto postupu znevýhodňoval před ostatními stranami, jmenovitě před výrobním odvětvím Společenství. Informace o újmě uvedené v oddíle E prozatímního nařízení však poskytují všem zúčastněným stranám úhrnná ověřená data. Všechny zúčastněné strany tedy mají dostatečně přesný obraz skutečností týkajících se újmy a příčinných souvislostí k tomu, aby mohly bránit své zájmy. Se všemi stranami se jedná stejně a mezi různými zúčastněnými stranami neexistuje s ohledem na oznámení informací žádná nerovnováha. Kromě toho odpovědi na dotazníky, které nemají důvěrnou povahu, a informace obsažené v prozatímním nařízení zajišťovaly práva na obranu všem stranám. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

C.   DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

| (10) | Připomíná se, že v průběhu předběžného šetření vznikly pochybnosti o tom, zda by se matice a spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli mohly považovat za jeden výrobek. V tomto ohledu se muselo dále prozkoumat mnoho aspektů, např. zda a v jakém rozsahu se svorníky a matice prodávají na trhu společně jako jeden systém, v jakém rozsahu se tyto typy společně vyvíjejí atd. Bylo také zapotřebí provést další šetření s ohledem na to, v jakém rozsahu jsou výrobci ve Společenství schopni tyto systémy nabízet. Za účelem prozatímních závěrů bylo proto předběžně rozhodnuto, že matice, běžně dovážené pod kódem KN 7318 16 30, nebudou zahrnuty do definice dotyčného výrobku. |
| --- | --- |

(10)

Připomíná se, že v průběhu předběžného šetření vznikly pochybnosti o tom, zda by se matice a spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli mohly považovat za jeden výrobek. V tomto ohledu se muselo dále prozkoumat mnoho aspektů, např. zda a v jakém rozsahu se svorníky a matice prodávají na trhu společně jako jeden systém, v jakém rozsahu se tyto typy společně vyvíjejí atd. Bylo také zapotřebí provést další šetření s ohledem na to, v jakém rozsahu jsou výrobci ve Společenství schopni tyto systémy nabízet. Za účelem prozatímních závěrů bylo proto předběžně rozhodnuto, že matice, běžně dovážené pod kódem KN 7318 16 30, nebudou zahrnuty do definice dotyčného výrobku.

| (11) | Po uložení prozatímních opatření výrobci i dovozci ve Společenství poskytli důkaz, že matice ani svorníky se společně nevyvíjejí, nevyrábějí ani neprodávají. Zatímco matice se obvykle používají společně se svorníky, neprodávají se obvykle jako sada. Svorníky se také mohou používat jako upevňovací prostředky bez matic, což dokazuje, že konečná použití svorníků a matic mohou být odlišná. Tuto skutečnost potvrzuje dovoz některých výrobců v dotčených zemích, kteří vyrábějí a prodávají buď matice, nebo svorníky, jakož i skutečnost, že výrobci ve Společenství, kteří byli zařazeni do vzorku, vyrábějí šrouby a svorníky, ne však matice. To je zvlášť zřejmé v případě Filipín, kdy prakticky veškerý dovoz představovaly matice bez odpovídajícího dovozu svorníků. Kromě toho, jak je uvedeno výše, svorníky se nemusí nutně kombinovat s maticemi a podložkami. Tento fakt je zřejmý také z popisu kódu HS 7318 15: „Ostatní šrouby a svorníky (maticové šrouby), též s jejich maticemi nebo podložkami.“ Kromě toho je vhodné poznamenat, že výrobní odvětví Společenství nedisponuje nezbytným strojním zařízením na výrobu matic a neprojevilo žádný úmysl vyrábět matice v budoucnu. |
| --- | --- |

(11)

Po uložení prozatímních opatření výrobci i dovozci ve Společenství poskytli důkaz, že matice ani svorníky se společně nevyvíjejí, nevyrábějí ani neprodávají. Zatímco matice se obvykle používají společně se svorníky, neprodávají se obvykle jako sada. Svorníky se také mohou používat jako upevňovací prostředky bez matic, což dokazuje, že konečná použití svorníků a matic mohou být odlišná. Tuto skutečnost potvrzuje dovoz některých výrobců v dotčených zemích, kteří vyrábějí a prodávají buď matice, nebo svorníky, jakož i skutečnost, že výrobci ve Společenství, kteří byli zařazeni do vzorku, vyrábějí šrouby a svorníky, ne však matice. To je zvlášť zřejmé v případě Filipín, kdy prakticky veškerý dovoz představovaly matice bez odpovídajícího dovozu svorníků. Kromě toho, jak je uvedeno výše, svorníky se nemusí nutně kombinovat s maticemi a podložkami. Tento fakt je zřejmý také z popisu kódu HS 7318 15: „Ostatní šrouby a svorníky (maticové šrouby), též s jejich maticemi nebo podložkami.“ Kromě toho je vhodné poznamenat, že výrobní odvětví Společenství nedisponuje nezbytným strojním zařízením na výrobu matic a neprojevilo žádný úmysl vyrábět matice v budoucnu.

| (12) | Proto se potvrzují závěry stanovené ve 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se vyloučení matic, které nejsou dováženy jako součást sady se šrouby a svorníky, z definice výrobku. V důsledku toho a v souladu se závěry učiněnými ve 14. a 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bude zastaveno řízení s ohledem na Filipíny. |
| --- | --- |

(12)

Proto se potvrzují závěry stanovené ve 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se vyloučení matic, které nejsou dováženy jako součást sady se šrouby a svorníky, z definice výrobku. V důsledku toho a v souladu se závěry učiněnými ve 14. a 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bude zastaveno řízení s ohledem na Filipíny.

| (13) | Po uložení prozatímních opatření spolupracující thajští vyvážející výrobci tvrdili, že se matice a svorníky běžně vyrábějí a prodávají společně, a proto, mají-li být z definice výrobku vyloučeny matice, měly by být z předmětu řízení vyloučeny také svorníky. Toto tvrzení však nedoložili. V důsledku toho a s ohledem na závěry uvedené v 11. a 12. bodě odůvodnění, že matice nejsou prodávány a vyvíjeny společně se svorníky, byla tato námitka zamítnuta a z předmětu řízení byly vyloučeny pouze matice. |
| --- | --- |

(13)

Po uložení prozatímních opatření spolupracující thajští vyvážející výrobci tvrdili, že se matice a svorníky běžně vyrábějí a prodávají společně, a proto, mají-li být z definice výrobku vyloučeny matice, měly by být z předmětu řízení vyloučeny také svorníky. Toto tvrzení však nedoložili. V důsledku toho a s ohledem na závěry uvedené v 11. a 12. bodě odůvodnění, že matice nejsou prodávány a vyvíjeny společně se svorníky, byla tato námitka zamítnuta a z předmětu řízení byly vyloučeny pouze matice.

| (14) | Kromě toho několik dovozců a jejich sdružení znovu zopakovalo svou žádost dále omezit šetření na dva kódy KN, jmenovitě 7318 15 61 (šrouby z korozivzdorné oceli se šestihrannou hlavou) a 7318 15 70 (šestihranné maticové šrouby z korozivzdorné oceli). Za tímto účelem odkazovali na údajnou nedostatečnou výrobu všech ostatních spojovacích prostředků, které jsou předmětem tohoto šetření, tj. spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli běžně dovážených pod kódy KN 7318 12 10 (ostatní vruty z korozivzdorné oceli), 7318 14 10 (závitořezné šrouby z korozivzdorné oceli), 7318 15 30 (šrouby a svorníky bez hlav z korozivzdorné oceli) a 7318 15 51 (šrouby se zářezem a příčným vybráním z korozivzdorné oceli), výrobním odvětvím Společenství. V této souvislosti poskytli jako důkaz několik objednávek, které výrobci ve Společenství nemohli dodat. Kromě toho tvrdili, že se svorníky a šrouby vyrábějí na odlišných strojích. |
| --- | --- |

(14)

Kromě toho několik dovozců a jejich sdružení znovu zopakovalo svou žádost dále omezit šetření na dva kódy KN, jmenovitě 7318 15 61 (šrouby z korozivzdorné oceli se šestihrannou hlavou) a 7318 15 70 (šestihranné maticové šrouby z korozivzdorné oceli). Za tímto účelem odkazovali na údajnou nedostatečnou výrobu všech ostatních spojovacích prostředků, které jsou předmětem tohoto šetření, tj. spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli běžně dovážených pod kódy KN 7318 12 10 (ostatní vruty z korozivzdorné oceli), 7318 14 10 (závitořezné šrouby z korozivzdorné oceli), 7318 15 30 (šrouby a svorníky bez hlav z korozivzdorné oceli) a 7318 15 51 (šrouby se zářezem a příčným vybráním z korozivzdorné oceli), výrobním odvětvím Společenství. V této souvislosti poskytli jako důkaz několik objednávek, které výrobci ve Společenství nemohli dodat. Kromě toho tvrdili, že se svorníky a šrouby vyrábějí na odlišných strojích.

| (15) | Je třeba připomenout, že podle 15. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se šetřením potvrdilo, že druhy spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, které spadají pod kódy KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30 a 7318 15 51, se ve Společenství vyrábějí. Z toho plyne, že výrobci ve Společenství zařazení do vzorku i) vlastní strojní zařízení na výrobu těchto ostatních typů spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli a ii) s ohledem na tyto druhy čelí konkurenci dotyčných dumpingových výrobků. Informace týkající se některých objednávek, které nemohly být výrobním odvětvím Společenství dodány, se vztahují k období nespadajícímu do období šetření a neměly by se obvykle podle čl. 6 odst. 1 základního nařízení brát v úvahu. Tato skutečnost každopádně nedokládá, že výrobní odvětví Společenství tyto výrobky nevyrábí. Kromě toho se šetřením zjistilo, že v případě neexistence nekalé dumpingové soutěže z dotčených zemí by výrobní odvětví Společenství mohlo zvýšit výrobu a naplnit poptávku po těchto předmětech. V této souvislosti by se mělo vzít v úvahu, že výrobní odvětví Společenství má významnou volnou kapacitu (viz tabulka před 127. bodem odůvodnění v prozatímním nařízení). V důsledku toho nemohla být žádost dovozců přijata. |
| --- | --- |

(15)

Je třeba připomenout, že podle 15. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se šetřením potvrdilo, že druhy spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, které spadají pod kódy KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30 a 7318 15 51, se ve Společenství vyrábějí. Z toho plyne, že výrobci ve Společenství zařazení do vzorku i) vlastní strojní zařízení na výrobu těchto ostatních typů spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli a ii) s ohledem na tyto druhy čelí konkurenci dotyčných dumpingových výrobků. Informace týkající se některých objednávek, které nemohly být výrobním odvětvím Společenství dodány, se vztahují k období nespadajícímu do období šetření a neměly by se obvykle podle čl. 6 odst. 1 základního nařízení brát v úvahu. Tato skutečnost každopádně nedokládá, že výrobní odvětví Společenství tyto výrobky nevyrábí. Kromě toho se šetřením zjistilo, že v případě neexistence nekalé dumpingové soutěže z dotčených zemí by výrobní odvětví Společenství mohlo zvýšit výrobu a naplnit poptávku po těchto předmětech. V této souvislosti by se mělo vzít v úvahu, že výrobní odvětví Společenství má významnou volnou kapacitu (viz tabulka před 127. bodem odůvodnění v prozatímním nařízení). V důsledku toho nemohla být žádost dovozců přijata.

| (16) | Spolupracující thajští vyvážející výrobci žádali o omezení definice výrobku na kódy KN 7318 12 10 (ostatní vruty z korozivzdorné oceli), 7318 15 30 (šrouby a svorníky bez hlav z korozivzdorné oceli) a 7318 15 61 (šrouby z korozivzdorné oceli se šestihrannou hlavou). Za tímto účelem tvrdili, že matice (kód KN 7318 15 70) ani závitořezné šrouby, šrouby se zářezem a příčným vybráním z korozivzdorné oceli (kódy KN 7318 14 10 a 7318 15 51) by se neměly považovat za jedinou kategorii výrobků společně s ostatními spojovacími prostředky, které jsou předmětem šetření, z důvodu údajných i) rozdílných fyzikálních vlastností, povahy a kvality těchto spojovacích prostředků, ii) rozdílného konečného použití, iii) rozdílného vkusu a zvyklostí spotřebitelů a iv) různých kódů KN, které mají, podle jejich názoru, dokazovat, že svorníky a šrouby nepředstavují jedinou kategorii výrobků. |
| --- | --- |

(16)

Spolupracující thajští vyvážející výrobci žádali o omezení definice výrobku na kódy KN 7318 12 10 (ostatní vruty z korozivzdorné oceli), 7318 15 30 (šrouby a svorníky bez hlav z korozivzdorné oceli) a 7318 15 61 (šrouby z korozivzdorné oceli se šestihrannou hlavou). Za tímto účelem tvrdili, že matice (kód KN 7318 15 70) ani závitořezné šrouby, šrouby se zářezem a příčným vybráním z korozivzdorné oceli (kódy KN 7318 14 10 a 7318 15 51) by se neměly považovat za jedinou kategorii výrobků společně s ostatními spojovacími prostředky, které jsou předmětem šetření, z důvodu údajných i) rozdílných fyzikálních vlastností, povahy a kvality těchto spojovacích prostředků, ii) rozdílného konečného použití, iii) rozdílného vkusu a zvyklostí spotřebitelů a iv) různých kódů KN, které mají, podle jejich názoru, dokazovat, že svorníky a šrouby nepředstavují jedinou kategorii výrobků.

| (17) | V tomto případě šetření prokázalo, že všechny druhy posuzovaných spojovacích prostředků mají z pohledu uživatele podobné základní fyzikální a technické vlastnosti a použití, tj. jedná se o bodce z korozivzdorné oceli se závitem, které se používají na spojování předmětů pomocí otáčení upevňovacího zařízení. Všechny tyto spojovací prostředky spadají proto pod stejné čtyřčíselné označení kombinované nomenklatury. V důsledku toho musela být žádost o další vymezení definice výrobku zamítnuta. |
| --- | --- |

(17)

V tomto případě šetření prokázalo, že všechny druhy posuzovaných spojovacích prostředků mají z pohledu uživatele podobné základní fyzikální a technické vlastnosti a použití, tj. jedná se o bodce z korozivzdorné oceli se závitem, které se používají na spojování předmětů pomocí otáčení upevňovacího zařízení. Všechny tyto spojovací prostředky spadají proto pod stejné čtyřčíselné označení kombinované nomenklatury. V důsledku toho musela být žádost o další vymezení definice výrobku zamítnuta.

| (18) | Vzhledem k tomu, že žádné další připomínky nebyly předloženy, potvrzují se závěry týkající se dotyčného výrobku a obdobného výrobku uvedené v 10. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(18)

Vzhledem k tomu, že žádné další připomínky nebyly předloženy, potvrzují se závěry týkající se dotyčného výrobku a obdobného výrobku uvedené v 10. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

D.   VÝBĚR VZORKU

| (19) | Po uložení prozatímních opatření vyvážející výrobci v Tchaj-wanu, výrobci a dovozci ve Společenství nepředložili žádné připomínky k výběru vzorku. Potvrzují se závěry uvedené v 19. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(19)

Po uložení prozatímních opatření vyvážející výrobci v Tchaj-wanu, výrobci a dovozci ve Společenství nepředložili žádné připomínky k výběru vzorku. Potvrzují se závěry uvedené v 19. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

E.   DUMPING

1.   Zacházení jako v tržní ekonomice

| (20) | Po uložení prozatímních opatření nebyly předloženy žádné nové připomínky týkající se zacházení jako v tržní ekonomice. Potvrzují se závěry uvedené v 33. až 54. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(20)

Po uložení prozatímních opatření nebyly předloženy žádné nové připomínky týkající se zacházení jako v tržní ekonomice. Potvrzují se závěry uvedené v 33. až 54. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

2.   Individuální zacházení

| (21) | Jeden spolupracující vyvážející výrobce ve Vietnamu vyjádřil své zklamání ze zamítnutí své žádosti o udělení individuálního zacházení, ačkoli při šetření spolupracoval. Uvedl také, že zamítnutí jeho žádosti o udělení individuálního zacházení, jakož i žádostí dvou dalších vietnamských vývozců, vedlo k uložení stejného prozatímního antidumpingového cla z dovozu všech vyvážejících výrobců ve Vietnamu.
  Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčená společnost nebyla schopna doložit, že splnila podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro udělení individuálního zacházení. Kromě toho nebyl předložen žádný argument nebo důkaz, který by tento závěr změnil, a proto se na Vietnam jako celek použil čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. To znamená, že totéž opatření se vztahuje na veškeré vyvážející výrobce ve Vietnamu. |
| --- | --- |

(21)

Jeden spolupracující vyvážející výrobce ve Vietnamu vyjádřil své zklamání ze zamítnutí své žádosti o udělení individuálního zacházení, ačkoli při šetření spolupracoval. Uvedl také, že zamítnutí jeho žádosti o udělení individuálního zacházení, jakož i žádostí dvou dalších vietnamských vývozců, vedlo k uložení stejného prozatímního antidumpingového cla z dovozu všech vyvážejících výrobců ve Vietnamu.

Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčená společnost nebyla schopna doložit, že splnila podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro udělení individuálního zacházení. Kromě toho nebyl předložen žádný argument nebo důkaz, který by tento závěr změnil, a proto se na Vietnam jako celek použil čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. To znamená, že totéž opatření se vztahuje na veškeré vyvážející výrobce ve Vietnamu.

| (22) | Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se závěry týkající se individuálního zacházení uvedené v 55. až 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(22)

Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se závěry týkající se individuálního zacházení uvedené v 55. až 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

3.   Běžná hodnota

3.1.   Srovnatelná země

| (23) | Za účelem stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice, byl za srovnatelnou třetí zemi s tržní ekonomikou zvolen Tchaj-wan. Po uložení prozatímních opatření nevznesla žádná strana žádné připomínky ke stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi. Proto se potvrzují závěry uvedené v 62. až 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(23)

Za účelem stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice, byl za srovnatelnou třetí zemi s tržní ekonomikou zvolen Tchaj-wan. Po uložení prozatímních opatření nevznesla žádná strana žádné připomínky ke stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi. Proto se potvrzují závěry uvedené v 62. až 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

3.2.   Metodologie použitá pro stanovení běžné hodnoty

| (24) | Čtyři thajští vyvážející výrobci namítli, že prodejní, správní a režijní náklady a zisky realizované domácím prodejem v jiné zemi, v tomto případě v Tchaj-wanu, se nemohou použít pro výpočet běžné hodnoty. Jak je však uvedeno v 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tito vyvážející výrobci nezaznamenali v běžném obchodním styku reprezentativní prodeje obdobného výrobku nebo jiných výrobků ve stejné obecné kategorii. Proto bylo potřeba spolehnout se na jinou přiměřenou metodu výpočtu prodejních, správních a režijních nákladů a zisků, jak stanovuje čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. V tomto ohledu se považovalo za nejpřiměřenější metodu použití tchajwanských prodejních, správních a režijních nákladů a zisků, a to z důvodu i) reprezentativního domácího trhu obdobného výrobku v Tchaj-wanu z hlediska objemu, z důvodu soutěže z hlediska cen a ii) vzhledem ke skutečnosti, že tchajwanské výrobní odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli ovládá většinu výrobců spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli ve všech prošetřovaných zemích, včetně některých výrobců v Thajsku (viz 71. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Nebyly poskytnuty žádné informace, které by prokazovaly, že by takto použitý zisk přesahoval zisky běžně dosahované ostatními vývozci nebo výrobci z prodeje výrobků stejné obecné kategorie v Thajsku. |
| --- | --- |

(24)

Čtyři thajští vyvážející výrobci namítli, že prodejní, správní a režijní náklady a zisky realizované domácím prodejem v jiné zemi, v tomto případě v Tchaj-wanu, se nemohou použít pro výpočet běžné hodnoty. Jak je však uvedeno v 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tito vyvážející výrobci nezaznamenali v běžném obchodním styku reprezentativní prodeje obdobného výrobku nebo jiných výrobků ve stejné obecné kategorii. Proto bylo potřeba spolehnout se na jinou přiměřenou metodu výpočtu prodejních, správních a režijních nákladů a zisků, jak stanovuje čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. V tomto ohledu se považovalo za nejpřiměřenější metodu použití tchajwanských prodejních, správních a režijních nákladů a zisků, a to z důvodu i) reprezentativního domácího trhu obdobného výrobku v Tchaj-wanu z hlediska objemu, z důvodu soutěže z hlediska cen a ii) vzhledem ke skutečnosti, že tchajwanské výrobní odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli ovládá většinu výrobců spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli ve všech prošetřovaných zemích, včetně některých výrobců v Thajsku (viz 71. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Nebyly poskytnuty žádné informace, které by prokazovaly, že by takto použitý zisk přesahoval zisky běžně dosahované ostatními vývozci nebo výrobci z prodeje výrobků stejné obecné kategorie v Thajsku.

| (25) | Proti použité metodologii pro stanovení běžné hodnoty nebyly vzneseny žádné další připomínky, a proto se metodologie uvedená v 65. až 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje. |
| --- | --- |

(25)

Proti použité metodologii pro stanovení běžné hodnoty nebyly vzneseny žádné další připomínky, a proto se metodologie uvedená v 65. až 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.

3.3.   Stanovení běžné hodnoty

a)   Čínská lidová republika

| (26) | Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se závěry uvedené v 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(26)

Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se závěry uvedené v 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

b)   Indonésie

| (27) | Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se závěry uvedené v 74. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(27)

Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se závěry uvedené v 74. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

c)   Malajsie

| (28) | Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se závěry uvedené v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(28)

Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se závěry uvedené v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

d)   Tchaj-wan

| (29) | Jeden tchajwanský vyvážející výrobce vznesl námitky vůči metodologii použité pro stanovení běžné hodnoty, jak je uvedena v 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato společnost namítla, že uvedený bod prozatímního nařízení neklasifikoval různé typy dotyčného výrobku v souladu se specifikacemi poskytnutými Komisí, jelikož některé z těchto spojovacích prostředků byly speciální spojovací prostředky. Tato společnost také tvrdila, že během inspekce na místě prostřednictvím výkresů, vzorků a dokumentace o prodeji prokázala specifické vlastnosti svých speciálních spojovacích prostředků vyvážených do Společenství. |
| --- | --- |

(29)

Jeden tchajwanský vyvážející výrobce vznesl námitky vůči metodologii použité pro stanovení běžné hodnoty, jak je uvedena v 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato společnost namítla, že uvedený bod prozatímního nařízení neklasifikoval různé typy dotyčného výrobku v souladu se specifikacemi poskytnutými Komisí, jelikož některé z těchto spojovacích prostředků byly speciální spojovací prostředky. Tato společnost také tvrdila, že během inspekce na místě prostřednictvím výkresů, vzorků a dokumentace o prodeji prokázala specifické vlastnosti svých speciálních spojovacích prostředků vyvážených do Společenství.

| (30) | Z důkazů shromážděných během inspekce na místě ve skutečnosti vyplynulo, že tyto výrobky nespadají do kódů KN, jež byly předmětem šetření. Za těchto okolností se považovalo za vhodné nebrat vývoz těchto výrobků v úvahu pro účely tohoto šetření. Závěry týkající se této společnosti, včetně závěrů o běžné hodnotě, jak jsou uvedeny v 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vycházejí z ostatního vývozu společnosti, který spadal do popisu dotyčného výrobku. |
| --- | --- |

(30)

Z důkazů shromážděných během inspekce na místě ve skutečnosti vyplynulo, že tyto výrobky nespadají do kódů KN, jež byly předmětem šetření. Za těchto okolností se považovalo za vhodné nebrat vývoz těchto výrobků v úvahu pro účely tohoto šetření. Závěry týkající se této společnosti, včetně závěrů o běžné hodnotě, jak jsou uvedeny v 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vycházejí z ostatního vývozu společnosti, který spadal do popisu dotyčného výrobku.

| (31) | S ohledem na běžnou hodnotu svého zbývajícího vývozu společnost navrhla určité úpravy ve výrobních nákladech použitých pro stanovení běžné hodnoty (viz 79. bod odůvodnění prozatímního nařízení). |
| --- | --- |

(31)

S ohledem na běžnou hodnotu svého zbývajícího vývozu společnost navrhla určité úpravy ve výrobních nákladech použitých pro stanovení běžné hodnoty (viz 79. bod odůvodnění prozatímního nařízení).

| (32) | Tyto úpravy však vycházely z údajů, které nebyly odevzdány ani jako součást odpovědi na dotazník, ani během inspekce na místě, a nemohly být tudíž ověřeny. Kromě toho tyto úpravy nebyly podloženy žádnými informacemi, které by byly k dispozici v záznamech. V důsledku toho by žádost týkající se výrobních nákladů měla být zamítnuta. |
| --- | --- |

(32)

Tyto úpravy však vycházely z údajů, které nebyly odevzdány ani jako součást odpovědi na dotazník, ani během inspekce na místě, a nemohly být tudíž ověřeny. Kromě toho tyto úpravy nebyly podloženy žádnými informacemi, které by byly k dispozici v záznamech. V důsledku toho by žádost týkající se výrobních nákladů měla být zamítnuta.

| (33) | Další tchajwanský vyvážející výrobce tvrdil, že ve výrobních nákladech a prodejních, správních a režijních nákladech použitých ke stanovení běžné hodnoty došlo ke dvojímu počítání. Tvrdil, že poměr prodejních, správních a režijních nákladů uvedených v tabulce zisků a ztrát a odevzdaných jako součást odpovědi na dotazník nebyl správný a že by se měl použít poměr prodejních, správních a režijních nákladů poskytnutých během inspekce na místě. |
| --- | --- |

(33)

Další tchajwanský vyvážející výrobce tvrdil, že ve výrobních nákladech a prodejních, správních a režijních nákladech použitých ke stanovení běžné hodnoty došlo ke dvojímu počítání. Tvrdil, že poměr prodejních, správních a režijních nákladů uvedených v tabulce zisků a ztrát a odevzdaných jako součást odpovědi na dotazník nebyl správný a že by se měl použít poměr prodejních, správních a režijních nákladů poskytnutých během inspekce na místě.

| (34) | V této souvislosti by se mělo poznamenat, že společnost před inspekcí na místě neprovedla žádnou opravu ve své tabulce zisků a ztrát. Společnost poskytla značně upravenou tabulku prodejních, správních a režijních nákladů v úplně poslední fázi inspekce, kdy již bylo příliš pozdě ji ověřit. V důsledku toho a s ohledem na to, že upravené prodejní, správní a režijní náklady neodpovídaly ostatním ověřeným informacím v záznamech, byla žádost zamítnuta a pro výpočet dumpingu podle ustanovení čl. 6 odst. 8 základního nařízení byla použita data odvozená z tabulky zisků a ztrát odevzdané jako součást odpovědi na dotazník. |
| --- | --- |

(34)

V této souvislosti by se mělo poznamenat, že společnost před inspekcí na místě neprovedla žádnou opravu ve své tabulce zisků a ztrát. Společnost poskytla značně upravenou tabulku prodejních, správních a režijních nákladů v úplně poslední fázi inspekce, kdy již bylo příliš pozdě ji ověřit. V důsledku toho a s ohledem na to, že upravené prodejní, správní a režijní náklady neodpovídaly ostatním ověřeným informacím v záznamech, byla žádost zamítnuta a pro výpočet dumpingu podle ustanovení čl. 6 odst. 8 základního nařízení byla použita data odvozená z tabulky zisků a ztrát odevzdané jako součást odpovědi na dotazník.

| (35) | Tentýž tchajwanský vyvážející výrobce tvrdil, že odpadový materiál musí být odečten z nákladů na suroviny. Společnost tvrdila, že jelikož odpad vzniká ve výrobním procesu, mělo by být umožněno, aby příjem z prodeje společnosti vyrovnal výrobní náklady. Neoznámil však výši tohoto příjmu. Příjem z jiných výrobků nebo vedlejších výrobků není v žádném případě relevantní pro výpočet výrobních nákladů na obdobný výrobek, jelikož se nejedná o praxi používanou společností v minulosti při rozvrhování nákladů. Proto by měla být žádost společnosti zamítnuta a prozatímní závěry potvrzeny. |
| --- | --- |

(35)

Tentýž tchajwanský vyvážející výrobce tvrdil, že odpadový materiál musí být odečten z nákladů na suroviny. Společnost tvrdila, že jelikož odpad vzniká ve výrobním procesu, mělo by být umožněno, aby příjem z prodeje společnosti vyrovnal výrobní náklady. Neoznámil však výši tohoto příjmu. Příjem z jiných výrobků nebo vedlejších výrobků není v žádném případě relevantní pro výpočet výrobních nákladů na obdobný výrobek, jelikož se nejedná o praxi používanou společností v minulosti při rozvrhování nákladů. Proto by měla být žádost společnosti zamítnuta a prozatímní závěry potvrzeny.

| (36) | Jiné připomínky nebyly vzneseny, a proto se závěry uvedené v 77. až 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují. |
| --- | --- |

(36)

Jiné připomínky nebyly vzneseny, a proto se závěry uvedené v 77. až 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.

e)   Thajsko

| (37) | Jeden thajský vyvážející výrobce s určitým domácím prodejem podal několik námitek týkajících se výpočtu výrobních nákladů a prodejních, správních a režijních nákladů použitých pro stanovení běžné hodnoty. Dále uvedl, že kdyby byly jeho námitky přijaty, byl by jeho domácí prodej v běžném obchodním styku reprezentativní a mohl by být použit pro stanovení běžné hodnoty v Thajsku. |
| --- | --- |

(37)

Jeden thajský vyvážející výrobce s určitým domácím prodejem podal několik námitek týkajících se výpočtu výrobních nákladů a prodejních, správních a režijních nákladů použitých pro stanovení běžné hodnoty. Dále uvedl, že kdyby byly jeho námitky přijaty, byl by jeho domácí prodej v běžném obchodním styku reprezentativní a mohl by být použit pro stanovení běžné hodnoty v Thajsku.

| (38) | Mělo by se poznamenat, že tato společnost poskytla během inspekce na místě několik upravených verzí svých odpovědí na dotazník v rozsahu, který významným způsobem bránil šetření, protože nebylo možno sladit žádnou z odlišných verzí s účty společnosti. Veškeré informace byly nicméně v co nejširším rozsahu přezkoumány v souladu s ustanovením čl. 6 odst. 8 základního nařízení. Poznamenává se, že výrobní náklady, jak je společnost uvedla pro velký počet typů výrobku, a zvláště náklady na suroviny, byly značně podceněny a byly tedy za účelem výpočtu prozatímního dumpingu opraveny. Jelikož společnost neposkytla žádné podložené informace o svých výrobních nákladech, které by vyžadovaly změnu při výpočtu dumpingu, musela být její žádost týkající se výpočtu výrobních nákladů zamítnuta. |
| --- | --- |

(38)

Mělo by se poznamenat, že tato společnost poskytla během inspekce na místě několik upravených verzí svých odpovědí na dotazník v rozsahu, který významným způsobem bránil šetření, protože nebylo možno sladit žádnou z odlišných verzí s účty společnosti. Veškeré informace byly nicméně v co nejširším rozsahu přezkoumány v souladu s ustanovením čl. 6 odst. 8 základního nařízení. Poznamenává se, že výrobní náklady, jak je společnost uvedla pro velký počet typů výrobku, a zvláště náklady na suroviny, byly značně podceněny a byly tedy za účelem výpočtu prozatímního dumpingu opraveny. Jelikož společnost neposkytla žádné podložené informace o svých výrobních nákladech, které by vyžadovaly změnu při výpočtu dumpingu, musela být její žádost týkající se výpočtu výrobních nákladů zamítnuta.

| (39) | Tento vyvážející výrobce tvrdil, že příjem z prodeje odpadu by měl být odečten z nákladů na suroviny v rámci výrobních nákladů na obdobný výrobek. Žádné příjmy z prodeje odpadu však nebyly v tabulce zisků a ztrát společnosti uvedeny. Příjem z jiných výrobků nebo vedlejších výrobků není v žádném případě relevantní pro výpočet výrobních nákladů na obdobný výrobek, jelikož se nejedná o praxi běžně v minulosti společností používanou při rozvrhování nákladů. |
| --- | --- |

(39)

Tento vyvážející výrobce tvrdil, že příjem z prodeje odpadu by měl být odečten z nákladů na suroviny v rámci výrobních nákladů na obdobný výrobek. Žádné příjmy z prodeje odpadu však nebyly v tabulce zisků a ztrát společnosti uvedeny. Příjem z jiných výrobků nebo vedlejších výrobků není v žádném případě relevantní pro výpočet výrobních nákladů na obdobný výrobek, jelikož se nejedná o praxi běžně v minulosti společností používanou při rozvrhování nákladů.

| (40) | Co se týče námitky vyvážejícího výrobce týkající se použití odlišné úrovně prodejních, správních a režijních nákladů, bylo stanoveno, že i kdyby byla námitka přijata, nevedlo by to k situaci, kdy by domácí prodej společnosti mohl být použit jako základ pro stanovení běžné hodnoty, protože tento domácí prodej nebyl uskutečněn v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

(40)

Co se týče námitky vyvážejícího výrobce týkající se použití odlišné úrovně prodejních, správních a režijních nákladů, bylo stanoveno, že i kdyby byla námitka přijata, nevedlo by to k situaci, kdy by domácí prodej společnosti mohl být použit jako základ pro stanovení běžné hodnoty, protože tento domácí prodej nebyl uskutečněn v běžném obchodním styku.

| (41) | V důsledku toho by námitky týkající se odpadu a prodejních, správních a režijních nákladů měly být zamítnuty a závěry uvedené v 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. |
| --- | --- |

(41)

V důsledku toho by námitky týkající se odpadu a prodejních, správních a režijních nákladů měly být zamítnuty a závěry uvedené v 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.

f)   Vietnam

| (42) | Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se závěry uvedené v 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(42)

Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se závěry uvedené v 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

4.   Vývozní cena

| (43) | Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se závěry uvedené v 82. až 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se stanovení vývozní ceny podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení pro všechny dotčené země. |
| --- | --- |

(43)

Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se závěry uvedené v 82. až 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se stanovení vývozní ceny podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení pro všechny dotčené země.

5.   Srovnání

| (44) | Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se metodologie a závěry uvedené v 92. a 93. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny. |
| --- | --- |

(44)

Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se metodologie a závěry uvedené v 92. a 93. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny.

6.   Dumpingová rozpětí

6.1.   Obecná metodologie

| (45) | Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ke stanovení dumpingového rozpětí, potvrzuje se metodologie uvedená v 94. až 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(45)

Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ke stanovení dumpingového rozpětí, potvrzuje se metodologie uvedená v 94. až 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

6.2.   Dumpingová rozpětí

a)   Čínská lidová republika

| (46) | Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranici Společenství před proclením jsou:







  — | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City | 21,5 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang | 12,2 % |
| — | Všechny ostatní společnosti | 27,4 %. |

(46)

Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranici Společenství před proclením jsou:

—

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City

21,5 %

—

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang

12,2 %

—

Všechny ostatní společnosti

27,4 %.

b)   Indonésie

| (47) | Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny CIF na hranici Společenství před proclením jsou:







  — | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam | 9,8 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Všechny ostatní společnosti | 24,6 %. |

(47)

Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny CIF na hranici Společenství před proclením jsou:

—

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam

9,8 %

—

Všechny ostatní společnosti

24,6 %.

c)   Malajsie

| (48) | Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky k výpočtu prozatímního dumpingového rozpětí pro dva spolupracující vyvážející výrobce v Malajsii, potvrzují se závěry uvedené v 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V důsledku toho a vzhledem k tomu, že nebyl zjištěn žádný dumping s ohledem na malajsijské vyvážející výrobce, řízení týkající se dovozu dotyčného výrobku z Malajsie by mělo být zastaveno. |
| --- | --- |

(48)

Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky k výpočtu prozatímního dumpingového rozpětí pro dva spolupracující vyvážející výrobce v Malajsii, potvrzují se závěry uvedené v 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V důsledku toho a vzhledem k tomu, že nebyl zjištěn žádný dumping s ohledem na malajsijské vyvážející výrobce, řízení týkající se dovozu dotyčného výrobku z Malajsie by mělo být zastaveno.

d)   Filipíny

| (49) | Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky k situaci týkající se Filipín, nebylo stanoveno žádné dumpingové rozpětí. V důsledku toho, jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, řízení týkající se dovozu dotyčného výrobku z Filipín by mělo být zastaveno. |
| --- | --- |

(49)

Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky k situaci týkající se Filipín, nebylo stanoveno žádné dumpingové rozpětí. V důsledku toho, jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, řízení týkající se dovozu dotyčného výrobku z Filipín by mělo být zastaveno.

e)   Tchaj-wan

| (50) | Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky vůči výpočtu prozatímních dumpingových rozpětí pro Tchaj-wan, jak je uvedeno v 106. až 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny CIF na hranici Společenství před proclením jsou:







  — | Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei | 15,2 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan | 18,8 % |
| — | Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung | 16,1 % |
| — | Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung | 16,1 % |
| — | Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan | 11,4 % |
| — | Spolupracující vyvážející výrobci nezahrnutí ve vzorku | 15,8 % |
| — | Všechny ostatní společnosti | 23,6 %. |

(50)

Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky vůči výpočtu prozatímních dumpingových rozpětí pro Tchaj-wan, jak je uvedeno v 106. až 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny CIF na hranici Společenství před proclením jsou:

—

Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei

15,2 %

—

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

18,8 %

—

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

16,1 %

—

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung

16,1 %

—

Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan

11,4 %

—

Spolupracující vyvážející výrobci nezahrnutí ve vzorku

15,8 %

—

Všechny ostatní společnosti

23,6 %.

f)   Thajsko

| (51) | Jeden thajský vyvážející výrobce vznesl námitky týkající se výpočtu svého individuálního dumpingového rozpětí s ohledem na klasifikaci typu výrobku, množství výroby a použití různých tříd korozivzdorné oceli. |
| --- | --- |

(51)

Jeden thajský vyvážející výrobce vznesl námitky týkající se výpočtu svého individuálního dumpingového rozpětí s ohledem na klasifikaci typu výrobku, množství výroby a použití různých tříd korozivzdorné oceli.

| (52) | Tyto námitky byly přezkoumány na základě ověřených informací, přičemž byly provedeny určité opravy, které vedly ke stanovení upraveného individuálního dumpingového rozpětí pro tohoto vyvážejícího výrobce. Jelikož základem pro stanovení dumpingového rozpětí pro všechny nespolupracující thajské vývozce byla úroveň nejvyššího dumpingového rozpětí zjištěného pro spolupracujícího thajského vývozce, zbytkové dumpingové rozpětí bylo odpovídajícím způsobem upraveno. |
| --- | --- |

(52)

Tyto námitky byly přezkoumány na základě ověřených informací, přičemž byly provedeny určité opravy, které vedly ke stanovení upraveného individuálního dumpingového rozpětí pro tohoto vyvážejícího výrobce. Jelikož základem pro stanovení dumpingového rozpětí pro všechny nespolupracující thajské vývozce byla úroveň nejvyššího dumpingového rozpětí zjištěného pro spolupracujícího thajského vývozce, zbytkové dumpingové rozpětí bylo odpovídajícím způsobem upraveno.

| (53) | V důsledku toho konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny CIF na hranici Společenství před proclením jsou:







  — | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya | 11,1 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn | 10,8 % |
| — | Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn | 14,6 % |
| — | Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn | 11,0 % |
| — | Všechny ostatní společnosti | 14,6 %. |

(53)

V důsledku toho konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny CIF na hranici Společenství před proclením jsou:

—

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya

11,1 %

—

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

10,8 %

—

Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn

14,6 %

—

Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn

11,0 %

—

Všechny ostatní společnosti

14,6 %.

g)   Vietnam

| (54) | Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky k výpočtu prozatímního dumpingového rozpětí pro Vietnam, jak je uveden v 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, konečné dumpingové rozpětí pro společnosti ve Vietnamu vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny CIF na hranici Společenství před proclením se potvrzuje na hodnotě 7,7 %. |
| --- | --- |

(54)

Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky k výpočtu prozatímního dumpingového rozpětí pro Vietnam, jak je uveden v 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, konečné dumpingové rozpětí pro společnosti ve Vietnamu vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny CIF na hranici Společenství před proclením se potvrzuje na hodnotě 7,7 %.

F.   ÚJMA

1.   Výroba ve Společenství a výrobní odvětví Společenství

| (55) | Spolupracující thajští vyvážející výrobci vznesli námitku proti metodologii použité pro analýzu stanovené ve 114. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. proti tomu, že některé údaje byly stanoveny pouze pro výrobce ve Společenství zařazené do vzorku (ceny transakcí, investice a návratnost investic, platy, ziskovost, peněžní tok a schopnost získat kapitál), zatímco další ukazatele (tržní podíl, výroba, kapacita a využití kapacity, objem prodeje a prodejní hodnota, růst, zásoby, zaměstnanost a produktivita) dodatečně zahrnovaly údaje jiného výrobce ve Společenství, který společně s výrobci zařazenými do vzorku představuje výrobní odvětví Společenství. Tvrdili, že tento přístup i) není objektivní ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení a že ii) čl. 17 odst. 4 základního nařízení údajně takový přístup nepovoluje. |
| --- | --- |

(55)

Spolupracující thajští vyvážející výrobci vznesli námitku proti metodologii použité pro analýzu stanovené ve 114. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. proti tomu, že některé údaje byly stanoveny pouze pro výrobce ve Společenství zařazené do vzorku (ceny transakcí, investice a návratnost investic, platy, ziskovost, peněžní tok a schopnost získat kapitál), zatímco další ukazatele (tržní podíl, výroba, kapacita a využití kapacity, objem prodeje a prodejní hodnota, růst, zásoby, zaměstnanost a produktivita) dodatečně zahrnovaly údaje jiného výrobce ve Společenství, který společně s výrobci zařazenými do vzorku představuje výrobní odvětví Společenství. Tvrdili, že tento přístup i) není objektivní ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení a že ii) čl. 17 odst. 4 základního nařízení údajně takový přístup nepovoluje.

| (56) | V antidumpingových řízeních je běžnou praxí analyzovat činitele újmy pro celé výrobní odvětví Společenství. Avšak v případech, kdy výrobní odvětví tvoří vysoký počet výrobců, uchyluje se k výběru vzorku. Účelem výběru vzorku je zajistit, aby údaje omezeného počtu výrobců byly shromážděny a ověřeny v dané lhůtě. Tyto údaje se týkají činitelů jako ceny, platy, investice, zisk, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál, kdy by bylo ověření údajů pro celé výrobní odvětví v dané lhůtě reálně neproveditelné. Údaje pro jiné činitele, jako jsou podíl na trhu, objem prodeje a výroba, jsou obvykle okamžitě dostupné pro celé výrobní odvětví. Kdyby analýza újmy byla založena pouze na údajích výrobců zařazených do vzorku, použitelné údaje ostatních výrobců by byly ignorovány, což by vedlo k neúplnému posouzení. Proto v zájmu co nejúplnějšího posouzení v dané lhůtě byly údaje získané od výrobců zařazených do vzorku a ověřené pro účely stanovení trendů všech činitelů újmy doplněny o informace týkající se celého výrobního odvětví. |
| --- | --- |

(56)

V antidumpingových řízeních je běžnou praxí analyzovat činitele újmy pro celé výrobní odvětví Společenství. Avšak v případech, kdy výrobní odvětví tvoří vysoký počet výrobců, uchyluje se k výběru vzorku. Účelem výběru vzorku je zajistit, aby údaje omezeného počtu výrobců byly shromážděny a ověřeny v dané lhůtě. Tyto údaje se týkají činitelů jako ceny, platy, investice, zisk, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál, kdy by bylo ověření údajů pro celé výrobní odvětví v dané lhůtě reálně neproveditelné. Údaje pro jiné činitele, jako jsou podíl na trhu, objem prodeje a výroba, jsou obvykle okamžitě dostupné pro celé výrobní odvětví. Kdyby analýza újmy byla založena pouze na údajích výrobců zařazených do vzorku, použitelné údaje ostatních výrobců by byly ignorovány, což by vedlo k neúplnému posouzení. Proto v zájmu co nejúplnějšího posouzení v dané lhůtě byly údaje získané od výrobců zařazených do vzorku a ověřené pro účely stanovení trendů všech činitelů újmy doplněny o informace týkající se celého výrobního odvětví.

| (57) | Jiné připomínky týkající se výroby Společenství a definice výrobního odvětví nebyly vzneseny, a proto se potvrzují závěry uvedené v 111. až 114. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(57)

Jiné připomínky týkající se výroby Společenství a definice výrobního odvětví nebyly vzneseny, a proto se potvrzují závěry uvedené v 111. až 114. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

2.   Spotřeba Společenství, dovoz a jeho souhrnné posouzení

| (58) | Spolupracující thajští vyvážející výrobci tvrdili, že thajský dovoz neměl být posuzován společně s dumpingovým dovozem spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR, Indonésie, Tchaj-wanu a Vietnamu kvůli údajné neexistenci soutěže s dovozem z uvedených zemí ve smyslu objemu, průměrné ceny a podílu na trhu. Zdůraznili, že v roce 2002 objem thajského dovozu na trhu klesl o 29 % a jeho tržní podíl o 35 %, zatímco již v roce 2002 lze sledovat nárůst s ohledem na ostatní dotčené země. Kromě toho podotkli, že od roku 2003 průměrné thajské dovozní ceny stouply o 2 %. |
| --- | --- |

(58)

Spolupracující thajští vyvážející výrobci tvrdili, že thajský dovoz neměl být posuzován společně s dumpingovým dovozem spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR, Indonésie, Tchaj-wanu a Vietnamu kvůli údajné neexistenci soutěže s dovozem z uvedených zemí ve smyslu objemu, průměrné ceny a podílu na trhu. Zdůraznili, že v roce 2002 objem thajského dovozu na trhu klesl o 29 % a jeho tržní podíl o 35 %, zatímco již v roce 2002 lze sledovat nárůst s ohledem na ostatní dotčené země. Kromě toho podotkli, že od roku 2003 průměrné thajské dovozní ceny stouply o 2 %.

| (59) | Je třeba připomenout, že dumpingová rozpětí stanovená v souvislosti s dovozem z každé dotčené země nejsou zanedbatelná, jak je definováno v čl. 9 odst. 3 základního nařízení, tj. představují 2 %, a objem dovozu z každé dotčené země je nad hranicí 1 % tržního podílu stanovenou v čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Kromě toho je vhodné poznamenat, že analýza by se neměla zaměřit pouze na rok 2002, ale na celkový stav během posuzovaného období, tj. od roku 2001 do období šetření. Objem thajského dovozu a podíl na trhu ve skutečnosti celkově výrazně stoupl, zatímco jejich ceny značně klesly. V důsledku toho je celkový charakter thajského dovozu v souladu s trendy stanovenými pro všechny dotčené země. Kromě toho se připomíná, že spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli dovezené z dotčených zemí byly ve všech ohledech obdobné, jsou vzájemně zaměnitelné a prodávané na trhu Společenství prostřednictvím srovnatelných prodejních kanálů a za podobných obchodních podmínek a představují konkurenci spojovacím prostředkům a jejich částem z korozivzdorné oceli vyrobeným ve Společenství. Proto se v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení potvrzuje, že souhrnné posouzení účinků dumpingového dovozu dotyčného výrobku je vhodné. |
| --- | --- |

(59)

Je třeba připomenout, že dumpingová rozpětí stanovená v souvislosti s dovozem z každé dotčené země nejsou zanedbatelná, jak je definováno v čl. 9 odst. 3 základního nařízení, tj. představují 2 %, a objem dovozu z každé dotčené země je nad hranicí 1 % tržního podílu stanovenou v čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Kromě toho je vhodné poznamenat, že analýza by se neměla zaměřit pouze na rok 2002, ale na celkový stav během posuzovaného období, tj. od roku 2001 do období šetření. Objem thajského dovozu a podíl na trhu ve skutečnosti celkově výrazně stoupl, zatímco jejich ceny značně klesly. V důsledku toho je celkový charakter thajského dovozu v souladu s trendy stanovenými pro všechny dotčené země. Kromě toho se připomíná, že spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli dovezené z dotčených zemí byly ve všech ohledech obdobné, jsou vzájemně zaměnitelné a prodávané na trhu Společenství prostřednictvím srovnatelných prodejních kanálů a za podobných obchodních podmínek a představují konkurenci spojovacím prostředkům a jejich částem z korozivzdorné oceli vyrobeným ve Společenství. Proto se v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení potvrzuje, že souhrnné posouzení účinků dumpingového dovozu dotyčného výrobku je vhodné.

| (60) | Žádné další připomínky týkající se analýzy situace na trhu Společenství nebyly vzneseny, a proto se potvrzují závěry uvedené v 115. až 126. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(60)

Žádné další připomínky týkající se analýzy situace na trhu Společenství nebyly vzneseny, a proto se potvrzují závěry uvedené v 115. až 126. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

3.   Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství

| (61) | Po uložení prozatímních opatření nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby, kapacity, využití kapacity, objemu prodeje, prodejních cen, podílu na trhu, růstu, zásob, zaměstnanosti, produktivity, velikosti dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu výrobním odvětvím Společenství. Proto se potvrzují závěry uvedené ve 127. až 133., 137., 142., 143., 145. a 146. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(61)

Po uložení prozatímních opatření nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby, kapacity, využití kapacity, objemu prodeje, prodejních cen, podílu na trhu, růstu, zásob, zaměstnanosti, produktivity, velikosti dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu výrobním odvětvím Společenství. Proto se potvrzují závěry uvedené ve 127. až 133., 137., 142., 143., 145. a 146. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

3.1.   Ziskovost

| (62) | Spolupracující thajští vyvážející výrobci namítli, že ziskovost výrobců ve Společenství zařazených do vzorku se zlepšila a neodrážela žádnou újmu. Dále tvrdili, že výrobní odvětví Společenství nedosáhlo minimálního ziskového rozpětí 5 %, které se považovalo za odpovídající a dosažitelné v případě absence dumpingu z důvodu investic výrobců ve Společenství zařazených do vzorku v letech 2002 a 2003. Tvrdili také, že by se neměla zohledňovat skutečnost, že výrobní odvětví Společenství těžilo z nízkých cen korozivzdorné oceli, protože toto by se mělo považovat za normální tržní situaci, ze které těžily všechny subjekty. |
| --- | --- |

(62)

Spolupracující thajští vyvážející výrobci namítli, že ziskovost výrobců ve Společenství zařazených do vzorku se zlepšila a neodrážela žádnou újmu. Dále tvrdili, že výrobní odvětví Společenství nedosáhlo minimálního ziskového rozpětí 5 %, které se považovalo za odpovídající a dosažitelné v případě absence dumpingu z důvodu investic výrobců ve Společenství zařazených do vzorku v letech 2002 a 2003. Tvrdili také, že by se neměla zohledňovat skutečnost, že výrobní odvětví Společenství těžilo z nízkých cen korozivzdorné oceli, protože toto by se mělo považovat za normální tržní situaci, ze které těžily všechny subjekty.

| (63) | Je třeba připomenout, že, jak je stanoveno ve 149. a 150. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ziskovost nebyla jediným činitelem ani centrálním činitelem prokazujícím v tomto případě újmu. Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení nepředstavoval žádný jednotlivý činitel ani skupina činitelů stanovených v uvedeném článku nezbytně rozhodující vodítko k stanovení stavu výrobního odvětví Společenství. Investice byly nutné k zajištění konkurenceschopnosti, jak je uvedeno ve 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, takže těmto investicím nelze přisoudit žádný negativní dopad na ziskovost. Kromě toho, jak je uvedeno ve 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pozitivní účinek stoupajících cen korozivzdorné oceli během období šetření na ziskovost výrobců ve Společenství byl přísně dočasný a byl činitelem, který mohl zvýhodnit ostatní hospodářské subjekty jen na krátkou dobu. |
| --- | --- |

(63)

Je třeba připomenout, že, jak je stanoveno ve 149. a 150. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ziskovost nebyla jediným činitelem ani centrálním činitelem prokazujícím v tomto případě újmu. Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení nepředstavoval žádný jednotlivý činitel ani skupina činitelů stanovených v uvedeném článku nezbytně rozhodující vodítko k stanovení stavu výrobního odvětví Společenství. Investice byly nutné k zajištění konkurenceschopnosti, jak je uvedeno ve 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, takže těmto investicím nelze přisoudit žádný negativní dopad na ziskovost. Kromě toho, jak je uvedeno ve 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pozitivní účinek stoupajících cen korozivzdorné oceli během období šetření na ziskovost výrobců ve Společenství byl přísně dočasný a byl činitelem, který mohl zvýhodnit ostatní hospodářské subjekty jen na krátkou dobu.

| (64) | Tvrzení, že situace týkající se ziskovosti neodráží újmu, musí být tedy zamítnuto a závěry uvedené v 134. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzeny. |
| --- | --- |

(64)

Tvrzení, že situace týkající se ziskovosti neodráží újmu, musí být tedy zamítnuto a závěry uvedené v 134. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzeny.

3.2.   Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál

| (65) | Spolupracující thajští vyvážející výrobci podotkli, že stoupající investice, návratnost investic, peněžní tok, jakož i schopnost získat kapitál neukazovaly na újmu. |
| --- | --- |

(65)

Spolupracující thajští vyvážející výrobci podotkli, že stoupající investice, návratnost investic, peněžní tok, jakož i schopnost získat kapitál neukazovaly na újmu.

| (66) | Jak je uvedeno ve 147. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, mělo by se připomenout, že činitelé „investice“ a „schopnost získat kapitál“ se nepovažovaly za činitele prokazující v posuzovaném období újmu. |
| --- | --- |

(66)

Jak je uvedeno ve 147. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, mělo by se připomenout, že činitelé „investice“ a „schopnost získat kapitál“ se nepovažovaly za činitele prokazující v posuzovaném období újmu.

| (67) | Avšak co se týče návratnosti investic, je potřeba vnímat celkové zlepšení v posuzovaném období v kontextu i) dočasné a výjimečné povahy situace týkající se ziskovosti výrobců ve Společenství zařazených do vzorku během období šetření, jak byla uvedena ve 136. a 139. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a ii) zvýšeného využití pronajatého strojního zařízení, což nebylo považováno za investici. Pronajaté výrobní prostředky nebyly do investic zahrnuty, avšak jejich zvýšené využití přispělo k dosaženým ziskům. Tyto dva důvody vysvětlují uměle vyvolaný vysoký nárůst návratnosti investic v období šetření. |
| --- | --- |

(67)

Avšak co se týče návratnosti investic, je potřeba vnímat celkové zlepšení v posuzovaném období v kontextu i) dočasné a výjimečné povahy situace týkající se ziskovosti výrobců ve Společenství zařazených do vzorku během období šetření, jak byla uvedena ve 136. a 139. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a ii) zvýšeného využití pronajatého strojního zařízení, což nebylo považováno za investici. Pronajaté výrobní prostředky nebyly do investic zahrnuty, avšak jejich zvýšené využití přispělo k dosaženým ziskům. Tyto dva důvody vysvětlují uměle vyvolaný vysoký nárůst návratnosti investic v období šetření.

| (68) | Co se týče peněžního toku, skutečností zůstává, že v průběhu posuzovaného období se jeho vývoj zhoršil o 36 %, což jasně prokazuje újmu v posuzovaném období. V důsledku toho se potvrzují závěry uvedené ve 138. až 141. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(68)

Co se týče peněžního toku, skutečností zůstává, že v průběhu posuzovaného období se jeho vývoj zhoršil o 36 %, což jasně prokazuje újmu v posuzovaném období. V důsledku toho se potvrzují závěry uvedené ve 138. až 141. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

3.3.   Platy

| (69) | Spolupracující thajští vyvážející výrobci dále namítli, že 10 % nárůst nákladů práce na zaměstnance v posuzovaném období neprokazuje v tomto případě újmu. |
| --- | --- |

(69)

Spolupracující thajští vyvážející výrobci dále namítli, že 10 % nárůst nákladů práce na zaměstnance v posuzovaném období neprokazuje v tomto případě újmu.

| (70) | Připomíná se, že předběžné závěry o újmě s ohledem na platy připustily, že nárůst platů odrážel odměny za zvýšení produktivity a kompenzaci inflace. Skutečností však zůstává, že zaměstnanost se snížila v posuzovaném období o 5 %, což bylo posouzeno jako příznak újmy. V důsledku toho by měly být potvrzeny závěry uvedené ve 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(70)

Připomíná se, že předběžné závěry o újmě s ohledem na platy připustily, že nárůst platů odrážel odměny za zvýšení produktivity a kompenzaci inflace. Skutečností však zůstává, že zaměstnanost se snížila v posuzovaném období o 5 %, což bylo posouzeno jako příznak újmy. V důsledku toho by měly být potvrzeny závěry uvedené ve 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

3.4.   Závěr o újmě

| (71) | Závěry uvedené ve 147. až 150. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se souhrnně potvrzují. Negativní ukazatelé trendů (výrazné ztráty podílu na trhu, růst, pokles zaměstnanosti, neuspokojivé zvýšení ziskovosti/návratnosti investic a peněžní tok) celkově výrazně převažují nad pozitivními trendy (malý nárůst výroby a objemu prodeje, snížení zásob, pokračující investice, snížení nákladů práce z absolutního hlediska a schopnost získat kapitál). |
| --- | --- |

(71)

Závěry uvedené ve 147. až 150. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se souhrnně potvrzují. Negativní ukazatelé trendů (výrazné ztráty podílu na trhu, růst, pokles zaměstnanosti, neuspokojivé zvýšení ziskovosti/návratnosti investic a peněžní tok) celkově výrazně převažují nad pozitivními trendy (malý nárůst výroby a objemu prodeje, snížení zásob, pokračující investice, snížení nákladů práce z absolutního hlediska a schopnost získat kapitál).

G.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

| (72) | Thajští vyvážející výrobci a jedno sdružení dovozců předložili připomínky k předběžné analýze příčinných souvislostí s ohledem na určité činitele, které jsou uvedeny níže. Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, závěry uvedené v prozatímním nařízení, které se týkají dumpingového dovozu (152. bod odůvodnění prozatímního nařízení), dopadu dovozu z jiných třetích zemí (153. až 159. bod odůvodnění prozatímního nařízení) a vývoje spotřeby na trhu Společenství (160. bod odůvodnění prozatímního nařízení), se potvrzují. |
| --- | --- |

(72)

Thajští vyvážející výrobci a jedno sdružení dovozců předložili připomínky k předběžné analýze příčinných souvislostí s ohledem na určité činitele, které jsou uvedeny níže. Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, závěry uvedené v prozatímním nařízení, které se týkají dumpingového dovozu (152. bod odůvodnění prozatímního nařízení), dopadu dovozu z jiných třetích zemí (153. až 159. bod odůvodnění prozatímního nařízení) a vývoje spotřeby na trhu Společenství (160. bod odůvodnění prozatímního nařízení), se potvrzují.

1.   Dopad směnných kurzů

| (73) | Spolupracující thajští vyvážející výrobci a jeden dovozce a jeho sdružení se zaměřili na dopad devalvace amerického dolaru vůči euru, zejména během roku 2003, ze které, jak tvrdili, těžil čínský a thajský vývoz do Společenství. Tvrdili, že snížení cen a následný účinek působící újmu výrobnímu odvětví Společenství by se alespoň částečně neměly připisovat dumpingovým praktikám vývozců v ČLR a Thajsku, ale vývoji směnného kurzu (zejména v případě ČLR z důvodu závislosti renminbi/americký dolar). |
| --- | --- |

(73)

Spolupracující thajští vyvážející výrobci a jeden dovozce a jeho sdružení se zaměřili na dopad devalvace amerického dolaru vůči euru, zejména během roku 2003, ze které, jak tvrdili, těžil čínský a thajský vývoz do Společenství. Tvrdili, že snížení cen a následný účinek působící újmu výrobnímu odvětví Společenství by se alespoň částečně neměly připisovat dumpingovým praktikám vývozců v ČLR a Thajsku, ale vývoji směnného kurzu (zejména v případě ČLR z důvodu závislosti renminbi/americký dolar).

| (74) | Nejdříve se poznamenává, že nejsou známy fakturované měny všech vývozních operací z dotčených zemí. Proto nelze odhadnout účinek fluktuace směnných kurzů. Kromě toho, co se týče újmy, bez ohledu na to, zda nízké dovozní ceny souvisí nějakým způsobem s pohyby měny, se pro stanovení míry cenového podbízení a následného dopadu na výrobní odvětví Společenství používají skutečné dovozní ceny v období šetření. Rozpětí cenového podbízení byla shledána významnými (viz 125. a 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení). |
| --- | --- |

(74)

Nejdříve se poznamenává, že nejsou známy fakturované měny všech vývozních operací z dotčených zemí. Proto nelze odhadnout účinek fluktuace směnných kurzů. Kromě toho, co se týče újmy, bez ohledu na to, zda nízké dovozní ceny souvisí nějakým způsobem s pohyby měny, se pro stanovení míry cenového podbízení a následného dopadu na výrobní odvětví Společenství používají skutečné dovozní ceny v období šetření. Rozpětí cenového podbízení byla shledána významnými (viz 125. a 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení).

| (75) | S ohledem na výše uvedené musí být tvrzení týkající se možného účinku pohybů směnného kurzu zamítnuto. |
| --- | --- |

(75)

S ohledem na výše uvedené musí být tvrzení týkající se možného účinku pohybů směnného kurzu zamítnuto.

2.   Konkurenceschopnost výrobního odvětví Společenství

| (76) | Thajští vyvážející výrobci dále konstatovali, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, je třeba připsat nedostatečné konkurenceschopnosti plynoucí z údajně zastaralých výrobních zařízení. |
| --- | --- |

(76)

Thajští vyvážející výrobci dále konstatovali, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, je třeba připsat nedostatečné konkurenceschopnosti plynoucí z údajně zastaralých výrobních zařízení.

| (77) | Je přesto třeba poznamenat, že výrobní odvětví Společenství neustále v posuzovaném období investovalo na výměnu zastaralého strojního zařízení a na udržení dobrého technického stavu svých výrobních zařízení. Neexistuje proto žádný zastaralý nekonkurenceschopný výrobní postup, který by mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a jeho účinkem působícím újmu výrobnímu odvětví Společenství. Toto tvrzení by tedy mělo být zamítnuto a závěry uvedené ve 161. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se konkurenceschopnosti výrobního odvětví Společenství se potvrzují. |
| --- | --- |

(77)

Je přesto třeba poznamenat, že výrobní odvětví Společenství neustále v posuzovaném období investovalo na výměnu zastaralého strojního zařízení a na udržení dobrého technického stavu svých výrobních zařízení. Neexistuje proto žádný zastaralý nekonkurenceschopný výrobní postup, který by mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a jeho účinkem působícím újmu výrobnímu odvětví Společenství. Toto tvrzení by tedy mělo být zamítnuto a závěry uvedené ve 161. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se konkurenceschopnosti výrobního odvětví Společenství se potvrzují.

3.   Podmínky na trhu Společenství

| (78) | Spolupracující thajští vyvážející výrobci také namítli, že újma mohla být způsobena nestabilními tržními podmínkami. V této souvislosti se odvolávají na dočasná zvýšení cen oceli a vyjednávací sílu velkých zákazníků. |
| --- | --- |

(78)

Spolupracující thajští vyvážející výrobci také namítli, že újma mohla být způsobena nestabilními tržními podmínkami. V této souvislosti se odvolávají na dočasná zvýšení cen oceli a vyjednávací sílu velkých zákazníků.

| (79) | Poznamenává se však, že dočasná zvýšení cen oceli nezpůsobila výrobcům ve Společenství zařazeným do vzorku žádnou újmu. Byla pro ně naopak přínosem, jelikož došlo k dočasnému zvýšení ziskovosti. S ohledem na dopad velkých zákazníků se poznamenává, že nekalá soutěž ve formě dumpingového dovozu významným způsobem přispívá ke zvýšení jejich vyjednávací síly. Lze tedy sledovat přímou souvislost mezi dovozem z dotčených zemí a chováním dovozců/distributorů. Celkově tedy podmínky na trhu Společenství nenarušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(79)

Poznamenává se však, že dočasná zvýšení cen oceli nezpůsobila výrobcům ve Společenství zařazeným do vzorku žádnou újmu. Byla pro ně naopak přínosem, jelikož došlo k dočasnému zvýšení ziskovosti. S ohledem na dopad velkých zákazníků se poznamenává, že nekalá soutěž ve formě dumpingového dovozu významným způsobem přispívá ke zvýšení jejich vyjednávací síly. Lze tedy sledovat přímou souvislost mezi dovozem z dotčených zemí a chováním dovozců/distributorů. Celkově tedy podmínky na trhu Společenství nenarušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

4.   Závěry týkající se příčinných souvislostí

| (80) | Souhrnně lze říci, že na základě zhodnocení výše uvedených připomínek k příčinným souvislostem a z důvodů uvedených ve 151. až 162. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje, že žádný jiný činitel nenarušil příčinnou souvislost mezi souhrnným dovozem z pěti dotčených zemí a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(80)

Souhrnně lze říci, že na základě zhodnocení výše uvedených připomínek k příčinným souvislostem a z důvodů uvedených ve 151. až 162. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje, že žádný jiný činitel nenarušil příčinnou souvislost mezi souhrnným dovozem z pěti dotčených zemí a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

H.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

| (81) | Několik dovozců/distributorů a thajských vyvážejících výrobců tvrdilo, že opatření nemusí být v zájmu Společenství. |
| --- | --- |

(81)

Několik dovozců/distributorů a thajských vyvážejících výrobců tvrdilo, že opatření nemusí být v zájmu Společenství.

1.   Dopad opatření na dovozce a uživatele

| (82) | Dovozci/distributoři poznamenali, že opatření budou mít přímý dopad na jejich zisková rozpětí, protože nebudou moci přenést náklady plynoucí z opatření na své zákazníky prostřednictvím vyšších cen. |
| --- | --- |

(82)

Dovozci/distributoři poznamenali, že opatření budou mít přímý dopad na jejich zisková rozpětí, protože nebudou moci přenést náklady plynoucí z opatření na své zákazníky prostřednictvím vyšších cen.

| (83) | V prvé řadě tyto strany svá tvrzení nepodložily. Kromě toho, jak již bylo uvedeno v prozatímním nařízení, neexistují žádné údaje o tom, že by antidumpingová opatření mohla vystavit hospodářskou životaschopnost dovozců/distributorů riziku. Jejich zisková rozpětí byla navíc v posuzovaném období nad ziskovostí výrobního odvětví Společenství. Potvrzuje se tudíž, že nad veškerými výhodami, které mohou dovozci/distributoři získat z neuložení antidumpingových opatření, převažuje zájem výrobního odvětví Společenství, aby nekalé a újmu působící obchodní praktiky dotčených zemí byly napraveny. Závěry uvedené ve 164. až 170. bodě odůvodnění prozatímního nařízení by tedy měly být potvrzeny. |
| --- | --- |

(83)

V prvé řadě tyto strany svá tvrzení nepodložily. Kromě toho, jak již bylo uvedeno v prozatímním nařízení, neexistují žádné údaje o tom, že by antidumpingová opatření mohla vystavit hospodářskou životaschopnost dovozců/distributorů riziku. Jejich zisková rozpětí byla navíc v posuzovaném období nad ziskovostí výrobního odvětví Společenství. Potvrzuje se tudíž, že nad veškerými výhodami, které mohou dovozci/distributoři získat z neuložení antidumpingových opatření, převažuje zájem výrobního odvětví Společenství, aby nekalé a újmu působící obchodní praktiky dotčených zemí byly napraveny. Závěry uvedené ve 164. až 170. bodě odůvodnění prozatímního nařízení by tedy měly být potvrzeny.

| (84) | Thajští vyvážející výrobci vznesli připomínku, že uložením opatření se zvýší náklady evropského automobilového průmyslu, což není v zájmu Společenství. Tento údajný dopad na uživatele však nedoložili. Na základě dostupných informací, tj. na základě odpovědi jednoho uživatele, výrobce železničních vozů, by dopad opatření na uživatele byl zanedbatelný. Závěry uvedené ve 173. a 174. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se zájmů uživatelů a spotřebitelů by tedy měly být potvrzeny. |
| --- | --- |

(84)

Thajští vyvážející výrobci vznesli připomínku, že uložením opatření se zvýší náklady evropského automobilového průmyslu, což není v zájmu Společenství. Tento údajný dopad na uživatele však nedoložili. Na základě dostupných informací, tj. na základě odpovědi jednoho uživatele, výrobce železničních vozů, by dopad opatření na uživatele byl zanedbatelný. Závěry uvedené ve 173. a 174. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se zájmů uživatelů a spotřebitelů by tedy měly být potvrzeny.

2.   Závěr

| (85) | Po přezkoumání různých zájmů se z důvodů uvedených ve 163. až 175. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje, že z hlediska celkového zájmu Společenství žádný zájem nepřevažuje nad zájmem výrobního odvětví Společenství uložit opatření s cílem vyloučit účinky narušující obchod způsobené dumpingovým dovozem. |
| --- | --- |

(85)

Po přezkoumání různých zájmů se z důvodů uvedených ve 163. až 175. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje, že z hlediska celkového zájmu Společenství žádný zájem nepřevažuje nad zájmem výrobního odvětví Společenství uložit opatření s cílem vyloučit účinky narušující obchod způsobené dumpingovým dovozem.

I.   KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (86) | S ohledem na závěry učiněné ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Společenství se má za to, že je vhodné uložit konečná antidumpingová opatření, aby bylo zabráněno další újmě, která by byla způsobena výrobnímu odvětví Společenství dumpingovým dovozem. V zájmu stanovení míry těchto opatření byla zohledněna dumpingová rozpětí zjištěná během období šetření a částka cla, která je nezbytná k odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(86)

S ohledem na závěry učiněné ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Společenství se má za to, že je vhodné uložit konečná antidumpingová opatření, aby bylo zabráněno další újmě, která by byla způsobena výrobnímu odvětví Společenství dumpingovým dovozem. V zájmu stanovení míry těchto opatření byla zohledněna dumpingová rozpětí zjištěná během období šetření a částka cla, která je nezbytná k odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

1.   Úroveň odstraňující újmu

| (87) | Nezbytný nárůst cen pro odstranění újmy byl stanoven na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny dotyčného výrobku každé společnosti a ceny obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která nezpůsobuje újmu. Rozdíl cen byl vyjádřen jako procentní podíl dovozní hodnoty CIF. |
| --- | --- |

(87)

Nezbytný nárůst cen pro odstranění újmy byl stanoven na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny dotyčného výrobku každé společnosti a ceny obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která nezpůsobuje újmu. Rozdíl cen byl vyjádřen jako procentní podíl dovozní hodnoty CIF.

| (88) | Cena, která nezpůsobuje újmu, byla získána sečtením vážených výrobních nákladů výrobního odvětví Společenství a ziskového rozpětí 5 %. Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se toto rozpětí jako ziskové rozpětí, kterého by mohlo výrobní odvětví Společenství dosáhnout v případě absence dumpingového dovozu. Odráží dosažitelné ziskové rozpětí podobných skupin výrobků výrobního odvětví Společenství, které nejsou postiženy nekalou soutěží, tj. spojovacích prostředků, které nespadají pod kódy KN definice výrobku, které jsou předmětem tohoto šetření. |
| --- | --- |

(88)

Cena, která nezpůsobuje újmu, byla získána sečtením vážených výrobních nákladů výrobního odvětví Společenství a ziskového rozpětí 5 %. Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se toto rozpětí jako ziskové rozpětí, kterého by mohlo výrobní odvětví Společenství dosáhnout v případě absence dumpingového dovozu. Odráží dosažitelné ziskové rozpětí podobných skupin výrobků výrobního odvětví Společenství, které nejsou postiženy nekalou soutěží, tj. spojovacích prostředků, které nespadají pod kódy KN definice výrobku, které jsou předmětem tohoto šetření.

2.   Forma a úroveň cla

| (89) | S ohledem na výše uvedené se má za to, že podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo z dovozu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli z Čínské lidové republiky, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu. |
| --- | --- |

(89)

S ohledem na výše uvedené se má za to, že podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo z dovozu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli z Čínské lidové republiky, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu.

| (90) | S ohledem na úroveň cla v případě dvou spolupracujících vyvážejících výrobců (jeden v Tchaj-wanu a jeden v ČLR) byla úroveň odstraňující újmu shledána nižší než dumpingové rozpětí. V těchto případech by měla být úroveň cla omezena na úroveň odstraňující újmu. Ve všech ostatních případech by měla být úroveň cla stanovena na úrovni dumpingového rozpětí zjištěného podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(90)

S ohledem na úroveň cla v případě dvou spolupracujících vyvážejících výrobců (jeden v Tchaj-wanu a jeden v ČLR) byla úroveň odstraňující újmu shledána nižší než dumpingové rozpětí. V těchto případech by měla být úroveň cla omezena na úroveň odstraňující újmu. Ve všech ostatních případech by měla být úroveň cla stanovena na úrovni dumpingového rozpětí zjištěného podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení.

| (91) | S ohledem na výše uvedené by měly být konečné celní sazby následující:







  Země | Vyvážející výrobce | Antidumpingová celní sazba |
| --- | --- | --- | --- |
| ČLR | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City | 11,4 % |
| Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang | 12,2 % |
| Všechny ostatní společnosti | 27,4 % |
| Indonésie | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam | 9,8 % |
| Všechny ostatní společnosti | 24,6 % |
| Tchaj-wan | Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei | 15,2 % |
| Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan | 8,8 % |
| Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung | 16,1 % |
| Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung | 16,1 % |
| Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan | 11,4 % |
| Spolupracující vyvážející výrobci nezahrnutí do vzorku | 15,8 % |
| Všechny ostatní společnosti | 23,6 % |
| Thajsko | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya | 11,1 % |
| Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn | 10,8 % |
| Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn | 14,6 % |
| Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn | 11,0 % |
| Všechny ostatní společnosti | 14,6 % |
| Vietnam | Všechny společnosti | 7,7 % |

(91)

S ohledem na výše uvedené by měly být konečné celní sazby následující:

Země

Vyvážející výrobce

Antidumpingová celní sazba

ČLR

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City

11,4 %

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang

12,2 %

Všechny ostatní společnosti

27,4 %

Indonésie

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam

9,8 %

Všechny ostatní společnosti

24,6 %

Tchaj-wan

Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei

15,2 %

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

8,8 %

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

16,1 %

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung

16,1 %

Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan

11,4 %

Spolupracující vyvážející výrobci nezahrnutí do vzorku

15,8 %

Všechny ostatní společnosti

23,6 %

Thajsko

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya

11,1 %

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

10,8 %

Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn

14,6 %

Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn

11,0 %

Všechny ostatní společnosti

14,6 %

Vietnam

Všechny společnosti

7,7 %

| (92) | Thajští vyvážející výrobci upozornili na článek 15 antidumpingové dohody WTO, která stanovuje, že při zvažování uložení antidumpingových opatření je třeba věnovat zvláštní pozornost zvláštní situaci rozvojových zemí. Nebylo však doloženo, že by daný případ ovlivňoval základní zájmy Thajska, jak stanovuje toto ustanovení. Za těchto okolností se považuje za vhodné uložit antidumpingové clo z dovozu z Thajska podle výše uvedených sazeb. |
| --- | --- |

(92)

Thajští vyvážející výrobci upozornili na článek 15 antidumpingové dohody WTO, která stanovuje, že při zvažování uložení antidumpingových opatření je třeba věnovat zvláštní pozornost zvláštní situaci rozvojových zemí. Nebylo však doloženo, že by daný případ ovlivňoval základní zájmy Thajska, jak stanovuje toto ustanovení. Za těchto okolností se považuje za vhodné uložit antidumpingové clo z dovozu z Thajska podle výše uvedených sazeb.

| (93) | Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě závěrů šetření. Odrážejí tedy situaci zjištěnou během šetření ohledně uvedených společností. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu uplatňovanému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výhradně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyrobených uvedenými společnostmi a tedy uvedenými konkrétními právnickými osobami. Dovezené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název není konkrétně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými subjekty, nemohou tyto sazby využívat a podléhají celní sazbě uplatňované na „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(93)

Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě závěrů šetření. Odrážejí tedy situaci zjištěnou během šetření ohledně uvedených společností. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu uplatňovanému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výhradně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyrobených uvedenými společnostmi a tedy uvedenými konkrétními právnickými osobami. Dovezené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název není konkrétně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými subjekty, nemohou tyto sazby využívat a podléhají celní sazbě uplatňované na „všechny ostatní společnosti“.

| (94) | Každá žádost o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po ustavení nových výrobních nebo prodejních subjektů) se zasílá Komisi (3) se všemi důležitými informacemi, zejména s informacemi o jakýchkoli změnách činnosti společnosti spojených s výrobou, domácími a vývozními prodeji souvisejícími např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Nařízení bude potom případně pozměněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností využívajících individuálních celních sazeb. |
| --- | --- |

(94)

Každá žádost o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po ustavení nových výrobních nebo prodejních subjektů) se zasílá Komisi (3) se všemi důležitými informacemi, zejména s informacemi o jakýchkoli změnách činnosti společnosti spojených s výrobou, domácími a vývozními prodeji souvisejícími např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Nařízení bude potom případně pozměněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností využívajících individuálních celních sazeb.

3.   Vybírání prozatímního cla

| (95) | Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a s ohledem na úroveň újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství se považuje za nutné, aby výše cla zajištěná prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, tj. nařízením (ES) č. 771/2005, byla s konečnou platností vybírána do výše cla uložené s konečnou platností tímto nařízením. V případě vyvážejících výrobců, jejichž konečné clo je nižší než prozatímní clo, by měly být prozatímně zajištěné částky přesahující konečné clo uvolněny, |
| --- | --- |

(95)

Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a s ohledem na úroveň újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství se považuje za nutné, aby výše cla zajištěná prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, tj. nařízením (ES) č. 771/2005, byla s konečnou platností vybírána do výše cla uložené s konečnou platností tímto nařízením. V případě vyvážejících výrobců, jejichž konečné clo je nižší než prozatímní clo, by měly být prozatímně zajištěné částky přesahující konečné clo uvolněny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 pocházejících z Čínské lidové republiky, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu.

2.   Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením pro výrobky vyrobené tchajwanskými vyvážejícími výrobci uvedenými v příloze činí 15,8 % (doplňkový kód TARIC A649).

3.   Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením pro výrobky vyrobené společnostmi uvedenými níže se stanoví takto:

| Země | Vyvážející výrobce | Celní sazba (%) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Čínská lidová republika | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City | 11,4 | A650 |
| Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang | 12,2 | A651 |
| Všechny ostatní společnosti | 27,4 | A999 |
| Indonésie | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam | 9,8 | A652 |
| Všechny ostatní společnosti | 24,6 | A999 |
| Tchaj-wan | Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei | 15,2 | A653 |
| Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan | 8,8 | A654 |
| Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung | 16,1 | A655 |
| Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung | 16,1 | A656 |
| Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan | 11,4 | A657 |
| Všechny společnosti, s výjimkou společností uvedených výše a v příloze | 23,6 | A999 |
| Thajsko | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya | 11,1 | A658 |
| Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn | 10,8 | A659 |
| Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn | 14,6 | A660 |
| Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn | 11,0 | A661 |
| Všechny ostatní společnosti | 14,6 | A999 |
| Vietnam | Všechny společnosti | 7,7 | — |

Země

Vyvážející výrobce

Celní sazba (%)

Doplňkový kód TARIC

Čínská lidová republika

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City

11,4

A650

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang

12,2

A651

Všechny ostatní společnosti

27,4

A999

Indonésie

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam

9,8

A652

Všechny ostatní společnosti

24,6

A999

Tchaj-wan

Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei

15,2

A653

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

8,8

A654

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

16,1

A655

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung

16,1

A656

Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan

11,4

A657

Všechny společnosti, s výjimkou společností uvedených výše a v příloze

23,6

A999

Thajsko

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya

11,1

A658

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

10,8

A659

Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn

14,6

A660

Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn

11,0

A661

Všechny ostatní společnosti

14,6

A999

Vietnam

Všechny společnosti

7,7

—

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (ES) č. 771/2005, kterým se ukládá antidumpingové clo na dovozy některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 pocházejících z Čínské lidové republiky, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu se vyberou s konečnou platností v souladu s pravidly stanovenými níže. Vybrané částky přesahující konečné sazby antidumpingového cla budou uvolněny.

Článek 3

Řízení týkající se dovozu určitých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Malajsie a Filipín se zastavuje.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. listopadu 2005.

Za Radu

T. JOWELL

předsedkyně

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. L 128, 21.5.2005, s. 19.

2

(3)  Evropská komise, Generální ředitelství pro obchod, Ředitelství B, J-79 5/17, rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels.

3

---

PŘÍLOHA

(Doplňkový kód TARIC A649)

A-STAINLESS INTERNATIONAL CO LTD, Taipei

BOLTUN CORPORATION, Tainan

CHAEN WEI CORPORATION, Taipei

CHIAN SHYANG ENT CO LTD, Chung-Li City

CHONG CHENG FASTENER CORP., Tainan

DIING SEN FASTENERS & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei

DRAGON IRON FACTORY CO LTD, Kaohsiung

EXTEND FORMING INDUSTRIAL CORP. LTD, Lu Chu

FORTUNE BRIGHT INDUSTRIAL CO LTD, Lung Tan Hsiang

FWU KUANG ENTERPRISES CO LTD, Tainan

HSIN YU SCREW ENTERPRISE CO LTD, Taipin City

HU PAO INDUSTRIES CO LTD, Tainan

J C GRAND CORPORATION, Taipei

JAU YEOU INDUSTRY CO LTD, Kangshan

JOHN CHEN SCREW IND CO LTD, Taipei

KUOLIEN SCREW INDUSTRIAL CO LTD, Kwanmiao

KWANTEX RESEARCH INC, Taipei

LIH LIN ENTERPRISES & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei

LIH TA SCREW CO LTD, Kweishan

LU CHU SHIN YEE WORKS CO LTD, Kaohsiung

M & W FASTENER CO LTD, Kaoshsiung

MULTI-TEK FASTENERS & PARTS MANIFACTURER CORP., Tainan

NATIONAL AEROSPACE FASTENERS CORP., Ping Jen City

QST INTERNATIONAL CORP., Tainan

SEN CHANG INDUSTRIAL CO LTD, Ta-Yuan

SPEC PRODUCTS CORP., Tainan

SUMEEKO INDUSTRIES CO LTD, Kaoshiung

TAIWAN SHAN YIN INTERNATIONAL CO LTD, Kaohsiung

VIM INTERNATIONAL ENTERPRISE CO LTD, Taichung

YEA-JANN INDUSTRIAL CO LTD, Kaohsiung

ZONBIX ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung

ZYH YIN ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung

---

| 19.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 302/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 302/14

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1891/2005

ze dne 14. listopadu 2005,

kterým se mění nařízení (EHS) č. 3068/92, kterým se uvaluje konečné antidumpingové clo na dovozy chloridu draselného pocházejícího z Běloruska, Ruska a Ukrajiny

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Předchozí šetření a stávající opatření

| (1) | V návaznosti na šetření (dále jen „předchozí šetření“) změnila Rada nařízením (ES) č. 969/2000 (2) opatření, která byla nařízením (EHS) č. 3068/92 (3) původně uložena na dovoz chloridu draselného pocházejícího mimo jiné z Ruska (dále jen „stávající opatření“). |
| --- | --- |

(1)

V návaznosti na šetření (dále jen „předchozí šetření“) změnila Rada nařízením (ES) č. 969/2000 (2) opatření, která byla nařízením (EHS) č. 3068/92 (3) původně uložena na dovoz chloridu draselného pocházejícího mimo jiné z Ruska (dále jen „stávající opatření“).

| (2) | Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (4) zahájila Komise z vlastního podnětu v březnu 2004 částečný prozatímní přezkum stávajících opatření za účelem přezkoumání, zda je nutné je s ohledem na rozšíření Evropské unie na 25 členských států ze dne 1. května (dále jen „rozšíření“) změnit. |
| --- | --- |

(2)

Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (4) zahájila Komise z vlastního podnětu v březnu 2004 částečný prozatímní přezkum stávajících opatření za účelem přezkoumání, zda je nutné je s ohledem na rozšíření Evropské unie na 25 členských států ze dne 1. května (dále jen „rozšíření“) změnit.

| (3) | Z výsledků částečného prozatímního přezkumu vyplynulo, že v zájmu Společenství je zajistit přechodné úpravy stávajících opatření, aby se ihned po rozšíření předešlo náhlému a výrazně nepřiznivému dopadu na dovozce a uživatele v deseti nových členských státech. |
| --- | --- |

(3)

Z výsledků částečného prozatímního přezkumu vyplynulo, že v zájmu Společenství je zajistit přechodné úpravy stávajících opatření, aby se ihned po rozšíření předešlo náhlému a výrazně nepřiznivému dopadu na dovozce a uživatele v deseti nových členských státech.

| (4) | V květnu 2004 přijala Komise za tímto účelem nařízením Komise (ES) č. 1002/2004 (5) závazky od dvou vyvážejících výrobců z Ruska, jmenovitě od společností JSC Silvinit a JSC Uralkali, na dobu jednoho roku. V červnu 2005 byly nařízením (ES) č. 858/2005 (6), jež pozbývá platnosti dne 13. dubna 2006, přijaty od těchto dvou vyvážejících výrobců z Ruska nové závazky. Kromě toho, aby mohlo být poskytnuto osvobození od antidumpingového cla, které ukládá nařízení (EHS) č. 3068/92 o dovozech uskutečněných na základě podmínek stanovených závazky, bylo nařízení (EHS) č. 3068/92 změněno nařízením (ES) č. 992/2004 (7). |
| --- | --- |

(4)

V květnu 2004 přijala Komise za tímto účelem nařízením Komise (ES) č. 1002/2004 (5) závazky od dvou vyvážejících výrobců z Ruska, jmenovitě od společností JSC Silvinit a JSC Uralkali, na dobu jednoho roku. V červnu 2005 byly nařízením (ES) č. 858/2005 (6), jež pozbývá platnosti dne 13. dubna 2006, přijaty od těchto dvou vyvážejících výrobců z Ruska nové závazky. Kromě toho, aby mohlo být poskytnuto osvobození od antidumpingového cla, které ukládá nařízení (EHS) č. 3068/92 o dovozech uskutečněných na základě podmínek stanovených závazky, bylo nařízení (EHS) č. 3068/92 změněno nařízením (ES) č. 992/2004 (7).

| (5) | Je třeba upozornit na to, že veškeré odkazy na „Společenství“ nebo „Společenství 15 členských států“ v tomto nařízení se vztahují, není-li určeno jinak, na Společenství bezprostředně před rozšířením. |
| --- | --- |

(5)

Je třeba upozornit na to, že veškeré odkazy na „Společenství“ nebo „Společenství 15 členských států“ v tomto nařízení se vztahují, není-li určeno jinak, na Společenství bezprostředně před rozšířením.

2.   Odůvodnění současných přezkumů

| (6) | V lednu 2004 byly doručeny samostatné žádosti od společností JSC Silvinit a JSC Uralkali (dále jen „žadatelé“) o individuální částečný prozatímní přezkum stávajících opatření podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(6)

V lednu 2004 byly doručeny samostatné žádosti od společností JSC Silvinit a JSC Uralkali (dále jen „žadatelé“) o individuální částečný prozatímní přezkum stávajících opatření podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.

| (7) | Žadatelé uvedli a předložili dostatečný přímý důkaz, že srovnání běžné hodnoty založené na jejich vlastních nákladech/domácích cenách a jejich vývozních cenách do Společenství povede k odstranění dumpingu. Proto pokračující uplatňování opatření na stávající úrovni, založené na dříve stanovené úrovni dumpingu, již není pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí. |
| --- | --- |

(7)

Žadatelé uvedli a předložili dostatečný přímý důkaz, že srovnání běžné hodnoty založené na jejich vlastních nákladech/domácích cenách a jejich vývozních cenách do Společenství povede k odstranění dumpingu. Proto pokračující uplatňování opatření na stávající úrovni, založené na dříve stanovené úrovni dumpingu, již není pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí.

| (8) | Komise po konzultaci s poradním výborem uznala, že pro zahájení částečných prozatímních přezkumů existují postačující důkazy, a zveřejnila proto oznámení o zahájení a zahájila šetření (8). |
| --- | --- |

(8)

Komise po konzultaci s poradním výborem uznala, že pro zahájení částečných prozatímních přezkumů existují postačující důkazy, a zveřejnila proto oznámení o zahájení a zahájila šetření (8).

3.   Období šetření

| (9) | Šetření s omezením na dumping se týkalo období od 1. dubna 2003 do 30. března 2004 (dále jen „období šetření“). |
| --- | --- |

(9)

Šetření s omezením na dumping se týkalo období od 1. dubna 2003 do 30. března 2004 (dále jen „období šetření“).

4.   Strany dotčené šetřením

| (10) | Komise oficiálně informovala zástupce vyvážející země, žadatele a výrobní odvětví Společenství o zahájení prozatímních přezkumů a dala všem přímo dotčeným stranám příležitost písemně předložit své připomínky a požádat o slyšení. Komise rovněž zaslala žadatelům dotazníky. Odpovědi na dotazníky přišly od žadatelů a od jednoho vyvážejícího hospodářského subjektu z Ruska ve spojení s jedním žadatelů. |
| --- | --- |

(10)

Komise oficiálně informovala zástupce vyvážející země, žadatele a výrobní odvětví Společenství o zahájení prozatímních přezkumů a dala všem přímo dotčeným stranám příležitost písemně předložit své připomínky a požádat o slyšení. Komise rovněž zaslala žadatelům dotazníky. Odpovědi na dotazníky přišly od žadatelů a od jednoho vyvážejícího hospodářského subjektu z Ruska ve spojení s jedním žadatelů.

| (11) | Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k určení dumpingu, a přešetřila odpovědi na dotazník v prostorách těchto společností:






  a) | vyvážející výrobci z Ruska: | JSC Silvinit, Solikamsk, Permská oblast, Rusko, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k určení dumpingu, a přešetřila odpovědi na dotazník v prostorách těchto společností:

a)

vyvážející výrobci z Ruska:

JSC Silvinit, Solikamsk, Permská oblast, Rusko,

| | JSC Uralkali, Berezniki, Permská oblast, Rusko; |
| --- | --- |

JSC Uralkali, Berezniki, Permská oblast, Rusko;

| b) | vývozce ve spojení s JSC Silvinit: | International Potash Company, Moskva, Rusko. |
| --- | --- | --- |

b)

vývozce ve spojení s JSC Silvinit:

International Potash Company, Moskva, Rusko.

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (12) | Jedná se o stejný výrobek jako v předchozím šetření, tj. chlorid draselný (dále jen „potaš“ nebo KCl), obecně používaný jako zemědělské hnojivo přímo, ve směsi s jinými hnojivy nebo po zpracování v komplexním hnojivu nazývaném hnojivo NPK (dusík, fosfor, draslík). Obsah draslíku je proměnlivý a vyjadřuje se jako procento hmotnosti oxidu draselného (K2O) v sušině. Rovněž se používá jako surovina pro výrobu některých průmyslových a farmaceutických výrobků. |
| --- | --- |

(12)

Jedná se o stejný výrobek jako v předchozím šetření, tj. chlorid draselný (dále jen „potaš“ nebo KCl), obecně používaný jako zemědělské hnojivo přímo, ve směsi s jinými hnojivy nebo po zpracování v komplexním hnojivu nazývaném hnojivo NPK (dusík, fosfor, draslík). Obsah draslíku je proměnlivý a vyjadřuje se jako procento hmotnosti oxidu draselného (K2O) v sušině. Rovněž se používá jako surovina pro výrobu některých průmyslových a farmaceutických výrobků.

| (13) | Potaš se obecně uvádí na trh ve standardní formě/prášku („standardní potaš“) nebo v jiné než standardní formě, která obsahuje též granulovanou formu („granulovaná potaš“). Výrobek je obecně řazen do tří základních kategorií podle obsahu K2O, konkrétně:






  — | obsah draslíku nejvýše 40 % K2O – kód kombinované nomenklatury (dále jen „KN“) 3104 20 10, |
| --- | --- | --- |

(13)

Potaš se obecně uvádí na trh ve standardní formě/prášku („standardní potaš“) nebo v jiné než standardní formě, která obsahuje též granulovanou formu („granulovaná potaš“). Výrobek je obecně řazen do tří základních kategorií podle obsahu K2O, konkrétně:

—

obsah draslíku nejvýše 40 % K2O – kód kombinované nomenklatury (dále jen „KN“) 3104 20 10,

| — | obsah draslíku více než 40 % K2O, avšak nejvýše 62 % – kód KN 3104 20 50, |
| --- | --- |

—

obsah draslíku více než 40 % K2O, avšak nejvýše 62 % – kód KN 3104 20 50,

| — | obsah draslíku více než 62 % K2O – kód KN 3104 20 90. |
| --- | --- |

—

obsah draslíku více než 62 % K2O – kód KN 3104 20 90.

| (14) | Je třeba připomenout, že při předcházejícím šetření bylo zjištěno, že některé dovážené speciální směsi s neobvykle vysokým obsahem potaše, které nepatří do výše uvedených kódů KN pro potaš, by se též měly považovat za dotyčný výrobek. Dospělo se totiž k závěru, že tyto směsi vykazují stejné fyzikální i chemické vlastnosti a mají stejné využití jako základní kategorie uvedené výše. Proto byly takové směsi kódů KN ex 3105 20 10, ex 3105 20 90, ex 3105 60 90, ex 3105 90 91 a ex 3105 90 99 rovněž zahrnuty do současného šetření a tvoří součást dotyčného výrobku. |
| --- | --- |

(14)

Je třeba připomenout, že při předcházejícím šetření bylo zjištěno, že některé dovážené speciální směsi s neobvykle vysokým obsahem potaše, které nepatří do výše uvedených kódů KN pro potaš, by se též měly považovat za dotyčný výrobek. Dospělo se totiž k závěru, že tyto směsi vykazují stejné fyzikální i chemické vlastnosti a mají stejné využití jako základní kategorie uvedené výše. Proto byly takové směsi kódů KN ex 3105 20 10, ex 3105 20 90, ex 3105 60 90, ex 3105 90 91 a ex 3105 90 99 rovněž zahrnuty do současného šetření a tvoří součást dotyčného výrobku.

2.   Obdobný výrobek

| (15) | Protože mezi výrobkem vyváženým z Ruska do Společenství a výrobkem vyráběným v Rusku a prodávaným na ruském domácím trhu neexistují rozdíly ve fyzikálních a chemických vlastnostech, bylo stanoveno, že se považují pro účely tohoto šetření za obdobné výrobky. |
| --- | --- |

(15)

Protože mezi výrobkem vyváženým z Ruska do Společenství a výrobkem vyráběným v Rusku a prodávaným na ruském domácím trhu neexistují rozdíly ve fyzikálních a chemických vlastnostech, bylo stanoveno, že se považují pro účely tohoto šetření za obdobné výrobky.

C.   DUMPING S OHLEDEM NA ŽADATELE

1.   Běžná hodnota

| (16) | Pokud jde o určení běžné hodnoty, bylo nejprve zjišťováno, zda je celkový objem celkového domácího prodeje obdobného výrobku každého z žadatelů reprezentativní ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Společenství. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu považoval za reprezentativní, pokud objem prodeje obdobného výrobku každého z žadatelů na domácím trhu představoval nejméně 5 % z jeho celkového objemu vývozu do Společenství během období šetření. Na základě toho bylo zjištěno, že se celkový prodej dotčeného výrobku na domácím trhu u obou žadatelů uskutečnil během období šetření v reprezentativních množstvích. |
| --- | --- |

(16)

Pokud jde o určení běžné hodnoty, bylo nejprve zjišťováno, zda je celkový objem celkového domácího prodeje obdobného výrobku každého z žadatelů reprezentativní ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Společenství. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu považoval za reprezentativní, pokud objem prodeje obdobného výrobku každého z žadatelů na domácím trhu představoval nejméně 5 % z jeho celkového objemu vývozu do Společenství během období šetření. Na základě toho bylo zjištěno, že se celkový prodej dotčeného výrobku na domácím trhu u obou žadatelů uskutečnil během období šetření v reprezentativních množstvích.

| (17) | Následně byla prostřednictvím definice typů výrobku v souladu s kódy TARIC, podle kterých je výrobek klasifikován (tj. jako standardní kvalita nebo jiná než standardní kvalita, včetně granulované), a prostřednictvím balení nebo formy, ve které je přepravován (tj. jako volně ložený, v pytlích nebo v kontejnerech), provedena analýza s cílem určit, zda je domácí prodej jednotlivých typů výrobku reprezentativní. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu se považoval za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu u daného typu výrobku během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Společenství. |
| --- | --- |

(17)

Následně byla prostřednictvím definice typů výrobku v souladu s kódy TARIC, podle kterých je výrobek klasifikován (tj. jako standardní kvalita nebo jiná než standardní kvalita, včetně granulované), a prostřednictvím balení nebo formy, ve které je přepravován (tj. jako volně ložený, v pytlích nebo v kontejnerech), provedena analýza s cílem určit, zda je domácí prodej jednotlivých typů výrobku reprezentativní. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu se považoval za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu u daného typu výrobku během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Společenství.

| (18) | Výsledkem této analýzy bylo zjištění, že jeden vyvážející výrobce, společnost JSC Silvinit, prodal na domácím trhu v reprezentativním množství pouze jeden typ vyváženého výrobku. O druhém vyvážejícím vývozci, společnosti JSC Uralkali, se zjistilo, že na domácím trhu prodal všechny typy vyvážených výrobků v reprezentativní množství. |
| --- | --- |

(18)

Výsledkem této analýzy bylo zjištění, že jeden vyvážející výrobce, společnost JSC Silvinit, prodal na domácím trhu v reprezentativním množství pouze jeden typ vyváženého výrobku. O druhém vyvážejícím vývozci, společnosti JSC Uralkali, se zjistilo, že na domácím trhu prodal všechny typy vyvážených výrobků v reprezentativní množství.

| (19) | Rovněž proběhlo posouzení, zda prodej jednotlivých typů výrobku na domácím trhu lze považovat za prodej v běžném obchodním styku, a to tak, že se určil podíl ziskového prodeje daného typu nezávislým odběratelům. |
| --- | --- |

(19)

Rovněž proběhlo posouzení, zda prodej jednotlivých typů výrobku na domácím trhu lze považovat za prodej v běžném obchodním styku, a to tak, že se určil podíl ziskového prodeje daného typu nezávislým odběratelům.

| (20) | V tomto směru bylo zjištěno, že domácí prodejní ceny nejlépe prodávaného typu výrobku vyváženého do Společenství (dále jen „nejlépe prodávaný vyvážený typ“) společností JSC Uralkali, který tvoří více než 99 % tohoto vývozu, vykazovaly během období šetření neobvyklé tendence. Bylo zjištěno, že během období šetření bylo 77 % domácího prodeje nejlépe prodávaného vyváženého typu uskutečněno jednomu odběrateli v Rusku a že se prodejní cena pro tohoto konkrétního odběratele v průběhu jednoho měsíce uprostřed období šetření více než zdvojnásobila. Cena za stejný typ výrobku rostla zároveň i pro ostatní domácí odběratele, ale pouze o rozpětí okolo 40 %. Přezkoumání růstu cen dalších typů potaše prodávaných na domácím trhu prokázalo podobné zvýšení cen o přibližně 40 % během období šetření. |
| --- | --- |

(20)

V tomto směru bylo zjištěno, že domácí prodejní ceny nejlépe prodávaného typu výrobku vyváženého do Společenství (dále jen „nejlépe prodávaný vyvážený typ“) společností JSC Uralkali, který tvoří více než 99 % tohoto vývozu, vykazovaly během období šetření neobvyklé tendence. Bylo zjištěno, že během období šetření bylo 77 % domácího prodeje nejlépe prodávaného vyváženého typu uskutečněno jednomu odběrateli v Rusku a že se prodejní cena pro tohoto konkrétního odběratele v průběhu jednoho měsíce uprostřed období šetření více než zdvojnásobila. Cena za stejný typ výrobku rostla zároveň i pro ostatní domácí odběratele, ale pouze o rozpětí okolo 40 %. Přezkoumání růstu cen dalších typů potaše prodávaných na domácím trhu prokázalo podobné zvýšení cen o přibližně 40 % během období šetření.

| (21) | S ohledem na tuto zvláštní situaci na trhu, pokud jde o tvorbu cen pro klíčový typ výrobku s cílem vypočítat dumpingové rozpětí, se má za to, že takový prodej podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení nepřipouští přiměřené srovnání. Vzhledem k významu takového prodeje v rámci objemu domácího prodeje daného typu a významu tohoto typu pro celkový objem vývozu potaše, kterou dotčená společnost vyváží do Společenství, se považuje za přiměřené tento určitý prodej danému odběrateli nezohledňovat. Zbývající domácí prodej tohoto typu výrobku jiným odběratelům nedosáhl 5 % hranice, která je považována za nezbytnou, aby mohl být označen za reprezentativní. Z tohoto důvodu byla běžná hodnota pro tento typ výrobku vypočtena na základě výrobních nákladů dotčeného vyvážejícího výrobce, ke kterým byla připočtena přiměřená částka na prodejní, správní a režijní náklady a zisk. Výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku byla v souladu s první větou čl. 2 odst. 6 základního nařízení založena na aktuálních údajích týkajících se výroby a prodeje obdobného výrobku vyvážejícího výrobce, kterého se šetření týká, v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

(21)

S ohledem na tuto zvláštní situaci na trhu, pokud jde o tvorbu cen pro klíčový typ výrobku s cílem vypočítat dumpingové rozpětí, se má za to, že takový prodej podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení nepřipouští přiměřené srovnání. Vzhledem k významu takového prodeje v rámci objemu domácího prodeje daného typu a významu tohoto typu pro celkový objem vývozu potaše, kterou dotčená společnost vyváží do Společenství, se považuje za přiměřené tento určitý prodej danému odběrateli nezohledňovat. Zbývající domácí prodej tohoto typu výrobku jiným odběratelům nedosáhl 5 % hranice, která je považována za nezbytnou, aby mohl být označen za reprezentativní. Z tohoto důvodu byla běžná hodnota pro tento typ výrobku vypočtena na základě výrobních nákladů dotčeného vyvážejícího výrobce, ke kterým byla připočtena přiměřená částka na prodejní, správní a režijní náklady a zisk. Výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku byla v souladu s první větou čl. 2 odst. 6 základního nařízení založena na aktuálních údajích týkajících se výroby a prodeje obdobného výrobku vyvážejícího výrobce, kterého se šetření týká, v běžném obchodním styku.

| (22) | Společnost JSC Uralkali vyjádřila názor, že zmíněná „zvláštní situace na trhu“ podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení se nevztahuje na prodej dotčeného výrobku danému odběrateli, a proto měla být pro určení běžné hodnoty použita cena dotčeného typu výrobku na domácím trhu. V tomto směru byl vznesen argument i), že čl. 2 odst. 3 základního nařízení by se nepoužil v případě „uměle vysokých cen“ a ii), že zvláštní podmínky, které platily pouze pro jednoho určitého zákazníka, nemohou vytvořit „zvláštní situaci na trhu“ pro ruský domácí trh jako celek. Kromě toho bylo uvedeno, že dané ceny byly výsledkem „tržních sil“ a odrážely „aktuální situaci na trhu“. |
| --- | --- |

(22)

Společnost JSC Uralkali vyjádřila názor, že zmíněná „zvláštní situace na trhu“ podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení se nevztahuje na prodej dotčeného výrobku danému odběrateli, a proto měla být pro určení běžné hodnoty použita cena dotčeného typu výrobku na domácím trhu. V tomto směru byl vznesen argument i), že čl. 2 odst. 3 základního nařízení by se nepoužil v případě „uměle vysokých cen“ a ii), že zvláštní podmínky, které platily pouze pro jednoho určitého zákazníka, nemohou vytvořit „zvláštní situaci na trhu“ pro ruský domácí trh jako celek. Kromě toho bylo uvedeno, že dané ceny byly výsledkem „tržních sil“ a odrážely „aktuální situaci na trhu“.

| (23) | S ohledem na výše uvedené je třeba zmínit, že zvláštní situace na trhu, na které se odkazuje v čl. 2 odst. 3 základního nařízení, netvoří vyčerpávající výčet a že zvláštnost trhu je třeba posuzovat, mimo jiné, ve světle cenových změn a tendencí a nejen na základě absolutní úrovně cen. V tomto případě nebyl jak prodej za nízké ceny, tak ani prodej za ceny vysoké při výpočtu zohledňován, jelikož neodrážel trvalou úroveň cen a zároveň se nezdálo, že by tyto ceny odrážely působení tržních sil, neboť u žádných dalších typů výrobku nebo jiných zákazníků společnosti JSC Uralkali nebyly podobné tendence zjištěny. Ustanovení čl. 2 odst. 3 základního nařízení rovněž stanoví, že běžná hodnota může být početně zjištěna v situacích kdy „ ... tyto prodeje nepřipouštějí z důvodu zvláštní situace na trhu přiměřené srovnání...“. To jasně povoluje, aby ve stávající situaci nebyl jako základ pro určení běžné hodnoty zohledněn takový prodej odběrateli, o němž se má za to, že nepřipouští přiměřené srovnání. Tento závěr se nevztahuje na ruský trh jako celek, ale především na zmíněný prodej uskutečněný společností JSC Uralkali. |
| --- | --- |

(23)

S ohledem na výše uvedené je třeba zmínit, že zvláštní situace na trhu, na které se odkazuje v čl. 2 odst. 3 základního nařízení, netvoří vyčerpávající výčet a že zvláštnost trhu je třeba posuzovat, mimo jiné, ve světle cenových změn a tendencí a nejen na základě absolutní úrovně cen. V tomto případě nebyl jak prodej za nízké ceny, tak ani prodej za ceny vysoké při výpočtu zohledňován, jelikož neodrážel trvalou úroveň cen a zároveň se nezdálo, že by tyto ceny odrážely působení tržních sil, neboť u žádných dalších typů výrobku nebo jiných zákazníků společnosti JSC Uralkali nebyly podobné tendence zjištěny. Ustanovení čl. 2 odst. 3 základního nařízení rovněž stanoví, že běžná hodnota může být početně zjištěna v situacích kdy „ ... tyto prodeje nepřipouštějí z důvodu zvláštní situace na trhu přiměřené srovnání...“. To jasně povoluje, aby ve stávající situaci nebyl jako základ pro určení běžné hodnoty zohledněn takový prodej odběrateli, o němž se má za to, že nepřipouští přiměřené srovnání. Tento závěr se nevztahuje na ruský trh jako celek, ale především na zmíněný prodej uskutečněný společností JSC Uralkali.

| (24) | Pokud jde o společnost JSC Silvinit, jejíž objem prodeje jednoho typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou nebo přesahující jednotkové náklady představuje více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu a zároveň vážený průměr cen daného typu je roven nebo přesahuje upravené jednotkové náklady, je běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen všech prodejů daného typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období šetření, bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový či nikoli. |
| --- | --- |

(24)

Pokud jde o společnost JSC Silvinit, jejíž objem prodeje jednoho typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou nebo přesahující jednotkové náklady představuje více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu a zároveň vážený průměr cen daného typu je roven nebo přesahuje upravené jednotkové náklady, je běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen všech prodejů daného typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období šetření, bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový či nikoli.

| (25) | Druhý typ výrobku společnosti JSC Silvinit se prodával za domácí cenu v množství nepostačujícím pro to, aby bylo možno stanovit odpovídající základ pro určení běžné hodnoty, a musela být tedy použita jiná metoda. V tomto případě byla použita početně zjištěná běžná hodnota podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Běžná hodnota byla stanovena jako součet upravených jednotkových nákladů vyváženého typu, upravený o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku šetřeným vyvážejícím výrobcem podle první věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(25)

Druhý typ výrobku společnosti JSC Silvinit se prodával za domácí cenu v množství nepostačujícím pro to, aby bylo možno stanovit odpovídající základ pro určení běžné hodnoty, a musela být tedy použita jiná metoda. V tomto případě byla použita početně zjištěná běžná hodnota podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Běžná hodnota byla stanovena jako součet upravených jednotkových nákladů vyváženého typu, upravený o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku šetřeným vyvážejícím výrobcem podle první věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení.

| (26) | Společnost JSC Uralkali tvrdila, že ziskové rozpětí použité pro stanovení běžné hodnoty řádně nezohlednilo úpravy cen plynu, jelikož zisky použité pro početně zjištěné běžné hodnoty byly odvozeny z účetnictví společnosti před úpravami. Toto zdůvodnění však nemohlo být přijato, protože v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení by se početně zjištěná běžná hodnota měla stanovit na základě skutečných částek zisku, které společnost zaznamenala na domácím trhu. |
| --- | --- |

(26)

Společnost JSC Uralkali tvrdila, že ziskové rozpětí použité pro stanovení běžné hodnoty řádně nezohlednilo úpravy cen plynu, jelikož zisky použité pro početně zjištěné běžné hodnoty byly odvozeny z účetnictví společnosti před úpravami. Toto zdůvodnění však nemohlo být přijato, protože v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení by se početně zjištěná běžná hodnota měla stanovit na základě skutečných částek zisku, které společnost zaznamenala na domácím trhu.

| (27) | Pokud jde o náklady na energie, jako jsou elektřina a plyn, které se používají při těžbě a výrobních procesech dotčeného výrobku, šetření dospělo k závěru, že zmíněné náklady tvoří významnou část celkových nákladů na výrobu potaše nejen v Rusku, ale i v ostatních výrobních zemích. V tomto ohledu se vyjádřilo výrobní odvětví Společenství ve smyslu, že náklady na energie na jednotku elektřiny a plynu, které ruské společnosti platí dodavatelům služeb, neodráží přiměřeně skutečné výrobní náklady na zakoupenou elektřinu a plyn. |
| --- | --- |

(27)

Pokud jde o náklady na energie, jako jsou elektřina a plyn, které se používají při těžbě a výrobních procesech dotčeného výrobku, šetření dospělo k závěru, že zmíněné náklady tvoří významnou část celkových nákladů na výrobu potaše nejen v Rusku, ale i v ostatních výrobních zemích. V tomto ohledu se vyjádřilo výrobní odvětví Společenství ve smyslu, že náklady na energie na jednotku elektřiny a plynu, které ruské společnosti platí dodavatelům služeb, neodráží přiměřeně skutečné výrobní náklady na zakoupenou elektřinu a plyn.

| (28) | S přihlédnutím k těmto tvrzením bylo v tomto případě rovněž považováno za vhodné porovnat jednotkové náklady žadatelů na nákup energií s náklady jiných předních výrobců potaše, kteří využívají srovnatelné výrobní metody, mají podobnou úroveň výstupu a srovnatelné přírodní výhody. Jelikož v Rusku nejsou žádní další výrobci potaše, byly tyto informace vyžádány a získány od předního výrobce potaše v Kanadě. |
| --- | --- |

(28)

S přihlédnutím k těmto tvrzením bylo v tomto případě rovněž považováno za vhodné porovnat jednotkové náklady žadatelů na nákup energií s náklady jiných předních výrobců potaše, kteří využívají srovnatelné výrobní metody, mají podobnou úroveň výstupu a srovnatelné přírodní výhody. Jelikož v Rusku nejsou žádní další výrobci potaše, byly tyto informace vyžádány a získány od předního výrobce potaše v Kanadě.

| (29) | Poskytnuté údaje ukázaly, že energetické požadavky kanadského výrobce byly podobné požadavkům žádajících ruských výrobců a že elektřina a plyn zakoupené touto společností pochází z domácích hydroelektrických zdrojů a hlavních plynových nalezišť stejně jako elektřina a plyn používané ruskými společnostmi. Ze srovnání vyplynulo, že jednotkové náklady na elektřinu, které vydává kanadský výrobce, nejsou příliš odlišné od nákladů ruských výrobců. |
| --- | --- |

(29)

Poskytnuté údaje ukázaly, že energetické požadavky kanadského výrobce byly podobné požadavkům žádajících ruských výrobců a že elektřina a plyn zakoupené touto společností pochází z domácích hydroelektrických zdrojů a hlavních plynových nalezišť stejně jako elektřina a plyn používané ruskými společnostmi. Ze srovnání vyplynulo, že jednotkové náklady na elektřinu, které vydává kanadský výrobce, nejsou příliš odlišné od nákladů ruských výrobců.

| (30) | Pokud jde o dodávky plynu, bylo na základě údajů ze zveřejněné výroční zprávy za rok 2003 společnosti OAO Gazprom, ruského dodavatele plynu (jehož regionální distributor byl rovněž dodavatelem pro dané vyvážející výrobce), zjištěno, že domácí cena plynu účtovaná těmto dvěma ruským výrobcům byla ve srovnání s vývozní cenou z Ruska přibližně pětinová. Stejná zpráva jasně uvádí, že „společnost OAO Gazprom nevykázala na domácím trhu žádný zisk“. Přestože nejsou oficiálně k dispozici informace o ziskovosti ruských cen plynu na domácím trhu, poukazují tisková vyjádření zdrojů blízkých ruské vládě, jakož i údaje získané ze zdrojů specializovaných na informace o trhu a z vládních internetových stránek jasně na to, že ceny plynu účtované domácím odběratelům byly hluboko pod úrovní úhrady nákladů. Mimo to platili ruští výrobci za plyn cenu značně nižší než výrobci kanadští. |
| --- | --- |

(30)

Pokud jde o dodávky plynu, bylo na základě údajů ze zveřejněné výroční zprávy za rok 2003 společnosti OAO Gazprom, ruského dodavatele plynu (jehož regionální distributor byl rovněž dodavatelem pro dané vyvážející výrobce), zjištěno, že domácí cena plynu účtovaná těmto dvěma ruským výrobcům byla ve srovnání s vývozní cenou z Ruska přibližně pětinová. Stejná zpráva jasně uvádí, že „společnost OAO Gazprom nevykázala na domácím trhu žádný zisk“. Přestože nejsou oficiálně k dispozici informace o ziskovosti ruských cen plynu na domácím trhu, poukazují tisková vyjádření zdrojů blízkých ruské vládě, jakož i údaje získané ze zdrojů specializovaných na informace o trhu a z vládních internetových stránek jasně na to, že ceny plynu účtované domácím odběratelům byly hluboko pod úrovní úhrady nákladů. Mimo to platili ruští výrobci za plyn cenu značně nižší než výrobci kanadští.

| (31) | S ohledem na výše uvedené bylo poukázáno na to, že ceny účtované ruským dodavatelem plynu ruským výrobcům potaše během období šetření nemohly odpovídajícím způsobem odrážet náklady spojené s výrobou plynu, pokud se porovnají s vývozní cenou plynu z Ruska a s cenou, kterou účtuje kanadský dodavatel plynu přednímu průmyslovému uživateli v Kanadě. Z tohoto důvodu byla v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení provedena úprava výrobních nákladů obou žadatelů. S ohledem na neexistenci jiného přiměřeného základu byla úprava provedena za pomoci informací o vývozní ceně plynu, čistých nákladech na dopravu, vývozním clu, dani z přidané hodnoty a spotřební dani. |
| --- | --- |

(31)

S ohledem na výše uvedené bylo poukázáno na to, že ceny účtované ruským dodavatelem plynu ruským výrobcům potaše během období šetření nemohly odpovídajícím způsobem odrážet náklady spojené s výrobou plynu, pokud se porovnají s vývozní cenou plynu z Ruska a s cenou, kterou účtuje kanadský dodavatel plynu přednímu průmyslovému uživateli v Kanadě. Z tohoto důvodu byla v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení provedena úprava výrobních nákladů obou žadatelů. S ohledem na neexistenci jiného přiměřeného základu byla úprava provedena za pomoci informací o vývozní ceně plynu, čistých nákladech na dopravu, vývozním clu, dani z přidané hodnoty a spotřební dani.

| (32) | V této souvislosti se jeden z žadatelů vyjádřil ve smyslu, že poplatky za plyn byly v jeho účetních záznamech řádně uvedeny, a podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení tedy není důvod k úpravě. V reakci na tento argument je třeba poznamenat, že není sporu o tom, že by společnost nesprávně účtovala uhrazené fakturované ceny, ale úprava je odůvodněná tím, že cena zakoupeného plynu neodráží odpovídajícím způsobem náklady spojené s výrobou a distribucí plynu. |
| --- | --- |

(32)

V této souvislosti se jeden z žadatelů vyjádřil ve smyslu, že poplatky za plyn byly v jeho účetních záznamech řádně uvedeny, a podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení tedy není důvod k úpravě. V reakci na tento argument je třeba poznamenat, že není sporu o tom, že by společnost nesprávně účtovala uhrazené fakturované ceny, ale úprava je odůvodněná tím, že cena zakoupeného plynu neodráží odpovídajícím způsobem náklady spojené s výrobou a distribucí plynu.

| (33) | Pokud jde o úpravu nákladů na plyn, vyjádřily se ruské úřady v tom smyslu, že Komise nevzala v potaz rozdílné náklady na dopravu plynu, který se prodává na domácím trhu pro průmyslové užití, a plynu prodávaného na vývoz. Je třeba připomenout (viz 31. bod odůvodnění), že srovnání, které vedlo k úpravě, bylo provedeno mezi cenami plynu, jež byly skutečně hrazeny společnostmi, a vývozními cenami, které ruský dodavatel plynu OAO Gazprom účtuje při vývozu z Ruska, čistými náklady na dopravu, vývozním clem, daní z přidané hodnoty a spotřební daní. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(33)

Pokud jde o úpravu nákladů na plyn, vyjádřily se ruské úřady v tom smyslu, že Komise nevzala v potaz rozdílné náklady na dopravu plynu, který se prodává na domácím trhu pro průmyslové užití, a plynu prodávaného na vývoz. Je třeba připomenout (viz 31. bod odůvodnění), že srovnání, které vedlo k úpravě, bylo provedeno mezi cenami plynu, jež byly skutečně hrazeny společnostmi, a vývozními cenami, které ruský dodavatel plynu OAO Gazprom účtuje při vývozu z Ruska, čistými náklady na dopravu, vývozním clem, daní z přidané hodnoty a spotřební daní. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.

| (34) | Jeden z žadatelů tvrdil, že měl značně nižší jednotkové výrobní náklady během prvního čtvrtletí 2004 (tj. v posledním čtvrtletí období šetření) v důsledku vyšší efektivity a nižších nákladů na údržbu a že by tyto nižší jednotkové náklady měly tvořit základ výrobních nákladů pro celé období šetření. Této žádosti nebylo vyhověno, jelikož odpovídajícím základem pro určení zmíněných nákladů je celé období šetření a nikoliv jen náklady zaznamenané ve výjimečném, kratším období. |
| --- | --- |

(34)

Jeden z žadatelů tvrdil, že měl značně nižší jednotkové výrobní náklady během prvního čtvrtletí 2004 (tj. v posledním čtvrtletí období šetření) v důsledku vyšší efektivity a nižších nákladů na údržbu a že by tyto nižší jednotkové náklady měly tvořit základ výrobních nákladů pro celé období šetření. Této žádosti nebylo vyhověno, jelikož odpovídajícím základem pro určení zmíněných nákladů je celé období šetření a nikoliv jen náklady zaznamenané ve výjimečném, kratším období.

| (35) | S ohledem na výrobní náklady vyjádřilo výrobní odvětví Společenství stanovisko, že by odpisy dlouhodobých aktiv měly být pro účely stanovení výrobních nákladů žadatelů založeny na reprodukčních nákladech takových aktiv (např. na nové důlní šachty a strojní zařízení apod.). V tomto ohledu se hovořilo o tom, že odpisy, za jejichž základ se běžně pokládá původní nabývací hodnota dlouhodobých aktiv, by podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení neodrážely odpovídajícím způsobem náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku. Z uvedených důvodů se objevil požadavek, aby byla provedena úprava nákladů ruských výrobců směrem vzhůru. |
| --- | --- |

(35)

S ohledem na výrobní náklady vyjádřilo výrobní odvětví Společenství stanovisko, že by odpisy dlouhodobých aktiv měly být pro účely stanovení výrobních nákladů žadatelů založeny na reprodukčních nákladech takových aktiv (např. na nové důlní šachty a strojní zařízení apod.). V tomto ohledu se hovořilo o tom, že odpisy, za jejichž základ se běžně pokládá původní nabývací hodnota dlouhodobých aktiv, by podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení neodrážely odpovídajícím způsobem náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku. Z uvedených důvodů se objevil požadavek, aby byla provedena úprava nákladů ruských výrobců směrem vzhůru.

| (36) | Pokud jde o tento požadavek, bylo uvedeno, že odpisy založené na nabývací hodnotě a zbytkové životnosti dlouhodobých aktiv se zdají být v souladu a účetními postupy těžebního průmyslu. Aby se tedy dalo určit, zda odpisy zahrnuté v údajích o výrobních nákladech odrážejí odpovídajícím způsobem náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku, zaměřilo se šetření na způsob, jakým byly původní hodnoty aktiv stanoveny. |
| --- | --- |

(36)

Pokud jde o tento požadavek, bylo uvedeno, že odpisy založené na nabývací hodnotě a zbytkové životnosti dlouhodobých aktiv se zdají být v souladu a účetními postupy těžebního průmyslu. Aby se tedy dalo určit, zda odpisy zahrnuté v údajích o výrobních nákladech odrážejí odpovídajícím způsobem náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku, zaměřilo se šetření na způsob, jakým byly původní hodnoty aktiv stanoveny.

| (37) | Inspekce na místě v prostorách ruských výrobců prokázala, že původní hodnota jejich aktiv byla stanovena na základě ocenění provedených během privatizačního procesu, který proběhl v roce 1993. Následně byly tyto hodnoty aktiv v letech 1993 až 1997 zrevidovány v rámci uplatňování „koeficientů pro přecenění“ vydaných ruskou vládou za účelem boje s hyperinflací. Na konci roku 1997 v návaznosti na dekret ruské vlády provedli nezávislí hodnotitelé nezávislá ocenění. Byla přijata tři základní kritéria pro určení hodnot aktiv, jedním z nichž byla reprodukční hodnota aktiv. Výsledek těchto nezávislých hodnocení je uveden v počáteční rozvaze žadatelů z roku 1998. |
| --- | --- |

(37)

Inspekce na místě v prostorách ruských výrobců prokázala, že původní hodnota jejich aktiv byla stanovena na základě ocenění provedených během privatizačního procesu, který proběhl v roce 1993. Následně byly tyto hodnoty aktiv v letech 1993 až 1997 zrevidovány v rámci uplatňování „koeficientů pro přecenění“ vydaných ruskou vládou za účelem boje s hyperinflací. Na konci roku 1997 v návaznosti na dekret ruské vlády provedli nezávislí hodnotitelé nezávislá ocenění. Byla přijata tři základní kritéria pro určení hodnot aktiv, jedním z nichž byla reprodukční hodnota aktiv. Výsledek těchto nezávislých hodnocení je uveden v počáteční rozvaze žadatelů z roku 1998.

| (38) | Nicméně i přes ocenění původních hodnot směrem vzhůru bylo zjištěno, že se hodnoty aktiv žadatelů vyjádřené jako míra výroby k hodnotě aktiv zdají být stále o mnoho nižší než hodnoty aktiv společností, které jsou součástí výrobního odvětví Společenství, a předního kanadského výrobce s obdobným způsobem těžby a s obdobnou výrobní kapacitou. Takové hodnocení ale nebere v úvahu zastaralost a nižší technologickou úroveň aktiv ruských výrobců, která získali ještě předtím, než v roce 1993 proběhla privatizace. |
| --- | --- |

(38)

Nicméně i přes ocenění původních hodnot směrem vzhůru bylo zjištěno, že se hodnoty aktiv žadatelů vyjádřené jako míra výroby k hodnotě aktiv zdají být stále o mnoho nižší než hodnoty aktiv společností, které jsou součástí výrobního odvětví Společenství, a předního kanadského výrobce s obdobným způsobem těžby a s obdobnou výrobní kapacitou. Takové hodnocení ale nebere v úvahu zastaralost a nižší technologickou úroveň aktiv ruských výrobců, která získali ještě předtím, než v roce 1993 proběhla privatizace.

| (39) | Jelikož neexistují žádné hmotněprávní důkazy o tom, že by v účetnictví vyvážejících výrobců nebyly odpisy správně zaznamenány, není v současnosti možné upravit odpisové náklady v údajích o výrobních nákladech, které se používají pro stanovení běžné hodnoty žadatelů. |
| --- | --- |

(39)

Jelikož neexistují žádné hmotněprávní důkazy o tom, že by v účetnictví vyvážejících výrobců nebyly odpisy správně zaznamenány, není v současnosti možné upravit odpisové náklady v údajích o výrobních nákladech, které se používají pro stanovení běžné hodnoty žadatelů.

| (40) | Výrobní odvětví Společenství rovněž uvedlo, že by se ve výpočtu výrobních nákladů měly objevit i prostředky spojené s náklady na ochranu životního prostředí srovnatelné s těmi, které vynakládají výrobci ve Společenství. Zjistilo se však, že žadatelé zmíněné náklady vynaložili a zahrnuli je do výpočtu výrobních nákladů. Co se týče otázky, zda by takové náklady měly tvořit srovnatelný podíl a mít podobný rozsah jako náklady výrobců ve Společenství, se dospělo k závěru, že pokud žadatelé plní požadavky ruských úřadů na ochranu životního prostředí a náklady s tím spojené jsou řádně uvedeny v jejich záznamech, není žádné úpravy třeba. A jelikož bylo zjištěno, že to platí pro oba žadatele, nebyl důvod provést úpravu za náklady na ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

(40)

Výrobní odvětví Společenství rovněž uvedlo, že by se ve výpočtu výrobních nákladů měly objevit i prostředky spojené s náklady na ochranu životního prostředí srovnatelné s těmi, které vynakládají výrobci ve Společenství. Zjistilo se však, že žadatelé zmíněné náklady vynaložili a zahrnuli je do výpočtu výrobních nákladů. Co se týče otázky, zda by takové náklady měly tvořit srovnatelný podíl a mít podobný rozsah jako náklady výrobců ve Společenství, se dospělo k závěru, že pokud žadatelé plní požadavky ruských úřadů na ochranu životního prostředí a náklady s tím spojené jsou řádně uvedeny v jejich záznamech, není žádné úpravy třeba. A jelikož bylo zjištěno, že to platí pro oba žadatele, nebyl důvod provést úpravu za náklady na ochranu životního prostředí.

2.   Vývozní cena

| (41) | Pokud jde o Silvinit, bylo zjištěno, že většina prodeje potaše této společnosti do Společenství během období šetření byla provedena švýcarské obchodní společnosti, která není ve spojení. Pro účely tohoto šetření a podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení byly pro výpočet vývozní ceny použity skutečně zaplacené ceny nebo ceny, které má tato obchodní společnost Silvinitu zaplatit. |
| --- | --- |

(41)

Pokud jde o Silvinit, bylo zjištěno, že většina prodeje potaše této společnosti do Společenství během období šetření byla provedena švýcarské obchodní společnosti, která není ve spojení. Pro účely tohoto šetření a podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení byly pro výpočet vývozní ceny použity skutečně zaplacené ceny nebo ceny, které má tato obchodní společnost Silvinitu zaplatit.

| (42) | Bylo však zjištěno, že byly prostřednictvím ruské obchodní společnosti International Potash Company (dále jen „IPC“), která je se Silvinitem ve spojení, provedeny dvě transakce směřující ke společnosti ve spojení z Belgie, jejíž jméno je Ferchimex AS (dále jen „Ferchimex“) a která dovezenou potaš zpracovala na výrobek, jenž není předmětem šetření. Podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení nemusí být ceny, které IPC účtuje Ferchimexu, zohledněny, pokud nejsou považovány za spolehlivé. V rámci obou transakcí byly ceny účtované Ferchimexu zhruba podobné cenám za stejné typy prodávané nezávislým odběratelům ve Společenství. Navíc se obě transakce týkaly pouze malých množství. Obě byly proto zahrnuty do celkového určení vývozní ceny. |
| --- | --- |

(42)

Bylo však zjištěno, že byly prostřednictvím ruské obchodní společnosti International Potash Company (dále jen „IPC“), která je se Silvinitem ve spojení, provedeny dvě transakce směřující ke společnosti ve spojení z Belgie, jejíž jméno je Ferchimex AS (dále jen „Ferchimex“) a která dovezenou potaš zpracovala na výrobek, jenž není předmětem šetření. Podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení nemusí být ceny, které IPC účtuje Ferchimexu, zohledněny, pokud nejsou považovány za spolehlivé. V rámci obou transakcí byly ceny účtované Ferchimexu zhruba podobné cenám za stejné typy prodávané nezávislým odběratelům ve Společenství. Navíc se obě transakce týkaly pouze malých množství. Obě byly proto zahrnuty do celkového určení vývozní ceny.

| (43) | Pokud jde o Uralkali, bylo zjištěno, že během období šetření byl veškerý prodej potaše této společnosti do Společenství uskutečněn přímo hospodářskému subjektu se sídlem na Kypru, společnosti Fertexim Ltd, který je výhradním distributorem Uralkali. Proto byla vývozní cena pro tento prodej stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které má společnost Fertexim Ltd zaplatit. |
| --- | --- |

(43)

Pokud jde o Uralkali, bylo zjištěno, že během období šetření byl veškerý prodej potaše této společnosti do Společenství uskutečněn přímo hospodářskému subjektu se sídlem na Kypru, společnosti Fertexim Ltd, který je výhradním distributorem Uralkali. Proto byla vývozní cena pro tento prodej stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které má společnost Fertexim Ltd zaplatit.

3.   Srovnání

| (44) | Běžná hodnota a vývozní ceny obou žadatelů byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících srovnatelnost cen. |
| --- | --- |

(44)

Běžná hodnota a vývozní ceny obou žadatelů byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících srovnatelnost cen.

| (45) | Proto tam, kde to přicházelo v úvahu a kde byly poskytnuty ověřené důkazy, byly přiznány příplatky za rozdíly v nákladech na poskytnutí slev, v nákladech na dopravu a pojištění, manipulaci a nakládku a ve vedlejších nákladech, v nákladech na balení a nákladech na poskytnutí úvěru. |
| --- | --- |

(45)

Proto tam, kde to přicházelo v úvahu a kde byly poskytnuty ověřené důkazy, byly přiznány příplatky za rozdíly v nákladech na poskytnutí slev, v nákladech na dopravu a pojištění, manipulaci a nakládku a ve vedlejších nákladech, v nákladech na balení a nákladech na poskytnutí úvěru.

4.   Dumpingové rozpětí

| (46) | V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl pro každého vyvážejícího výrobce srovnán vážený průměr běžné hodnoty podle typu výrobku s váženým průměrem vývozních cen všech srovnatelných typů dotčeného výrobku, které se prodávají do Společenství. |
| --- | --- |

(46)

V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl pro každého vyvážejícího výrobce srovnán vážený průměr běžné hodnoty podle typu výrobku s váženým průměrem vývozních cen všech srovnatelných typů dotčeného výrobku, které se prodávají do Společenství.

| (47) | Toto srovnání sice ukázalo existenci dumpingu u obou dotčených společností, avšak na mnohem nižších úrovních, než jaké byly stanoveny dříve. Dumpingová rozpětí, vypočtena jako vážený průměr všech typů vyvážených do Společenství, vyjádřena v procentech z celkové ceny CIF na hranice Společenství před proclením, jsou následující:






  Vyvážející výrobce | % dumpingového rozpětí |
| --- | --- | --- |
| JSC Silvinit | 23,0 % |
| JSC Uralkali | 12,3 % |

(47)

Toto srovnání sice ukázalo existenci dumpingu u obou dotčených společností, avšak na mnohem nižších úrovních, než jaké byly stanoveny dříve. Dumpingová rozpětí, vypočtena jako vážený průměr všech typů vyvážených do Společenství, vyjádřena v procentech z celkové ceny CIF na hranice Společenství před proclením, jsou následující:

Vyvážející výrobce

% dumpingového rozpětí

JSC Silvinit

23,0 %

JSC Uralkali

12,3 %

D.   TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ

| (48) | V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení byla provedena analýza s cílem určit, zda se okolnosti s ohledem na dumping významným způsobem změnily a zda lze některé změny považovat za trvalé. V této souvislosti bylo zjištěno, že změna dumpingových rozpětí vznikla snížením běžných hodnot žadatelů. |
| --- | --- |

(48)

V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení byla provedena analýza s cílem určit, zda se okolnosti s ohledem na dumping významným způsobem změnily a zda lze některé změny považovat za trvalé. V této souvislosti bylo zjištěno, že změna dumpingových rozpětí vznikla snížením běžných hodnot žadatelů.

| (49) | Je třeba poznamenat, že v tomto šetření byla běžná hodnota stanovena na základě nákladů a cen žadatelů. Kromě toho, v rozporu s předchozím šetřením, se v posledních několika letech domácí spotřeba potaše postupně zvyšovala a celkově byly prodejní ceny na domácím trhu pro oba ruské výrobce ziskové. |
| --- | --- |

(49)

Je třeba poznamenat, že v tomto šetření byla běžná hodnota stanovena na základě nákladů a cen žadatelů. Kromě toho, v rozporu s předchozím šetřením, se v posledních několika letech domácí spotřeba potaše postupně zvyšovala a celkově byly prodejní ceny na domácím trhu pro oba ruské výrobce ziskové.

| (50) | Pokud jde o trvalou povahu vývozních cen na trzích jiných než Společenství, ani jeden z žadatelů nebyl schopen dodat podrobné údaje o jednotlivých transakcích na výrobní úrovni. Souhrnné údaje byly nicméně získány od země určení a podle typu výrobku. To bylo uznáno za dostačující pro účely tohoto částečného prozatímního přezkumu, jelikož přesné určení prodejní ceny na takových trzích není povinné. Při nedostatku podrobných informací a s ohledem na i) nejrůznější dodací podmínky v rámci takového prodeje (např. CIF, FOB, FCA apod.), ii) rozdílné logistické režimy a kombinace (např. železniční + námořní, pouze železniční apod.), iii) rozdíly ve vzdálenostech a nákladech na dopravu a manipulaci do různých míst určení v Asii a Jižní Americe nebyla Komise schopna přesně určit prodejní ceny do každé země. I přesto se objevily náznaky, že úroveň prodejních cen na trzích mimo Společenství je s přihlédnutím k nákladům na dopravu srovnatelná s úrovní ve Společenství. |
| --- | --- |

(50)

Pokud jde o trvalou povahu vývozních cen na trzích jiných než Společenství, ani jeden z žadatelů nebyl schopen dodat podrobné údaje o jednotlivých transakcích na výrobní úrovni. Souhrnné údaje byly nicméně získány od země určení a podle typu výrobku. To bylo uznáno za dostačující pro účely tohoto částečného prozatímního přezkumu, jelikož přesné určení prodejní ceny na takových trzích není povinné. Při nedostatku podrobných informací a s ohledem na i) nejrůznější dodací podmínky v rámci takového prodeje (např. CIF, FOB, FCA apod.), ii) rozdílné logistické režimy a kombinace (např. železniční + námořní, pouze železniční apod.), iii) rozdíly ve vzdálenostech a nákladech na dopravu a manipulaci do různých míst určení v Asii a Jižní Americe nebyla Komise schopna přesně určit prodejní ceny do každé země. I přesto se objevily náznaky, že úroveň prodejních cen na trzích mimo Společenství je s přihlédnutím k nákladům na dopravu srovnatelná s úrovní ve Společenství.

| (51) | Při zohlednění všech zmíněných faktorů se považuje za vhodné změnit stávající opatření, která se týkají žadatelů, prostřednictvím snížení dumpingových rozpětí na hodnoty zjištěné tímto šetřením. |
| --- | --- |

(51)

Při zohlednění všech zmíněných faktorů se považuje za vhodné změnit stávající opatření, která se týkají žadatelů, prostřednictvím snížení dumpingových rozpětí na hodnoty zjištěné tímto šetřením.

| (52) | Podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení nesmí být antidumpingové clo vyšší než dumpingové rozpětí, které bylo zjištěno, a musí být nižší než toto rozpětí, pokud takové menší clo postačuje k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství. Vzhledem k tomu, že stávající clo pro žadatele bylo stanoveno na základě dumpingového rozpětí a že nová dumpingová rozpětí jsou nižší než dříve stanovená dumpingová rozpětí, je třeba toto clo upravit vzhledem k novému nižšímu dumpingovému rozpětí, které bylo zjištěno v tomto šetření, konkrétně na 23,0 % pro společnost JSC Silvinit a 12,3 % pro společnost JSC Uralkali. |
| --- | --- |

(52)

Podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení nesmí být antidumpingové clo vyšší než dumpingové rozpětí, které bylo zjištěno, a musí být nižší než toto rozpětí, pokud takové menší clo postačuje k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství. Vzhledem k tomu, že stávající clo pro žadatele bylo stanoveno na základě dumpingového rozpětí a že nová dumpingová rozpětí jsou nižší než dříve stanovená dumpingová rozpětí, je třeba toto clo upravit vzhledem k novému nižšímu dumpingovému rozpětí, které bylo zjištěno v tomto šetření, konkrétně na 23,0 % pro společnost JSC Silvinit a 12,3 % pro společnost JSC Uralkali.

| (53) | Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se dospělo k záměru doporučit, aby antidumpingové clo původně uložené nařízením (EHS) č. 3068/92 bylo změněno. Dostaly rovněž příležitost předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Všechna stanoviska byla v případě potřeby zohledněna. |
| --- | --- |

(53)

Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se dospělo k záměru doporučit, aby antidumpingové clo původně uložené nařízením (EHS) č. 3068/92 bylo změněno. Dostaly rovněž příležitost předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Všechna stanoviska byla v případě potřeby zohledněna.

E.   ZÁVAZKY

| (54) | V návaznosti na zveřejnění závažných skutečností a úvah, na jejichž základě se dospělo k záměru doporučit, aby bylo antidumpingové clo původně uložené nařízením (EHS) č. 3068/92 změněno, nabídli oba žadatelé cenové závazky v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(54)

V návaznosti na zveřejnění závažných skutečností a úvah, na jejichž základě se dospělo k záměru doporučit, aby bylo antidumpingové clo původně uložené nařízením (EHS) č. 3068/92 změněno, nabídli oba žadatelé cenové závazky v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.

| (55) | Rozhodnutím 2005/802/ES (9) Komise přijala cenové závazky, které jí žadatelé nabídli. Důvody k přijetí tohoto závazku uvádí zmíněné rozhodnutí. |
| --- | --- |

(55)

Rozhodnutím 2005/802/ES (9) Komise přijala cenové závazky, které jí žadatelé nabídli. Důvody k přijetí tohoto závazku uvádí zmíněné rozhodnutí.

F.   PODOBA OPATŘENÍ S OHLEDEM NA ŽADATELE

| (56) | Stávající opatření jsou použitelná pro osm kódů KN a zahrnují pevné částky v rozmezí od 19,61 EUR/t do 40,63 EUR/t v závislosti na typu výrobku. Během současného období šetření bylo však zjištěno, že se téměř veškerý vývoz ze strany žadatelů do Společenství omezil na typ výrobku podle jednoho kódu KN. |
| --- | --- |

(56)

Stávající opatření jsou použitelná pro osm kódů KN a zahrnují pevné částky v rozmezí od 19,61 EUR/t do 40,63 EUR/t v závislosti na typu výrobku. Během současného období šetření bylo však zjištěno, že se téměř veškerý vývoz ze strany žadatelů do Společenství omezil na typ výrobku podle jednoho kódu KN.

| (57) | Proto s ohledem na nedostatek informací o jiných typech výrobku a s ohledem na to, že se tento určitý typ potaše zdá být nejčastěji prodáván, se za nejpřiměřenější způsob pro zavedení pozměněných cel pokládá nahrazení všech pevných částek jediným valorickým clem pro všechny typy potaše, které žadatelé vyrábějí, |
| --- | --- |

(57)

Proto s ohledem na nedostatek informací o jiných typech výrobku a s ohledem na to, že se tento určitý typ potaše zdá být nejčastěji prodáván, se za nejpřiměřenější způsob pro zavedení pozměněných cel pokládá nahrazení všech pevných částek jediným valorickým clem pro všechny typy potaše, které žadatelé vyrábějí,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (EHS) č. 3068/92 se mění takto:

| 1. | Článek 1 se mění takto:






  a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:
  „1.   Ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu chloridu draselného kódů KN 3104 20 10, 3104 20 50, 3104 20 90 a speciálních směsí kódů KN ex 3105 20 10 (kód TARIC 3105201010 a 3105201020), ex 3105 20 90 (kód TARIC 3105209010 a 3105209020), ex 3105 60 90 (kód TARIC 3105609010 a 3105609020), ex 3105 90 91 (kód TARIC 3105909110 a 3105909120), ex 3105 90 99 (kód TARIC 3105909910 a 3105909920) pocházejících z Běloruska nebo Ruska.“; |
| --- | --- | --- |

1.

Článek 1 se mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.   Ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu chloridu draselného kódů KN 3104 20 10, 3104 20 50, 3104 20 90 a speciálních směsí kódů KN ex 3105 20 10 (kód TARIC 3105201010 a 3105201020), ex 3105 20 90 (kód TARIC 3105209010 a 3105209020), ex 3105 60 90 (kód TARIC 3105609010 a 3105609020), ex 3105 90 91 (kód TARIC 3105909110 a 3105909120), ex 3105 90 99 (kód TARIC 3105909910 a 3105909920) pocházejících z Běloruska nebo Ruska.“;

| b) | v odstavci 3 se záhlaví tabulky, které se vztahuje k „Rusku“ nahrazuje tímto:
  „Rusko (všechny společnosti s výjimkou JSC Silvinit a JSC Uralkali – Doplňkový kód TARIC A999)“; |
| --- | --- |

b)

v odstavci 3 se záhlaví tabulky, které se vztahuje k „Rusku“ nahrazuje tímto:

„Rusko (všechny společnosti s výjimkou JSC Silvinit a JSC Uralkali – Doplňkový kód TARIC A999)“;

| c) | vkládá se nový odstavec, který zní:
  „3a.   Pro dovoz níže uvedených vyvážejících výrobců je sazba antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 tato:







  Společnost | Celní sazba | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| – JSC Silvinit, Solikamsk, Rusko | 23,0 % | A665 |
| – JSC Uralkali, Berezniki, Rusko | 12,3 % | A666“ |

c)

vkládá se nový odstavec, který zní:

„3a.   Pro dovoz níže uvedených vyvážejících výrobců je sazba antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 tato:

Společnost

Celní sazba

Doplňkový kód TARIC

– JSC Silvinit, Solikamsk, Rusko

23,0 %

A665

– JSC Uralkali, Berezniki, Rusko

12,3 %

A666“

| 2. | V článku 1a se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Dovoz výrobků deklarovaných k propuštění do volného oběhu je osvobozen od antidumpingového cla uloženého článkem 1 pod podmínkou, že tyto výrobky vyrábějí společnosti, jejichž závazek byl Komisí přijat a jejichž jména jsou uvedena v nařízení Komise (ES) č. 858/2005 a v rozhodnutí Komise 2005/802/ES ve znění pozdějších předpisů, a že tyto výrobky byly dovezeny v souladu s uvedenými právními akty Komise.“ |
| --- | --- |

2.

V článku 1a se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Dovoz výrobků deklarovaných k propuštění do volného oběhu je osvobozen od antidumpingového cla uloženého článkem 1 pod podmínkou, že tyto výrobky vyrábějí společnosti, jejichž závazek byl Komisí přijat a jejichž jména jsou uvedena v nařízení Komise (ES) č. 858/2005 a v rozhodnutí Komise 2005/802/ES ve znění pozdějších předpisů, a že tyto výrobky byly dovezeny v souladu s uvedenými právními akty Komise.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. listopadu 2005.

Za Radu

T. JOWELL

předsedkyně

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. L 112, 11.5.2000, s. 4.

2

(3)  Úř. věst. L 308, 24.10.1992, s. 41.

3

(4)  Úř. věst. C 70, 20.3.2004, s. 15.

4

(5)  Úř. věst. L 183, 20.5.2004, s. 16. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 588/2005 (Úř. věst. L 98, 16.4.2005, s. 11).

5

(6)  Úř. věst. L 143, 7.6.2005, s. 11.

6

(7)  Úř. věst. L 182, 19.5.2004, s. 23.

7

(8)  Úř. věst. C 93, 17.4.2004, s. 2 a 3.

8

(9)  Viz str. 79 tohoto Úředního věstníku.

9

---

| 19.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 302/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 302/22

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1892/2005

ze dne 14. listopadu 2005

o zastavení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Platná opatření

| (1) | Dne 9. září 1993 uložila Rada nařízením (EHS) č. 2474/93 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 30,6 % z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), (dále jen „původní opatření“). Dne 18. ledna 1997, po provedení šetření zaměřeného na obcházení předpisů, bylo toto clo rozšířeno nařízením Rady (ES) č. 71/97 na dovoz některých dílů jízdních kol pocházejících z ČLR. |
| --- | --- |

(1)

Dne 9. září 1993 uložila Rada nařízením (EHS) č. 2474/93 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 30,6 % z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), (dále jen „původní opatření“). Dne 18. ledna 1997, po provedení šetření zaměřeného na obcházení předpisů, bylo toto clo rozšířeno nařízením Rady (ES) č. 71/97 na dovoz některých dílů jízdních kol pocházejících z ČLR.

| (2) | Dne 14. července 2000, po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení, rozhodla Rada nařízením (ES) č. 1524/2000 (3), že výše uvedená opatření by měla být zachována. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. července 2000, po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení, rozhodla Rada nařízením (ES) č. 1524/2000 (3), že výše uvedená opatření by měla být zachována.

| (3) | Dne 14. července 2005, po prozatímním přezkumu podle čl. 11. odst. 3 základního nařízení (dále jen „předchozí šetření“), změnila Rada nařízením (ES) č. 1095/2005 konečné antidumpingové clo z dovozu jízdních kol pocházejících z ČLR. Upravená celní sazba vztahující se na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením je pro dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR stanovena na 48,5 %. |
| --- | --- |

(3)

Dne 14. července 2005, po prozatímním přezkumu podle čl. 11. odst. 3 základního nařízení (dále jen „předchozí šetření“), změnila Rada nařízením (ES) č. 1095/2005 konečné antidumpingové clo z dovozu jízdních kol pocházejících z ČLR. Upravená celní sazba vztahující se na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením je pro dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR stanovena na 48,5 %.

2.   Současné šetření

| (4) | Komise obdržela žádost společnosti Giant China Co., Ltd. (dále jen „žadatel“) o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(4)

Komise obdržela žádost společnosti Giant China Co., Ltd. (dále jen „žadatel“) o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.

| (5) | Žádost obsahovala přímé důkazy předložené žadatelem, že se změnily okolnosti, na jejichž základě byla zavedena předmětná opatření, a že jsou tyto změny trvalé povahy. Žadatel mimo jiné tvrdil, že se podstatně změnily okolnosti dotýkající se statusu tržního hospodářství. Žadatel zejména tvrdil, že v současné době splňuje požadavky pro přiznání statusu tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Kromě toho žadatel poskytl důkazy o tom, že by srovnání běžné hodnoty založené na jeho vlastních nákladech/cenách na domácím trhu a na jeho vývozních cenách do rozšířené Evropské unie vedlo k dumpingovému rozpětí výrazně pod úrovní současného opatření. Žadatel tudíž uváděl, že k vyrovnání dumpingu není nadále nutno zachovat současnou výši opatření. |
| --- | --- |

(5)

Žádost obsahovala přímé důkazy předložené žadatelem, že se změnily okolnosti, na jejichž základě byla zavedena předmětná opatření, a že jsou tyto změny trvalé povahy. Žadatel mimo jiné tvrdil, že se podstatně změnily okolnosti dotýkající se statusu tržního hospodářství. Žadatel zejména tvrdil, že v současné době splňuje požadavky pro přiznání statusu tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Kromě toho žadatel poskytl důkazy o tom, že by srovnání běžné hodnoty založené na jeho vlastních nákladech/cenách na domácím trhu a na jeho vývozních cenách do rozšířené Evropské unie vedlo k dumpingovému rozpětí výrazně pod úrovní současného opatření. Žadatel tudíž uváděl, že k vyrovnání dumpingu není nadále nutno zachovat současnou výši opatření.

| (6) | Po konzultaci s poradním výborem zahájila Komise oznámením (4) dne 19. února 2005 částečný prozatímní přezkum omezený co do rozsahu na zkoumání, zda žadatel podnikal v podmínkách tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, nebo případně zda žadatel splnil požadavky pro stanovení individuálního cla v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Po konzultaci s poradním výborem zahájila Komise oznámením (4) dne 19. února 2005 částečný prozatímní přezkum omezený co do rozsahu na zkoumání, zda žadatel podnikal v podmínkách tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, nebo případně zda žadatel splnil požadavky pro stanovení individuálního cla v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení.

| (7) | Komise zaslala žadateli dotazník a formulář žádosti o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení. |
| --- | --- |

(7)

Komise zaslala žadateli dotazník a formulář žádosti o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení.

| (8) | Šetření se týkalo období od 1. ledna do 31. prosince 2004 (dále jen „období šetření“). |
| --- | --- |

(8)

Šetření se týkalo období od 1. ledna do 31. prosince 2004 (dále jen „období šetření“).

3.   Strany dotčené šetřením

| (9) | Komise oficiálně informovala vyvážejícího výrobce, zástupce vyvážející země a výrobce ve Společenství o zahájení přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně sdělit svá stanoviska, předložit informace a důkazy a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všem zúčastněným stranám, které o to požádaly a které prokázaly, že mají ke slyšení důvod, bylo slyšení poskytnuto. |
| --- | --- |

(9)

Komise oficiálně informovala vyvážejícího výrobce, zástupce vyvážející země a výrobce ve Společenství o zahájení přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně sdělit svá stanoviska, předložit informace a důkazy a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všem zúčastněným stranám, které o to požádaly a které prokázaly, že mají ke slyšení důvod, bylo slyšení poskytnuto.

B.   DOTČENÝ VÝROBEK

| (10) | Dotčený výrobek je totožný s výrobkem, kterým se zabývalo původní šetření i předchozí šetření, jde tedy o jízdní a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek), bez motoru, v současnosti zařaditelné do kódů KN 8712 00 10, 8712 00 30 a 8712 00 80 (dále jen „dotčený výrobek“). Nebyl nalezen důkaz, že se okolnosti ohledně dotčeného výrobku od zavedení opatření podstatně změnily. |
| --- | --- |

(10)

Dotčený výrobek je totožný s výrobkem, kterým se zabývalo původní šetření i předchozí šetření, jde tedy o jízdní a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek), bez motoru, v současnosti zařaditelné do kódů KN 8712 00 10, 8712 00 30 a 8712 00 80 (dále jen „dotčený výrobek“). Nebyl nalezen důkaz, že se okolnosti ohledně dotčeného výrobku od zavedení opatření podstatně změnily.

C.   VÝSLEDEK ŠETŘENÍ

1.   Status tržního hospodářství

| (11) | V rámci šetření, které bylo uzavřeno nařízením (ES) č. 1095/2005, bylo zjištěno, že žádný z čínských vyvážejících výrobců žádajících o status tržního hospodářství nesplnil kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení z důvodů uvedených ve 31. až 33. bodě odůvodnění uvedeného nařízení. Žadatel patřil ke společnostem, jimž byl v rámci tohoto šetření status tržního hospodářství odmítnut. |
| --- | --- |

(11)

V rámci šetření, které bylo uzavřeno nařízením (ES) č. 1095/2005, bylo zjištěno, že žádný z čínských vyvážejících výrobců žádajících o status tržního hospodářství nesplnil kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení z důvodů uvedených ve 31. až 33. bodě odůvodnění uvedeného nařízení. Žadatel patřil ke společnostem, jimž byl v rámci tohoto šetření status tržního hospodářství odmítnut.

| (12) | Vzhledem ke skutečnosti, že závěry týkající se žádosti o status tržního hospodářství z předchozího šetření zůstávají v platnosti také pro rok 2004, tj. období šetření současného šetření, bylo po konzultaci s poradním výborem rozhodnuto, že žadateli nebude status tržního hospodářství přiznán, jelikož nesplnil kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(12)

Vzhledem ke skutečnosti, že závěry týkající se žádosti o status tržního hospodářství z předchozího šetření zůstávají v platnosti také pro rok 2004, tj. období šetření současného šetření, bylo po konzultaci s poradním výborem rozhodnuto, že žadateli nebude status tržního hospodářství přiznán, jelikož nesplnil kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

2.   Individuální zacházení

| (13) | V rámci předchozího šetření byl také učiněn závěr, že čínští vyvážející výrobci, kteří žádali o individuální zacházení, nesplnili nezbytné požadavky pro individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení z důvodů uvedených ve 45. až 47. bodě odůvodnění nařízení 1095/2005. |
| --- | --- |

(13)

V rámci předchozího šetření byl také učiněn závěr, že čínští vyvážející výrobci, kteří žádali o individuální zacházení, nesplnili nezbytné požadavky pro individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení z důvodů uvedených ve 45. až 47. bodě odůvodnění nařízení 1095/2005.

| (14) | Žadatel patřil ke společnostem, které nesplnily nezbytné požadavky pro individuální zacházení v rámci předchozího šetření a závěry tohoto šetření zůstávají v platnosti také pro období šetření současného šetření. V této souvislosti bylo zjištěno, že všichni vyvážející výrobci v ČLR podléhají podstatné státní kontrole, pokud jde o stanovení vývozních cen a množství dotčeného výrobku, jak je vysvětleno ve 13. bodě odůvodnění. Proto byl učiněn závěr, že žadatel nesplňuje požadavky pro přiznání individuálního zacházení v rámci současného šetření. |
| --- | --- |

(14)

Žadatel patřil ke společnostem, které nesplnily nezbytné požadavky pro individuální zacházení v rámci předchozího šetření a závěry tohoto šetření zůstávají v platnosti také pro období šetření současného šetření. V této souvislosti bylo zjištěno, že všichni vyvážející výrobci v ČLR podléhají podstatné státní kontrole, pokud jde o stanovení vývozních cen a množství dotčeného výrobku, jak je vysvětleno ve 13. bodě odůvodnění. Proto byl učiněn závěr, že žadatel nesplňuje požadavky pro přiznání individuálního zacházení v rámci současného šetření.

3.   Závěr

| (15) | Z výše uvedených důvodů nemohl být žadateli přiznán ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení. Na tomto základě bylo shledáno, že v případě žadatele se okolnosti dumpingu v porovnání se situací převažující v období šetření použitém při šetření, které vedlo k úpravě opatření, podstatně nezměnily. Dospělo se tudíž k závěru, že by měl být částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky do Společenství zastaven bez změny platných opatření, |
| --- | --- |

(15)

Z výše uvedených důvodů nemohl být žadateli přiznán ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení. Na tomto základě bylo shledáno, že v případě žadatele se okolnosti dumpingu v porovnání se situací převažující v období šetření použitém při šetření, které vedlo k úpravě opatření, podstatně nezměnily. Dospělo se tudíž k závěru, že by měl být částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky do Společenství zastaven bez změny platných opatření,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Částečný prozatímní přezkum antidumpingového cla na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky se zastavuje.

2.   Konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 1524/2000 se zachovává.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. listopadu 2005.

Za Radu

T. JOWELL

předsedkyně

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. L 228, 9.9.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 71/1997 (Úř. věst. L 16, 18.1.1997, s. 55.

2

(3)  Úř. věst. L 175, 14.7.2000, s. 39. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1095/2005 (Úř. věst. L 183, 14.7.2005, s. 1).

3

(4)  Úř. věst. C 44, 19.2.2005, s. 24.

4

---

| 19.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 302/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 302/24

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1893/2005

ze dne 18. listopadu 2005

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 19. listopadu 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. listopadu 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 386/2005 (Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 18. listopadu 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 56,5 |
| 204 | 39,1 |
| 999 | 47,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 124,0 |
| 204 | 30,3 |
| 999 | 77,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 108,7 |
| 204 | 76,2 |
| 999 | 92,5 |
| 0805 20 10 | 204 | 74,4 |
| 388 | 85,5 |
| 999 | 80,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 67,6 |
| 624 | 113,6 |
| 999 | 90,6 |
| 0805 50 10 | 052 | 67,2 |
| 388 | 74,2 |
| 999 | 70,7 |
| 0806 10 10 | 052 | 110,8 |
| 400 | 241,9 |
| 508 | 275,3 |
| 720 | 86,9 |
| 999 | 178,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 69,3 |
| 400 | 102,0 |
| 404 | 101,3 |
| 512 | 132,0 |
| 720 | 42,6 |
| 800 | 141,8 |
| 999 | 98,2 |
| 0808 20 50 | 052 | 95,1 |
| 720 | 67,8 |
| 999 | 81,5 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

56,5

204

39,1

999

47,8

0707 00 05

052

124,0

204

30,3

999

77,2

0709 90 70

052

108,7

204

76,2

999

92,5

0805 20 10

204

74,4

388

85,5

999

80,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

67,6

624

113,6

999

90,6

0805 50 10

052

67,2

388

74,2

999

70,7

0806 10 10

052

110,8

400

241,9

508

275,3

720

86,9

999

178,7

0808 10 80

388

69,3

400

102,0

404

101,3

512

132,0

720

42,6

800

141,8

999

98,2

0808 20 50

052

95,1

720

67,8

999

81,5

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 750/2005 (Úř. věst. L 126, 19.5.2005, s. 12). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 19.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 302/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 302/26

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1894/2005

ze dne 17. listopadu 2005,

kterým se stanoví zákaz rybolovu štikozubce obecného v oblasti ICES V b (vody ES), VI, VII, XII a XIV plavidly plujícími pod vlajkou Španělska

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 26 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (2), a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 27/2005 ze dne 22. prosince 2004, kterým se pro rok 2005 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (3), stanoví kvóty na rok 2005. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 27/2005 ze dne 22. prosince 2004, kterým se pro rok 2005 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (3), stanoví kvóty na rok 2005.

| (2) | Podle informací, jež byly sděleny Komisi, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2005. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež byly sděleny Komisi, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2005.

| (3) | Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládání na jiné plavidlo a vykládání na pevninu, |
| --- | --- |

(3)

Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládání na jiné plavidlo a vykládání na pevninu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená pro rok 2005 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat na jiné plavidlo nebo vykládat na pevninu uvedenou populaci odlovenou těmito plavidly.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. listopadu 2005.

Za Komisi

Jörgen HOLMQUIST

generální ředitel pro rybolov a námořní záležitosti

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 768/2005 (Úř. věst. L 128, 21.5.2005, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. L 12, 14.1.2005, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1300/2005 (Úř. věst. L 207, 10.8.2005, s. 1).

3

---

PŘÍLOHA

| Členský stát | Španělsko |
| --- | --- |
| Populace | HKE/571214 |
| Druh | Štikozubec obecný (Merluccius merluccius) |
| Oblast | V b (vody ES), VI, VII, XII, XIV |
| Datum | 4. listopadu 2005 |

Členský stát

Španělsko

Populace

HKE/571214

Druh

Štikozubec obecný (Merluccius merluccius)

Oblast

V b (vody ES), VI, VII, XII, XIV

Datum

4. listopadu 2005

---

| 19.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 302/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 302/28

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1895/2005

ze dne 18. listopadu 2005

o omezení použití některých epoxyderivátů v materiálech a předmětech určených pro styk s potravinami

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1935/2004 ze dne 27. října 2004 o materiálech a předmětech určených pro styk s potravinami a o zrušení směrnic 80/590/EHS a 89/109/EHS (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 uvedeného nařízení,

po konzultaci s Evropským úřadem pro bezpečnost potravin,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | S cílem vyhnout se rizikům pro lidské zdraví a překážkám volného pohybu zboží stanoví směrnice Komise 2002/16/ES ze dne 20. února 2002 o použití některých epoxyderivátů v materiálech a předmětech určených pro styk s potravinami (2), specifické migrační limity pro bis(2,3-epoxypropyl)ether 2,2-bis[4-(2,3-epoxypropoxy)fenyl]propan („BADGE“, tj. bisfenol-A-diglycidylether), bis(2,3-epoxypropyl)ethery bis(hydroxyfenyl)methanu („BFDGE“, tj. bisfenol-F-diglycidylether) a novolac-glycidylethery („NOGE“) a některé jejich deriváty. |
| --- | --- |

(1)

S cílem vyhnout se rizikům pro lidské zdraví a překážkám volného pohybu zboží stanoví směrnice Komise 2002/16/ES ze dne 20. února 2002 o použití některých epoxyderivátů v materiálech a předmětech určených pro styk s potravinami (2), specifické migrační limity pro bis(2,3-epoxypropyl)ether 2,2-bis[4-(2,3-epoxypropoxy)fenyl]propan („BADGE“, tj. bisfenol-A-diglycidylether), bis(2,3-epoxypropyl)ethery bis(hydroxyfenyl)methanu („BFDGE“, tj. bisfenol-F-diglycidylether) a novolac-glycidylethery („NOGE“) a některé jejich deriváty.

| (2) | Směrnice 2002/16/ES stanoví, že použití a/nebo přítomnost BFDGE a NOGE může pokračovat jen do 31. prosince 2004. Přechodné období pro BADGE bylo prodlouženo do 31. prosince 2005 do očekávaného předložení nových toxikologických údajů a jejich hodnocení Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“). |
| --- | --- |

(2)

Směrnice 2002/16/ES stanoví, že použití a/nebo přítomnost BFDGE a NOGE může pokračovat jen do 31. prosince 2004. Přechodné období pro BADGE bylo prodlouženo do 31. prosince 2005 do očekávaného předložení nových toxikologických údajů a jejich hodnocení Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“).

| (3) | Toxikologické údaje o BADGE byly dodány. Úřad došel k závěru, že BADGE, BADGE.H2O a BADGE.2H2O nevyvolávají obavy ohledně karcinogenity a genotoxicity in vivo a že pro BADGE, BADGE.H2O a BADGE.2H2O lze stanovit přijatelný denní příjem ve výši 0,15 mg/kg tělesné váhy. Proto pro BADGE BADGE.H2O a BADGE.2H2O lze stanovit vyšší specifický migrační limit SML(T). Pokud jde o chlorhydriny BADGE, vzhledem k nedostatku údajů o genotoxicitě in vivo má úřad za to, že současný specifický migrační limit ve výši 1 mg/kg potravin nebo simulantů potravin je nadále přijatelný. |
| --- | --- |

(3)

Toxikologické údaje o BADGE byly dodány. Úřad došel k závěru, že BADGE, BADGE.H2O a BADGE.2H2O nevyvolávají obavy ohledně karcinogenity a genotoxicity in vivo a že pro BADGE, BADGE.H2O a BADGE.2H2O lze stanovit přijatelný denní příjem ve výši 0,15 mg/kg tělesné váhy. Proto pro BADGE BADGE.H2O a BADGE.2H2O lze stanovit vyšší specifický migrační limit SML(T). Pokud jde o chlorhydriny BADGE, vzhledem k nedostatku údajů o genotoxicitě in vivo má úřad za to, že současný specifický migrační limit ve výši 1 mg/kg potravin nebo simulantů potravin je nadále přijatelný.

| (4) | Obchodování s materiály a předměty obsahujícími BADGE a jejich použití v souladu s tímto nařízením se proto v rámci Společenství povoluje od 1. ledna 2006. |
| --- | --- |

(4)

Obchodování s materiály a předměty obsahujícími BADGE a jejich použití v souladu s tímto nařízením se proto v rámci Společenství povoluje od 1. ledna 2006.

| (5) | Toxikologické údaje požadované pro NOGE a BFDGE nebyly dodány včas, aby bylo možné povolit jejich hodnocení úřadem a jejich další používání. Proto se použití ani přítomnost BFDGE a NOGE od 1. ledna 2005 v souladu se směrnicí 2002/16/ES již nepovoluje. Vyčerpání stávajících zásob by však mělo být povoleno. |
| --- | --- |

(5)

Toxikologické údaje požadované pro NOGE a BFDGE nebyly dodány včas, aby bylo možné povolit jejich hodnocení úřadem a jejich další používání. Proto se použití ani přítomnost BFDGE a NOGE od 1. ledna 2005 v souladu se směrnicí 2002/16/ES již nepovoluje. Vyčerpání stávajících zásob by však mělo být povoleno.

| (6) | Pro velké kontejnery je použití a/nebo přítomnost BADGE, NOGE a BFDGE povolena. Vzhledem k vysokému poměru mezi objemem a plochou povrchu, vzhledem k opakovanému používání po dobu jejich životnosti, které snižuje migraci, a vzhledem ke skutečnosti, že styk s potravinami se obvykle uskutečňuje při teplotách vnějšího prostředí, bylo navrženo, že pro BADGE, NOGE a BFDGE používané v takových kontejnerech není nutné stanovovat migrační limit. |
| --- | --- |

(6)

Pro velké kontejnery je použití a/nebo přítomnost BADGE, NOGE a BFDGE povolena. Vzhledem k vysokému poměru mezi objemem a plochou povrchu, vzhledem k opakovanému používání po dobu jejich životnosti, které snižuje migraci, a vzhledem ke skutečnosti, že styk s potravinami se obvykle uskutečňuje při teplotách vnějšího prostředí, bylo navrženo, že pro BADGE, NOGE a BFDGE používané v takových kontejnerech není nutné stanovovat migrační limit.

| (7) | Podle článku 16 nařízení (ES) č. 1935/2004 by materiály a předměty v působnosti zvláštních opatření mělo doprovázet písemné prohlášení, že tyto materiály a předměty jsou v souladu s pravidly, která se na ně vztahují. Tento požadavek nebyl dosud do směrnice 2002/16/ES zařazen. Je proto nezbytné tuto povinnost zavést a stanovit přechodné období. |
| --- | --- |

(7)

Podle článku 16 nařízení (ES) č. 1935/2004 by materiály a předměty v působnosti zvláštních opatření mělo doprovázet písemné prohlášení, že tyto materiály a předměty jsou v souladu s pravidly, která se na ně vztahují. Tento požadavek nebyl dosud do směrnice 2002/16/ES zařazen. Je proto nezbytné tuto povinnost zavést a stanovit přechodné období.

| (8) | S ohledem na požadované změny a v zájmu jasnosti by směrnice 2002/16/ES měla být nahrazena novým nařízením. |
| --- | --- |

(8)

S ohledem na požadované změny a v zájmu jasnosti by směrnice 2002/16/ES měla být nahrazena novým nařízením.

| (9) | Směrnice 2002/16/ES stanoví, že požadavky ohledně BADGE, BFDGE a NOGE se nepoužijí pro materiály a předměty, jež již byly uvedeny do styku s potravinami před 1. březnem 2003. Tyto materiály a předměty mohou být nadále uváděny na trh za předpokladu, že na nich bude uvedeno datum plnění. Toto datum může být nahrazeno datem minimální trvanlivosti podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES ze dne 20. března 2000 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se označování potravin, jejich obchodní úpravy a související reklamy (3) nebo jiným označením, jako např. číslem šarže požadované směrnicí Rady 89/396/EHS ze dne 14. června 1989 o údajích nebo značkách určujících šarži, ke které potravina patří (4), u potravin balených v takových materiálech nebo předmětech za předpokladu, že mezi tímto označením a datem plnění existuje souvislost, takže datum plnění lze vždy určit. |
| --- | --- |

(9)

Směrnice 2002/16/ES stanoví, že požadavky ohledně BADGE, BFDGE a NOGE se nepoužijí pro materiály a předměty, jež již byly uvedeny do styku s potravinami před 1. březnem 2003. Tyto materiály a předměty mohou být nadále uváděny na trh za předpokladu, že na nich bude uvedeno datum plnění. Toto datum může být nahrazeno datem minimální trvanlivosti podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES ze dne 20. března 2000 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se označování potravin, jejich obchodní úpravy a související reklamy (3) nebo jiným označením, jako např. číslem šarže požadované směrnicí Rady 89/396/EHS ze dne 14. června 1989 o údajích nebo značkách určujících šarži, ke které potravina patří (4), u potravin balených v takových materiálech nebo předmětech za předpokladu, že mezi tímto označením a datem plnění existuje souvislost, takže datum plnění lze vždy určit.

| (10) | Směrnice 2002/16/ES by proto měla být zrušena. |
| --- | --- |

(10)

Směrnice 2002/16/ES by proto měla být zrušena.

| (11) | Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Oblast působnosti

1.   Toto nařízení se vztahuje na materiály a předměty, včetně aktivních a inteligentních materiálů a předmětů určených pro styk s potravinami podle čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 1935/2004, které jsou vyrobeny z jedné nebo více následujících látek nebo je obsahují:

| a) | 2,2-bis[4-(2,3-epoxypropoxy)fenyl]propan, dále jen „BADGE“ (číslo CAS 001675-54-3), a některé jeho deriváty; |
| --- | --- |

a)

2,2-bis[4-(2,3-epoxypropoxy)fenyl]propan, dále jen „BADGE“ (číslo CAS 001675-54-3), a některé jeho deriváty;

| b) | bis(2,3-epoxypropyl)ethery bis(hydroxyfenyl)methanu, dále jen „BFDGE“ (číslo CAS 039817-09-9); |
| --- | --- |

b)

bis(2,3-epoxypropyl)ethery bis(hydroxyfenyl)methanu, dále jen „BFDGE“ (číslo CAS 039817-09-9);

| c) | jiné novolac-glycidylethery, dále jen „NOGE“. |
| --- | --- |

c)

jiné novolac-glycidylethery, dále jen „NOGE“.

2.   Pro účely tohoto nařízení se „materiály a předměty“ rozumějí:

| a) | materiály a předměty vyrobené z jakéhokoli typu plastu; |
| --- | --- |

a)

materiály a předměty vyrobené z jakéhokoli typu plastu;

| b) | materiály a předměty opatřené povrchovou úpravou a |
| --- | --- |

b)

materiály a předměty opatřené povrchovou úpravou a

| c) | lepidla. |
| --- | --- |

c)

lepidla.

3.   Toto nařízení se nevztahuje na kontejnery nebo zásobní nádrže o objemu větším než 10 000 litrů nebo jejich potrubí nebo potrubí s nimi spojené, které je upraveno speciální povrchovou úpravou, tzv. „vysocezátěžovým povlakem“.

Článek 2

BADGE

Materiály a předměty nesmějí uvolňovat látky uvedené v příloze I v množství přesahujícím limity stavené v příloze I.

Článek 3

BFDGE

Použití a/nebo přítomnost BFDGE při výrobě materiálů a předmětů se zakazuje.

Článek 4

NOGE

Použití a/nebo přítomnost NOGE při výrobě materiálů a předmětů se zakazuje.

Článek 5

Písemné prohlášení

Ve fázích uvádění na trh s výjimkou maloobchodního prodeje musí být materiály a předměty obsahující BADGE a jeho deriváty doprovázeny písemným prohlášením v souladu s článkem 16 nařízení (ES) č. 1935/2004.

K doložení shody s požadavky musí být k dispozici příslušná dokumentace. Tato dokumentace musí být k dispozici na žádost příslušných orgánů.

Článek 6

Přechodná ustanovení

1.   Články 2, 3 a 4 se nevztahují na materiály a předměty uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. b) a c), které byly uvedeny do styku s potravinami před 1. březnem 2003.

2.   Články 3 a 4 se nevztahují na materiály a předměty, které jsou v souladu se směrnicí 2002/16/ES a byly uvedeny do styku s potravinami před 1. lednem 2005.

3.   Článek 5 se nevztahuje na materiály a předměty podle čl. 1 odst. 2 písm. a, b) a c), které byly uvedeny do styku s potravinami před 1. lednem 2007.

4.   Materiály a předměty uvedené v odstavcích 1, 2 a 3 mohou být uváděny na trh za předpokladu, že na nich bude uvedeno datum plnění. Datum plnění lze nahradit jiným označením, pokud toto označení umožní určit datum plnění. Na vyžádání musí být datum plnění zpřístupněno příslušným orgánům a jakékoli osobě prosazující požadavky tohoto nařízení.

5.   Odstavce 1 až 4 se použijí, aniž jsou dotčeny požadavky směrnice 2000/13/ES.

Článek 7

Zrušení

Směrnice 2002/16/ES se zrušuje.

Odkazy na zrušenou směrnici se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II.

Článek 8

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2006.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. listopadu 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 338, 13.11.2004, s. 4.

1

(2)  Úř. věst. L 51, 22.2.2002, s. 27. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/13/ES (Úř. věst. L 27, 30.1.2004, s. 46).

2

(3)  Úř. věst. L 109, 6.5.2000, s. 29. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2003/89/ES (Úř. věst. L 308, 25.11.2003, s. 15).

3

(4)  Úř. věst. L 186, 30.6.1989, s. 21. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 92/11/EHS (Úř. věst. L 65, 11.3.1992, s. 32).

4

---

PŘÍLOHA I

Specifický migrační limit pro BADGE a některé jeho deriváty

1.   Součet hodnot migrace těchto látek:

| a) | BADGE (= 2,2-bis[4-(2,3-epoxypropoxy)fenyl]propan) (č. CAS = 001675-54-3), |
| --- | --- |

a)

BADGE (= 2,2-bis[4-(2,3-epoxypropoxy)fenyl]propan) (č. CAS = 001675-54-3),

| b) | BADGE.H2O (č. CAS = 076002-91-0), |
| --- | --- |

b)

BADGE.H2O (č. CAS = 076002-91-0),

| c) | BADGE.2H2O (č. CAS = 005581-32-8), |
| --- | --- |

c)

BADGE.2H2O (č. CAS = 005581-32-8),

nesmí překročit tyto limity:

| — | 9 mg/kg v potravinách nebo simulantech potravin, nebo |
| --- | --- |

—

9 mg/kg v potravinách nebo simulantech potravin, nebo

| — | 9 mg/6 dm2 v případech uvedených v článku 7 směrnice Komise 2002/72/ES (1). |
| --- | --- |

—

9 mg/6 dm2 v případech uvedených v článku 7 směrnice Komise 2002/72/ES (1).

2.   Součet hodnot migrace těchto látek:

| a) | BADGE.HCl (č. CAS = 013836-48-1), |
| --- | --- |

a)

BADGE.HCl (č. CAS = 013836-48-1),

| b) | BADGE.2HCl (č. CAS = 004809-35-2), |
| --- | --- |

b)

BADGE.2HCl (č. CAS = 004809-35-2),

| c) | BADGE.H2O.HCl (č. CAS = 227947-06-0), |
| --- | --- |

c)

BADGE.H2O.HCl (č. CAS = 227947-06-0),

nesmí překročit tyto limity:

| — | 1 mg/kg v potravinách nebo simulantech potravin, nebo |
| --- | --- |

—

1 mg/kg v potravinách nebo simulantech potravin, nebo

| — | 1 mg/6 dm2 v případech uvedených v článku 7 směrnice Komise 2002/72/ES. |
| --- | --- |

—

1 mg/6 dm2 v případech uvedených v článku 7 směrnice Komise 2002/72/ES.

3.   Migrační zkoušky musí být provedeny podle pravidel stanovených ve směrnici Rady 82/711/EHS (2) a směrnici 2002/72/ES.

---

(1)  Úř. věst. L 39, 13.2.2003, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 297, 23.10.1982, s. 26.

---

PŘÍLOHA II

Srovnávací tabulka

| směrnice 2002/16/ES ve znění směrnice 2004/13/ES | toto nařízení |
| --- | --- |
| Článek 1 | Článek 1 |
| Článek 2 | Článek 2 |
| Článek 3 | Článek 3 |
| Článek 4 | Článek 4 |
| — | Článek 5 |
| Článek 5 | Článek 6 |
| Článek 6 | Článek 7 |
| Článek 7 | Článek 8 |
| Článek 8 | Článek 8 |
| Článek 9 | — |
| Příloha I | Příloha I |
| Příloha II | — |
| Příloha III | Příloha II |

směrnice 2002/16/ES ve znění směrnice 2004/13/ES

toto nařízení

Článek 1

Článek 1

Článek 2

Článek 2

Článek 3

Článek 3

Článek 4

Článek 4

—

Článek 5

Článek 5

Článek 6

Článek 6

Článek 7

Článek 7

Článek 8

Článek 8

Článek 8

Článek 9

—

Příloha I

Příloha I

Příloha II

—

Příloha III

Příloha II

---

| 19.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 302/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 302/33

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1896/2005

ze dne 18. listopadu 2005,

kterým se mění nařízení (ES) č. 887/2005, kterým se zavádí nouzová destilace podle článku 30 nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 pro určitá vína v Řecku

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem (1), a zejména na čl. 33 odst. 1 písm. f) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 887/2005 (2) se zavedla pro některá vína vyrobená v Řecku nouzová destilace podle článku 30 nařízení (ES) č. 1493/1999. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 887/2005 (2) se zavedla pro některá vína vyrobená v Řecku nouzová destilace podle článku 30 nařízení (ES) č. 1493/1999.

| (2) | Vzhledem k tomu, že se jedná o první případ zavedení nouzové destilace v Řecku, byly zjištěny určité materiální problémy při zavádění systému. Některým producentům, kteří si přejí se do této destilace zapojit, hrozí, že nebudou moci dodat svá vína k destilaci ve stanovené lhůtě. K zajištění účinnosti daného opatření je proto nezbytné prodloužit lhůtu pro dodávky vína k destilaci stanovenou v nařízení (ES) č. 887/2005 až do 31. ledna 2006. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k tomu, že se jedná o první případ zavedení nouzové destilace v Řecku, byly zjištěny určité materiální problémy při zavádění systému. Některým producentům, kteří si přejí se do této destilace zapojit, hrozí, že nebudou moci dodat svá vína k destilaci ve stanovené lhůtě. K zajištění účinnosti daného opatření je proto nezbytné prodloužit lhůtu pro dodávky vína k destilaci stanovenou v nařízení (ES) č. 887/2005 až do 31. ledna 2006.

| (3) | Nařízení (ES) č. 887/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 887/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (4) | V zájmu kontinuity daného opatření by mělo být toto nařízení použitelné ode dne 15. listopadu 2005. |
| --- | --- |

(4)

V zájmu kontinuity daného opatření by mělo být toto nařízení použitelné ode dne 15. listopadu 2005.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro víno, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro víno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V článku 4 nařízení (ES) č. 887/2005 se první odstavec nahrazuje tímto:

„1.   Množství vín, která jsou předmětem schválených smluv, musí být dodána do palíren nejpozději dne 31. ledna 2006. V souladu s čl. 6 odst. 1 musí být vyrobený alkohol dodán intervenční agentuře nejpozději dne 15. března 2006.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 15. listopadu 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. listopadu 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 179, 14.7.1999, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 2003.

1

(2)  Úř. věst. L 148, 11.6.2005 s. 34.

2

---

| 19.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 302/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 302/34

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1897/2005

ze dne 18. listopadu 2005,

kterým se stanoví světové tržní ceny nevyzrněné bavlny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na protokol 4 o bavlně, který je přiložen k aktu o přistoupení Řecka, naposledy pozměněný nařízením Rady (ES) č. 1050/2001 (1),

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1051/2001 ze dne 22. května 2001 o podpoře pro produkci bavlny (2), a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle článku 4 nařízení (ES) č. 1051/2001 se pravidelně určuje světová tržní cena nevyzrněné bavlny na základě cen vyzrněné bavlny na světovém trhu a s ohledem na historický poměr mezi zjištěnou cenou vyzrněné bavlny a cenou vypočítanou pro nevyzrněnou bavlnu. Tento historický poměr byl stanoven v čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1591/2001 ze dne 2. srpna 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro režim podpor pro bavlnu (3). Není-li možné stanovit světovou tržní cenu tímto způsobem, stanoví se na základě nejnovější stanovené ceny. |
| --- | --- |

(1)

Podle článku 4 nařízení (ES) č. 1051/2001 se pravidelně určuje světová tržní cena nevyzrněné bavlny na základě cen vyzrněné bavlny na světovém trhu a s ohledem na historický poměr mezi zjištěnou cenou vyzrněné bavlny a cenou vypočítanou pro nevyzrněnou bavlnu. Tento historický poměr byl stanoven v čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1591/2001 ze dne 2. srpna 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro režim podpor pro bavlnu (3). Není-li možné stanovit světovou tržní cenu tímto způsobem, stanoví se na základě nejnovější stanovené ceny.

| (2) | V souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 1051/2001 se světová tržní cena nevyzrněné bavlny určí s ohledem na zvláštní charakteristiky produktu a na základě nejvýhodnějších nabídek a kótací, jež jsou považovány za reprezentativní z hlediska skutečných tržních trendů. Za tímto účelem je třeba vypočítat průměr nabídek a kótací zjištěných na jedné nebo několika evropských burzách pro produkt, který je dodáván za podmínek CIF do přístavu Společenství a pochází z různých dodávajících zemí, jež jsou z hlediska mezinárodního obchodu považovány za nejvíce reprezentativní. Existuje však ustanovení o úpravě kritérií pro určování světových tržních cen vyzrněné bavlny umožňující přihlédnout k rozdílům odůvodněným jakostí dodávaného produktu nebo povahou dotyčných nabídek a kótací. Tyto úpravy jsou uvedeny v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1591/2001. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 1051/2001 se světová tržní cena nevyzrněné bavlny určí s ohledem na zvláštní charakteristiky produktu a na základě nejvýhodnějších nabídek a kótací, jež jsou považovány za reprezentativní z hlediska skutečných tržních trendů. Za tímto účelem je třeba vypočítat průměr nabídek a kótací zjištěných na jedné nebo několika evropských burzách pro produkt, který je dodáván za podmínek CIF do přístavu Společenství a pochází z různých dodávajících zemí, jež jsou z hlediska mezinárodního obchodu považovány za nejvíce reprezentativní. Existuje však ustanovení o úpravě kritérií pro určování světových tržních cen vyzrněné bavlny umožňující přihlédnout k rozdílům odůvodněným jakostí dodávaného produktu nebo povahou dotyčných nabídek a kótací. Tyto úpravy jsou uvedeny v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1591/2001.

| (3) | Za použití daných kritérií jsou stanoveny níže uvedené světové tržní ceny nevyzrněné bavlny, |
| --- | --- |

(3)

Za použití daných kritérií jsou stanoveny níže uvedené světové tržní ceny nevyzrněné bavlny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Stanovuje se, že světová tržní cena nevyzrněné bavlny uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 1051/2001 činí 22,102 EUR/100 kg.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 19. listopadu 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. listopadu 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 148, 1.6.2001, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 148, 1.6.2001, s. 3.

2

(3)  Úř. věst. L 210, 3.8.2001, s. 10. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1486/2002 (Úř. věst. L 223, 20.8.2002, s. 3).

3

---

| 19.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 302/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 302/35

---

SMĚRNICE KOMISE 2005/79/ES

ze dne 18. listopadu 2005,

kterou se mění směrnice 2002/72/ES o materiálech a předmětech z plastů určených pro styk s potravinami

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1935/2004 ze dne 27. října 2004 o materiálech a předmětech určených pro styk s potravinami a o zrušení směrnic 80/590/EHS a 89/109/EHS (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

po konzultaci s Evropským úřadem pro bezpečnost potravin,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice Komise 2002/72/ES (2) stanoví seznam monomerů a jiných výchozích látek, které mohou být použity k výrobě materiálů a předmětů z plastů. Na základě nových informací ohledně posuzování rizik takových látek by některé monomery dočasně přijaté na vnitrostátní úrovni stejně jako nové monomery měly být zařazeny do seznamu Společenstvím povolených látek v uvedené směrnici. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice Komise 2002/72/ES (2) stanoví seznam monomerů a jiných výchozích látek, které mohou být použity k výrobě materiálů a předmětů z plastů. Na základě nových informací ohledně posuzování rizik takových látek by některé monomery dočasně přijaté na vnitrostátní úrovni stejně jako nové monomery měly být zařazeny do seznamu Společenstvím povolených látek v uvedené směrnici.

| (2) | Směrnice 2002/72/ES rovněž obsahuje neúplný seznam přísad, které mohou být použity k výrobě materiálů a předmětů z plastů. Seznam by měl být změněn, aby zahrnoval další přísady zhodnocené Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“). |
| --- | --- |

(2)

Směrnice 2002/72/ES rovněž obsahuje neúplný seznam přísad, které mohou být použity k výrobě materiálů a předmětů z plastů. Seznam by měl být změněn, aby zahrnoval další přísady zhodnocené Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“).

| (3) | Pro některé látky by na základě nových dostupných informací měla být změněna omezení již stanovená na úrovni Společenství. Zejména u epoxidovaného oleje ze sójových bobů (ESBO) úřad doporučuje snížit specifický migrační limit (SML) pro těsnění z PVC s obsahem této látky, která se používají k uzavírání sklenic s počáteční a pokračovací kojeneckou výživou, nebo s obilnými a ostatními příkrmy pro kojence a malé děti. Úřad v podstatě uvedl, že expozice kojenců, kteří takové potraviny pravidelně konzumují, může přesáhnout přijatelný denní příjem. Proto se specifický migrační limit pro ESBO snižuje pro tato konkrétní použití ze 60 na 30 mg/kg potravin nebo simulantů, zatímco pro ostatní uplatnění zůstává nezměněn. |
| --- | --- |

(3)

Pro některé látky by na základě nových dostupných informací měla být změněna omezení již stanovená na úrovni Společenství. Zejména u epoxidovaného oleje ze sójových bobů (ESBO) úřad doporučuje snížit specifický migrační limit (SML) pro těsnění z PVC s obsahem této látky, která se používají k uzavírání sklenic s počáteční a pokračovací kojeneckou výživou, nebo s obilnými a ostatními příkrmy pro kojence a malé děti. Úřad v podstatě uvedl, že expozice kojenců, kteří takové potraviny pravidelně konzumují, může přesáhnout přijatelný denní příjem. Proto se specifický migrační limit pro ESBO snižuje pro tato konkrétní použití ze 60 na 30 mg/kg potravin nebo simulantů, zatímco pro ostatní uplatnění zůstává nezměněn.

| (4) | Mělo by být stanoveno přechodné období pro těsnění z PVC s obsahem epoxidovaného oleje ze sójových bobů, které se používá k uzavírání sklenic, jež přijdou do styku s potravinami před 19. listopadem 2006. |
| --- | --- |

(4)

Mělo by být stanoveno přechodné období pro těsnění z PVC s obsahem epoxidovaného oleje ze sójových bobů, které se používá k uzavírání sklenic, jež přijdou do styku s potravinami před 19. listopadem 2006.

| (5) | Směrnici 2002/72/ES je proto třeba odpovídajícím způsobem změnit. |
| --- | --- |

(5)

Směrnici 2002/72/ES je proto třeba odpovídajícím způsobem změnit.

| (6) | Opatření stanovená v této směrnici jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená v této směrnici jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Přílohy II, III, V a VI směrnice 2002/72/ES se mění v souladu s přílohou I až IV této směrnice.

Článek 2

Těsnění z PVC s obsahem epoxidovaného oleje ze sójových bobů s referenčním číslem 88640 v oddíle A přílohy III směrnice 2002/72/ES, která se používají k uzavírání sklenic s počáteční a pokračovací kojeneckou výživou podle směrnice Komise 91/321/EHS (3), nebo s obilnými a ostatními příkrmy pro kojence a malé děti podle směrnice Komise 96/5/ES (4), naplněné před 19. listopadem 2006, a která splňují omezení a/nebo specifikace stanovené v oddíle A přílohy III 2002/72/ES, ve znění směrnice 2004/19/ES, mohou být nadále uváděny na trh za předpokladu, že na materiálech a předmětech bude uvedeno datum plnění.

Datum plnění lze nahradit jiným označením, pokud toto označení umožní určit datum plnění. Na žádost lze datum plnění zpřístupnit příslušným orgánům a jakékoli osobě prosazující požadavky směrnice.

První a druhý odstavec se použije, aniž je dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES (5).

Článek 3

1.   Členské státy přijmou a zveřejní nejpozději do 19. listopadu 2006 právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí. Neprodleně sdělí Komisi znění uvedených předpisů a srovnávací tabulku mezi uvedenými předpisy a touto směrnicí.

Budou tyto předpisy používat tak, aby:

| a) | umožnily obchod s materiály a předměty z plastů, které jsou určené pro styk s potravinami a jsou v souladu s touto směrnicí, od 19. listopadu 2006; |
| --- | --- |

a)

umožnily obchod s materiály a předměty z plastů, které jsou určené pro styk s potravinami a jsou v souladu s touto směrnicí, od 19. listopadu 2006;

| b) | zakázaly výrobu a dovoz do Společenství materiálů a předmětů z plastů, které jsou určené pro styk s potravinami a nejsou v souladu s touto směrnicí, od 19. listopadu 2007. |
| --- | --- |

b)

zakázaly výrobu a dovoz do Společenství materiálů a předmětů z plastů, které jsou určené pro styk s potravinami a nejsou v souladu s touto směrnicí, od 19. listopadu 2007.

Uvedené předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 4

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 5

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 18. listopadu 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 338, 13.11.2004, s. 4.

1

(2)  Úř. věst. L 220, 15.8.2002, s. 18. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/19/ES (Úř. věst. L 71, 10.3.2004, s. 8).

2

(3)  Úř. věst. L 175, 4.7.1991, s. 35. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2003/14/ES (Úř. věst. L 41, 14.2.2003, s. 37).

3

(4)  Úř. věst. L 49, 28.2.1996, s. 17. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2003/13/ES (Úř. věst. L 41, 14.2.2003, s. 33).

4

(5)  Úř. věst. L 109, 6.5.2000, s. 29. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2003/89/ES (Úř. věst. L 308, 25.11.2003, s. 15).

5

---

PŘÍLOHA I

Příloha II směrnice 2002/72/ES se mění takto:

| 1. | Bod 2 obecného úvodu se nahrazuje tímto:






  „2. | V seznamu nejsou zahrnuty následující látky, ačkoli jsou použity záměrně a jsou povoleny:






  a) | soli (včetně podvojných solí a kyselých solí) hliníku, amonia, vápníku, železa, hořčíku, draslíku a sodíku povolených kyselin, fenolů nebo alkoholů. Názvy obsahují termín ‚... kyselina (kyseliny), soli‘ jsou však v seznamu uvedeny v případě, že odpovídající volná kyselina nebo kyseliny nejsou v seznamu uvedeny; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Bod 2 obecného úvodu se nahrazuje tímto:

„2.

V seznamu nejsou zahrnuty následující látky, ačkoli jsou použity záměrně a jsou povoleny:

a)

soli (včetně podvojných solí a kyselých solí) hliníku, amonia, vápníku, železa, hořčíku, draslíku a sodíku povolených kyselin, fenolů nebo alkoholů. Názvy obsahují termín ‚... kyselina (kyseliny), soli‘ jsou však v seznamu uvedeny v případě, že odpovídající volná kyselina nebo kyseliny nejsou v seznamu uvedeny;

| b) | soli (včetně podvojných solí a kyselých solí) zinku povolených kyselin, fenolů nebo alkoholů. Pro tyto soli se uplatní skupina SML = 25 mg/kg (vyjádřeno jako zinek). Totéž omezení pro zinek se uplatní na:






  i) | látky, jejichž názvy obsahují termín ‚... kyselina (kyseliny), soli‘, které se vyskytují v seznamu, v případě, že odpovídající volná kyselina nebo kyseliny nejsou uvedeny, |
| --- | --- | --- |

b)

soli (včetně podvojných solí a kyselých solí) zinku povolených kyselin, fenolů nebo alkoholů. Pro tyto soli se uplatní skupina SML = 25 mg/kg (vyjádřeno jako zinek). Totéž omezení pro zinek se uplatní na:

i)

látky, jejichž názvy obsahují termín ‚... kyselina (kyseliny), soli‘, které se vyskytují v seznamu, v případě, že odpovídající volná kyselina nebo kyseliny nejsou uvedeny,

| ii) | látky uvedené v poznámce 38 přílohy VI.“; |
| --- | --- |

ii)

látky uvedené v poznámce 38 přílohy VI.“;

| 2. | Oddíl A se mění takto:






  a) | Do tabulky se v číselném pořadí vkládají tyto řádky:








  Ref. č. | Číslo CAS | Název | Omezení a/nebo specifikace |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „11005 | 012542-30-2 | dicyklopentenyl-akrylát | QMA = 0,05 mg/6 dm2 |
| 11500 | 000103-11-7 | 2-ethylhexyl-akrylát | SML = 0,05 mg/kg |
| 12786 | 000919-30-2 | 3-aminopropyltriethoxysilan | Zbytkový extrahovatelný obsah 3-aminopropyltriethoxysilanu má být méně než 3 mg/kg plniva. K použití jen pro reaktivní povrchovou úpravu anorganických plniv |
| 13317 | 132459-54-2 | N,N′-bis[4-(ethoxykarbonyl)fenyl]-1,4,5,8-naftalenetetrakarboxydiimid | SML = 0,05 mg/kg. Čistota > 98,1 % (w/w). Pouze pro použití jako komonomer (max. 4 %) pro polyestery (PET, PBT) |
| 14260 | 000502-44-3 | kaprolakton | SML = 0,05 mg/kg (vyjádřeno jako suma kaprolaktonu a 6-hydroxyhexanové kyseliny) |
| 16955 | 000096-49-1 | ethylen-karbonát | Zbytkový obsah = 5 mg/kg hydrogelu v maximálním poměru 10 g hydrogelu na 1 kg potravin. Hydrolyzát obsahuje ethylenglykol o SML = 30 mg/kg |
| 21370 | 010595-80-9 | 2-sulfoethyl-methakrylát | QMA = ND (DL = 0,02 mg/6 dm2) |
| 22210 | 000098-83-9 | alfa-methylstyren | SML = 0,05 mg/kg |
| 22932 | 001187-93-5 | perfluormethylperfluorvinylether | SML = 0,05 mg/kg. K použití jen pro nepřilnavé povrchy |
| 24903 | 068425-17-2 | sirupy, hydrolyzovaný škrob, hydrogenované | V souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V |
| 25540 | 000528-44-9 | trimelitová kyselina | SML(T) = 5 mg/kg (35) |
| 25550 | 000552-30-7 | trimelitanhydrid | SML(T) = 5 mg/kg (35) (vyjádřeno jako trimelitová kyselina)“ |

2.

Oddíl A se mění takto:

a)

Do tabulky se v číselném pořadí vkládají tyto řádky:

Ref. č.

Číslo CAS

Název

Omezení a/nebo specifikace

(1)

(2)

(3)

(4)

„11005

012542-30-2

dicyklopentenyl-akrylát

QMA = 0,05 mg/6 dm2

11500

000103-11-7

2-ethylhexyl-akrylát

SML = 0,05 mg/kg

12786

000919-30-2

3-aminopropyltriethoxysilan

Zbytkový extrahovatelný obsah 3-aminopropyltriethoxysilanu má být méně než 3 mg/kg plniva. K použití jen pro reaktivní povrchovou úpravu anorganických plniv

13317

132459-54-2

N,N′-bis[4-(ethoxykarbonyl)fenyl]-1,4,5,8-naftalenetetrakarboxydiimid

SML = 0,05 mg/kg. Čistota > 98,1 % (w/w). Pouze pro použití jako komonomer (max. 4 %) pro polyestery (PET, PBT)

14260

000502-44-3

kaprolakton

SML = 0,05 mg/kg (vyjádřeno jako suma kaprolaktonu a 6-hydroxyhexanové kyseliny)

16955

000096-49-1

ethylen-karbonát

Zbytkový obsah = 5 mg/kg hydrogelu v maximálním poměru 10 g hydrogelu na 1 kg potravin. Hydrolyzát obsahuje ethylenglykol o SML = 30 mg/kg

21370

010595-80-9

2-sulfoethyl-methakrylát

QMA = ND (DL = 0,02 mg/6 dm2)

22210

000098-83-9

alfa-methylstyren

SML = 0,05 mg/kg

22932

001187-93-5

perfluormethylperfluorvinylether

SML = 0,05 mg/kg. K použití jen pro nepřilnavé povrchy

24903

068425-17-2

sirupy, hydrolyzovaný škrob, hydrogenované

V souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V

25540

000528-44-9

trimelitová kyselina

SML(T) = 5 mg/kg (35)

25550

000552-30-7

trimelitanhydrid

SML(T) = 5 mg/kg (35) (vyjádřeno jako trimelitová kyselina)“

| b) | V těchto řádcích se sloupce „Číslo CAS“ nebo „Omezení a/nebo specifikace“ nahrazují tímto:








  Ref. č. | Číslo CAS | Název | Omezení a/nebo specifikace |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „10690 | 000079-10-7 | akrylová kyselina | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 10750 | 002495-35-4 | benzyl-akrylát | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 10780 | 000141-32-2 | butyl-akrylát | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 10810 | 002998-08-5 | sek-butyl-akrylát | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 10840 | 001663-39-4 | terc-butyl-akrylát | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11470 | 000140-88-5 | ethyl-akrylát | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11590 | 000106-63-8 | isobutyl-akrylát | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11680 | 000689-12-3 | isopropyl-akrylát | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11710 | 000096-33-3 | methyl-akrylát | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11830 | 000818-61-1 | monoester akrylové kyseliny s ethylenglykolem | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11890 | 002499-59-4 | oktyl-akrylát | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 11980 | 000925-60-0 | propyl-akrylát | SML(T) = 6 mg/kg (36) |
| 13720 | 000110-63-4 | butan-1,4-diol | SML(T) = 5 mg/kg (24) |
| 20020 | 000079-41-4 | methakrylová kyselina | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20080 | 002495-37-6 | benzyl-methakrylát | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20110 | 000097-88-1 | butyl-methakrylát | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20140 | 002998-18-7 | sek-butyl-methakrylát | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20170 | 000585-07-9 | terc-butyl-methakrylát | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 20890 | 000097-63-2 | ethyl-methakrylát | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21010 | 000097-86-9 | isobutyl-methakrylát | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21100 | 004655-34-9 | isopropyl-methakrylát | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21130 | 000080-62-6 | methyl-methakrylát | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21190 | 000868-77-9 | monoester kyseliny methakrylové s ethylenglykolem | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21280 | 002177-70-0 | fenyl-methakrylát | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21340 | 002210-28-8 | propyl-methakrylát | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 21460 | 000760-93-0 | methakrylanhydrid | SML(T) = 6 mg/kg (37) |
| 24190 | 008050-09-7 | kalafunová pryskyřice | Viz ‚kalafuna‘ (Ref. č. 24100)“ |

b)

V těchto řádcích se sloupce „Číslo CAS“ nebo „Omezení a/nebo specifikace“ nahrazují tímto:

Ref. č.

Číslo CAS

Název

Omezení a/nebo specifikace

(1)

(2)

(3)

(4)

„10690

000079-10-7

akrylová kyselina

SML(T) = 6 mg/kg (36)

10750

002495-35-4

benzyl-akrylát

SML(T) = 6 mg/kg (36)

10780

000141-32-2

butyl-akrylát

SML(T) = 6 mg/kg (36)

10810

002998-08-5

sek-butyl-akrylát

SML(T) = 6 mg/kg (36)

10840

001663-39-4

terc-butyl-akrylát

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11470

000140-88-5

ethyl-akrylát

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11590

000106-63-8

isobutyl-akrylát

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11680

000689-12-3

isopropyl-akrylát

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11710

000096-33-3

methyl-akrylát

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11830

000818-61-1

monoester akrylové kyseliny s ethylenglykolem

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11890

002499-59-4

oktyl-akrylát

SML(T) = 6 mg/kg (36)

11980

000925-60-0

propyl-akrylát

SML(T) = 6 mg/kg (36)

13720

000110-63-4

butan-1,4-diol

SML(T) = 5 mg/kg (24)

20020

000079-41-4

methakrylová kyselina

SML(T) = 6 mg/kg (37)

20080

002495-37-6

benzyl-methakrylát

SML(T) = 6 mg/kg (37)

20110

000097-88-1

butyl-methakrylát

SML(T) = 6 mg/kg (37)

20140

002998-18-7

sek-butyl-methakrylát

SML(T) = 6 mg/kg (37)

20170

000585-07-9

terc-butyl-methakrylát

SML(T) = 6 mg/kg (37)

20890

000097-63-2

ethyl-methakrylát

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21010

000097-86-9

isobutyl-methakrylát

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21100

004655-34-9

isopropyl-methakrylát

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21130

000080-62-6

methyl-methakrylát

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21190

000868-77-9

monoester kyseliny methakrylové s ethylenglykolem

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21280

002177-70-0

fenyl-methakrylát

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21340

002210-28-8

propyl-methakrylát

SML(T) = 6 mg/kg (37)

21460

000760-93-0

methakrylanhydrid

SML(T) = 6 mg/kg (37)

24190

008050-09-7

kalafunová pryskyřice

Viz ‚kalafuna‘ (Ref. č. 24100)“

| c) | Tento řádek se zrušuje:








  Ref. č. | Číslo CAS | Název | Omezení a/nebo specifikace |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „11000 | 050976-02-8 | dicyklopentadienylester kyseliny akrylové | QMA = 0,05 mg/6 dm2“ |

c)

Tento řádek se zrušuje:

Ref. č.

Číslo CAS

Název

Omezení a/nebo specifikace

(1)

(2)

(3)

(4)

„11000

050976-02-8

dicyklopentadienylester kyseliny akrylové

QMA = 0,05 mg/6 dm2“

| 3. | V oddílu B se zrušují tyto řádky:








  Ref. č. | Číslo CAS | Název | Omezení a/nebo specifikace |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „11500 | 000103-11-7 | 2-ethylhexyl-akrylát | |
| 14260 | 000502-44-3 | hexano-6-lakton ε-kaprolakton | |
| 21370 | 010595-80-9 | 2-sulfoethyl-methakrylát | |
| 22210 | 000098-83-9 | α-methylstyrenisopropenylbenzen | |
| 25540 | 000528-44-9 | benzen-1,2,4-trikarboxylová kyselina trimelitová kyselina | QM(T) = 5 mg/kg v konečném produktu |
| 25550 | 000552-30-7 | anhydrid benzen-1,2,4-trikarboxylové kyseliny trimelitanhydrid | QM(T) = 5 mg/kg v konečném produktu (vyjádřeno jako trimelitová kyselina)“ |

3.

V oddílu B se zrušují tyto řádky:

Ref. č.

Číslo CAS

Název

Omezení a/nebo specifikace

(1)

(2)

(3)

(4)

„11500

000103-11-7

2-ethylhexyl-akrylát

14260

000502-44-3

hexano-6-lakton ε-kaprolakton

21370

010595-80-9

2-sulfoethyl-methakrylát

22210

000098-83-9

α-methylstyrenisopropenylbenzen

25540

000528-44-9

benzen-1,2,4-trikarboxylová kyselina trimelitová kyselina

QM(T) = 5 mg/kg v konečném produktu

25550

000552-30-7

anhydrid benzen-1,2,4-trikarboxylové kyseliny trimelitanhydrid

QM(T) = 5 mg/kg v konečném produktu (vyjádřeno jako trimelitová kyselina)“

---

PŘÍLOHA II

Příloha III směrnice 2002/72/ES se mění takto:

| 1. | Bod 2 se nahrazuje tímto:






  „2. | V seznamu nejsou zahrnuty následující látky, ačkoli jsou použity záměrně a jsou povoleny:






  a) | soli (včetně podvojných solí a kyselých solí) hliníku, amonia, vápníku, železa, hořčíku, draslíku a sodíku povolených kyselin, fenolů nebo alkoholů. Názvy obsahují termín ‚... kyselina (kyseliny), soli‘ jsou však v seznamu uvedeny v případě, že odpovídající volná kyselina nebo kyseliny nejsou v seznamu uvedeny; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Bod 2 se nahrazuje tímto:

„2.

V seznamu nejsou zahrnuty následující látky, ačkoli jsou použity záměrně a jsou povoleny:

a)

soli (včetně podvojných solí a kyselých solí) hliníku, amonia, vápníku, železa, hořčíku, draslíku a sodíku povolených kyselin, fenolů nebo alkoholů. Názvy obsahují termín ‚... kyselina (kyseliny), soli‘ jsou však v seznamu uvedeny v případě, že odpovídající volná kyselina nebo kyseliny nejsou v seznamu uvedeny;

| b) | soli (včetně podvojných solí a kyselých solí) zinku povolených kyselin, fenolů nebo alkoholů. Pro tyto soli se uplatní skupina SML = 25 mg/kg (vyjádřeno jako zinek). Totéž omezení pro zinek se uplatní na:






  i) | látky, jejichž názvy obsahují termín ‚... kyselina (kyseliny), soli‘, které se vyskytují v seznamu, v případě, že odpovídající volná kyselina nebo kyseliny nejsou uvedeny, |
| --- | --- | --- |

b)

soli (včetně podvojných solí a kyselých solí) zinku povolených kyselin, fenolů nebo alkoholů. Pro tyto soli se uplatní skupina SML = 25 mg/kg (vyjádřeno jako zinek). Totéž omezení pro zinek se uplatní na:

i)

látky, jejichž názvy obsahují termín ‚... kyselina (kyseliny), soli‘, které se vyskytují v seznamu, v případě, že odpovídající volná kyselina nebo kyseliny nejsou uvedeny,

| ii) | látky uvedené v poznámce 38 přílohy VI.“ |
| --- | --- |

ii)

látky uvedené v poznámce 38 přílohy VI.“

| 2. | Oddíl A se mění takto:






  a) | Do tabulky se v číselném pořadí vkládají tyto řádky:








  Ref. č. | Číslo CAS | Název | Omezení a/nebo specifikace |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „30340 | 330198-91-9 | 2,3-bis(acetoxy)propylester kyseliny 12-(acetoxy)stearové | |
| 30401 | — | acetylované mono- a diglyceridy mastných kyselin | |
| 31542 | 174254-23-0 | methyl-akrylát, telomer s 1-dodekanethiolem, C16–C18 alkylestery | QM = 0,5 % (w/w) v FP |
| 43480 | 064365-11-3 | aktivní uhlí | V souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V části B. |
| 62245 | 012751-22-3 | fosfid železa | Pouze pro polymery a kopolymery PET. |
| 64990 | 025736-61-2 | Maleinanhydrid-styren, kopolymer, sodná sůl | V souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V. |
| 66905 | 000872-50-4 | N-methylpyrrolidon | |
| 66930 | 068554-70-1 | methylsilseskvioxan | Zbytkový monomer v methylsilseskvioxanu: < 1 mg methyltrimethoxysilanu/kg methylsilseskvioxanu |
| 67155 | — | směs 4-(2-benzoxazolyl)-4′-(5-methyl-2-benzoxazolyl)stilbenu, 4,4′-bis(2-benzoxazolyl) stilbenu a 4,4′-bis(5-methyl-2-benzoxazolyl)stilbenu) | Nejvíce 0,05 % hmotnostních (množství použité látky/množství přípravku). V souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V. |
| 76415 | 019455-79-9 | pimelová kyselina, vápenatá sůl | |
| 76815 | — | polyester kyseliny adipové s glycerolem nebo pentaerythritolem, estery se sudým počtem uhlíkových atomů, mastné kyseliny C12–C22, lineární | V souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V. |
| 76845 | 031831-53-5 | polyester 1,4-butanediolu s kaprolaktonem | V souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V. |
| 77370 | 070142-34-6 | Poly(ethylenglykol-30) dipolyhydroxystearát | |
| 79600 | 009046-01-9 | poly(ethylenglykol)tridecylether, fosfát | SML = 5 mg/kg. Pro materiály a předměty určené pouze pro styk s vodnými potravinami. V souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V. |
| 80000 | 009002-88-4 | polyethylenový vosk | |
| 81060 | 009003-07-0 | polypropylenový vosk“ | |

2.

Oddíl A se mění takto:

a)

Do tabulky se v číselném pořadí vkládají tyto řádky:

Ref. č.

Číslo CAS

Název

Omezení a/nebo specifikace

(1)

(2)

(3)

(4)

„30340

330198-91-9

2,3-bis(acetoxy)propylester kyseliny 12-(acetoxy)stearové

30401

—

acetylované mono- a diglyceridy mastných kyselin

31542

174254-23-0

methyl-akrylát, telomer s 1-dodekanethiolem, C16–C18 alkylestery

QM = 0,5 % (w/w) v FP

43480

064365-11-3

aktivní uhlí

V souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V části B.

62245

012751-22-3

fosfid železa

Pouze pro polymery a kopolymery PET.

64990

025736-61-2

Maleinanhydrid-styren, kopolymer, sodná sůl

V souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V.

66905

000872-50-4

N-methylpyrrolidon

66930

068554-70-1

methylsilseskvioxan

Zbytkový monomer v methylsilseskvioxanu: < 1 mg methyltrimethoxysilanu/kg methylsilseskvioxanu

67155

—

směs 4-(2-benzoxazolyl)-4′-(5-methyl-2-benzoxazolyl)stilbenu, 4,4′-bis(2-benzoxazolyl) stilbenu a 4,4′-bis(5-methyl-2-benzoxazolyl)stilbenu)

Nejvíce 0,05 % hmotnostních (množství použité látky/množství přípravku). V souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V.

76415

019455-79-9

pimelová kyselina, vápenatá sůl

76815

—

polyester kyseliny adipové s glycerolem nebo pentaerythritolem, estery se sudým počtem uhlíkových atomů, mastné kyseliny C12–C22, lineární

V souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V.

76845

031831-53-5

polyester 1,4-butanediolu s kaprolaktonem

V souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V.

77370

070142-34-6

Poly(ethylenglykol-30) dipolyhydroxystearát

79600

009046-01-9

poly(ethylenglykol)tridecylether, fosfát

SML = 5 mg/kg. Pro materiály a předměty určené pouze pro styk s vodnými potravinami. V souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V.

80000

009002-88-4

polyethylenový vosk

81060

009003-07-0

polypropylenový vosk“

| b) | V těchto řádcích se sloupce „Název“ nebo „Omezení a/nebo specifikace“ nahrazují tímto:








  Ref. č. | Číslo CAS | Název | Omezení a/nebo specifikace |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „30080 | 004180-12-5 | kuprum-acetát octová kyselina, sůl mědi | SML(T) = 5 mg/kg (7) (vyjádřeno jako měď) |
| 35760 | 001309-64-4 | oxid antimonitý | SML(T) = 0,04 mg/kg (39) (vyjádřeno jako antimon) |
| 40580 | 000110-63-4 | butan-1,4-diol | SML(T) = 5 mg/kg (24) |
| 42320 | 007492-68-4 | uhličitan měďnatý | SML(T) = 5 mg/kg (7) (vyjádřeno jako měď) |
| 45195 | 007787-70-4 | bromid měďný, kuprum(I)-bromid | SML(T) = 5 mg/kg (7) (vyjádřeno jako měď) |
| 45200 | 001335-23-5 | jodid měďný | SML(T) = 5 mg/kg (7) (vyjádřeno jako měď) |
| 53610 | 054453-03-1 | ethylendiamintetraoctová kyselina, měďnatá sůl | SML(T) = 5 mg/kg (7) (vyjádřeno jako měď) |
| 81515 | 087189-25-1 | zinečnatá sůl polyglycerolu | SML(T) = 25 mg/kg (38) (vyjádřeno jako zinek) |
| 81760 | — | prášky, vločky a vlákna mosazi, bronzu, mědi, korozivzdorné oceli, cínu a slitin mědi, cínu a železa | SML(T) = 5 mg/kg (7) (vyjádřeno jako měď) |
| 88640 | 008013-07-08 | olej ze sójových bobů, epoxidovaný | SML = 60 mg/kg. Avšak v případě těsnění z PVC k uzavírání sklenic s počáteční a pokračovací kojeneckou výživou podle směrnice Komise 91/321/EHS nebo s obilnými a ostatními příkrmy pro kojence a malé děti podle směrnice Komise 96/5/ES se SML snižuje na 30 mg/kg. |
| 89200 | 007617-31-4 | kuprum-stearát | SML(T) = 5 mg/kg (7) (vyjádřeno jako měď) |
| 92030 | 010124-44-4 | síran měďnatý | SML(T) = 5 mg/kg (7) (vyjádřeno jako měď) |
| 96190 | 020427-58-1 | hydroxid zinečnatý | SML(T) = 25 mg/kg (38) (vyjádřeno jako zinek) |
| 96240 | 001314-13-2 | oxid zinečnatý | SML(T) = 25 mg/kg (38) (vyjádřeno jako zinek) |
| 96320 | 001314-98-3 | sulfid zinečnatý | SML(T) = 25 mg/kg (38) (vyjádřeno jako zinek)“ |

b)

V těchto řádcích se sloupce „Název“ nebo „Omezení a/nebo specifikace“ nahrazují tímto:

Ref. č.

Číslo CAS

Název

Omezení a/nebo specifikace

(1)

(2)

(3)

(4)

„30080

004180-12-5

kuprum-acetát octová kyselina, sůl mědi

SML(T) = 5 mg/kg (7) (vyjádřeno jako měď)

35760

001309-64-4

oxid antimonitý

SML(T) = 0,04 mg/kg (39) (vyjádřeno jako antimon)

40580

000110-63-4

butan-1,4-diol

SML(T) = 5 mg/kg (24)

42320

007492-68-4

uhličitan měďnatý

SML(T) = 5 mg/kg (7) (vyjádřeno jako měď)

45195

007787-70-4

bromid měďný, kuprum(I)-bromid

SML(T) = 5 mg/kg (7) (vyjádřeno jako měď)

45200

001335-23-5

jodid měďný

SML(T) = 5 mg/kg (7) (vyjádřeno jako měď)

53610

054453-03-1

ethylendiamintetraoctová kyselina, měďnatá sůl

SML(T) = 5 mg/kg (7) (vyjádřeno jako měď)

81515

087189-25-1

zinečnatá sůl polyglycerolu

SML(T) = 25 mg/kg (38) (vyjádřeno jako zinek)

81760

—

prášky, vločky a vlákna mosazi, bronzu, mědi, korozivzdorné oceli, cínu a slitin mědi, cínu a železa

SML(T) = 5 mg/kg (7) (vyjádřeno jako měď)

88640

008013-07-08

olej ze sójových bobů, epoxidovaný

SML = 60 mg/kg. Avšak v případě těsnění z PVC k uzavírání sklenic s počáteční a pokračovací kojeneckou výživou podle směrnice Komise 91/321/EHS nebo s obilnými a ostatními příkrmy pro kojence a malé děti podle směrnice Komise 96/5/ES se SML snižuje na 30 mg/kg.

89200

007617-31-4

kuprum-stearát

SML(T) = 5 mg/kg (7) (vyjádřeno jako měď)

92030

010124-44-4

síran měďnatý

SML(T) = 5 mg/kg (7) (vyjádřeno jako měď)

96190

020427-58-1

hydroxid zinečnatý

SML(T) = 25 mg/kg (38) (vyjádřeno jako zinek)

96240

001314-13-2

oxid zinečnatý

SML(T) = 25 mg/kg (38) (vyjádřeno jako zinek)

96320

001314-98-3

sulfid zinečnatý

SML(T) = 25 mg/kg (38) (vyjádřeno jako zinek)“

| c) | Tyto řádky se zrušují:








  Ref. č. | Číslo CAS | Název | Omezení a/nebo specifikace |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „30400 | — | acetylované glyceridy | |
| 38320 | 005242-49-9 | 4-(1,3-benzoxazol-2-yl)-4′-(5-methyl-1,3-benzoxazol-2-yl)stilben | V souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V.“ |

c)

Tyto řádky se zrušují:

Ref. č.

Číslo CAS

Název

Omezení a/nebo specifikace

(1)

(2)

(3)

(4)

„30400

—

acetylované glyceridy

38320

005242-49-9

4-(1,3-benzoxazol-2-yl)-4′-(5-methyl-1,3-benzoxazol-2-yl)stilben

V souladu se specifikacemi stanovenými v příloze V.“

| 3. | Oddíl B se mění takto:






  a) | Do tabulky se v číselném pořadí vkládají tyto řádky:








  Ref. č. | Číslo CAS | Název | Omezení a/nebo specifikace |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „31500 | 025134-51-4 | akrylová kyselina-2-ethylhexyl-akrylát, kopolymer | SML(T) = 6 mg/kg (36) (vyjádřeno jako akrylová kyselina) a SML = 0,05 mg/kg (vyjádřeno jako 2-ethylhexyl-akrylát) |
| 38505 | 351870-33-2 | cis-endo-bicyklo[2.2.1]heptan-2,3-dikarboxylová kyselina, di-sodná sůl | SML = 5 mg/kg. Nepoužívat s polyethylenem ve styku s kyselými potravinami. Čistota ≥ 96 % |
| 38940 | 110675-26-8 | 2,4-bis(dodecylthiomethyl)-6-methylfenol | SML(T) = 5 mg/kg (40) |
| 49595 | 057583-35-4 | dimethylcínbis(ethylhexylmerkaptoacetát) | SML(T) = 0,18 mg/kg (16) (vyjádřeno jako cín) |
| 63940 | 008062-15-5 | lignosulfonová kyselina | SML = 0,24 mg/kg a k použití pouze jako rozprašovač pro disperzi plastů. |
| 66350 | 085209-93-4 | 2,2′-methylenbis(4,6-di-terc-butylphenyl) lithiumfosfát | SML = 5 mg/kg and SML(T) = 0,6 (8) (vyjádřeno jako lithium) |
| 67515 | 057583-34-3 | monomethylcíntris(ethylhexylmerkaptoacetát) | SML(T) = 0,18 mg/kg (16) (vyjádřeno jako cín) |
| 69160 | 014666-94-5 | olejová kyselina, kobaltová sůl | SML(T) = 0,05 mg/kg (14) (vyjádřeno jako kobalt) |
| 76681 | — | Poly(cyklopentadien), hydrogenovaný | SML = 5 mg/kg (1) |
| 85950 | 037296-97-2 | kyselina křemičitá, sůl s fluoridem sodno-hořečnatým | SML = 0,15 mg/kg (vyjádřeno jako fluorid). Pouze k použití ve vrstvách vícevrstevných materiálů, které nepřijdou do styku s potravinami. |
| 95265 | 227099-60-7 | 1,3,5-tris(4-benzoylfenyl)benzen | SML = 0,05 mg/kg“ |

3.

Oddíl B se mění takto:

a)

Do tabulky se v číselném pořadí vkládají tyto řádky:

Ref. č.

Číslo CAS

Název

Omezení a/nebo specifikace

(1)

(2)

(3)

(4)

„31500

025134-51-4

akrylová kyselina-2-ethylhexyl-akrylát, kopolymer

SML(T) = 6 mg/kg (36) (vyjádřeno jako akrylová kyselina) a SML = 0,05 mg/kg (vyjádřeno jako 2-ethylhexyl-akrylát)

38505

351870-33-2

cis-endo-bicyklo[2.2.1]heptan-2,3-dikarboxylová kyselina, di-sodná sůl

SML = 5 mg/kg. Nepoužívat s polyethylenem ve styku s kyselými potravinami. Čistota ≥ 96 %

38940

110675-26-8

2,4-bis(dodecylthiomethyl)-6-methylfenol

SML(T) = 5 mg/kg (40)

49595

057583-35-4

dimethylcínbis(ethylhexylmerkaptoacetát)

SML(T) = 0,18 mg/kg (16) (vyjádřeno jako cín)

63940

008062-15-5

lignosulfonová kyselina

SML = 0,24 mg/kg a k použití pouze jako rozprašovač pro disperzi plastů.

66350

085209-93-4

2,2′-methylenbis(4,6-di-terc-butylphenyl) lithiumfosfát

SML = 5 mg/kg and SML(T) = 0,6 (8) (vyjádřeno jako lithium)

67515

057583-34-3

monomethylcíntris(ethylhexylmerkaptoacetát)

SML(T) = 0,18 mg/kg (16) (vyjádřeno jako cín)

69160

014666-94-5

olejová kyselina, kobaltová sůl

SML(T) = 0,05 mg/kg (14) (vyjádřeno jako kobalt)

76681

—

Poly(cyklopentadien), hydrogenovaný

SML = 5 mg/kg (1)

85950

037296-97-2

kyselina křemičitá, sůl s fluoridem sodno-hořečnatým

SML = 0,15 mg/kg (vyjádřeno jako fluorid). Pouze k použití ve vrstvách vícevrstevných materiálů, které nepřijdou do styku s potravinami.

95265

227099-60-7

1,3,5-tris(4-benzoylfenyl)benzen

SML = 0,05 mg/kg“

| b) | V těchto řádcích se sloupce „Název“ nebo „Omezení a/nebo specifikace“ nahrazují tímto:








  Ref. č. | Číslo CAS | Název | Omezení a/nebo specifikace |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „40020 | 110553-27-0 | 2-methyl-4,6-bis[(oktylsulfanyl)methyl]fenol | SML(T) = 5 mg/kg (40) |
| 50160 | — | bis{[(alkoxykarbonyl)methyl]sulfanyl}dioktylstannan (alkyl n-C10-n-C16) dioktylcín-[(alkoxykarbonyl)methylthiolát] (alkyl n-C10-n-C16) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín) |
| 50240 | 010039-33-5 | dioktylcín-bis(2-ethylhexyl-maleinát) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín) |
| 50320 | 015571-58-1 | bis[({[(2-ethylhexyl)oxy]karbonyl}methyl)sulfanyl]dioktylstannan dioktylcín-bis({[(2-ethylhexyl)oxy]karbonyl}methanthiolát) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín) |
| 50360 | — | di-n-oktylcín-bis(ethyl-maleinát) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín) |
| 50400 | 033568-99-9 | di-n-oktylcín-bis(isooktyl-maleinát) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín) |
| 50480 | 026401-97-8 | bis({[(isooktyloxy)karbonyl]methyl}sulfanyl)dioktylstannan di-n-oktylcín-bis{[(isooktyloxy)karbonyl]methanthiolát} | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín) |
| 50560 | — | [butan-1,4-diylbis(oxykarbonylmethylen)disulfanyl]dioktylstannan dioktylcín-butan-1,4-diylbis(oxykarbonyl)dimethanthiolát | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín) |
| 50640 | 003648-18-8 | dioktylcín-didodekanoát | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín) |
| 50720 | 015571-60-5 | dioktylcín-dimaleinát | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín) |
| 50800 | — | di-n-oktylcín-dimaleinát, esterifikovaný | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín) |
| 50880 | — | di-n-oktylcín-dimaleinát, oligomery (n = 2–4) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín) |
| 50960 | 069226-44-4 | [ethylenbis(oxykarbonylmethylen)disulfanyl]dioktylstannan dioktylcín-ethylenbis(oxykarbonyl)dimethanthiolát | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín) |
| 51040 | 015535-79-2 | di-n-oktylcín-sulfanylacetát (cyklický) 2,2-dioktyl-1,3,2-oxathiastannolan-5-on | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín) |
| 51120 | — | dioktylcín-thiobenzoát({[(2-ethylhexyl)oxy]karbonyl}methanthiolát) | SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín) |
| 67180 | — | směs (50 % hmot.) n-decyl-n-oktylesteru kyseliny ftalové, (25 % hmot.) di-n-decylesteru kyseliny ftalové, (25 % hmot.) di-n-oktylesteru kyseliny ftalové. | SML = 5 mg/kg (1)“ |

b)

V těchto řádcích se sloupce „Název“ nebo „Omezení a/nebo specifikace“ nahrazují tímto:

Ref. č.

Číslo CAS

Název

Omezení a/nebo specifikace

(1)

(2)

(3)

(4)

„40020

110553-27-0

2-methyl-4,6-bis[(oktylsulfanyl)methyl]fenol

SML(T) = 5 mg/kg (40)

50160

—

bis{[(alkoxykarbonyl)methyl]sulfanyl}dioktylstannan (alkyl n-C10-n-C16) dioktylcín-[(alkoxykarbonyl)methylthiolát] (alkyl n-C10-n-C16)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín)

50240

010039-33-5

dioktylcín-bis(2-ethylhexyl-maleinát)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín)

50320

015571-58-1

bis[({[(2-ethylhexyl)oxy]karbonyl}methyl)sulfanyl]dioktylstannan dioktylcín-bis({[(2-ethylhexyl)oxy]karbonyl}methanthiolát)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín)

50360

—

di-n-oktylcín-bis(ethyl-maleinát)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín)

50400

033568-99-9

di-n-oktylcín-bis(isooktyl-maleinát)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín)

50480

026401-97-8

bis({[(isooktyloxy)karbonyl]methyl}sulfanyl)dioktylstannan di-n-oktylcín-bis{[(isooktyloxy)karbonyl]methanthiolát}

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín)

50560

—

[butan-1,4-diylbis(oxykarbonylmethylen)disulfanyl]dioktylstannan dioktylcín-butan-1,4-diylbis(oxykarbonyl)dimethanthiolát

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín)

50640

003648-18-8

dioktylcín-didodekanoát

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín)

50720

015571-60-5

dioktylcín-dimaleinát

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín)

50800

—

di-n-oktylcín-dimaleinát, esterifikovaný

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín)

50880

—

di-n-oktylcín-dimaleinát, oligomery (n = 2–4)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín)

50960

069226-44-4

[ethylenbis(oxykarbonylmethylen)disulfanyl]dioktylstannan dioktylcín-ethylenbis(oxykarbonyl)dimethanthiolát

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín)

51040

015535-79-2

di-n-oktylcín-sulfanylacetát (cyklický) 2,2-dioktyl-1,3,2-oxathiastannolan-5-on

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín)

51120

—

dioktylcín-thiobenzoát({[(2-ethylhexyl)oxy]karbonyl}methanthiolát)

SML(T) = 0,006 mg/kg (17) (vyjádřeno jako cín)

67180

—

směs (50 % hmot.) n-decyl-n-oktylesteru kyseliny ftalové, (25 % hmot.) di-n-decylesteru kyseliny ftalové, (25 % hmot.) di-n-oktylesteru kyseliny ftalové.

SML = 5 mg/kg (1)“

| c) | Tento řádek se zrušuje:








  Ref. č. | Číslo CAS | Název | Omezení a/nebo specifikace |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „76680 | 068132-00-3 | polycyklopentadien, hydrogenovaný | SML = 5 mg/kg (1)“ |

c)

Tento řádek se zrušuje:

Ref. č.

Číslo CAS

Název

Omezení a/nebo specifikace

(1)

(2)

(3)

(4)

„76680

068132-00-3

polycyklopentadien, hydrogenovaný

SML = 5 mg/kg (1)“

---

PŘÍLOHA III

V části B přílohy V se v číselném pořadí vkládají tyto řádky:

| Ref. č | JINÉ SPECIFIKACE |
| --- | --- |
| „24903 | Sirupy, hydrolyzovaný škrob, hydrogenované
  V souladu s kritérii čistoty pro maltitolový sirup E 965(ii) (směrnice Komise 95/31/ES (Úř. věst. L 178, 28.7.1995, s. 1), naposledy pozměněná směrnicí 2004/46/ES (Úř. věst. L 114, 21.4.2004, s. 15)) |
| 43480 | Aktivní uhlí
  Pouze pro použití v PET a v množství max. 10 mg/kg polymeru. Tytéž požadavky na čistotu jako pro medicinální uhlí (rostlinná čerň) (E 153) stanovené ve směrnici Komise 95/45/ES (Úř. věst. L 226, 22.9.1995, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/47/ES (Úř. věst. L 113, 20.4.2004, s. 24)), s výjimkou obsahu popela, který smí představovat až 10 % (hmotnostních) |
| 64990 | Maleinanhydrid-styren, kopolymer, sodná sůl
  MW frakce < 1 000 tvoří méně než 0,05 % (hmotnostních) |
| 67155 | Směs 4-(2-benzoxazolyl)-4′-(5-methyl-2-benzoxazolyl)stilbenu, 4,4′-bis(2-benzoxazolyl) stilbenu a 4,4′-bis(5-methyl-2-benzoxazolyl)stilbenu)
  Směs získaná z výrobního procesu v typickém poměru (58–62 %) : (23–27 %) : (13–17 %) |
| 76845 | Polyester 1,4-butanediolu s kaprolaktonem
  MW frakce < 1 000 tvoří méně než 0,05 % (hmotnostních) |
| 76815 | Polyester kyseliny adipové s glycerolem nebo pentaerythritolem, estery se sudým počtem uhlíkových atomů, mastné kyseliny C12-C22, lineární
  MW frakce < 1 000 tvoří méně než 5 % (hmotnostních) |
| 79600 | Poly(ethylenglykol)tridecylether, fosfát
  Poly(ethyleneglykol) (EO ≤ 11) tridecylether, fosfát (mono- a dialkyl ester) s max. 10 % obsahem poly(ethyleneglykolu) (EO ≤ 11) tridecyletheru“ |

Ref. č

JINÉ SPECIFIKACE

„24903

Sirupy, hydrolyzovaný škrob, hydrogenované

V souladu s kritérii čistoty pro maltitolový sirup E 965(ii) (směrnice Komise 95/31/ES (Úř. věst. L 178, 28.7.1995, s. 1), naposledy pozměněná směrnicí 2004/46/ES (Úř. věst. L 114, 21.4.2004, s. 15))

43480

Aktivní uhlí

Pouze pro použití v PET a v množství max. 10 mg/kg polymeru. Tytéž požadavky na čistotu jako pro medicinální uhlí (rostlinná čerň) (E 153) stanovené ve směrnici Komise 95/45/ES (Úř. věst. L 226, 22.9.1995, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/47/ES (Úř. věst. L 113, 20.4.2004, s. 24)), s výjimkou obsahu popela, který smí představovat až 10 % (hmotnostních)

64990

Maleinanhydrid-styren, kopolymer, sodná sůl

MW frakce < 1 000 tvoří méně než 0,05 % (hmotnostních)

67155

Směs 4-(2-benzoxazolyl)-4′-(5-methyl-2-benzoxazolyl)stilbenu, 4,4′-bis(2-benzoxazolyl) stilbenu a 4,4′-bis(5-methyl-2-benzoxazolyl)stilbenu)

Směs získaná z výrobního procesu v typickém poměru (58–62 %) : (23–27 %) : (13–17 %)

76845

Polyester 1,4-butanediolu s kaprolaktonem

MW frakce < 1 000 tvoří méně než 0,05 % (hmotnostních)

76815

Polyester kyseliny adipové s glycerolem nebo pentaerythritolem, estery se sudým počtem uhlíkových atomů, mastné kyseliny C12-C22, lineární

MW frakce < 1 000 tvoří méně než 5 % (hmotnostních)

79600

Poly(ethylenglykol)tridecylether, fosfát

Poly(ethyleneglykol) (EO ≤ 11) tridecylether, fosfát (mono- a dialkyl ester) s max. 10 % obsahem poly(ethyleneglykolu) (EO ≤ 11) tridecyletheru“

---

PŘÍLOHA IV

Příloha VI se mění takto:

| 1. | Poznámky (8), (14) a (16) se nahrazují tímto:






  „(8) | SML(T) v tomto konkrétním případě znamená, že omezení nesmí být překročeno úhrnem migrace látek uvedených pod ref. č.: 38000, 42400, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 a 95725. |
| --- | --- | --- |

1.

Poznámky (8), (14) a (16) se nahrazují tímto:

„(8)

SML(T) v tomto konkrétním případě znamená, že omezení nesmí být překročeno úhrnem migrace látek uvedených pod ref. č.: 38000, 42400, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 a 95725.

| (14) | SML(T) v tomto konkrétním případě znamená, že omezení nesmí být překročeno úhrnem migrace látek uvedených pod ref. č.: 44960, 68078, 69160, 82020 a 89170. |
| --- | --- |

(14)

SML(T) v tomto konkrétním případě znamená, že omezení nesmí být překročeno úhrnem migrace látek uvedených pod ref. č.: 44960, 68078, 69160, 82020 a 89170.

| (16) | SML(T) v tomto konkrétním případě znamená, že omezení nesmí být překročeno úhrnem migrace látek uvedených pod ref. č.: 49595, 49600, 67520, 67515 a 83599.“ |
| --- | --- |

(16)

SML(T) v tomto konkrétním případě znamená, že omezení nesmí být překročeno úhrnem migrace látek uvedených pod ref. č.: 49595, 49600, 67520, 67515 a 83599.“

| 2. | Doplňují se nové poznámky, které znějí:






  „(35) | SML(T) v tomto konkrétním případě znamená, že omezení nesmí být překročeno úhrnem migrace látek uvedených pod ref. č.: 25540 a 25550. |
| --- | --- | --- |

2.

Doplňují se nové poznámky, které znějí:

„(35)

SML(T) v tomto konkrétním případě znamená, že omezení nesmí být překročeno úhrnem migrace látek uvedených pod ref. č.: 25540 a 25550.

| (36) | SML(T) v tomto konkrétním případě znamená, že omezení nesmí být překročeno úhrnem migrace látek uvedených pod ref. č.: 10690, 10750, 10780, 10810, 10840, 11470, 11590, 11680, 11710, 11830, 11890, 11980 a 31500. |
| --- | --- |

(36)

SML(T) v tomto konkrétním případě znamená, že omezení nesmí být překročeno úhrnem migrace látek uvedených pod ref. č.: 10690, 10750, 10780, 10810, 10840, 11470, 11590, 11680, 11710, 11830, 11890, 11980 a 31500.

| (37) | SML(T) v tomto konkrétním případě znamená, že omezení nesmí být překročeno úhrnem migrace látek uvedených pod ref. č.: 20020, 20080, 20110, 20140, 20170, 20890, 21010, 21100, 21130, 21190, 21280, 21340 a 21460. |
| --- | --- |

(37)

SML(T) v tomto konkrétním případě znamená, že omezení nesmí být překročeno úhrnem migrace látek uvedených pod ref. č.: 20020, 20080, 20110, 20140, 20170, 20890, 21010, 21100, 21130, 21190, 21280, 21340 a 21460.

| (38) | SML(T) v tomto konkrétním případě znamená, že omezení nesmí být překročeno úhrnem migrace látek uvedených pod ref. č.: 81515, 96190, 96240 a 96320, jakož i solí (včetně podvojných solí a kyselých solí) zinku povolených kyselin, fenolů nebo alkoholů. Totéž omezení pro zinek se uplatní na názvy obsahující termín ‚... kyselina (kyseliny), soli‘, které se vyskytují v seznamu, v případě, že odpovídající volná kyselina nebo kyseliny nejsou uvedeny. |
| --- | --- |

(38)

SML(T) v tomto konkrétním případě znamená, že omezení nesmí být překročeno úhrnem migrace látek uvedených pod ref. č.: 81515, 96190, 96240 a 96320, jakož i solí (včetně podvojných solí a kyselých solí) zinku povolených kyselin, fenolů nebo alkoholů. Totéž omezení pro zinek se uplatní na názvy obsahující termín ‚... kyselina (kyseliny), soli‘, které se vyskytují v seznamu, v případě, že odpovídající volná kyselina nebo kyseliny nejsou uvedeny.

| (39) | Při velmi vysoké teplotě by mohl být migrační limit překročen. |
| --- | --- |

(39)

Při velmi vysoké teplotě by mohl být migrační limit překročen.

| (40) | SML(T) v tomto konkrétním případě znamená, že omezení nesmí být překročeno úhrnem migrace látek uvedených pod ref. č.: 38940 a 40020.“ |
| --- | --- |

(40)

SML(T) v tomto konkrétním případě znamená, že omezení nesmí být překročeno úhrnem migrace látek uvedených pod ref. č.: 38940 a 40020.“

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

| 19.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 302/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 302/46

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 14. listopadu 2005

o uzavření mezinárodní dohody o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2005

(2005/800/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojení s první větou čl. 300 odst. 2 prvního pododstavce této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rada zmocnila dne 25. listopadu 2003 Komisi, aby jménem Společenství sjednala revizi mezinárodní dohody o olivovém oleji a stolních olivách z roku 1986, která byla změněna a prodloužena v roce 1993 a naposledy prodloužena v roce 2004. |
| --- | --- |

(1)

Rada zmocnila dne 25. listopadu 2003 Komisi, aby jménem Společenství sjednala revizi mezinárodní dohody o olivovém oleji a stolních olivách z roku 1986, která byla změněna a prodloužena v roce 1993 a naposledy prodloužena v roce 2004.

| (2) | Dne 29. dubna 2005 byla konferencí Organizace spojených národů pro sjednání nástupnické dohody k mezinárodní dohodě o olivovém oleji a stolních olivách z roku 1986 přijata nová mezinárodní dohoda o olivovém oleji a stolních olivách. |
| --- | --- |

(2)

Dne 29. dubna 2005 byla konferencí Organizace spojených národů pro sjednání nástupnické dohody k mezinárodní dohodě o olivovém oleji a stolních olivách z roku 1986 přijata nová mezinárodní dohoda o olivovém oleji a stolních olivách.

| (3) | Mezinárodní dohoda o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2005 podporuje mezinárodní spolupráci, přispívá k rozvoji a stabilitě trhů s dotčenými produkty a k uskutečňování cílů Společenství v oblasti obchodní a zemědělské politiky. |
| --- | --- |

(3)

Mezinárodní dohoda o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2005 podporuje mezinárodní spolupráci, přispívá k rozvoji a stabilitě trhů s dotčenými produkty a k uskutečňování cílů Společenství v oblasti obchodní a zemědělské politiky.

| (4) | Z tohoto důvodu je v zájmu Společenství schválit dohodu z roku 2005, |
| --- | --- |

(4)

Z tohoto důvodu je v zájmu Společenství schválit dohodu z roku 2005,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Mezinárodní dohoda o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2005 se schvaluje jménem Evropského společenství.

Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu či osoby zmocněné podepsat dohodu zavazující Společenství v souladu s čl. 39 odst. 2 písm. a) dohody (1).

V Bruselu dne 14. listopadu 2005.

Za Radu

T. JOWELL

předsedkyně

---

(1)  Datum vstupu dohody v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropských společenství.

1

Úředním věstníku Evropských společenství

---

KONFERENCE ORGANIZACE SPOJENÝCH NÁRODŮ O OBCHODU A ROZVOJI

MEZINÁRODNÍ DOHODA O OLIVOVÉM OLEJI A STOLNÍCH OLIVÁCH Z ROKU 2005

Image

ORGANIZACE SPOJENÝCH NÁRODŮ

Ženeva, 2005

POZNÁMKA

Symboly uvedené v dokumentech Organizace spojených národů se skládají z velkých písmen kombinovaných s čísly. Uvedení tohoto symbolu označuje odkaz na dokument Organizace spojených národů.

TD/OLIVE OIL.10/6

STRANY TÉTO DOHODY,

ZDŮRAZŇUJÍCE, že pěstování oliv ovlivňuje existenci a životní podmínky milionů rodin, které jsou závislé na opatřeních směřujících k zachování a zvyšování spotřeby produktů z oliv a povzbuzení světového obchodu s těmito produkty,

JSOUCE SI VĚDOMY, že olivovník je vzhledem ke své dlouhověkosti nezbytný k zachování a ochraně půdy a že je rovněž klíčový pro rozvoj půdy, na níž není možné pěstovat jiné plodiny a která i při použití neintenzivních forem obdělávání příznivě reaguje na jakékoli pokročilejší způsoby obdělávání,

UVĚDOMUJÍCE SI, že olivový olej a stolní olivy jsou klíčovými základními surovinami v oblastech, kde se pěstují olivy, a že představují základní prvky středomořské kuchyně, a v posledních letech i jiných kuchyní,

JSOUCE SI VĚDOMY, že produkce oliv je nepravidelná, což vede ke specifickým obtížím, které mohou vážně poškodit zájmy producentů a spotřebitelů a ohrozit obecnou politiku hospodářského růstu v zemích a oblastech, kde se pěstují olivy,

ZDŮRAZŇUJÍCE v této souvislosti klíčový význam produkce oliv pro hospodářství řady států,

UVĚDOMUJÍCE SI, že opatření, která mají být přijata s ohledem na zvláštní povahu pěstování oliv a trhu s těmito produkty přesahují hranice států a vyžadují mezinárodní akci,

DOMNÍVAJÍCE SE, že je nezbytné pokračovat a rozvíjet práci vykonanou v rámci předchozích dohod uzavřených v době od přijetí dohody z roku 1956 do přijetí dohody z roku 1986, v pozměněném znění z roku 1993, a že je, s ohledem na změny v tomto odvětví, nezbytné sjednat novou aktualizovanou dohodu,

S OHLEDEM na příslušná ustanovení konsenzu ze São Paula přijatého na jedenáctém zasedání Konference Organizace spojených národů o obchodu a rozvoji,

SE DOHODLY TAKTO:

KAPITOLA I

Obecné cíle

Článek 1

Obecné cíle

Obecné cíle této dohody jsou tyto:

| 1. | Ve vztahu k mezinárodní technické spolupráci:






  — | posílit mezinárodní spolupráci v oblasti integrovaného a udržitelného rozvoje světového pěstování oliv, |
| --- | --- | --- |

1.

Ve vztahu k mezinárodní technické spolupráci:

—

posílit mezinárodní spolupráci v oblasti integrovaného a udržitelného rozvoje světového pěstování oliv,

| — | posílit spolupráci v oblasti politik týkajících se produkce, industrializace, skladování a obchodování s olivovými oleji, olivovými oleji z pokrutin a stolními olivami, |
| --- | --- |

—

posílit spolupráci v oblasti politik týkajících se produkce, industrializace, skladování a obchodování s olivovými oleji, olivovými oleji z pokrutin a stolními olivami,

| — | povzbudit výzkum a rozvoj a posílit poskytování technologií a odborné přípravy v odvětví produktů z oliv, mimo jiné s cílem modernizovat pěstování oliv a průmysl produktů z oliv a zvýšit kvalitu produkce, |
| --- | --- |

—

povzbudit výzkum a rozvoj a posílit poskytování technologií a odborné přípravy v odvětví produktů z oliv, mimo jiné s cílem modernizovat pěstování oliv a průmysl produktů z oliv a zvýšit kvalitu produkce,

| — | položit základy mezinárodní spolupráce při mezinárodním obchodu s olivovými oleji, olivovými oleji z pokrutin a stolními olivami s cílem navázat v této souvislosti úzké vztahy s různými dotčenými subjekty v odvětví produktů z oliv, a to v souladu s odpovídajícími mezinárodními smlouvami a dohodami, |
| --- | --- |

—

položit základy mezinárodní spolupráce při mezinárodním obchodu s olivovými oleji, olivovými oleji z pokrutin a stolními olivami s cílem navázat v této souvislosti úzké vztahy s různými dotčenými subjekty v odvětví produktů z oliv, a to v souladu s odpovídajícími mezinárodními smlouvami a dohodami,

| — | nadále rozvíjet vynaložené úsilí a přijaté kroky směřující ke zvýšení kvality produktů a upozornit na tuto problematiku, |
| --- | --- |

—

nadále rozvíjet vynaložené úsilí a přijaté kroky směřující ke zvýšení kvality produktů a upozornit na tuto problematiku,

| — | nadále rozvíjet vynaložené úsilí a přijaté kroky směřující k prohloubení vzájemného vztahu mezi pěstováním oliv a životním prostředím, zejména s ohledem na ochranu životního prostředí, |
| --- | --- |

—

nadále rozvíjet vynaložené úsilí a přijaté kroky směřující k prohloubení vzájemného vztahu mezi pěstováním oliv a životním prostředím, zejména s ohledem na ochranu životního prostředí,

| — | přezkoumat a posílit integrální používání produktů získávaných z olivovníků, |
| --- | --- |

—

přezkoumat a posílit integrální používání produktů získávaných z olivovníků,

| — | vykonávat činnosti určené k ochraně genofondu olivovníků. |
| --- | --- |

—

vykonávat činnosti určené k ochraně genofondu olivovníků.

| 2. | Ve vztahu k normalizaci mezinárodního obchodu s produkty z oliv:






  — | pokračovat ve spolupráci v oblasti fyzikálně-chemického a senzorického testování s cílem získat nové znalosti o složení a kvalitativních vlastnostech olivových produktů a stanovit mezinárodní normy umožňující:






  — | kontrolu jakosti dotčených produktů, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Ve vztahu k normalizaci mezinárodního obchodu s produkty z oliv:

—

pokračovat ve spolupráci v oblasti fyzikálně-chemického a senzorického testování s cílem získat nové znalosti o složení a kvalitativních vlastnostech olivových produktů a stanovit mezinárodní normy umožňující:

—

kontrolu jakosti dotčených produktů,

| — | korektní mezinárodní trh, |
| --- | --- |

—

korektní mezinárodní trh,

| — | ochranu práv spotřebitelů, |
| --- | --- |

—

ochranu práv spotřebitelů,

| — | předcházení podvodným praktikám; |
| --- | --- |

—

předcházení podvodným praktikám;

| — | usnadnit určování a provádění opatření směřujících k harmonizaci vnitrostátních a mezinárodních právních předpisů týkajících se zejména obchodu s olivovým olejem a stolních oliv; |
| --- | --- |

—

usnadnit určování a provádění opatření směřujících k harmonizaci vnitrostátních a mezinárodních právních předpisů týkajících se zejména obchodu s olivovým olejem a stolních oliv;

| — | povzbudit harmonizaci kritérií určených k definování zeměpisných označení udělených členy, a to s ohledem na jejich mezinárodní ochranu; |
| --- | --- |

—

povzbudit harmonizaci kritérií určených k definování zeměpisných označení udělených členy, a to s ohledem na jejich mezinárodní ochranu;

| — | položit základy mezinárodní spolupráce zaměřené na předcházení a případně boj proti jakýmkoli podvodným praktikám v mezinárodním obchodu s jedlými produkty z oliv prostřednictvím navázání úzkých vztahů v tomto kontextu se zástupci různých dotčených subjektů působících v odvětví produktů z oliv. |
| --- | --- |

—

položit základy mezinárodní spolupráce zaměřené na předcházení a případně boj proti jakýmkoli podvodným praktikám v mezinárodním obchodu s jedlými produkty z oliv prostřednictvím navázání úzkých vztahů v tomto kontextu se zástupci různých dotčených subjektů působících v odvětví produktů z oliv.

| 3. | Ve vztahu k rozšiřování mezinárodního obchodu a podpoře produktů z oliv:






  — | podpořit jakékoli činnosti přispívající k harmonickému, udržitelnému rozšiřování světového hospodaření s produkty z oliv s využitím veškerých prostředků, které jsou v pravomoci Mezinárodní rady pro olivy v oblasti produkce, spotřeby a mezinárodního obchodu, a to s ohledem na způsoby jejich propojení, |
| --- | --- | --- |

3.

Ve vztahu k rozšiřování mezinárodního obchodu a podpoře produktů z oliv:

—

podpořit jakékoli činnosti přispívající k harmonickému, udržitelnému rozšiřování světového hospodaření s produkty z oliv s využitím veškerých prostředků, které jsou v pravomoci Mezinárodní rady pro olivy v oblasti produkce, spotřeby a mezinárodního obchodu, a to s ohledem na způsoby jejich propojení,

| — | usnadnit určování a provádění opatření směřujících k vyrovnání produkce a spotřeby a zavést postupy pro poskytování informací a konzultace s cílem zvýšit transparentnost trhu, |
| --- | --- |

—

usnadnit určování a provádění opatření směřujících k vyrovnání produkce a spotřeby a zavést postupy pro poskytování informací a konzultace s cílem zvýšit transparentnost trhu,

| — | provádět opatření určená k rozšíření mezinárodního obchodu s produkty z oliv a přijmout jakákoli vhodná opatření zaměřená na zvýšení spotřeby olivového oleje a stolních oliv, |
| --- | --- |

—

provádět opatření určená k rozšíření mezinárodního obchodu s produkty z oliv a přijmout jakákoli vhodná opatření zaměřená na zvýšení spotřeby olivového oleje a stolních oliv,

| — | zajistit lepší porozumění výživovým, léčivým a jiným vlastnostem olivového oleje a stolních oliv, |
| --- | --- |

—

zajistit lepší porozumění výživovým, léčivým a jiným vlastnostem olivového oleje a stolních oliv,

| — | udržovat a posilovat úlohu Mezinárodní rady pro olivy jako platformy, na níž se setkávají hospodářské subjekty působící v tomto odvětví a jako světového dokumentačního a informačního centra pro olivovníky a produkty z nich. |
| --- | --- |

—

udržovat a posilovat úlohu Mezinárodní rady pro olivy jako platformy, na níž se setkávají hospodářské subjekty působící v tomto odvětví a jako světového dokumentačního a informačního centra pro olivovníky a produkty z nich.

KAPITOLA II

Definice

Článek 2

Definice

Pro účely této dohody se rozumí:

| 1. | „Mezinárodní radou pro olivy“ mezinárodní organizace uvedená v čl. 3 odst. 1, jejímž úkolem je provádět ustanovení této dohody; |
| --- | --- |

1.

„Mezinárodní radou pro olivy“ mezinárodní organizace uvedená v čl. 3 odst. 1, jejímž úkolem je provádět ustanovení této dohody;

| 2. | „Radou členů“ rozhodovací orgán Mezinárodní rady pro olivy; |
| --- | --- |

2.

„Radou členů“ rozhodovací orgán Mezinárodní rady pro olivy;

| 3. | „členem“ smluvní strana této dohody; |
| --- | --- |

3.

„členem“ smluvní strana této dohody;

| 4. | „olivovými oleji“ oleje získávané výhradně z plodů olivovníku, s vyloučením olejů získávaných rozpouštěním nebo reesterifikací a jakékoli směsi s jinými druhy olejů; |
| --- | --- |

4.

„olivovými oleji“ oleje získávané výhradně z plodů olivovníku, s vyloučením olejů získávaných rozpouštěním nebo reesterifikací a jakékoli směsi s jinými druhy olejů;

| 5. | „stolními olivami“ produkt získávaný ze zralých plodů různých druhů olivovníku vybíraných z důvodu, že rodí olivy zvlášť vhodné ke konzervaci, který je vhodně upraven nebo zpracován a nabízen k prodeji a konečné spotřebě; |
| --- | --- |

5.

„stolními olivami“ produkt získávaný ze zralých plodů různých druhů olivovníku vybíraných z důvodu, že rodí olivy zvlášť vhodné ke konzervaci, který je vhodně upraven nebo zpracován a nabízen k prodeji a konečné spotřebě;

| 6. | „produkty z oliv“ veškeré jedlé produkty z oliv, zejména olivové oleje, olivové oleje z pokrutin a stolní olivy; |
| --- | --- |

6.

„produkty z oliv“ veškeré jedlé produkty z oliv, zejména olivové oleje, olivové oleje z pokrutin a stolní olivy;

| 7. | „vedlejšími produkty z oliv“ zejména produkty získávané při prořezávání oliv a z odvětví produktů z oliv a produkty získávané v rámci alternativních způsobů užití produktů dotčeného odvětví; |
| --- | --- |

7.

„vedlejšími produkty z oliv“ zejména produkty získávané při prořezávání oliv a z odvětví produktů z oliv a produkty získávané v rámci alternativních způsobů užití produktů dotčeného odvětví;

| 8. | „sklizňovým rokem pro olivy“ období od 1. října každého roku do 30. září následujícího roku. |
| --- | --- |

8.

„sklizňovým rokem pro olivy“ období od 1. října každého roku do 30. září následujícího roku.

ČÁST PRVNÍ

INSTITUCIONÁLNÍ USTANOVENÍ

KAPITOLA III

Mezinárodní rada pro olivy

Oddíl I

Zřízení, orgány, funkce, výsady a imunity

Článek 3

Zřízení, ústředí a struktura Mezinárodní rady pro olivy

1.   Mezinárodní rada pro olivy jedná prostřednictvím:

| — | svého předsedy, |
| --- | --- |

—

svého předsedy,

| — | své Rady členů a případně svých výborů a podvýborů, |
| --- | --- |

—

své Rady členů a případně svých výborů a podvýborů,

| — | svého výkonného sekretariátu, |
| --- | --- |

—

svého výkonného sekretariátu,

v souladu s příslušnými ustanoveními oddílů II až V.

2.   Ústředí Mezinárodní rady pro olivy se nachází v Madridu (Španělsko), nerozhodne-li Rada členů jinak.

Článek 4

Zastoupení členů v Mezinárodní radě pro olivy

1.   Každý člen určí svého zástupce v Mezinárodní radě pro olivy.

2.   Jakýkoli odkaz na „vládu“ nebo „vlády“ uvedený v této dohodě se považuje rovněž za odkazující na Evropské společenství a jakoukoli mezivládní organizaci oprávněnou sjednávat, uzavírat a plnit mezinárodní dohody, zejména dohody o plodinách. Jakýkoli odkaz na podpis, ratifikaci, přijetí nebo schválení, oznámení o prozatímním provádění nebo přistoupení uvedený v této dohodě se proto ve vztahu k Evropskému společenství nebo uvedené mezivládní organizaci považuje za odkazující rovněž na podpis, ratifikaci, přijetí nebo schválení, oznámení o prozatímním provádění nebo přistoupení učiněné Evropským společenstvím nebo uvedenou mezivládní organizací.

Článek 5

Výsady a imunity

1.   Mezinárodní radě pro olivy přísluší mezinárodní právní subjektivita. Je zejména oprávněna uzavírat smlouvy, nabývat a zcizovat movitý i nemovitý majetek a zahajovat právní řízení. Není oprávněna půjčovat si peníze.

2.   Na území každého člena, pokud to příslušné právní předpisy dotčeného člena dovolují, má Mezinárodní rada pro olivy právní způsobilost nezbytnou k plnění funkcí, které jsou jí svěřeny touto dohodou.

3.   Pro účely jejího řádného fungování se statut, výsady a imunity Mezinárodní rady pro olivy a jejího výkonného ředitele, vyšších úředníků a jiných zaměstnanců jejího výkonného sekretariátu, odborníků a delegací členů na území Španělska řídí smlouvou o ústředí.

4.   Vláda státu, v němž se nachází ústředí Mezinárodní rady pro olivy, osvobodí, pokud to příslušné právní předpisy tohoto státu dovolují, odměnu vyplácenou Mezinárodní radou pro olivy jejím zaměstnancům, a její aktiva, příjmy a jiný majetek od daně.

5.   Mezinárodní rada pro olivy může s jedním nebo více svými členy uzavřít dohody o těchto výsadách a imunitách, pokud jsou nezbytné pro řádné provádění této dohody.

Oddíl II

Rada členů

Článek 6

Složení a funkce

1.   Rada členů ze skládá z jednoho delegáta každého člena. Každý člen může dále jmenovat jednoho nebo více náhradníků za svého delegáta a jednoho nebo více poradců svého delegáta.

2.   Rada členů je hlavním rozhodovacím orgánem Mezinárodní rady pro olivy. Uplatňuje veškeré pravomoci a vykonává, nebo zajišťuje výkon, veškerých funkcí nezbytných k dosažení cílů této dohody. Rada členů přijímá jakákoli rozhodnutí a doporučení nebo předkládá jakékoli návrhy upravené nebo předpokládané v této dohodě, nejsou-li dotčené pravomoci nebo funkce výslovně svěřeny výkonnému sekretariátu nebo výkonnému řediteli.

Jakákoli rozhodnutí, doporučení nebo návrhy přijaté v souladu s Mezinárodní dohodou (1) předcházející této dohodě, které budou při vstupu této dohody v platnost platné, budou nadále prováděny, nebudou-li v rozporu s touto dohodou, nebo nezruší-li je Rada členů.

3.   Rada členů přijímá v souladu s příslušnými ustanoveními této dohody:

| a) | jednací řád; |
| --- | --- |

a)

jednací řád;

| b) | zaměstnanecké předpisy, a to s ohledem na předpisy platné pro úředníky obdobných mezivládních organizací; |
| --- | --- |

b)

zaměstnanecké předpisy, a to s ohledem na předpisy platné pro úředníky obdobných mezivládních organizací;

| c) | organizační strukturu. |
| --- | --- |

c)

organizační strukturu.

4.   Rada členů vypracovává studie nebo vykonává jinou činnost, nebo zajišťuje, aby byly vypracovávány studie nebo vykonávána jiná činnost, včetně shromažďování informací o různých druzích pomoci pro činnosti spojené s pěstováním oliv a produkty z oliv, které jí umožní formulovat jakákoli doporučení a návrhy, jež považuje za vhodné ve vztahu ke splnění obecných cílů stanovených v článku 1. Jakékoli takové studie nebo činnost budou zejména pokrývat co možná nejvíce států nebo skupin států a zohledňovat obecné, sociální a ekonomické podmínky v dotčených státech.

Členové informují Radu členů, v souladu s postupem stanoveným touto Radou, o závěrech, které přijali po zvážení doporučení a návrhů vyplývajících z provádění této dohody.

5.   Rada členů zveřejňuje výroční zprávu o své činnosti a o fungování této dohody.

6.   Rada členů navrhne, vypracuje a zveřejní v úředních jazycích Mezinárodní rady pro olivy zprávy, studie a jiné dokumenty, které bude považovat za vhodné a nezbytné, a bude pravidelně aktualizovat záznamy, jež potřebuje pro plnění svých funkcí podle této dohody.

Článek 7

Schůze Rady členů

1.   Nerozhodne-li Rada členů jinak, schází se v ústředí Mezinárodní rady pro olivy. Pokud se na pozvání kteréhokoli člena Rada rozhodne sejít na jiném místě, hradí tento člen výdaje vynaložené z rozpočtu Mezinárodní rady pro olivy přesahující výši výdajů vynaložených v případě konání schůze v ústředí.

2.   Řádná schůze Rady členů se koná nejméně jednou ročně, a to na podzim.

Kterýkoli člen může zmocnit delegáta jiného člena, aby zastupoval jeho zájmy a vykonával jeho právo účastnit se rozhodování Rady členů na jedné nebo více jejích schůzích. Radě členů musí být předloženo přijatelné potvrzení o tomto zmocnění.

Delegát určitého člena nesmí zastupovat zájmy ani vykonávat právo účastnit se rozhodování Rady členů více než jednoho jiného člena.

3.   Schůze Rady členů může být svolána kdykoli, a to podle uvážení jejího předsedy. Předseda může rovněž svolat schůzi Rady členů na žádost několika členů nebo na žádost jediného člena, pokud ji podpoří nejméně dva další členové.

4.   Výdaje delegací Rady členů hradí dotčení členové.

5.   Konání jakýchkoli schůzí uvedených v odstavci 2 tohoto článku bude oznámeno nejméně 60 dní před datem prvního jednání každé takové schůze. Konání jakýchkoli schůzí uvedených v odstavci 3 tohoto článku bude oznámeno nejméně 21 dní před datem prvního jednání každé takové schůze

6.   Na jakékoli schůzi je Rada členů usnášeníschopná, pokud jsou přítomni delegáti většiny členů, jimž přísluší nejméně 90 procent celkových účastnických podílů přidělených členům.

Není-li Rada členů usnášeníschopná, odloží se schůze o 24 hodin, kdy je požadována přítomnost delegátů členů, jimž přísluší nejméně 85 procent celkových účastnických podílů přidělených členům.

7.   S předchozím souhlasem Rady členů se mohou celé nebo části schůze Rady členů účastnit jako pozorovatelé tyto subjekty:

| a) | mezinárodní organizace a instituce uvedené v článku 14 této dohody; |
| --- | --- |

a)

mezinárodní organizace a instituce uvedené v článku 14 této dohody;

| b) | vláda jakéhokoli členského státu Organizace spojených národů nebo státu se statusem pozorovatele při Organizaci spojených národů nebo jedna z organizací uvedených v článku 14 této dohody, jež se hodlá stát smluvní stranou této dohody, na základě písemné konzultace mezi datem, kdy bylo doručeno oznámení o konání schůze, a konáním schůze. |
| --- | --- |

b)

vláda jakéhokoli členského státu Organizace spojených národů nebo státu se statusem pozorovatele při Organizaci spojených národů nebo jedna z organizací uvedených v článku 14 této dohody, jež se hodlá stát smluvní stranou této dohody, na základě písemné konzultace mezi datem, kdy bylo doručeno oznámení o konání schůze, a konáním schůze.

Pozorovatelé nejsou oprávněni vystupovat na schůzích Rady členů, pokud jim k tomu předseda neudělil souhlas.

Článek 8

Účastnické podíly

1.   Členům přísluší dohromady 1 000 účastnických podílů.

Účastnické podíly se rozdělí mezi členy poměrně podle výchozích údajů každého člena, na základě následujícího vzorce:

q = p1 + e1 + p2 + e2

Parametry v tomto vzorci odpovídají průměrným hodnotám v tisících metrických tun s tím, že jakýkoli podíl 1 000 tun nad celé číslo se zanedbává. Účastnické podíly se nevypočítávají na desetinná místa.

| q | : | výchozí údaje používané k poměrnému rozdělení účastnických podílů, |
| --- | --- | --- |
| p1 | : | průměrná produkce olivového oleje v posledních šesti sklizňových rocích pro olivy, |
| e1 | : | průměrný objem (procleného) vývozu olivového oleje v posledních šesti kalendářních letech odpovídajících koncovým rokům sklizňových roků pro olivy používaných při výpočtu ukazatele p1, |
| p2 | : | průměrná produkce stolních oliv v posledních šesti sklizňových rocích pro olivy, převedená na odpovídající hodnotu v olivovém oleji s použitím převodního koeficientu 16 procent, |
| e2 | : | průměrný objem (procleného) vývozu stolních oliv v posledních šesti kalendářních letech odpovídajících koncovým rokům sklizňových roků pro olivy používaných při výpočtu ukazatele p2, převedená na odpovídající hodnotu v olivovém oleji s použitím převodního koeficientu 16 procent. |

q

:

výchozí údaje používané k poměrnému rozdělení účastnických podílů,

p1

:

průměrná produkce olivového oleje v posledních šesti sklizňových rocích pro olivy,

e1

:

průměrný objem (procleného) vývozu olivového oleje v posledních šesti kalendářních letech odpovídajících koncovým rokům sklizňových roků pro olivy používaných při výpočtu ukazatele p1,

p2

:

průměrná produkce stolních oliv v posledních šesti sklizňových rocích pro olivy, převedená na odpovídající hodnotu v olivovém oleji s použitím převodního koeficientu 16 procent,

e2

:

průměrný objem (procleného) vývozu stolních oliv v posledních šesti kalendářních letech odpovídajících koncovým rokům sklizňových roků pro olivy používaných při výpočtu ukazatele p2, převedená na odpovídající hodnotu v olivovém oleji s použitím převodního koeficientu 16 procent.

2.   Žádný člen však nebude mít méně než pět účastnických podílů. Za tímto účelem, pokud by byl výsledek výpočtu na základě odstavce 1 menší než 5 účastnických podílů pro jednotlivého člena, zvýší se počet účastnických podílů tohoto člena na pět a počet účastnických podílů ostatních členů se poměrně sníží.

3.   Rada členů přijme na své výroční schůzi účastnické podíly vypočtené podle tohoto článku. Toto rozdělení je platné pro následující rok.

4.   Účastnické podíly pro první rok jsou uvedeny v příloze A této dohody. Byly určeny na základě odstavců 1 a 2 tohoto článku, a to s ohledem na průměrné údaje za posledních šest sklizňových roků pro olivy a kalendářních roků, u nichž jsou dostupné konečné údaje. Každý rok Rada členů případně upraví podíly v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku.

Článek 9

Rozhodnutí Rady členů

1.   Není-li v této dohodě stanoveno jinak, přijímají se rozhodnutí Rady členů souhlasem všech členů učiněným ve lhůtě určené předsedou. Tato lhůta nesmí překročit délku konání schůze, na níž byl návrh rozhodnutí předložen Radě členů.

Nebude-li ve stanovené lhůtě dosaženo všeobecného souhlasu, přistoupí členové k hlasování.

2.   Jakékoli rozhodnutí se považuje za přijaté, pokud pro něj hlasovalo nejméně 50 procent členů, jimž přísluší 82 procent účastnických podílů.

3.   Rada členů může přijímat rozhodnutí výměnou dopisů mezi předsedou a členy, aniž by byla svolána schůze, pokud proti tomuto postupu nevznese žádný člen námitku.

Pravidla pro provádění tohoto postupu konzultací stanoví Rada členů ve svém jednacím řádu.

Jakékoli takto přijaté rozhodnutí sdělí výkonný sekretariát co nejdříve to bude možné všem členům, a bude zapsáno do závěrečné zprávy z následující schůze Rady členů.

Oddíl III

Předseda a místopředseda

Článek 10

Předseda a místopředseda

1.   Rada členů zvolí předsedu z řad delegací členů. Je-li předseda vedoucím delegace, vykonává jeho právo účastnit se rozhodování Rady členů jiný člen jeho delegace.

Aniž jsou dotčeny pravomoci nebo funkce svěřené výkonnému řediteli v této dohodě nebo v souladu s ní, vykonává předseda své pravomoci a funkce stanovené v této dohodě a dále upřesněné v jednacím řádu. Předseda je dále právním zástupcem Mezinárodní rady pro olivy a předsedá schůzím Rady členů.

2.   Rada členů volí rovněž místopředsedu z řad delegací členů. Je-li místopředseda vedoucím delegace, je oprávněn podílet se na rozhodnutích Rady členů s výjimkou případů, kdy jedná jako předseda; v takovém případě své právo převede na jiného člena své delegace.

Místopředseda zastupuje předsedu v případě jeho nepřítomnosti.

3.   Předseda ani místopředseda nemají nárok na žádnou odměnu.

4.   V případě přechodné nepřítomnosti předsedy i místopředsedy, nebo v případě trvalé nepřítomnosti jednoho z nich nebo obou, zvolí Rada členů na přechodnou dobu, případně natrvalo nové úředníky z řad delegátů členů.

Oddíl IV

Výbory a podvýbory

Článek 11

Finanční výbor

1.   Rada členů vytvoří finanční výbor složený z jednoho delegáta každého člena.

2.   Finanční výbor zajišťuje finanční kontrolu Mezinárodní rady pro olivy a dohlíží nad prováděním kapitoly IV této dohody.

V této souvislosti analyzuje a zkoumá návrhy ročních rozpočtů Mezinárodní rady pro olivy předkládané výkonným sekretariátem. Radě členů se ke schválení předkládají výhradně návrhy rozpočtů vzešlé z jednání finančního výboru.

Finanční výbor rovněž přezkoumává účetní závěrky Mezinárodní rady pro olivy v souladu s příslušnými ustanoveními článku 18.

Každý rok předkládá finanční výbor Radě členů účetní závěrku za předcházející rok ke schválení na její výroční schůzi, spolu s jakýmkoli jiným opatřením týkajícím se finančních otázek.

3.   Podrobná pravidla pro provádění těchto ustanovení stanoví a přijme Rada členů ve svém jednacím řádu.

Článek 12

Další výbory a podvýbory

1.   Rada členů může vytvořit takové výbory a podvýbory, které bude považovat za užitečné na podporu plnění jejích funkcí podle této dohody.

2.   Podrobná pravidla pro provádění tohoto ustanovení stanoví a přijme Rada členů ve svém jednacím řádu. Tato pravidla:

| a) | zajistí rovnoměrné zastoupení jednotlivých členů v příslušném výboru; |
| --- | --- |

a)

zajistí rovnoměrné zastoupení jednotlivých členů v příslušném výboru;

| b) | určí předpisy, kterými se řídí přijímání pozorovatelů na zasedání jejích výborů a podvýborů. |
| --- | --- |

b)

určí předpisy, kterými se řídí přijímání pozorovatelů na zasedání jejích výborů a podvýborů.

Oddíl V

Výkonný sekretariát

Článek 13

Výkonný sekretariát

1.   Mezinárodní rada pro olivy má výkonný sekretariát, jehož členy jsou výkonný ředitel, vyšší úředníci a zaměstnanci nezbytní k plnění úkolů vyplývajících z této dohody. Funkce výkonného ředitele a vyšších úředníků budou definovány v jednacím řádu přijatém Radou členů.

2.   Rada členů jmenuje výkonného ředitele a vyšší úředníky na základě poměrného střídání a geografické vyváženosti.

Rada členů určí své podmínky jmenování s ohledem na podmínky platné pro příslušné úředníky v obdobných mezivládních organizacích. Tato podmínky budou obecně popsány v jednacím řádu.

3.   Výkonný ředitel je vedoucím správním úředníkem Mezinárodní rady pro olivy. Vykonává své povinnosti a přijímá řídící rozhodnutí ve spolupráci s vyššími úředníky.

4.   Výkonný ředitel jmenuje zaměstnance v souladu se zaměstnaneckými předpisy.

5.   Výkonný ředitel, vyšší úředníci ani jiní zaměstnanci nebudou vykonávat žádnou výdělečnou činnost v žádném z odvětví pěstování oliv a průmyslu produktů z oliv.

6.   Výkonný ředitel, vyšší úředníci ani jiní zaměstnanci nebudou vyžadovat ani přijímat pokyny týkající se jejich povinností podle této dohody od žádného jiného člena ani orgánu mimo Mezinárodní radu pro olivy. Zdrží se jakékoli aktivity, jež by mohla ovlivnit jejich funkci vyšších úředníků odpovědných výhradně Radě členů. Členové respektují výhradní mezinárodní povahu povinností výkonného ředitele, vyšších úředníků a zaměstnanců a nebudou je ovlivňovat při plnění jejich povinností.

Oddíl VI

Spolupráce a vztahy s jinými organizacemi

Článek 14

Spolupráce s jinými organizacemi

1.   Mezinárodní rada pro olivy uzavře jakékoli vhodné dohody určené ke konzultacím nebo spolupráci s Organizací spojených národů a jejími orgány, zejména Konferencí Organizace spojených národů o obchodu a rozvoji (UNCTAD), Rozvojovým programem Organizace spojených národů (UNDP), Světovou zdravotnickou organizací (WHO), Organizací OSN pro výživu a zemědělství (FAO), Společným programem FAO/WHO Komise pro Kodex Alimentarius, Mezinárodní organizací práce (ILO), Organizací OSN pro výchovu, vědu a kulturu (UNESCO) a jinými specializovanými agenturami Organizace spojených národů a s mezivládními, vládními a nevládními organizacemi vhodnými pro odvětví oliv, které by mohly mít zájem finančně podporovat činnost Mezinárodní rady pro olivy ve prospěch všech členů.

2.   Mezinárodní rada pro olivy naváže vztahy a případně vypracuje zvláštní dohody o spolupráci s mezinárodními nebo regionálními organizacemi nebo institucemi finanční povahy, zejména Společným fondem pro suroviny.

Jakákoli dohoda o spolupráci mezi Mezinárodní radou pro olivy a shora uvedenými organizacemi a institucemi musí být předem schválena Radou členů.

Ve vztahu k realizaci jakéhokoli projektu podle tohoto článku nesmí Mezinárodní rada pro olivy, ve svém postavení jako mezinárodního orgánu pro suroviny, přijímat žádné finanční závazky spojené se zárukami poskytnutými jednotlivými členy nebo jinými subjekty. Žádný člen neodpovídá z důvodu svého členství v Mezinárodní radě pro olivy za žádné závazky vyplývající ze skutečnosti, že kterýkoli jiný člen nebo subjekt poskytl nebo přijal v souvislosti s těmito projekty jakýkoli úvěr.

3.   Mezinárodní rada pro olivy informuje, je-li to nezbytné, UNCTAD o svých činnostech a pracovních programech, zejména s ohledem na roli organizace UNCTAD v mezinárodním trhu se surovinami.

ČÁST DRUHÁ

FINANČNÍ USTANOVENÍ

KAPITOLA IV

Rozpočty Mezinárodní rady pro olivy

Článek 15

Rozpočty Mezinárodní rady pro olivy

1.   Rada členů přijímá následující roční rozpočty určené k plnění obecných cílů stanovených v kapitole I této dohody:

| — | rozpočet na správu organizace, |
| --- | --- |

—

rozpočet na správu organizace,

| — | rozpočet na technickou spolupráci, |
| --- | --- |

—

rozpočet na technickou spolupráci,

| — | rozpočet na propagaci. |
| --- | --- |

—

rozpočet na propagaci.

2.   Rozpočet na správu organizace je financován z příspěvků členů a z jakýchkoli jiných souvisejících vytvářených příjmů. Výše příspěvku každého člena se určuje poměrně podle jeho účastnického podílu stanoveného v souladu s článkem 8 této dohody.

3.   Rozpočet na technickou spolupráci je financován z:

| a) | příspěvku každého člena, jehož výše se určuje poměrně podle jeho účastnického podílu stanoveného v souladu s článkem 8 této dohody; |
| --- | --- |

a)

příspěvku každého člena, jehož výše se určuje poměrně podle jeho účastnického podílu stanoveného v souladu s článkem 8 této dohody;

| b) | dotací, dobrovolných příspěvků členů, které se řídí ustanoveními obsaženými v dohodě mezi Mezinárodní radou pro olivy a darujícím státem, a darů; a |
| --- | --- |

b)

dotací, dobrovolných příspěvků členů, které se řídí ustanoveními obsaženými v dohodě mezi Mezinárodní radou pro olivy a darujícím státem, a darů; a

| c) | jakýchkoli jiných souvisejících vytvářených příjmů. |
| --- | --- |

c)

jakýchkoli jiných souvisejících vytvářených příjmů.

4.   Rozpočet na propagaci je financován z:

| a) | příspěvku každého člena, jehož výše se určuje poměrně podle jeho účastnického podílu stanoveného v souladu s článkem 8 této dohody; |
| --- | --- |

a)

příspěvku každého člena, jehož výše se určuje poměrně podle jeho účastnického podílu stanoveného v souladu s článkem 8 této dohody;

| b) | dobrovolných příspěvků členů, které se řídí ustanoveními obsaženými v dohodě mezi Mezinárodní radou pro olivy a darujícím státem; |
| --- | --- |

b)

dobrovolných příspěvků členů, které se řídí ustanoveními obsaženými v dohodě mezi Mezinárodní radou pro olivy a darujícím státem;

| c) | darů poskytnutých vládami a/nebo z jiných zdrojů; a |
| --- | --- |

c)

darů poskytnutých vládami a/nebo z jiných zdrojů; a

| d) | jakýchkoli jiných souvisejících vytvářených příjmů. |
| --- | --- |

d)

jakýchkoli jiných souvisejících vytvářených příjmů.

5.   Mezinárodní rada pro olivy může rovněž přijímat jiné formy doplňkových příspěvků, včetně služeb, vědeckého a technického vybavení a/nebo zaměstnanců splňujících požadavky schválených programů.

Mezinárodní rada pro olivy dále v rámci rozvoje mezinárodní spolupráce vynaloží úsilí, aby zajistila základní financování a/nebo technickou podporu, které je možné získat od příslušných mezinárodních, regionálních nebo vnitrostátních organizací, ať již finančních nebo jiného druhu.

Shora uvedené příspěvky přidělí Rada členů do rozpočtu na technickou spolupráci nebo do rozpočtu na propagaci nebo do obou rozpočtů.

6.   Finanční prostředky z rozpočtů na správu, technickou spolupráci a propagaci, které nebudou vynaloženy během jednoho kalendářního roku, mohou být převedeny do následujících kalendářních roků za účelem předběžného financování příslušných rozpočtů, do nichž budou přiděleny podle účastnických podílů každého člena platných pro dotčený kalendářní rok.

Tyto částky nesmějí být v žádném případě převedeny do jiných rozpočtů, nerozhodne-li Rada členů jinak.

Článek 16

Finanční prostředky na správu organizace

Vedle rozpočtů uvedených v článku 15 mohou být Mezinárodní radě pro olivy poskytnuty finanční prostředky na správní účely, které jsou upraveny v jejím jednacím řádu.

Článek 17

Platba příspěvků

1.   Každý rok určí Rada členů na své výroční schůzi výši příspěvku, který je každý člen povinen zaplatit na následující rok, vypočtenou na základě počtu účastnických podílů každého člena stanovených podle článku 8.

2.   Vstupní podmínky každého člena, který se stane smluvní stranou této dohody po jejím vstupu v platnost, posoudí Rada členů. Příspěvek nového člena se vypočte na základě podílu přiděleného tomuto členovi a doby, která v okamžiku přistoupení nového člena zbývá do konce příslušného roku; hodnocení ostatních členů pro daný kalendářní rok se však nemění.

3.   Příspěvky stanovené v tomto článku 15 jsou splatné první den kalendářního roku, na který jsou určeny. Stanovují se v euro a jsou splatné v této měně nebo v odpovídající částce v jakékoli jiné volně směnitelné měně.

4.   Na začátku kalendářního roku vyzve Rada členů členy, aby co nejdříve uhradili své příspěvky a Mezinárodní rada pro olivy tak mohla řádně fungovat a mohly být prováděny činnosti plánované na dotčený kalendářní rok.

Neuhradí-li člen svůj příspěvek do šesti měsíců po začátku dotčeného kalendářního roku, vyzve jej Rada členů, aby dlužnou částku zaplatil během následujících tří měsíců. Nebudou-li tyto lhůty dodrženy, bude tato záležitost předložena Radě členů na její pravidelné schůzi. Právo člena, který je v prodlení, účastnit se rozhodování Rady členů a účinně zastávat funkci v Radě členů a jejích výborech a podvýborech se automaticky pozastavuje až do uhrazení dlužné částky v plné výši. Po vyslechnutí člena, který je v prodlení, přijme Rada členů jakákoli jiná vhodná rozhodnutí, která budou provedena.

5.   Žádné rozhodnutí Rady členů nezprošťuje člena jeho finančních závazků podle této dohody.

Článek 18

Finanční kontrola

1.   Finanční kontrolu Mezinárodní rady pro olivy provádí finanční výbor v souladu s článkem 11.

2.   Účetní závěrka Mezinárodní rady pro olivy za předcházející kalendářní rok, ověřená nezávislým auditorem, se předkládá finančnímu výboru, který ji přezkoumá a poté předloží Radě členů na její řádné schůzi ke schválení a zveřejnění.

Rada členů jmenuje nezávislého auditora na základě výběrového řízení, kterého se zúčastní nejméně tři relevantní specializované firmy.

Nezávislý auditor nesmí být jmenován na dobu delší než tři roky.

Žádná firma pověřená ověřováním účetních závěrek Mezinárodní rady pro olivy nesmí být po dobu platnosti této dohody znovu jmenována auditorem v průběhu následujících devíti let.

3.   Rada členů na své výroční schůzi dále prověří a přijme zprávu týkající se:

| — | ověření správy finančních prostředků, majetku a hotovosti Mezinárodní rady pro olivy, |
| --- | --- |

—

ověření správy finančních prostředků, majetku a hotovosti Mezinárodní rady pro olivy,

| — | pravidelnosti finančních operací a jejich souladu s platnými pravidly, předpisy a ustanoveními o rozpočtu. |
| --- | --- |

—

pravidelnosti finančních operací a jejich souladu s platnými pravidly, předpisy a ustanoveními o rozpočtu.

Článek 19

Likvidace

1.   V případě svého rozpuštění podnikne Rada členů nejprve kroky předpokládané v čl. 47 odst. 5.

2.   Při uplynutí doby platnosti této dohody, nebude-li prodloužena, rozšířena nebo obnovena, se majetek Mezinárodní rady pro olivy a jakékoli nevyplacené částky pocházející z finančních prostředků uvedených v článku 16 a jakékoli nevyplacené částky z rozpočtů uvedených v článku 15 vrátí zpět členům poměrně podle jejich účastnických podílů platných v dotčené době. Dobrovolné příspěvky uvedené v čl. 15 odst. 4 písm. b) a čl. 15 odst. 5 písm. b) a dary uvedené v čl. 15 odst. 5 písm. c) se vracejí členům nebo dotčenému dárci.

ČÁST TŘETÍ

EKONOMICKÁ USTANOVENÍ A USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE NORMALIZACE

KAPITOLA V

Označení a definice olivových olejů, olivových olejů z pokrutin a stolních oliv – zeměpisná označení

Článek 20

Používání označení „olivový olej“

1.   Označení „olivový olej“ je omezeno na olej získávaný výhradně z oliv, s vyloučením oleje získávaného s použitím rozpouštědla nebo reesterifikací a jakékoli směsi s jinými druhy olejů.

2.   Označení „olivový olej“ bez dalšího nesmí v žádném případě odkazovat na olivový olej z pokrutin.

3.   Členové se zavazují, že v rámci svého vnitrostátního a mezinárodního trhu zakáží jakékoli používání označení „olivový olej“, a to samotného i v kombinaci s jinými slovy, které není v souladu s tímto článkem.

Článek 21

Označení a definice olivových olejů, olivových olejů z pokrutin a stolních oliv

1.   Definice následujících kategorií olivových olejů a olivových olejů z pokrutin jsou popsány v příloze B:

| I. | Olivový olej:






  A. | panenské olivové oleje:






  a) | panenské olivové oleje vhodné k přímé spotřebě:






  i) | extra panenský olivový olej, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

I.

Olivový olej:

A.

panenské olivové oleje:

a)

panenské olivové oleje vhodné k přímé spotřebě:

i)

extra panenský olivový olej,

| ii) | panenský olivový olej, |
| --- | --- |

ii)

panenský olivový olej,

| iii) | obyčejný panenský olivový olej; |
| --- | --- |

iii)

obyčejný panenský olivový olej;

| b) | panenské olivové oleje nevhodné k přímé spotřebě:
  panenský lampantový olivový olej; |
| --- | --- |

b)

panenské olivové oleje nevhodné k přímé spotřebě:

panenský lampantový olivový olej;

| B. | rafinovaný olivový olej; |
| --- | --- |

B.

rafinovaný olivový olej;

| C. | olivový olej. |
| --- | --- |

C.

olivový olej.

| II. | Olivový olej z pokrutin:






  A. | surový olivový olej z pokrutin; |
| --- | --- | --- |

II.

Olivový olej z pokrutin:

A.

surový olivový olej z pokrutin;

| B. | rafinovaný olivový olej z pokrutin; |
| --- | --- |

B.

rafinovaný olivový olej z pokrutin;

| C. | olivový olej z pokrutin. |
| --- | --- |

C.

olivový olej z pokrutin.

2.   Definice následujících druhů stolních oliv jsou uvedeny v příloze C:

| i) | zelené olivy, |
| --- | --- |

i)

zelené olivy,

| ii) | olivy měnící barvu, |
| --- | --- |

ii)

olivy měnící barvu,

| iii) | černé olivy. |
| --- | --- |

iii)

černé olivy.

3.   Rada členů může přijmout jakékoli změny jednotlivých kategorií oliv a druhů stolních oliv stanovených v tomto článku a definic upravených v přílohách B a C, které bude považovat za nezbytné nebo vhodné.

Článek 22

Závazky členů

1.   Členové Mezinárodní rady pro olivy se zavazují, že budou v rámci svého mezinárodního trhu používat označení předepsaná v přílohách B a C a podpoří jejich používání v rámci svého vnitřního trhu.

2.   Rada členů určí normy pro kritéria kvality použitelné pro mezinárodní obchod členů, a to v souladu s čl. 25 odst. 3.

3.   Členové se zavazují, že budou podrobně analyzovat definice označení a zeměpisných označení, která mohou být v jejich hospodářském zájmu, a minimální vnitrostátní právní předpisy nezbytné k zajištění, nebo zajišťující, ochranu těchto označení. Za tímto účelem Mezinárodní rada pro olivy zabezpečí prostředky určené k vytvoření systému vzájemného uznávání uvedených označení.

4.   Zeměpisná označení, pokud jsou určena, smí být používána výhradně u panenských olivových olejů a stolních oliv náležejících do obchodní kategorie Extra, které jsou produkovány v souladu s příslušnými ustanoveními upravujícími tyto produkty.

5.   Zeměpisná označení smí být používána výhradně v souladu s podmínkami stanovenými příslušnými právními předpisy země původu.

6.   Členové se zejména zavazují, že vytvoří systém vzájemného uznávání zeměpisných označení určený k zajištění ochrany, z moci úřední, zeměpisných označení chráněných podle vnitrostátních právních předpisů členů, a že na svém území zakáží a budou trestat používání, pro účely mezinárodního obchodu, takových zeměpisných označení a označení olivových olejů, olivových olejů z pokrutin a stolních oliv, která jsou v rozporu s těmito zásadami.

Tento závazek se vztahuje na veškeré nápisy umístěné na obalech, fakturách, nákladních listech a obchodních dokladech nebo používané v reklamě, a na ochranné známky, registrované názvy a zobrazení související s mezinárodním obchodem s olivovými oleji, olivovými oleji z pokrutin a stolními olivami, pokud takové nápisy mohou představovat nepravdivé prohlášení nebo pokud mohou vést k záměně co se týče původu, zdroje nebo kvality dotčených olivových olejů, olivových olejů z pokrutin nebo stolních oliv.

Článek 23

Spory a jejich řešení

1.   Jakýkoli spor týkající se zeměpisných označení, vyplývající z výkladu příslušných ustanovení této kapitoly nebo z problémů při jejich provádění, přezkoumá Rada členů, pokud nebyl vyřešen prostřednictvím přímých jednání.

2.   Rada členů se pokusí spor vyřešit poté, co si vyžádá stanovisko poradního výboru upraveného v čl. 37 odst. 1, a po konzultaci s příslušnou profesní organizací, a, v případě potřeby, s Mezinárodní obchodní komorou a specializovanými mezinárodními ústavy zabývajícími se analytickou chemií; nebude-li tato snaha úspěšná, a rozhodne-li Rada členů, že byly využity veškeré prostředky k dosažení dohody, jsou dotčení členové oprávněni obrátit se v konečné instanci na Mezinárodní soudní dvůr.

KAPITOLA VI

Normalizace trhů s produkty z oliv

Článek 24

Hodnocení vývoje na trhu s olivovým olejem, olivovým olejem z pokrutin a stolními olivami

1.   V rámci obecných cílů stanovených v článku 1, a s cílem přispět k normalizaci trhu s olivovým olejem, olivovým olejem z pokrutin a stolními olivami a odstranit jakoukoli nerovnováhu mezi mezinárodní dodávkou a poptávkou způsobenou nepravidelnou sklizní nebo jinými faktory, členové zpřístupní a poskytnou Mezinárodní radě pro olivy veškeré nezbytné údaje, statistiky a dokumentaci týkající se olivového oleje, olivového oleje z pokrutin a stolních oliv.

2.   Rada členů na své výroční schůzi podrobně přezkoumá rozvahy týkající se produktů z oliv a celkový odhad dodávky a poptávky po olivovém oleji, olivovém oleji z pokrutin a stolních olivách, a to na základě informací poskytnutých každým členem podle článku 36, jakýchkoli informací, které Mezinárodní radě pro olivy sdělily vlády států, které nejsou smluvními stranami této dohody, a jakýchkoli jiných statistických materiálů o daném předmětu, které má Mezinárodní rada pro olivy k dispozici. Rada členů přezkoumá, s ohledem na veškeré informace, které má k dispozici, situaci na trhu a určí celkový odhad dodávek a poptávky pro všechny produkty z oliv, a může členům navrhnout taková opatření, která bude považovat za žádoucí.

Článek 25

Normalizace trhu s produkty z oliv

1.   Mezinárodní rada pro olivy vypracuje studie, aby mohla poskytnout členům doporučení určená k dosažení rovnováhy mezi produkcí a spotřebou, a, z obecnějšího hlediska, k dlouhodobé normalizaci trhu s produkty z oliv prostřednictvím vhodných opatření.

2.   S ohledem na tuto normalizaci Mezinárodní rada pro olivy rovněž zpracovává studie, na jejichž základě doporučuje členům vhodná řešení problémů, které mohou vzniknout ve vztahu k rozvoji mezinárodního trhu s olivovým olejem, olivovým olejem z pokrutin a stolními olivami, prostřednictvím odpovídajících režimů, s tím, že je třeba zohlednit nevyváženost vyplývající z kolísání produkce nebo jiných důvodů.

3.   Mezinárodní rada pro olivy přezkoumá způsoby a prostředky zaměřené na rozšiřování mezinárodního obchodu a zvýšení spotřeby olivového oleje a stolních oliv. Rada zejména poskytne členům vhodná doporučení týkající se:

| a) | přijetí a používání standardní mezinárodní dohody pro transakce s olivovými oleji, olivovými oleji z pokrutin a stolními olivami; |
| --- | --- |

a)

přijetí a používání standardní mezinárodní dohody pro transakce s olivovými oleji, olivovými oleji z pokrutin a stolními olivami;

| b) | vytvoření a fungování mezinárodního orgánu pro řešení sporů a rozhodčí řízení, pověřeného řešením jakýchkoli sporů týkajících se transakcí s olivovými oleji, olivovými oleji z pokrutin a stolními olivami; |
| --- | --- |

b)

vytvoření a fungování mezinárodního orgánu pro řešení sporů a rozhodčí řízení, pověřeného řešením jakýchkoli sporů týkajících se transakcí s olivovými oleji, olivovými oleji z pokrutin a stolními olivami;

| c) | používání norem pro fyzické, chemické a organoleptické vlastnosti olivových olejů, olivových olejů z pokrutin a stolních oliv; |
| --- | --- |

c)

používání norem pro fyzické, chemické a organoleptické vlastnosti olivových olejů, olivových olejů z pokrutin a stolních oliv;

| d) | zavedení jednotných analytických metod. |
| --- | --- |

d)

zavedení jednotných analytických metod.

4.   Mezinárodní rada pro olivy přijme jakákoli opatření, která bude považovat za vhodná, aby zamezila nekalé hospodářské soutěži na mezinárodní úrovni, včetně hospodářské soutěže ze strany zemí, které nejsou smluvními stranami této dohody, nebo osob, které jsou státními příslušníky těchto zemí.

ČÁST ČTVRTÁ

TECHNICKÁ USTANOVENÍ

KAPITOLA VII

Technická spolupráce v odvětví oliv

Článek 26

Programy a činnosti

1.   Za účelem dosažení obecných cílů stanovených v článku 1 ve vztahu k technické spolupráci Mezinárodní rada pro olivy, jednající prostřednictvím své Rady členů, navrhne, podpoří a vypracuje související programy a činnosti.

2.   Tato technická spolupráce zahrnuje pěstování oliv, extrakci olivového oleje a průmysl stolních oliv.

3.   Mezinárodní rada pro olivy může přijmout přímá opatření na podporu této technické spolupráce.

4.   Mezinárodní rada pro olivy může vyzvat ke spolupráci veřejné nebo soukromé, národní nebo mezinárodní orgány a/nebo subjekty za účelem provádění jednoho nebo všech ustanovení této kapitoly. V rámci rozpočtových limitů může rovněž poskytnout finanční příspěvek shora uvedeným orgánům a/nebo společnostem.

Článek 27

Výzkum a vývoj

1.   Mezinárodní rada pro olivy, jednající prostřednictvím své Rady členů, přezkoumá jakékoli návrhy na projekty v oblasti výzkumu a vývoje, které jsou v obecném zájmu členů, a přijme vhodná opatření v této oblasti.

2.   Mezinárodní rada pro olivy může vyzvat ke spolupráci specializované výzkumné ústavy, laboratoře a centra za účelem provádění, sledování, využívání a šíření jakýchkoli zjištění vyplývajících z programů v oblasti výzkumu a vývoje ve prospěch členů.

3.   Mezinárodní rada pro olivy vypracovává nezbytné studie o hospodářských výnosech, které lze očekávat z provádění výsledků programů v oblasti výzkumu a vývoje.

Článek 28

Odborná příprava a zvláštní operace

1.   Mezinárodní rada pro olivy, jednající prostřednictvím své Rady členů, podnikne nezbytné kroky v oblasti organizace opakovacích kurzů a odborné přípravy na různých úrovních pro technické odborníky působící v odvětví oliv, zejména pro odborníky pocházející z řad členů, kteří jsou rozvojovými státy.

2.   Mezinárodní rada pro olivy podpoří předávání technologií členy, kteří jsou vysoce pokročilí v oblasti pěstování oliv a extrakce olivového oleje a disponují vyspělou technologií na zpracování stolních oliv, členům, kteří jsou rozvojovými státy.

3.   Mezinárodní rada pro olivy usnadní jakoukoli technickou spolupráci umožňující poskytovat služby poradců a odborníků členům, kteří o ně požádají.

4.   Mezinárodní rada pro olivy usnadní účast delegací a odborníků z členských států na svých obecných nebo vědecko-technických jednáních.

5.   Rada členů zejména:

| a) | zpracovává zvláštní studie a provádí zvláštní operace; |
| --- | --- |

a)

zpracovává zvláštní studie a provádí zvláštní operace;

| b) | organizuje nebo podporuje konání mezinárodních seminářů a jednání; |
| --- | --- |

b)

organizuje nebo podporuje konání mezinárodních seminářů a jednání;

| c) | shromažďuje technické informace a rozesílá je všem členům; |
| --- | --- |

c)

shromažďuje technické informace a rozesílá je všem členům;

| d) | podporuje koordinaci činností týkajících se technické spolupráce mezi členy v oblasti pěstování oliv, extrakce olivového oleje a průmyslu stolních oliv, včetně činnosti v rámci meziregionálního nebo regionálního plánování; |
| --- | --- |

d)

podporuje koordinaci činností týkajících se technické spolupráce mezi členy v oblasti pěstování oliv, extrakce olivového oleje a průmyslu stolních oliv, včetně činnosti v rámci meziregionálního nebo regionálního plánování;

| e) | podporuje takovou dvoustrannou nebo mnohostrannou spolupráci, která může pomoci Mezinárodní radě pro olivy dosáhnout cílů této dohody. |
| --- | --- |

e)

podporuje takovou dvoustrannou nebo mnohostrannou spolupráci, která může pomoci Mezinárodní radě pro olivy dosáhnout cílů této dohody.

KAPITOLA VIII

Jiná opatření

Článek 29

Jiná opatření

Mezinárodní rada pro olivy:

| a) | posiluje a koordinuje vhodné studie a výzkum týkající se biologické hodnoty olivového oleje a stolních oliv, zejména s poukazem na jejich výživové hodnoty a jiné vlastnosti; |
| --- | --- |

a)

posiluje a koordinuje vhodné studie a výzkum týkající se biologické hodnoty olivového oleje a stolních oliv, zejména s poukazem na jejich výživové hodnoty a jiné vlastnosti;

| b) | vypracuje, ve spolupráci s odbornými orgány, terminologii týkající se oliv, normy upravující produkty z oliv a související analytické metody a jakékoli jiné normy spojené s odvětvím oliv; |
| --- | --- |

b)

vypracuje, ve spolupráci s odbornými orgány, terminologii týkající se oliv, normy upravující produkty z oliv a související analytické metody a jakékoli jiné normy spojené s odvětvím oliv;

| c) | přijme jakákoli vhodná opatření určená k vypracování souhrnu zavedených korektních obchodních praktik pro mezinárodní obchod s olivovým olejem, olivovým olejem z pokrutin a stolními olivami. |
| --- | --- |

c)

přijme jakákoli vhodná opatření určená k vypracování souhrnu zavedených korektních obchodních praktik pro mezinárodní obchod s olivovým olejem, olivovým olejem z pokrutin a stolními olivami.

ČÁST PÁTÁ

USTANOVENÍ O PODPOŘE

KAPITOLA IX

Celosvětová podpora spotřeby olivového oleje a stolních oliv

Článek 30

Programy na podporu spotřeby olivového oleje a stolních oliv

1.   Členové se společně zavazují, že budou společně vykonávat obecné činnosti podporující zvýšení světové spotřeby olivového oleje a stolních oliv, vycházející z používání označení jedlých olivových olejů a stolních oliv definovaných v příloze B, případně C.

2.   Tyto činnosti budou prováděny ve formě vzdělávacích a informačních kampaní a budou se týkat organoleptických chemických vlastností olivových olejů a stolních oliv a jejich výživových, terapeutických a jiných hodnot.

3.   Propagační kampaně budou zaměřeny na informování spotřebitelů o označení, původu a zdrojích olivových olejů a stolních oliv, přičemž je třeba dbát na to, aby žádná kvalita, původ nebo zdroj nebyly propagovány více než jiné nebo upřednostňovány před jinými.

4.   O propagačních programech, které mají být prováděny podle tohoto článku, rozhoduje Rada členů s ohledem na zdroje, které má k dispozici; je třeba upřednostňovat aktivity v hlavních spotřebitelských státech a ve státech, kde spotřeba olivového oleje a stolních oliv pravděpodobně vzroste.

5.   Zdroje z rozpočtu na propagaci budou využívány s ohledem na tato kritéria:

| a) | objem spotřeby a možnosti rozšíření stávajících trhů; |
| --- | --- |

a)

objem spotřeby a možnosti rozšíření stávajících trhů;

| b) | vytváření nových odbytišť pro olivy a stolní olivy; |
| --- | --- |

b)

vytváření nových odbytišť pro olivy a stolní olivy;

| c) | možná návratnost výdajů vynaložených na propagaci. |
| --- | --- |

c)

možná návratnost výdajů vynaložených na propagaci.

6.   Rada členů spravuje veškeré zdroje přidělené pro účely společné propagace. Zpracovává výroční odhad příjmů a výdajů týkajících této propagace jako přílohu ke svému rozpočtu.

7.   Poskytuje-li některý člen, organizace nebo osoba dobrovolný příspěvek na propagační činnost, přijme Rada členů postupy, kterými se řídí používání těchto zdrojů v rámci zvláštní dohody mezi Mezinárodní radou pro olivy a přispěvatelem.

8.   Mezinárodní rada pro olivy zajišťuje též technickou realizaci propagačních programů, kterou může rovněž svěřit specializovaným orgánům vybraným v souladu s jednacím řádem.

Článek 31

Nálepka mezinárodní záruky Mezinárodní rady pro olivy

Rada členů může přijmout předpisy pro používání nálepky mezinárodní záruky kvality zajišťující soulad s mezinárodními normami stanovenými Mezinárodní radou pro olivy.

ČÁST ŠESTÁ

JINÁ USTANOVENÍ

KAPITOLA X

Různé povinnosti

Článek 32

Obecné povinnosti

Členové se zavazují, že nepřijmou žádná opatření, která by byla v rozporu s jejich povinnostmi vyplývajícími z této dohody nebo s obecnými cíli stanovenými v článku 1.

Článek 33

Finanční odpovědnost členů

V souladu s obecnými právními zásadami je finanční odpovědnost každého člena vůči Mezinárodní radě pro olivy a ostatním členům omezena jeho povinnostmi podle článku 15 týkajícími se příspěvků do rozpočtů uvedených v citovaném článku a, případně, podle článku 16, odkazujícího na finanční prostředky na správu.

Článek 34

Environmentální a ekologické aspekty

Členové budou ve všech fázích produkce oliv a olivového oleje řádně zohledňovat environmentální a ekologické aspekty a zavazují se podniknout takové kroky, které bude Rada členů považovat za nezbytná s ohledem na zlepšení situace nebo vyřešení jakýchkoli problémů, s nimiž se v této oblasti setkají.

Článek 35

Stimulace mezinárodního obchodu a spotřeby

Členové se zavazují, že přijmou veškerá vhodná opatření směřující k usnadnění obchodu, stimulaci spotřeby olivových olejů a stolních oliv a zajištění řádného rozvoje mezinárodního obchodu s těmito produkty. Za tímto účelem se zavazují dodržovat zásady, pravidla a pokyny, které schválili na příslušném mezinárodním fóru.

Článek 36

Informace

Členové se zavazují, že zpřístupní a poskytnou Mezinárodní radě pro olivy veškeré statistiky, údaje a dokumentaci, které potřebuje pro plnění svých funkcí podle této dohody, zejména jakékoli informace, které požaduje za účelem určení rozvah pro olivové oleje, olivové oleje z pokrutin a stolní olivy a získání povědomí o národních politikách členů v oblasti produktů z oliv.

KAPITOLA XI

Spory a stížnosti

Článek 37

Spory a stížnosti

1.   Jakýkoli spor týkající se výkladu nebo používání této dohody, s výjimkou sporů podle článku 23, který nebyl vyřešen jednáním, bude na žádost kteréhokoli člena, který je stranou sporu, předložen Radě členů, která přijme rozhodnutí bez přítomnosti dotčeného člena, a to případně poté, co si vyžádá stanovisko poradního výboru, jehož složení a fungování bude podrobně upraveno v jednacím řádu.

2.   Odůvodněné stanovisko poradního výboru bude předloženo Radě členů, která v každém případě spor vyřeší po zvážení veškerých relevantních skutečností.

3.   Jakákoli stížnost, že některý člen nesplnil své povinnosti podle této dohody, bude na žádost člena, který jí podává, předložena Radě členů, která rozhodne v nepřítomnosti dotčeného člena, a to po konzultaci s dotčenými členy a případně poté, co si vyžádá stanovisko poradního výboru uvedeného v odstavci 1 tohoto článku.

4.   Zjistí-li Rada členů, že některý člen porušil tuto dohodu, může mu uložit sankce, a to počínaje varováním a konče pozastavením jeho práva účastnit se rozhodování Rady členů, nebo, v souladu s postupem stanoveným v článku 45, vyloučit příslušného člena z účasti na této dohodě. Dotčený člen má právo obrátit se v konečné instanci na Mezinárodní soudní dvůr.

KAPITOLA XII

Závěrečná ustanovení

Článek 38

Depozitář

Španělská vláda je jmenována depozitářem této dohody.

Článek 39

Podpis, ratifikace, přijetí a schválení

1.   Tato dohoda je otevřena k podpisu vládami pozvanými na Konferenci Organizace spojených národů pro sjednání dohody nahrazující Mezinárodní dohodu o olivovém oleji a stolních olivách z roku 1986, pozměněnou a rozšířenou v roce 1993, v Madridu u španělské vlády, a to od 15. června do 31. prosince 2005 včetně.

2.   Každá vláda uvedená v odstavci 1 tohoto článku je oprávněna:

| a) | prohlásit při podpisu této dohody, že tímto podpisem vyjadřuje svůj souhlas být vázána touto dohodou (konečný podpis); nebo |
| --- | --- |

a)

prohlásit při podpisu této dohody, že tímto podpisem vyjadřuje svůj souhlas být vázána touto dohodou (konečný podpis); nebo

| b) | po jejím podpisu tuto dohodu ratifikovat, přijmout nebo schválit tím, že uloží příslušnou listinu u depozitáře. |
| --- | --- |

b)

po jejím podpisu tuto dohodu ratifikovat, přijmout nebo schválit tím, že uloží příslušnou listinu u depozitáře.

Tato dohoda je otevřena k podpisu, ratifikaci, přijetí nebo schválení Evropským společenstvím.

3.   Listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení budou uloženy u depozitáře.

Článek 40

Přistoupení

1.   Kterýkoli stát může přistoupit k této dohodě za podmínek stanovených Mezinárodní radou pro olivy, jednající prostřednictvím své Rady členů, které budou zahrnovat počet účastnických podílů a lhůtu pro uložení dokumentů o přistoupení. Rada členů však může prodloužit stanovenou lhůtu státům, které nebyly schopny přistoupit ve lhůtě určené v podmínkách přistoupení. Při přistoupení určitého státu se má za to, že je tento stát uveden v příloze A této dohody společně s jeho účastnickými podíly stanovenými v podmínkách přistoupení.

Tato dohoda je otevřena pro přistoupení Evropského společenství.

2.   Přistoupení se provádí uložením listiny o přistoupení u depozitáře. V listinách o přistoupení bude uvedeno, že dotčená vláda přijímá veškeré podmínky stanovené Mezinárodní radou pro olivy.

Článek 41

Oznámení o prozatímním provádění

1.   Vláda signatářského státu, která hodlá ratifikovat, přijmout nebo schválit tuto dohodu, nebo vláda státu, pro který Rada členů stanovila podmínky přistoupení, avšak který dosud nebyl schopen uložit u depozitáře svou listinu o přistoupení, může kdykoli oznámit depozitáři, že bude prozatímně provádět tuto dohodu po jejím vstupu v platnost v souladu s článkem 42, nebo, pokud již vstoupila v platnost, od určitého data.

2.   Vláda, která podle odstavce 1 tohoto článku oznámila, že hodlá prozatímně provádět tuto dohodu po jejím vstupu v platnost, nebo, pokud již vstoupila v platnost, od určitého data, se stává prozatímním členem do doby, než uloží u depozitáře listinu o ratifikaci, přijetí, schválení nebo přistoupení a stane se tak řádným členem.

Článek 42

Vstup v platnost

1.   Tato dohoda vstupuje konečně v platnost v den, kdy ji s konečnou platností podepíše nebo kdy ji ratifikuje, přijme, schválí nebo k ní přistoupí nejméně pět vlád uvedených v příloze A této dohody, kterým přísluší nejméně 90 procent účastnických podílů.

2.   Nevstoupí-li tato dohoda v platnost podle odstavce 1 tohoto článku k 1. lednu 2006, vstoupí v platnost prozatímně, pokud ji k tomuto datu pět vlád splňujících procentní požadavky odstavce 1 tohoto článku s konečnou platností podepíše nebo ji ratifikuje, přijme nebo schválí nebo oznámí depozitáři, že ji bude prozatímně provádět.

3.   Nebudou-li k 1. lednu 2006 splněny požadavky pro vstup této dohody v platnost podle odstavce 1 nebo 2 tohoto článku, vyzve depozitář vlády, které tuto dohodu s konečnou platností podepsaly nebo ji ratifikovaly, přijaly nebo schválily nebo oznámily, že ji budou prozatímně provádět, aby rozhodly, zda celá tato dohoda nebo její část vstoupí mezi nimi trvale nebo prozatímně v platnost ke dni, který tyto vlády určí.

4.   Ve vztahu k jakékoli vládě, která neoznámí depozitáři podle článku 41, že bude tuto dohodu prozatímně provádět, a která po vstupu této dohody v platnost uloží u depozitáře listinu o ratifikaci, schválení nebo přistoupení, nabývá tato dohoda platnost dnem tohoto uložení.

Článek 43

Změny

1.   Mezinárodní rada pro olivy, jednající prostřednictvím své Rady členů, může členům doporučit změny této dohody.

2.   Navrhovanou změnu přijme Rada členů v souladu s článkem 9 této dohody, a tato změna vstoupí v platnost ve vztahu ke všem členům 90 dní poté, co depozitář obdrží oznámení o rozhodnutí Rady členů.

Článek 44

Odstoupení

1.   Kterýkoli člen může odstoupit od této dohody kdykoli po jejím vstupu v platnost, a to zasláním písemného oznámení o odstoupení depozitáři. Dotčený člen zároveň o svém kroku písemně informuje Mezinárodní radu pro olivy.

2.   Odstoupení podle tohoto článku nabude účinnosti 90 dní poté, co depozitář obdrží příslušné oznámení.

Článek 45

Vyloučení

Aniž by byl dotčen článek 37, pokud Rada členů rozhodne, že kterýkoli člen porušil své povinnosti vyplývající z této dohody a že toto porušení podstatně ohrožuje fungování této dohody, může, na základě odůvodněného rozhodnutí ostatních členů přijatého bez přítomnosti dotčeného člena, vyloučit dotčeného člena z účasti na této dohodě. Mezinárodní rada pro olivy bezodkladně oznámí depozitáři své rozhodnutí. Dotčený člen přestává být smluvní stranou této dohody 30 dní po vydání rozhodnutí Rady členů.

Článek 46

Vyúčtování

1.   Rada členů rozhodne o jakémkoli vyúčtování, které bude považovat za spravedlivé, přičemž zohlední veškeré závazky zahrnující právní důsledky pro Mezinárodní radu pro olivy, které by nepříznivě ovlivnily příspěvky člena, který odstoupil od této dohody nebo byl vyloučen z Mezinárodní rady pro olivy nebo přestal být z jiného důvodu smluvní stranou této dohody, a čas potřebný k zajištění odpovídajícího přechodu, zejména pokud musely být tyto závazky zrušeny.

Bez ohledu na ustanovení shora uvedeného pododstavce je dotčený člen povinen uhradit jakékoli částky, které dluží Mezinárodní radě pro olivy za období, kdy byl členem.

2.   Při skončení této dohody nemá žádný člen uvedený v odstavci 1 tohoto článku nárok na žádný podíl z výnosů z likvidace ani na jiný majetek Mezinárodní rady pro olivy. Není ani zatížen žádný případným deficitem Mezinárodní rady pro olivy.

Článek 47

Doba platnosti, prodloužení, rozšíření a skončení této dohody

1.   Tato dohoda zůstává v platnosti do 31. prosince 2014, nerozhodne-li Mezinárodní rada pro olivy, jednající prostřednictvím své Rady členů, o jejím prodloužení, rozšíření, obnovení nebo skončení v souladu s příslušnými ustanoveními tohoto článku.

2.   Mezinárodní rada pro olivy, jednající prostřednictvím své Rady členů, může rozhodnout o prodloužení této dohody nejvýše o dvě období, každé v délce dvou let. Kterýkoli člen, který nepřijme jakékoli uvedené prodloužení této dohody, oznámí tuto skutečnost Mezinárodní radě pro olivy a přestává být smluvní stranou této dohody od začátku období prodloužení.

3.   Byla-li před 31. prosincem 2014, případně před uplynutím doby prodloužení podle odstavce 2 tohoto článku, dojednána nová dohoda nebo protokol o prodloužení této dohody, které však do té doby nevstoupily trvale nebo prozatímně v platnost, zůstává tato dohoda v platnosti po uplynutí stanoveného data, dokud nevstoupí v platnost nová dohoda nebo protokol, období tohoto prodloužení však nepřesáhne dvanáct měsíců.

4.   Mezinárodní rada pro olivy, jednající prostřednictvím své Rady členů, může kdykoli rozhodnout o skončení této dohody s účinností od data, které určí.

5.   Bez ohledu na uplynutí doby platnosti nebo skončení této dohody bude Mezinárodní rada pro olivy nadále vyvíjet svou činnost po dobu nezbytnou k provedení likvidace, včetně vyúčtování, a v této době jí budou příslušet pravomoci a funkce nezbytné pro tyto účely.

6.   Mezinárodní rada pro olivy oznámí depozitáři jakékoli rozhodnutí přijaté podle tohoto článku.

Článek 48

Výhrady

Ve vztahu k žádnému ustanovení této dohody nejsou dovoleny žádné výhrady.

NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní, kteří byli k tomuto úkonu řádně oprávněni, k této dohodě v uvedených dnech své podpisy.

V Ženevě dne 29. dubna 2005, přičemž znění této dohody v anglickém, francouzském, italském, španělském a arabském jazyce mají stejnou platnost.

---

(1)  Mezinárodní dohoda o olivovém oleji a stolních olivách z roku 1986, pozměněná a rozšířená v roce 1993 a naposledy prodloužená v roce 2004.

PŘÍLOHA A

Účastnické podíly v rozpočtu organizace vypočtené v souladu s článkem 8 (1)

| Alžírsko | 11 |
| --- | --- |
| Evropské společenství | 801 |
| Chorvatsko | 5 |
| Egypt | 8 |
| Írán (islámská republika) | 5 |
| Izrael | 5 |
| Libyjská arabská lidová socialistická džamáhírije | 5 |
| Jordánsko | 7 |
| Libanon | 5 |
| Maroko | 25 |
| Syrská arabská republika | 45 |
| Srbsko a Černá hora | 5 |
| Tunisko | 73 |
| Celkem | 1 000 |

Alžírsko

11

Evropské společenství

801

Chorvatsko

5

Egypt

8

Írán (islámská republika)

5

Izrael

5

Libyjská arabská lidová socialistická džamáhírije

5

Jordánsko

7

Libanon

5

Maroko

25

Syrská arabská republika

45

Srbsko a Černá hora

5

Tunisko

73

Celkem

1 000

---

(1)  Výpočty vycházejí z průměrné produkce v období let 1997/98–2002/03 a z průměrného objemu vývozů v období let 1998–2003.

PŘÍLOHA B

Označení a definice olivových olejů a olivových olejů z pokrutin

Označení jednotlivých kategorií olivových olejů a olivových olejů z pokrutin jsou uvedena níže spolu s příslušnou definicí:

| I. | Olivovým olejem se rozumí olej získávaný výhradně z plodů olivovníku, s vyloučením olejů získávaných s použitím rozpouštědel nebo reesterifikace a jakékoli směsi s jinými druhy olejů. Označují se takto:
  A.   Panenské olivové oleje: oleje získávané z plodů olivovníku výhradně mechanicky nebo jinými fyzickými prostředky za podmínek, zejména tepelných, nezhoršujících kvalitu oleje, které nebyly upraveny jinak než mytím, dekantací, odstředěním a filtrací. Panenské olivové oleje se klasifikují a označují takto:
  a)   panenské olivové oleje vhodné k přímé spotřebě:
  i)   extra panenský olivový olej: panenský olivový olej s volnou aciditou, vyjádřenou v kyselině olejové, nejvýše 0,8 gramů na 100 gramů a jinými vlastnostmi odpovídajícími vlastnostem stanoveným pro tuto kategorii,
  ii)   panenský olivový olej: panenský olivový olej s volnou aciditou, vyjádřenou v kyselině olejové, nejvýše 2,0 gramů na 100 gramů a jinými vlastnostmi odpovídajícími vlastnostem stanoveným pro tuto kategorii,
  iii)   obyčejný panenský olivový olej: panenský olivový olej s volnou aciditou, vyjádřenou v kyselině olejové, nejvýše 3,3 gramů na 100 gramů a jinými vlastnostmi odpovídajícími vlastnostem stanoveným pro tuto kategorii (1);
  b)   panenský olivový olej nevhodný k přímé spotřebě:
  lampantový panenský olivový olej: panenský olivový olej s volnou aciditou, vyjádřenou v kyselině olejové, nejvýše 3,3 gramů na 100 gramů a/nebo organoleptickými a jinými vlastnostmi odpovídajícími vlastnostem stanoveným pro tuto kategorii. Je určen k rafinaci pro lidskou spotřebu, nebo pro technické užití.
  B.   Rafinovaný olivový olej: olivový olej získávaný rafinací panenských olivových olejů. Má volnou kyselost, vyjádřenou v kyselině olejové, nejvýše 0,3 gramů na 100 gramů a jiné vlastnosti odpovídající vlastnostem stanoveným pro tuto kategorii (2).
  C.   Olivový olej: olej složený ze směsi rafinovaného olivového oleje a panenských olivových olejů vhodných k přímé spotřebě. Má volnou kyselost, vyjádřenou v kyselině olejové, nejvýše 1 gram na 100 gramů a jeho další vlastnosti odpovídají vlastnostem stanoveným pro tuto kategorii (3). |
| --- | --- |

I.

Olivovým olejem se rozumí olej získávaný výhradně z plodů olivovníku, s vyloučením olejů získávaných s použitím rozpouštědel nebo reesterifikace a jakékoli směsi s jinými druhy olejů. Označují se takto:

A.   Panenské olivové oleje: oleje získávané z plodů olivovníku výhradně mechanicky nebo jinými fyzickými prostředky za podmínek, zejména tepelných, nezhoršujících kvalitu oleje, které nebyly upraveny jinak než mytím, dekantací, odstředěním a filtrací. Panenské olivové oleje se klasifikují a označují takto:

a)   panenské olivové oleje vhodné k přímé spotřebě:

i)   extra panenský olivový olej: panenský olivový olej s volnou aciditou, vyjádřenou v kyselině olejové, nejvýše 0,8 gramů na 100 gramů a jinými vlastnostmi odpovídajícími vlastnostem stanoveným pro tuto kategorii,

ii)   panenský olivový olej: panenský olivový olej s volnou aciditou, vyjádřenou v kyselině olejové, nejvýše 2,0 gramů na 100 gramů a jinými vlastnostmi odpovídajícími vlastnostem stanoveným pro tuto kategorii,

iii)   obyčejný panenský olivový olej: panenský olivový olej s volnou aciditou, vyjádřenou v kyselině olejové, nejvýše 3,3 gramů na 100 gramů a jinými vlastnostmi odpovídajícími vlastnostem stanoveným pro tuto kategorii (1);

b)   panenský olivový olej nevhodný k přímé spotřebě:

lampantový panenský olivový olej: panenský olivový olej s volnou aciditou, vyjádřenou v kyselině olejové, nejvýše 3,3 gramů na 100 gramů a/nebo organoleptickými a jinými vlastnostmi odpovídajícími vlastnostem stanoveným pro tuto kategorii. Je určen k rafinaci pro lidskou spotřebu, nebo pro technické užití.

B.   Rafinovaný olivový olej: olivový olej získávaný rafinací panenských olivových olejů. Má volnou kyselost, vyjádřenou v kyselině olejové, nejvýše 0,3 gramů na 100 gramů a jiné vlastnosti odpovídající vlastnostem stanoveným pro tuto kategorii (2).

C.   Olivový olej: olej složený ze směsi rafinovaného olivového oleje a panenských olivových olejů vhodných k přímé spotřebě. Má volnou kyselost, vyjádřenou v kyselině olejové, nejvýše 1 gram na 100 gramů a jeho další vlastnosti odpovídají vlastnostem stanoveným pro tuto kategorii (3).

| II. | Olivovým olejem z pokrutin se rozumí olej získávaný úpravou oliv rozpouštědly nebo jinou fyzickou úpravou, s vyloučením olejů získávaných reesterifikací a jakékoli směsi s jinými druhy olejů. Klasifikuje se takto:
  A.   Surový olivový olej z pokrutin: olivový olej z pokrutin, jehož vlastnosti odpovídají vlastnostem stanoveným pro tuto kategorii. Je určen k rafinaci pro lidskou spotřebu nebo pro technické užití.
  B.   Rafinovaný olivový olej z pokrutin: olej získávaný rafinací surového olivového oleje z pokrutin. Má volnou kyselost, vyjádřenou v kyselině olejové, nejvýše 0,3 gramů na 100 gramů a jeho další vlastnosti odpovídají vlastnostem stanoveným pro tuto kategorii (4).
  C.   Olivový olej z pokrutin: olej složený ze směsi rafinovaného olivového oleje z pokrutin a panenských olivových olejů vhodných k přímé spotřebě. Má volnou kyselost, vyjádřenou v kyselině olejové, nejvýše 1 gram na 100 gramů a jeho další vlastnosti odpovídají vlastnostem stanoveným pro tuto kategorii. Tato směs nesmí být v žádném případě označována jako „olivový olej“ (5). |
| --- | --- |

II.

Olivovým olejem z pokrutin se rozumí olej získávaný úpravou oliv rozpouštědly nebo jinou fyzickou úpravou, s vyloučením olejů získávaných reesterifikací a jakékoli směsi s jinými druhy olejů. Klasifikuje se takto:

A.   Surový olivový olej z pokrutin: olivový olej z pokrutin, jehož vlastnosti odpovídají vlastnostem stanoveným pro tuto kategorii. Je určen k rafinaci pro lidskou spotřebu nebo pro technické užití.

B.   Rafinovaný olivový olej z pokrutin: olej získávaný rafinací surového olivového oleje z pokrutin. Má volnou kyselost, vyjádřenou v kyselině olejové, nejvýše 0,3 gramů na 100 gramů a jeho další vlastnosti odpovídají vlastnostem stanoveným pro tuto kategorii (4).

C.   Olivový olej z pokrutin: olej složený ze směsi rafinovaného olivového oleje z pokrutin a panenských olivových olejů vhodných k přímé spotřebě. Má volnou kyselost, vyjádřenou v kyselině olejové, nejvýše 1 gram na 100 gramů a jeho další vlastnosti odpovídají vlastnostem stanoveným pro tuto kategorii. Tato směs nesmí být v žádném případě označována jako „olivový olej“ (5).

---

(1)  Tento produkt smí být prodáván výhradně přímo spotřebiteli, pokud je to povoleno ve státě maloobchodního prodeje. Není-li tento prodej povolen, bude označení tohoto produktu v souladu s příslušnými právními předpisy dotčeného státu.

(2)  Tento produkt smí být prodáván výhradně přímo spotřebiteli, pokud je to povoleno ve státě maloobchodního prodeje.

(3)  Stát maloobchodního prodeje může vyžadovat přesnější označení.

(4)  Tento produkt smí být prodáván výhradně přímo spotřebiteli, pokud je to povoleno ve státě maloobchodního prodeje.

(5)  Stát maloobchodního prodeje může vyžadovat přesnější označení.

PŘÍLOHA C

Druhy a definice stolních oliv

Stolní olivy se klasifikují do jednoho z následujících druhů:

i)   zelené olivy: plody sklízené v období zrání, před zbarvením a v době, kdy dosáhly běžné velikosti. Jejich barva se může lišit od zelené po slámově žlutou;

ii)   olivy měnící barvu: plody sklízené před úplným dozráním, měnící barvu. Jejich barva se může lišit od růžové po vínovou nebo hnědou;

iii)   černé olivy: plody sklízené v okamžiku, kdy jsou zcela zralé, nebo těsně před úplným dozráním. Jejich barva se může lišit od červenočerné po fialově černou, tmavě fialovou, zelenočernou nebo tmavě kaštanovou.

---

| 19.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 302/68 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 302/68

---

Informace o vstupu v platnost Dodatkového protokolu k Dohodě, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii

Dne 28. října 2005 obě strany dokončily postupy nezbytné pro uzavření Dodatkového protokolu k Dohodě, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii. Tento dodatkový protokol proto vstupuje v platnost dne 1. listopadu 2005 v souladu s čl. 13 odst. 2. uvedeného dodatkového protokolu zveřejněného v Úředním věstníku L 38, 10. 2. 2005, s. 3.

---

Komise

| 19.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 302/69 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 302/69

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 9. prosince 2004,

kterým se spojení označuje za neslučitelné se společným trhem podle čl. 8 odst. 3 nařízení Rady (EHS) č. 4064/89 („nařízení o spojování“)

(Případ č. COMP/M.3440 – EDP/GDP/ENI)

(oznámeno pod číslem K(2004) 4715)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2005/801/ES)

Komise dne 9. prosince 2004 přijala rozhodnutí ohledně spojení podle nařízení Rady (EHS) č. 4064/89 ze 21. prosince 1989 o kontrole spojování podniků (1), a zejména čl. 8 odst. 3 uvedeného nařízení. Nedůvěrné znění celého rozhodnutí je k dispozici v úředním jazyce případu a v pracovních jazycích Komise na internetových stránkách generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž na adrese: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html.

I.   STRANY PŘÍPADU

| (1) | Energias de Portugal, SA („EDP“) je nástupnickou společností bývalého elektrárenského monopolu v Portugalsku. Hlavním předmětem její činnosti je výroba, rozvod a dodávky elektřiny v Portugalsku. Společnost EDP rovněž ovládá španělskou společnost Hidrocantábrico, která ve Španělsku podniká v elektrárenství a plynárenství. EDP je kótována na lisabonské burze Euronext a portugalský stát v ní má přímo nebo nepřímo 30 % podíl. |
| --- | --- |

(1)

Energias de Portugal, SA („EDP“) je nástupnickou společností bývalého elektrárenského monopolu v Portugalsku. Hlavním předmětem její činnosti je výroba, rozvod a dodávky elektřiny v Portugalsku. Společnost EDP rovněž ovládá španělskou společnost Hidrocantábrico, která ve Španělsku podniká v elektrárenství a plynárenství. EDP je kótována na lisabonské burze Euronext a portugalský stát v ní má přímo nebo nepřímo 30 % podíl.

| (2) | Společnost ENI SpA („ENI“) celosvětově podniká v oblasti průzkumu a těžby ropy a zemního plynu. Zabývá se rovněž dodávkami, přenosem, skladováním, distribucí a obchodováním se zemním plynem. Navíc má podíly ve společnostech, jež mají přepravní kapacity a provozují mezinárodní plynovody. |
| --- | --- |

(2)

Společnost ENI SpA („ENI“) celosvětově podniká v oblasti průzkumu a těžby ropy a zemního plynu. Zabývá se rovněž dodávkami, přenosem, skladováním, distribucí a obchodováním se zemním plynem. Navíc má podíly ve společnostech, jež mají přepravní kapacity a provozují mezinárodní plynovody.

| (3) | Gás de Portugal, SGPS, SA („GDP“) je nástupnickou společností bývalého plynárenského monopolu v Portugalsku. Jedná o pobočku ve stoprocentním vlastnictví portugalské společnosti Galp Energia, SGPS, SA („GALP“), kterou v současnosti společně ovládá portugalský stát a společnost ENI. GDP má podíly jak v ropném tak plynárenském sektoru. Společnost GDP a její pobočky pokrývají celý dodavatelský řetězec plynu v Portugalsku. Prostřednictvím své pobočky Transgás dováží zemní plyn do Portugalska, a to v rámci plynovodu Maghreb-Španělsko-Portugalsko a terminálu LNG Sinès. Dále zajišťuje dopravu, skladování a dodávky prostřednictvím soustavy vysokotlakých plynovodů (dále jen „plynárenská soustava“). Společnost GDP dodává zemní plyn i velkoodběratelům a je aktivní ve výstavbě a budoucím provozování prvního podzemního skladovacího zařízení zemního plynu v Portugalsku. Prostřednictvím společnosti GDP Distribuição („GDPD“) rovněž v současnosti ovládá pět ze šesti místních plynárenských distribučních společností („MDS“) v Portugalsku. |
| --- | --- |

(3)

Gás de Portugal, SGPS, SA („GDP“) je nástupnickou společností bývalého plynárenského monopolu v Portugalsku. Jedná o pobočku ve stoprocentním vlastnictví portugalské společnosti Galp Energia, SGPS, SA („GALP“), kterou v současnosti společně ovládá portugalský stát a společnost ENI. GDP má podíly jak v ropném tak plynárenském sektoru. Společnost GDP a její pobočky pokrývají celý dodavatelský řetězec plynu v Portugalsku. Prostřednictvím své pobočky Transgás dováží zemní plyn do Portugalska, a to v rámci plynovodu Maghreb-Španělsko-Portugalsko a terminálu LNG Sinès. Dále zajišťuje dopravu, skladování a dodávky prostřednictvím soustavy vysokotlakých plynovodů (dále jen „plynárenská soustava“). Společnost GDP dodává zemní plyn i velkoodběratelům a je aktivní ve výstavbě a budoucím provozování prvního podzemního skladovacího zařízení zemního plynu v Portugalsku. Prostřednictvím společnosti GDP Distribuição („GDPD“) rovněž v současnosti ovládá pět ze šesti místních plynárenských distribučních společností („MDS“) v Portugalsku.

| (4) | Společnost Rede Eléctrica Nacional SA („REN“) není v případě tohoto spojení oznamující stranou, ale účastní se celkové transakce, jejíž součástí toto spojení je. REN je portugalskou společností, která vznikla v roce 1994 oddělením portugalské elektrorozvodné sítě od společnosti EDP. Společnost REN v současnosti spravuje portugalskou elektrorozvodnou síť a jedná jako jediný kupující tím, že nakupuje elektřinu od výrobců a dále ji prodává distributorům/dodavatelům pro zásobování klientů, kteří nejsou oprávněni k přímým odběrům. Portugalský stát ovládá přímo nebo nepřímo 70 % společnosti REN a zbytek je ve vlastnictví společnosti EDP. |
| --- | --- |

(4)

Společnost Rede Eléctrica Nacional SA („REN“) není v případě tohoto spojení oznamující stranou, ale účastní se celkové transakce, jejíž součástí toto spojení je. REN je portugalskou společností, která vznikla v roce 1994 oddělením portugalské elektrorozvodné sítě od společnosti EDP. Společnost REN v současnosti spravuje portugalskou elektrorozvodnou síť a jedná jako jediný kupující tím, že nakupuje elektřinu od výrobců a dále ji prodává distributorům/dodavatelům pro zásobování klientů, kteří nejsou oprávněni k přímým odběrům. Portugalský stát ovládá přímo nebo nepřímo 70 % společnosti REN a zbytek je ve vlastnictví společnosti EDP.

II.   POPIS PŘÍPADU

| (5) | Tento případ se týká spojení, kdy podniky EDP a ENI („strany“) plánují společně ovládnout GDP. Předpokládá se, že rozvodná soustava plynu (tj. bez terminálu LNG Sinès, dovozního plynovodu a podzemního skladovacího zařízení Carriço) bude ve stanoveném termínu převedena na portugalského provozovatele portugalské elektrorozvodné sítě, společnost REN. V přechodném období bude plynárenskou soustavu ovládat společnost EDP, a to společně s podniky ENI a REN. |
| --- | --- |

(5)

Tento případ se týká spojení, kdy podniky EDP a ENI („strany“) plánují společně ovládnout GDP. Předpokládá se, že rozvodná soustava plynu (tj. bez terminálu LNG Sinès, dovozního plynovodu a podzemního skladovacího zařízení Carriço) bude ve stanoveném termínu převedena na portugalského provozovatele portugalské elektrorozvodné sítě, společnost REN. V přechodném období bude plynárenskou soustavu ovládat společnost EDP, a to společně s podniky ENI a REN.

| (6) | Podle druhé směrnice o plynu (2) a výjimky povolené Portugalsku musí být 33 % portugalského trhu s plynem liberalizováno nejpozději do roku 2007, pro všechny zákazníky mimo domácností nejpozději do roku 2009 a pro všechny zákazníky (včetně zákazníků v domácnostech) nejpozději do roku 2010. Portugalská vláda se může rozhodnout, že liberalizaci zahájí dříve. |
| --- | --- |

(6)

Podle druhé směrnice o plynu (2) a výjimky povolené Portugalsku musí být 33 % portugalského trhu s plynem liberalizováno nejpozději do roku 2007, pro všechny zákazníky mimo domácností nejpozději do roku 2009 a pro všechny zákazníky (včetně zákazníků v domácnostech) nejpozději do roku 2010. Portugalská vláda se může rozhodnout, že liberalizaci zahájí dříve.

III.   RELEVANTNÍ TRH

A.   RELEVANTNÍ TRH S ELEKTŘINOU

1.   RELEVANTNÍ TRH VÝROBKU

| (7) | Po zohlednění zvláštností trhů v Portugalsku, stavu hospodářské soutěže a právního rámce došla Komise k závěru, že je vskutku třeba rozlišovat následující trhy:






  i) | velkoobchodní dodávky elektřiny, |
| --- | --- | --- |

(7)

Po zohlednění zvláštností trhů v Portugalsku, stavu hospodářské soutěže a právního rámce došla Komise k závěru, že je vskutku třeba rozlišovat následující trhy:

i)

velkoobchodní dodávky elektřiny,

| ii) | zajištění regulace/rovnováhy v oblasti elektřiny (3), |
| --- | --- |

ii)

zajištění regulace/rovnováhy v oblasti elektřiny (3),

| iii) | přenosová soustava, |
| --- | --- |

iii)

přenosová soustava,

| iv) | rozvodná soustava, |
| --- | --- |

iv)

rozvodná soustava,

| v) | maloobchodní dodávky elektřiny (velkoodběratelům a maloodběratelům). |
| --- | --- |

v)

maloobchodní dodávky elektřiny (velkoodběratelům a maloodběratelům).

| (8) | Vnitrostátní elektrorozvodná soustava je rozdělena do dvou souběžně existujících systémů, a to veřejného „regulovaného“ (Sistema Eléctrico de Serviço Público, „SEP“) a nezávislého (Sistema Eléctrico Independete, „SEI“). Vnitrostátní přenosová soustava se používá pro oba systémy a na základě koncese ji provozuje Rede Eléctrica National („REN“). |
| --- | --- |

(8)

Vnitrostátní elektrorozvodná soustava je rozdělena do dvou souběžně existujících systémů, a to veřejného „regulovaného“ (Sistema Eléctrico de Serviço Público, „SEP“) a nezávislého (Sistema Eléctrico Independete, „SEI“). Vnitrostátní přenosová soustava se používá pro oba systémy a na základě koncese ji provozuje Rede Eléctrica National („REN“).

| (9) | Systém SEP je regulovaný a pokrývá oblast výroby a distribuce. Skládá se z „vázaných“ výrobců a „vázaných“ distribučních sítí. V rámci tohoto systému je společnost REN jediným velkoobchodním kupujícím elektřiny. Na základě smluv o nákupu elektřiny („PPA“) získává elektrickou energii především od skupiny elektráren („vázaných výrobců“). |
| --- | --- |

(9)

Systém SEP je regulovaný a pokrývá oblast výroby a distribuce. Skládá se z „vázaných“ výrobců a „vázaných“ distribučních sítí. V rámci tohoto systému je společnost REN jediným velkoobchodním kupujícím elektřiny. Na základě smluv o nákupu elektřiny („PPA“) získává elektrickou energii především od skupiny elektráren („vázaných výrobců“).

| (10) | Vázaní výrobci se v rámci smluv PPA zavazují dodávat elektřinu po dobu delší 20 let a podle vzorce pro výpočet pevné ceny (4) výhradně do systému SEP. Výstavba vázaných elektráren není liberalizována, ale je regulována státem. Podle platného práva jsou součástí SEP následující společnosti: EDP (prostřednictvím EDP Produção a Companhia Portuguesa de Produção de Electridade), Tejo Energia (5) a Turbogás (6). Většina dodávek elektřiny (83 % v roce 2003) (7) v Portugalsku je realizována na základě výhradních smluv PPA uzavřených mezi společností REN a výrobci elektřiny. |
| --- | --- |

(10)

Vázaní výrobci se v rámci smluv PPA zavazují dodávat elektřinu po dobu delší 20 let a podle vzorce pro výpočet pevné ceny (4) výhradně do systému SEP. Výstavba vázaných elektráren není liberalizována, ale je regulována státem. Podle platného práva jsou součástí SEP následující společnosti: EDP (prostřednictvím EDP Produção a Companhia Portuguesa de Produção de Electridade), Tejo Energia (5) a Turbogás (6). Většina dodávek elektřiny (83 % v roce 2003) (7) v Portugalsku je realizována na základě výhradních smluv PPA uzavřených mezi společností REN a výrobci elektřiny.

| (11) | Elektřina získaná společností REN je poté v rámci systému regulovaných sazeb prodávána regulovanému distributorovi, kterého ovládá společnost EDP. Regulované sazby stanoví portugalský energetický regulační orgán ERSE. |
| --- | --- |

(11)

Elektřina získaná společností REN je poté v rámci systému regulovaných sazeb prodávána regulovanému distributorovi, kterého ovládá společnost EDP. Regulované sazby stanoví portugalský energetický regulační orgán ERSE.

| (12) | Nezávislý systém (SEI) tvoří liberalizovaná soustava (Sistema Eléctrico Não Vinculado, „SENV“), jež je provozována v podmínkách volného trhu (tzn. že většina její energie je nakonec prodána zákazníků, kteří se odpojili od regulovaného systému), a systém se zvláštním režimem (Productores em regime especial, PRE), v němž je produkce kombinovaných elektráren, malých vodních elektráren a výrobců z dalších obnovitelných zdrojů (např. větrných elektráren) dodávána společnosti REN za regulované ceny. |
| --- | --- |

(12)

Nezávislý systém (SEI) tvoří liberalizovaná soustava (Sistema Eléctrico Não Vinculado, „SENV“), jež je provozována v podmínkách volného trhu (tzn. že většina její energie je nakonec prodána zákazníků, kteří se odpojili od regulovaného systému), a systém se zvláštním režimem (Productores em regime especial, PRE), v němž je produkce kombinovaných elektráren, malých vodních elektráren a výrobců z dalších obnovitelných zdrojů (např. větrných elektráren) dodávána společnosti REN za regulované ceny.

| (13) | Oprávnění zákazníci mají možnost svobodného výběru dodavatele elektřiny a mohou tak elektřinu nakupovat buď za regulované ceny ze systému SEP nebo ze systému SENV (a to od volného maloobchodního dodavatele za tržních podmínek). V zákonném předpisu ze dne 17. srpna 2004 (8) se stanoví, že všichni zákazníci jsou oprávnění. |
| --- | --- |

(13)

Oprávnění zákazníci mají možnost svobodného výběru dodavatele elektřiny a mohou tak elektřinu nakupovat buď za regulované ceny ze systému SEP nebo ze systému SENV (a to od volného maloobchodního dodavatele za tržních podmínek). V zákonném předpisu ze dne 17. srpna 2004 (8) se stanoví, že všichni zákazníci jsou oprávnění.

| (14) | Stávající právní rámec je v současné době novelizován. |
| --- | --- |

(14)

Stávající právní rámec je v současné době novelizován.

Velkoobchod elektřinou

| (15) | Tato oblast se týká výroby elektřiny v elektrárnách i elektřiny reálně dovezené přes propojené soustavy za účelem prodeje maloobchodníkům. Jen několik největších spotřebitelů má možnost, tak jako v ostatních členských státech, nakupovat elektřinu přímo na velkoobchodním trhu (ve Španělsku je to necelých 5 % nákupů na velkoobchodním trhu). |
| --- | --- |

(15)

Tato oblast se týká výroby elektřiny v elektrárnách i elektřiny reálně dovezené přes propojené soustavy za účelem prodeje maloobchodníkům. Jen několik největších spotřebitelů má možnost, tak jako v ostatních členských státech, nakupovat elektřinu přímo na velkoobchodním trhu (ve Španělsku je to necelých 5 % nákupů na velkoobchodním trhu).

| (16) | Komise má za to, že po ukončení smluv PPA bude v Portugalsku existovat velkoobchodní trh s elektřinou, který zahrne nabídku dřívější vázané výroby, volné výroby a dovoz. Šetření je zaměřeno na velkoobchodní trh bez ohledu na to, zda jde o liberalizovanou nebo regulovanou soustavu. |
| --- | --- |

(16)

Komise má za to, že po ukončení smluv PPA bude v Portugalsku existovat velkoobchodní trh s elektřinou, který zahrne nabídku dřívější vázané výroby, volné výroby a dovoz. Šetření je zaměřeno na velkoobchodní trh bez ohledu na to, zda jde o liberalizovanou nebo regulovanou soustavu.

Zajištění rovnováhy soustavy a doplňkové služby

| (17) | Takové služby jsou technicky nezbytné, protože provozovatel přenosové soustavy odpovídá za udržení napětí s velmi přísnou tolerancí. V případě nadměrné spotřeby by došlo k poklesu napětí v soustavě, což by mohlo způsobit okamžikové problémy se stabilitou soustavy. Problematická je i nedostatečná spotřeba, protože napětí v soustavě v takovém případě roste nad přijatelnou hranici a provozovatel přenosové soustavy musí zajistit odpojení nebo přidání určité výrobní kapacity. |
| --- | --- |

(17)

Takové služby jsou technicky nezbytné, protože provozovatel přenosové soustavy odpovídá za udržení napětí s velmi přísnou tolerancí. V případě nadměrné spotřeby by došlo k poklesu napětí v soustavě, což by mohlo způsobit okamžikové problémy se stabilitou soustavy. Problematická je i nedostatečná spotřeba, protože napětí v soustavě v takovém případě roste nad přijatelnou hranici a provozovatel přenosové soustavy musí zajistit odpojení nebo přidání určité výrobní kapacity.

| (18) | Za tyto služby je třeba zaplatit a obvykle je stanovena sankce za odchylku pro případy, kdy zákazník překročí nebo nedodrží předpokládanou úroveň, jež odpovídá množství nakupovanému jednotlivými dodavateli na velkoobchodní úrovni nebo jež plánuje sám vyrobit. Tyto údaje musí zákazníci předem hlásit provozovateli přenosové soustavy. |
| --- | --- |

(18)

Za tyto služby je třeba zaplatit a obvykle je stanovena sankce za odchylku pro případy, kdy zákazník překročí nebo nedodrží předpokládanou úroveň, jež odpovídá množství nakupovanému jednotlivými dodavateli na velkoobchodní úrovni nebo jež plánuje sám vyrobit. Tyto údaje musí zákazníci předem hlásit provozovateli přenosové soustavy.

| (19) | V Portugalsku je v současnosti tato služba poskytována společností REN všem účastníkům soustavy. To platí i o dalších obdobných doplňkových službách (řízení kolizí). V Portugalsku však prozatím pro tyto služby neexistuje trh. Lze však předpokládat, že po skončení smluv PPA takový trh, resp. trhy vzniknou. Pro účely tohoto rozhodnutí není nutno tento trh, resp. trhy, jež teprve vzniknou, přesně specifikovat. |
| --- | --- |

(19)

V Portugalsku je v současnosti tato služba poskytována společností REN všem účastníkům soustavy. To platí i o dalších obdobných doplňkových službách (řízení kolizí). V Portugalsku však prozatím pro tyto služby neexistuje trh. Lze však předpokládat, že po skončení smluv PPA takový trh, resp. trhy vzniknou. Pro účely tohoto rozhodnutí není nutno tento trh, resp. trhy, jež teprve vzniknou, přesně specifikovat.

Přenos a distribuce

| (20) | Navrhovaná transakce tyto trhy neovlivňuje. Přenosová soustava již byla v Portugalsku liberalizována a je řízena portugalským provozovatelem přenosové soustavy, společností REN. Distribuční soustavy jsou ve vlastnictví společnosti EDP a místních samospráv a jsou řízeny dceřinou společností EDP, EDP Distribuição Energia SA („EDPD“). Přístup k přenosovým a distribučním soustavám reguluje portugalský regulátor ERSE. |
| --- | --- |

(20)

Navrhovaná transakce tyto trhy neovlivňuje. Přenosová soustava již byla v Portugalsku liberalizována a je řízena portugalským provozovatelem přenosové soustavy, společností REN. Distribuční soustavy jsou ve vlastnictví společnosti EDP a místních samospráv a jsou řízeny dceřinou společností EDP, EDP Distribuição Energia SA („EDPD“). Přístup k přenosovým a distribučním soustavám reguluje portugalský regulátor ERSE.

Maloobchodní dodávky elektřiny

| (21) | Pro účely tohoto stanoviska se berou v úvahu následující maloobchodní trhy s elektřinou: i) dodávky elektřiny velkoodběratelům napojeným na soustavu vysokého („VN“) a středního napětí („SN“) a ii) dodávky elektřiny maloodběratelům z řad podniků, obchodníků a domácností napojeným na nízkonapěťovou soustavu („NN“). |
| --- | --- |

(21)

Pro účely tohoto stanoviska se berou v úvahu následující maloobchodní trhy s elektřinou: i) dodávky elektřiny velkoodběratelům napojeným na soustavu vysokého („VN“) a středního napětí („SN“) a ii) dodávky elektřiny maloodběratelům z řad podniků, obchodníků a domácností napojeným na nízkonapěťovou soustavu („NN“).

| (22) | Zákazníci VN/SN se od zákazníků NN výrazně liší z hlediska spotřeby a podmínek, za nichž elektřinu nakupují. Výrazně odlišné jsou i obchodní vztahy. Zákazníci SN a VN pocházejí většinou z řad průmyslu, kde je elektřina významnou nákladovou složkou. Zákazníci NN jsou naproti tomu malé průmyslové podniky, obchodníci a domácnosti s omezeným objemem spotřeby elektřiny. |
| --- | --- |

(22)

Zákazníci VN/SN se od zákazníků NN výrazně liší z hlediska spotřeby a podmínek, za nichž elektřinu nakupují. Výrazně odlišné jsou i obchodní vztahy. Zákazníci SN a VN pocházejí většinou z řad průmyslu, kde je elektřina významnou nákladovou složkou. Zákazníci NN jsou naproti tomu malé průmyslové podniky, obchodníci a domácnosti s omezeným objemem spotřeby elektřiny.

2.   ZEMĚPISNÉ TRHY S ELEKTŘINOU

| (23) | V minulých rozhodnutích Komise se za relevantní zeměpisný trh pro velkoobchodní dodávky elektřiny považovalo území maximálně omezené státními hranicemi (9). Šetření v tomto případě prokázalo, že rozsah velkoobchodního i maloobchodního trhu s elektřinou je jednoznačně omezen na území Portugalska a bude tomu tak i nejbližší budoucnosti. |
| --- | --- |

(23)

V minulých rozhodnutích Komise se za relevantní zeměpisný trh pro velkoobchodní dodávky elektřiny považovalo území maximálně omezené státními hranicemi (9). Šetření v tomto případě prokázalo, že rozsah velkoobchodního i maloobchodního trhu s elektřinou je jednoznačně omezen na území Portugalska a bude tomu tak i nejbližší budoucnosti.

| (24) | Strany tvrdily, že brzy zřejmě dojde ke zřízení iberijské burzy s názvem MIBEL, což by mělo vést ke vzniku trhu na celém Iberijském poloostrově. Hloubkovým šetřením Komise však tento názor nebyl potvrzen. Je zřejmé, že 1. současná úroveň propojení mezi Španělskem a Portugalskem není dostatečná, aby bylo možno uvažovat o existenci jednotného trhu na Iberijském poloostrově a 2. z níže uvedených důvodů je velmi nepravděpodobné, že by velkoobchodní trh s elektřinou nabyl v blízké budoucnosti celoiberijských rozměrů:






  i) | ke vzniku burzy MIBEL je stále třeba odstranit řadu významných regulačních překážek, |
| --- | --- | --- |

(24)

Strany tvrdily, že brzy zřejmě dojde ke zřízení iberijské burzy s názvem MIBEL, což by mělo vést ke vzniku trhu na celém Iberijském poloostrově. Hloubkovým šetřením Komise však tento názor nebyl potvrzen. Je zřejmé, že 1. současná úroveň propojení mezi Španělskem a Portugalskem není dostatečná, aby bylo možno uvažovat o existenci jednotného trhu na Iberijském poloostrově a 2. z níže uvedených důvodů je velmi nepravděpodobné, že by velkoobchodní trh s elektřinou nabyl v blízké budoucnosti celoiberijských rozměrů:

i)

ke vzniku burzy MIBEL je stále třeba odstranit řadu významných regulačních překážek,

| ii) | i po spuštění burzy MIBEL zůstanou nejspíš podmínky hospodářské soutěže mezi Španělskem a Portugalskem velmi rozdílné, |
| --- | --- |

ii)

i po spuštění burzy MIBEL zůstanou nejspíš podmínky hospodářské soutěže mezi Španělskem a Portugalskem velmi rozdílné,

| iii) | uvedené rozdíly se v podmínkách hospodářské soutěže zřejmě nezmírní nebo se dokonce prohloubí v důsledku národních alokačních plánů emisí CO2 a národních kompenzačních mechanismů pro uvízlé náklady, |
| --- | --- |

iii)

uvedené rozdíly se v podmínkách hospodářské soutěže zřejmě nezmírní nebo se dokonce prohloubí v důsledku národních alokačních plánů emisí CO2 a národních kompenzačních mechanismů pro uvízlé náklady,

| iv) | navrhovaná kapacita propojení mezi Španělskem a Portugalskem nejspíš v dohledné budoucnosti neumožní účinnou integraci obou trhů. |
| --- | --- |

iv)

navrhovaná kapacita propojení mezi Španělskem a Portugalskem nejspíš v dohledné budoucnosti neumožní účinnou integraci obou trhů.

B.   RELEVANTNÍ TRHY SE ZEMNÍM PLYNEM

1.   TRH VÝROBKU

| (25) | Komise zjistila, že existují čtyři oddělené trhy se zemním plynem, jež budou touto transakcí ovlivněny:






  i) | dodávky plynu výrobcům elektřiny (CCGT (10)), |
| --- | --- | --- |

(25)

Komise zjistila, že existují čtyři oddělené trhy se zemním plynem, jež budou touto transakcí ovlivněny:

i)

dodávky plynu výrobcům elektřiny (CCGT (10)),

| ii) | dodávky plynu místním distribučním společnostem („MDS“), |
| --- | --- |

ii)

dodávky plynu místním distribučním společnostem („MDS“),

| iii) | dodávky plynu velkoodběratelům („LIC“), |
| --- | --- |

iii)

dodávky plynu velkoodběratelům („LIC“),

| iv) | dodávky plynu maloodběratelům v průmyslu, obchodu a domácnostech. |
| --- | --- |

iv)

dodávky plynu maloodběratelům v průmyslu, obchodu a domácnostech.

| (26) | Většinu koncových zákazníků zásobuje středně a nízkotlakou soustavou (11) šest místních distributorů („MDS“) v rámci výhradních oblastí, jež mají zajištěny koncesí. |
| --- | --- |

(26)

Většinu koncových zákazníků zásobuje středně a nízkotlakou soustavou (11) šest místních distributorů („MDS“) v rámci výhradních oblastí, jež mají zajištěny koncesí.

| (27) | Jako první bude liberalizován trh, jenž zajišťuje dodávky plynu výrobcům elektřiny. Strany tvrdí, že odběratelé CCGT a LIC by se měli považovat za součást jednoho rozsáhlejšího velkoobchodního trhu. Komise se stranami nesouhlasí. Výrobci elektřiny mají totiž specifické požadavky na dodávky, jak z hlediska množství, tak i přizpůsobivosti zásobování. Odběratelé CCGT proto potřebují kombinovat dlouhodobé smlouvy, jež jsou nezbytné pro zajištění základní ekonomické a technické provozuschopnosti a pro jistotu zásobování projektů CCGT, s krátkodobými smlouvami na omezenější období. Rovněž mají jiné marže a vztahy se zákazníky; odlišné jsou i podnikatelské potřeby prodejců a dynamika růstu. |
| --- | --- |

(27)

Jako první bude liberalizován trh, jenž zajišťuje dodávky plynu výrobcům elektřiny. Strany tvrdí, že odběratelé CCGT a LIC by se měli považovat za součást jednoho rozsáhlejšího velkoobchodního trhu. Komise se stranami nesouhlasí. Výrobci elektřiny mají totiž specifické požadavky na dodávky, jak z hlediska množství, tak i přizpůsobivosti zásobování. Odběratelé CCGT proto potřebují kombinovat dlouhodobé smlouvy, jež jsou nezbytné pro zajištění základní ekonomické a technické provozuschopnosti a pro jistotu zásobování projektů CCGT, s krátkodobými smlouvami na omezenější období. Rovněž mají jiné marže a vztahy se zákazníky; odlišné jsou i podnikatelské potřeby prodejců a dynamika růstu.

2.   ZEMĚPISNÝ TRH

| (28) | Komise a strany se shodly, že u všech relevantních trhů s plynem se nejedná o území, přesahující státní hranice Portugalska. |
| --- | --- |

(28)

Komise a strany se shodly, že u všech relevantních trhů s plynem se nejedná o území, přesahující státní hranice Portugalska.

IV.   POSOUZENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

A.   TRHY S ELEKTŘINOU

1.   VELKOOBCHODNÍ TRH

a)   EDP má dominantní postavení na portugalském velkoobchodním trhu s elektřinou

| (29) | Z podrobného šetření Komise vyplývá, že společnost EDP má na trhu velkoodběratelů dominantní postavení, a to jak z pohledu současné situace tak i po ukončení smluv PPA. |
| --- | --- |

(29)

Z podrobného šetření Komise vyplývá, že společnost EDP má na trhu velkoodběratelů dominantní postavení, a to jak z pohledu současné situace tak i po ukončení smluv PPA.

| (30) | V roce 2003 měla na trhu velkoodběratelů 70 % výrobní kapacity, zajišťovala 70 % produkce a byla největším dovozcem elektřiny. Po zrušení smluv PPA bude portugalská výrobní základna elektřiny společnosti EDP i nadále bezkonkurenční. Po skončení smluv PPA se má začít s realizací mechanismu uvízlých nákladů (CMEC) s cílem kompenzovat stávajícím výrobcům energie možné budoucí ztráty trhu. Tento mechanismus zvýhodňuje nástupnické společnosti bývalých monopolů. EDP z toho bude zjevně nejvíce profitovat, což jí pomůže v boji s budoucí konkurencí. |
| --- | --- |

(30)

V roce 2003 měla na trhu velkoodběratelů 70 % výrobní kapacity, zajišťovala 70 % produkce a byla největším dovozcem elektřiny. Po zrušení smluv PPA bude portugalská výrobní základna elektřiny společnosti EDP i nadále bezkonkurenční. Po skončení smluv PPA se má začít s realizací mechanismu uvízlých nákladů (CMEC) s cílem kompenzovat stávajícím výrobcům energie možné budoucí ztráty trhu. Tento mechanismus zvýhodňuje nástupnické společnosti bývalých monopolů. EDP z toho bude zjevně nejvíce profitovat, což jí pomůže v boji s budoucí konkurencí.

| (31) | Na straně poptávky je v rukou EDP téměř 100 % distribuce elektřiny v Portugalsku. Budoucí úloha společnosti EDP Distribução jako maloobchodníka na regulovaném trhu skýtá společnosti rozhodující výhodu. |
| --- | --- |

(31)

Na straně poptávky je v rukou EDP téměř 100 % distribuce elektřiny v Portugalsku. Budoucí úloha společnosti EDP Distribução jako maloobchodníka na regulovaném trhu skýtá společnosti rozhodující výhodu.

| (32) | Na straně nabídky je významné začlenění plynové elektrárny („TER“) do výrobní základny EDP. Komise zjistila, že v oblasti nových elektráren budovaných třetími stranami jsou projekty elektráren CCGT nejisté a společnost EDP je ovlivňuje (Tejo Energia). |
| --- | --- |

(32)

Na straně nabídky je významné začlenění plynové elektrárny („TER“) do výrobní základny EDP. Komise zjistila, že v oblasti nových elektráren budovaných třetími stranami jsou projekty elektráren CCGT nejisté a společnost EDP je ovlivňuje (Tejo Energia).

b)   Transakce posílí dominantní postavení společnosti EDP, a to jak v horizontálním tak i vertikálním měřítku

Horizontální dopady: odstranění významného soutěžitele

| (33) | Pokud jde o horizontální dopady, Komise zjistila, že bez spojení by se společnost GDP s největší pravděpodobností stala hlavním konkurentem na portugalském trhu s elektřinou, a to při zohlednění následujících skutečností: i) přístup ke konkurenčním zdrojům plynu je významnou výhodou v oblasti elektráren a plynových elektráren (CCGT), jež jsou v současnosti nejobvyklejším druhem nových elektráren a ii) společnost GDP, jakožto portugalský podnik může spoléhat na svou značku a odběratele plynu, jimž může nabídnout společné dodávky plynu i elektřiny. |
| --- | --- |

(33)

Pokud jde o horizontální dopady, Komise zjistila, že bez spojení by se společnost GDP s největší pravděpodobností stala hlavním konkurentem na portugalském trhu s elektřinou, a to při zohlednění následujících skutečností: i) přístup ke konkurenčním zdrojům plynu je významnou výhodou v oblasti elektráren a plynových elektráren (CCGT), jež jsou v současnosti nejobvyklejším druhem nových elektráren a ii) společnost GDP, jakožto portugalský podnik může spoléhat na svou značku a odběratele plynu, jimž může nabídnout společné dodávky plynu i elektřiny.

| (34) | Tato významná potenciální konkurence by se spojením vytratila, což by posílilo dominantní postavení společnosti EDP. |
| --- | --- |

(34)

Tato významná potenciální konkurence by se spojením vytratila, což by posílilo dominantní postavení společnosti EDP.

Jiné než horizontální dopady: růst nákladů konkurence

Výsadní a přednostní přístup k portugalské plynárenské infrastruktuře (terminál LNG Sinès, dovozní plynovod a podzemní skladovací zařízení Carriço):

| (35) | Po navrhované transakci bude mít společnost EDP možnost i snahu o zachování výsadního a přednostního přístupu k zemnímu plynu, a to na úkor společností, jež jsou v současné době aktivní v oblasti výroby elektřiny nebo by v této oblasti mohly být aktivní v budoucnosti. |
| --- | --- |

(35)

Po navrhované transakci bude mít společnost EDP možnost i snahu o zachování výsadního a přednostního přístupu k zemnímu plynu, a to na úkor společností, jež jsou v současné době aktivní v oblasti výroby elektřiny nebo by v této oblasti mohly být aktivní v budoucnosti.

| (36) | Vysokotlaká plynárenská soustava: společnost EDP bude po spojení moci ovlivňovat provoz vysokotlaké plynárenské soustavy: i) z krátkodobého pohledu bude EDP společně ovládat společnost Transgás (včetně plynárenské soustavy), a to po přechodnou dobu (12) která může trvat až 19,5 měsíců. V uvedeném období může společnost EDP výrazně ovlivňovat strategii a provozování soustavy. EDP může rovněž získat podrobný přehled o provozu soustavy, což pro ni může být výhodné i v budoucnosti: ii) z dlouhodobého hlediska bude totiž jako výsledek spojení provozovat vysokotlakou plynárenskou soustavu společnost REN. |
| --- | --- |

(36)

Vysokotlaká plynárenská soustava: společnost EDP bude po spojení moci ovlivňovat provoz vysokotlaké plynárenské soustavy: i) z krátkodobého pohledu bude EDP společně ovládat společnost Transgás (včetně plynárenské soustavy), a to po přechodnou dobu (12) která může trvat až 19,5 měsíců. V uvedeném období může společnost EDP výrazně ovlivňovat strategii a provozování soustavy. EDP může rovněž získat podrobný přehled o provozu soustavy, což pro ni může být výhodné i v budoucnosti: ii) z dlouhodobého hlediska bude totiž jako výsledek spojení provozovat vysokotlakou plynárenskou soustavu společnost REN.

| (37) | Mezinárodní plynovod GDP: spojený subjekt by měl možnost plně využívat kapacitu prvního existujícího vstupního bodu v Portugalsku (plynovod z Alžírska do Portugalska přes Maroko a Španělsko, který do Portugalska vstupuje v Campo Maior) a zabránit tak soutěžitelům ve využití jakékoli uvolněné kapacity. I v případě použití mechanismu pro zajištění přístupu třetích stran (TPA) není aktuálně volná kapacita dostatečná, aby třetí strany mohly trvale dovážet plyn alespoň s minimální jistotou ohledně množství, které budou moci dovézt. |
| --- | --- |

(37)

Mezinárodní plynovod GDP: spojený subjekt by měl možnost plně využívat kapacitu prvního existujícího vstupního bodu v Portugalsku (plynovod z Alžírska do Portugalska přes Maroko a Španělsko, který do Portugalska vstupuje v Campo Maior) a zabránit tak soutěžitelům ve využití jakékoli uvolněné kapacity. I v případě použití mechanismu pro zajištění přístupu třetích stran (TPA) není aktuálně volná kapacita dostatečná, aby třetí strany mohly trvale dovážet plyn alespoň s minimální jistotou ohledně množství, které budou moci dovézt.

| (38) | Terminál GDP Sinès: terminál LNG umístěný u města Sinès je jediným v Portugalsku. Jeho provoz byl zahájen počátkem roku 2004 a je ve vlastnictví společnosti GDP (prostřednictvím 100 % dceřiné společnosti Transgás), která ho rovněž provozuje. Maximální roční dovozní kapacita terminálu činí 5,3 mld. m3. Protože prozatím v plynárenském sektoru nedošlo k liberalizaci, nebyla terminálu určena žádná pravidla TPA. Proto by třetí strany, které by chtěly přístup k terminálu získat, musely kontaktovat společnost GDP a musely by si s ní dohodnout konkrétní podmínky. |
| --- | --- |

(38)

Terminál GDP Sinès: terminál LNG umístěný u města Sinès je jediným v Portugalsku. Jeho provoz byl zahájen počátkem roku 2004 a je ve vlastnictví společnosti GDP (prostřednictvím 100 % dceřiné společnosti Transgás), která ho rovněž provozuje. Maximální roční dovozní kapacita terminálu činí 5,3 mld. m3. Protože prozatím v plynárenském sektoru nedošlo k liberalizaci, nebyla terminálu určena žádná pravidla TPA. Proto by třetí strany, které by chtěly přístup k terminálu získat, musely kontaktovat společnost GDP a musely by si s ní dohodnout konkrétní podmínky.

| (39) | Podzemní skladovací zařízení Carriço: po spojení bude mít společnost EDP možnost provozovat i podzemní skladovací zařízení Carriço společnosti GDP. Jedná se o jediné skladovací zařízení zemního plynu, které je v Portugalsku k dispozici (kromě skladovacího zařízení LNG v Sinès, které je mnohem menší). Pro konkurující si výrobce elektřiny provozující CCGT je nediskriminační přístup k tomuto skladovacímu zařízení naprosto zásadní. Šetření na trhu se potvrdilo, že podmínky přístupu nejsou takové, aby konkurenci zajistily přínos skladovacího zařízení v plném rozsahu, protože společnost EDP bude moci přístup omezit s odvoláním se na technické potíže. |
| --- | --- |

(39)

Podzemní skladovací zařízení Carriço: po spojení bude mít společnost EDP možnost provozovat i podzemní skladovací zařízení Carriço společnosti GDP. Jedná se o jediné skladovací zařízení zemního plynu, které je v Portugalsku k dispozici (kromě skladovacího zařízení LNG v Sinès, které je mnohem menší). Pro konkurující si výrobce elektřiny provozující CCGT je nediskriminační přístup k tomuto skladovacímu zařízení naprosto zásadní. Šetření na trhu se potvrdilo, že podmínky přístupu nejsou takové, aby konkurenci zajistily přínos skladovacího zařízení v plném rozsahu, protože společnost EDP bude moci přístup omezit s odvoláním se na technické potíže.

| (40) | Po oznámené transakci získá EDP významný vliv na vstupní body plynu i na skladovací kapacity. To by jí umožnilo všemožně ztížit konkurentům přístup k plynárenské soustavě a vedlo by ji to k takovému postupu, a to přesto, že vysokotlaká portugalská plynárenská soustava bude liberalizována ve prospěch společnosti REN. |
| --- | --- |

(40)

Po oznámené transakci získá EDP významný vliv na vstupní body plynu i na skladovací kapacity. To by jí umožnilo všemožně ztížit konkurentům přístup k plynárenské soustavě a vedlo by ji to k takovému postupu, a to přesto, že vysokotlaká portugalská plynárenská soustava bude liberalizována ve prospěch společnosti REN.

Možnost využívat omezení v dodávkách plynu pro elektrárny CCGT v neprospěch konkurenčních CCGT

| (41) | Velká míra nejistoty ohledně účinnosti převodu infrastruktury a přepravních práv na společnost REN není zárukou, že požadavky na plyn od stávající (tj. Turbogás) a potenciálních konkurenčních CCGT budou zajištěny dodávkami od jiné společnosti než od spojeného subjektu. Dojde-li v dodávkách plynu v Portugalsku k omezením, povede to GDP k tomu, aby zvýhodňovala elektrárny EDP na úrok konkurenčních CCGT. |
| --- | --- |

(41)

Velká míra nejistoty ohledně účinnosti převodu infrastruktury a přepravních práv na společnost REN není zárukou, že požadavky na plyn od stávající (tj. Turbogás) a potenciálních konkurenčních CCGT budou zajištěny dodávkami od jiné společnosti než od spojeného subjektu. Dojde-li v dodávkách plynu v Portugalsku k omezením, povede to GDP k tomu, aby zvýhodňovala elektrárny EDP na úrok konkurenčních CCGT.

Možnosti a pohnutky k ovlivňování ceny plynu a zvyšování nákladů konkurence, což bude bránit v činnosti stávajícím i potenciálním konkurenčním elektrárnám a bude odrazovat nové zájemce o vstup na trh

| (42) | EDP bude mít po spojení možnost zvyšovat cenu plynu dodávaného konkurenci (Turbogás, pro krytí krátkodobých potřeb) a bude na tom mít i zájem. To se týká i potenciální konkurence (ohledně celé jejich potřeby), protože rychlost liberalizace a nejistota ohledně vstupních bodů znamenají, že jakékoli případné budoucí CCGT budou zásobovány plynem od společnosti GDP. |
| --- | --- |

(42)

EDP bude mít po spojení možnost zvyšovat cenu plynu dodávaného konkurenci (Turbogás, pro krytí krátkodobých potřeb) a bude na tom mít i zájem. To se týká i potenciální konkurence (ohledně celé jejich potřeby), protože rychlost liberalizace a nejistota ohledně vstupních bodů znamenají, že jakékoli případné budoucí CCGT budou zásobovány plynem od společnosti GDP.

Přístup k interním informacím o nákladech konkurentů společnosti EDP, což představuje významnou výhodu:

| (43) | Spojený subjekt bude znát skutečné vstupní náklady konkurence a bude schopen stanovovat ceny tak, aby konkurenci zabránil v činnosti. Taková strukturální výhoda dále posílí dominantní postavení EDP a nejspíš bude pomocí dodávek plynu společností GDP odrazovat vstup potenciální konkurence, jež by chtěla provozovat nové elektrárny CCGT, nebo tento vstup pozdrží. |
| --- | --- |

(43)

Spojený subjekt bude znát skutečné vstupní náklady konkurence a bude schopen stanovovat ceny tak, aby konkurenci zabránil v činnosti. Taková strukturální výhoda dále posílí dominantní postavení EDP a nejspíš bude pomocí dodávek plynu společností GDP odrazovat vstup potenciální konkurence, jež by chtěla provozovat nové elektrárny CCGT, nebo tento vstup pozdrží.

Přístup k denním nominacím plynu, hlavní interní informaci týkající se nákladů konkurentů, což představuje významnou výhodu:

| (44) | Společnost EDP bude mít po spojení přístup i k denním nominacím plynu společnosti Turbogás (a dalších CCGT, jimž by GDP mohla dodávat plyn v budoucnosti). Denní nominace je hodinový diagram plánované spotřeby plynu CCGT stanovený den předem. EDP tak bude předem znát průběh výroby plánovaný společností Turbogás na následující den. Vzhledem k výkyvům v produkci CCGT se jedná o informaci strategického významu: například znalost toho, že Turbogás neplánuje v určitou dobu následujícího dne výrobu elektřiny znamená, že EDP bude moci zvýšit ceny nad úroveň variabilních nákladů společnosti Turbogás, aniž by se musela obávat, že nebude moci této společnosti prodat plyn. |
| --- | --- |

(44)

Společnost EDP bude mít po spojení přístup i k denním nominacím plynu společnosti Turbogás (a dalších CCGT, jimž by GDP mohla dodávat plyn v budoucnosti). Denní nominace je hodinový diagram plánované spotřeby plynu CCGT stanovený den předem. EDP tak bude předem znát průběh výroby plánovaný společností Turbogás na následující den. Vzhledem k výkyvům v produkci CCGT se jedná o informaci strategického významu: například znalost toho, že Turbogás neplánuje v určitou dobu následujícího dne výrobu elektřiny znamená, že EDP bude moci zvýšit ceny nad úroveň variabilních nákladů společnosti Turbogás, aniž by se musela obávat, že nebude moci této společnosti prodat plyn.

| (45) | Výše uvedené horizontální a vertikální dopady posilují dominantní postavení EDP na velkoobchodním trhu elektřiny, a to posuzovány jednotlivě i jako celek. |
| --- | --- |

(45)

Výše uvedené horizontální a vertikální dopady posilují dominantní postavení EDP na velkoobchodním trhu elektřiny, a to posuzovány jednotlivě i jako celek.

2.   DOPLŇKOVÉ SLUŽBY

| (46) | Navrhovaná transakce odstraní GDP jakožto nového aktéra na trhu s elektřinou, a zabrání tak tomu, aby se tato společnost stala potenciálním poskytovatelem doplňkových služeb. Vstup DGP na velkoobchodní trh by mohl oslabit postavení EDP při poskytování doplňkových služeb, a to jak z důvodů uvedených při posuzování velkoobchodního trhu, tak i proto, že takové služby je schopno poskytovat pouze několik subjektů. Důsledkem spojení je odstranění potenciálního konkurenta na trhu poskytování doplňkových služeb. |
| --- | --- |

(46)

Navrhovaná transakce odstraní GDP jakožto nového aktéra na trhu s elektřinou, a zabrání tak tomu, aby se tato společnost stala potenciálním poskytovatelem doplňkových služeb. Vstup DGP na velkoobchodní trh by mohl oslabit postavení EDP při poskytování doplňkových služeb, a to jak z důvodů uvedených při posuzování velkoobchodního trhu, tak i proto, že takové služby je schopno poskytovat pouze několik subjektů. Důsledkem spojení je odstranění potenciálního konkurenta na trhu poskytování doplňkových služeb.

3.   MALOOBCHODNÍ TRH S ELEKTŘINOU V PORTUGALSKU

a)   EDP má v Portugalsku dominantní postavení na maloobchodním trhu s elektřinou

| (47) | Trh pro dodávky elektřiny průmyslovým velkoodběratelům (45 % celkové spotřeby) je plně liberalizován. Tržní podíl EDP v tomto segmentu činí 92 % v objemu (mnohem více v počtu zákazníků). |
| --- | --- |

(47)

Trh pro dodávky elektřiny průmyslovým velkoodběratelům (45 % celkové spotřeby) je plně liberalizován. Tržní podíl EDP v tomto segmentu činí 92 % v objemu (mnohem více v počtu zákazníků).

| (48) | Trh drobných zákazníků se začal otevírat až během roku 2004. EDP zde má téměř 100 % podíl. Ze zkušeností v jiných členských státech vyplývá, že zákazníci v tomto segmentu mění dodavatele mnohem méně, než je tomu v případě průmyslových zákazníků. Dominantní postavení EDP bude tedy možno ohrozit až v delším časovém výhledu. |
| --- | --- |

(48)

Trh drobných zákazníků se začal otevírat až během roku 2004. EDP zde má téměř 100 % podíl. Ze zkušeností v jiných členských státech vyplývá, že zákazníci v tomto segmentu mění dodavatele mnohem méně, než je tomu v případě průmyslových zákazníků. Dominantní postavení EDP bude tedy možno ohrozit až v delším časovém výhledu.

b)   Posílení dominantního postavení společnosti EDP na portugalském maloobchodním trhu s elektřinou

| (49) | Navrhovaná transakce posílí dominantní posílení EDP, protože odstraní významného potenciálního konkurenta. Během šetření Komise bylo vskutku potvrzeno, že společnost GDP by s největší pravděpodobností mohla být potenciálním novým, silným účastníkem trhu, především pro svoji širokou zákaznickou základnu v oblasti plynu, celostátně dobře známou značku i schopnost nabízet dva druhy energie. |
| --- | --- |

(49)

Navrhovaná transakce posílí dominantní posílení EDP, protože odstraní významného potenciálního konkurenta. Během šetření Komise bylo vskutku potvrzeno, že společnost GDP by s největší pravděpodobností mohla být potenciálním novým, silným účastníkem trhu, především pro svoji širokou zákaznickou základnu v oblasti plynu, celostátně dobře známou značku i schopnost nabízet dva druhy energie.

| (50) | Spojení navíc dále ztíží vstup na trh, protože spojený subjekt bude mít výhody nástupnického podniku bývalého monopolu jak v oblasti plynu, tak elektřiny a konkurenty bude nutit k současnému vstupu na trhu plynu i elektřiny, aby byli schopni nabídnout dva druhy energie. |
| --- | --- |

(50)

Spojení navíc dále ztíží vstup na trh, protože spojený subjekt bude mít výhody nástupnického podniku bývalého monopolu jak v oblasti plynu, tak elektřiny a konkurenty bude nutit k současnému vstupu na trhu plynu i elektřiny, aby byli schopni nabídnout dva druhy energie.

B.   TRHY S PLYNEM

1.   GDP MÁ NA PORTUGALSKÉM TRHU S PLYNEM DOMINANTNÍ POSTAVENÍ

| (51) | Vzhledem k současnému postavení zákonem daného monopolu má GDP na všech trzích s plynem dominantní postavení. Jedinou výjimkou je distribuce zemního plynu v oblasti Porto, kde podniká společnost Portgás (tuto společnost nedávno spoluovládla EDP). |
| --- | --- |

(51)

Vzhledem k současnému postavení zákonem daného monopolu má GDP na všech trzích s plynem dominantní postavení. Jedinou výjimkou je distribuce zemního plynu v oblasti Porto, kde podniká společnost Portgás (tuto společnost nedávno spoluovládla EDP).

| (52) | GDP požívá v současnosti vůči potenciálním novým účastníkům trhu významných výhod daných jejím postavením nástupnické společnosti bývalého monopolu. Těchto výhod bude požívat i po otevření trhů. Jedná se především o tyto výhody: i) rozsáhlé zkušenosti a znalosti ze všech oblastí portugalských trhů s plynem, ii) rozsáhlá zákaznická základna a významný podíl na vnitrostátním prodeji, iii) místně i celostátně velmi známé značky a iv) vynikající znalost bonity jednotlivých zákazníků (co se týká jejich spotřeby, solventnosti a úvěruschopnosti) a jejich konkrétních požadavků (např. na další služby nebo zvláštní péči), v) prostřednictvím MDS ovládaných společností GDP má rozhodující vliv na provozovatele rozvodné soustavy. |
| --- | --- |

(52)

GDP požívá v současnosti vůči potenciálním novým účastníkům trhu významných výhod daných jejím postavením nástupnické společnosti bývalého monopolu. Těchto výhod bude požívat i po otevření trhů. Jedná se především o tyto výhody: i) rozsáhlé zkušenosti a znalosti ze všech oblastí portugalských trhů s plynem, ii) rozsáhlá zákaznická základna a významný podíl na vnitrostátním prodeji, iii) místně i celostátně velmi známé značky a iv) vynikající znalost bonity jednotlivých zákazníků (co se týká jejich spotřeby, solventnosti a úvěruschopnosti) a jejich konkrétních požadavků (např. na další služby nebo zvláštní péči), v) prostřednictvím MDS ovládaných společností GDP má rozhodující vliv na provozovatele rozvodné soustavy.

2.   POSÍLENÍ DOMINANTNÍHO POSTAVENÍ GDP NA PORTUGALSKÉM TRHU S PLYNEM

a)   Dodávky plynu výrobcům elektřiny (CCGT)

| (53) | V oblasti dodávek plynu CCGT oznámená transakce vyloučí veškerou poptávku po plynu ze strany CCGT (totiž krátkodobé požadavky společností Turbogás (13) a TER/Carrigado), která by jinak mohla být ohrožena konkurenty GDP, jakmile se CCGT stanou oprávněnými zákazníky. To posiluje dominantní postavení GDP na trhu dodávek plynu elektrárnám CCGT. |
| --- | --- |

(53)

V oblasti dodávek plynu CCGT oznámená transakce vyloučí veškerou poptávku po plynu ze strany CCGT (totiž krátkodobé požadavky společností Turbogás (13) a TER/Carrigado), která by jinak mohla být ohrožena konkurenty GDP, jakmile se CCGT stanou oprávněnými zákazníky. To posiluje dominantní postavení GDP na trhu dodávek plynu elektrárnám CCGT.

b)   Dodávky plynu MDS (místní distribuční společnosti)

| (54) | Oznámená transakce vyloučí poptávku po plynu od jediné MDS, která doposud není ovládána společností GDP, totiž společnosti Portgás. Po provedení transakce nebudou mít dodávky plynu žádnou konkurenci, jakmile se MDS stanou oprávněnými zákazníky. To posiluje dominantní postavení GDP na trhu dodávek plynu MDS. |
| --- | --- |

(54)

Oznámená transakce vyloučí poptávku po plynu od jediné MDS, která doposud není ovládána společností GDP, totiž společnosti Portgás. Po provedení transakce nebudou mít dodávky plynu žádnou konkurenci, jakmile se MDS stanou oprávněnými zákazníky. To posiluje dominantní postavení GDP na trhu dodávek plynu MDS.

c)   Dodávky plynu průmyslovým velkoodběratelům

| (55) | Z šetření vyplývá, že společnost EDP by byla bývala nejpravděpodobnějším novým hráčem na trhu dodávek velkoodběratelům, jakmile tento trh bude liberalizován. |
| --- | --- |

(55)

Z šetření vyplývá, že společnost EDP by byla bývala nejpravděpodobnějším novým hráčem na trhu dodávek velkoodběratelům, jakmile tento trh bude liberalizován.

| (56) | Nejspíše by to byla EDP, která by na trh vstoupila, a to z následujících důvodů: i) provozuje CCGT na výrobu elektřiny (a má tak přístup k velkému množství plynu), což je významnou pobídkou pro vstup na trh dodávek plynu, ii) mohla by se spolehnout na své odběratele elektřiny (EDP ovládá téměř 100 % distribuce elektřiny v Portugalsku), jimž by mohla nabídnout společnou dodávku plynu a elektřiny (dvojí energie) a iii) mohla by se rovněž spolehnout na zkušenosti, pověst a zákaznickou základnu distributora plynu Portgás. V mnoha členských státech skutečně došlo ke vstupu nástupnických organizací bývalých monopolů z oblasti elektřiny na trhy plynu. |
| --- | --- |

(56)

Nejspíše by to byla EDP, která by na trh vstoupila, a to z následujících důvodů: i) provozuje CCGT na výrobu elektřiny (a má tak přístup k velkému množství plynu), což je významnou pobídkou pro vstup na trh dodávek plynu, ii) mohla by se spolehnout na své odběratele elektřiny (EDP ovládá téměř 100 % distribuce elektřiny v Portugalsku), jimž by mohla nabídnout společnou dodávku plynu a elektřiny (dvojí energie) a iii) mohla by se rovněž spolehnout na zkušenosti, pověst a zákaznickou základnu distributora plynu Portgás. V mnoha členských státech skutečně došlo ke vstupu nástupnických organizací bývalých monopolů z oblasti elektřiny na trhy plynu.

| (57) | Zmizením potenciální konkurence ze strany EDP se posiluje dominantní postavení GDP na trhu dodávek plynu velkoodběratelům. |
| --- | --- |

(57)

Zmizením potenciální konkurence ze strany EDP se posiluje dominantní postavení GDP na trhu dodávek plynu velkoodběratelům.

d)   Dodávky plynu maloodběratelům

| (58) | Komise zjistila, že v případě neexistence spojení by společnost EDP byla nejpravděpodobnějším novým hráčem na trhu dodávek plynu maloodběratelům. |
| --- | --- |

(58)

Komise zjistila, že v případě neexistence spojení by společnost EDP byla nejpravděpodobnějším novým hráčem na trhu dodávek plynu maloodběratelům.

| (59) | Výhody společnosti EDP lze shrnout do tří hlavních oblastí: a) výhody v oblasti nákupu v důsledku postavení společnosti EDP jako výrobce elektřiny v plynových elektrárnách v Portugalsku; b) výhody dané postavením EDP jako nástupnické organizace bývalého monopolního maloobchodního dodavatele elektřiny a distributora; c) výhody dané postavením na maloobchodním trhu s plynem v Portugalsku a informacemi o tomto trhu (Portgás a sdílení informací o Lisboagás). |
| --- | --- |

(59)

Výhody společnosti EDP lze shrnout do tří hlavních oblastí: a) výhody v oblasti nákupu v důsledku postavení společnosti EDP jako výrobce elektřiny v plynových elektrárnách v Portugalsku; b) výhody dané postavením EDP jako nástupnické organizace bývalého monopolního maloobchodního dodavatele elektřiny a distributora; c) výhody dané postavením na maloobchodním trhu s plynem v Portugalsku a informacemi o tomto trhu (Portgás a sdílení informací o Lisboagás).

| (60) | Snahu EDP o vstup na trh s plynem dokazuje i to, že nedávno ovládla portugalskou MDS Portgás, jakož i expanze na trhy s plynem ve Španělsku (EDP ovládla společnost Naturcorp, druhou největší plynárenskou společnost ve Španělsku). |
| --- | --- |

(60)

Snahu EDP o vstup na trh s plynem dokazuje i to, že nedávno ovládla portugalskou MDS Portgás, jakož i expanze na trhy s plynem ve Španělsku (EDP ovládla společnost Naturcorp, druhou největší plynárenskou společnost ve Španělsku).

| (61) | Na základě výše uvedeného by spojením zanikl hlavní konkurent GDP a dále by se ztížil vstup na trh dodávek plynu maloodběratelům. Tím dojde k posílení dominantního postavení GDP na maloobchodním portugalskému trhu s plynem. |
| --- | --- |

(61)

Na základě výše uvedeného by spojením zanikl hlavní konkurent GDP a dále by se ztížil vstup na trh dodávek plynu maloodběratelům. Tím dojde k posílení dominantního postavení GDP na maloobchodním portugalskému trhu s plynem.

V.   ZÁVAZKY NABÍDNUTÉ OZNAMUJÍCÍMI STRANAMI

| (62) | Strany předložily závazky dne 28. října 2004 a jejich zdokonalené znění dne 17. listopadu 2004. Rekapitulace závazků ze dne 17. listopadu 2004 je uvedena níže s použitím číslování stran:







  EDP.1 | : | Snížení podílu EDP v REN ze 30 % na 5 % |
| --- | --- | --- | --- |
| EDP.2 | : | Odprodej podílu EDP ve společnosti Tejo Energia |
| EDP.3 | : | Moratorium na výstavbu nových CCGT s výhradou ustanovení o přezkumu |
| EDP.4 | : | Pronájem výrobní kapacity TER ve výši jedné výrobní jednotky s výhradou ustanovení o přezkumu |
| EDP.5 | : | Pozastavení výkonu části hlasovacích práv EDP ve společnosti Turbogás a jmenování nezávislých členů správní rady Turbogás |
| ENI.II | : | Prodej terminálu LNG Sinès společnosti REN |
| ENI.III | : | Prodej podzemního skladovacího zařízení Carriço společnosti REN |
| ENI.IV | : | Předpokládaný prodej vysokotlaké plynárenské soustavy společnosti REN |
| ENI.V | : | Záruky přístupu k soustavě do jejího prodeje společnosti REN |
| ENI.VI | : | Přepuštění kapacity vstupního bodu Campo Maior, jenž je aktuálně rezervován pro společnost Transgás a touto společností nevyužíván, společnosti REN |
| ENI.VII | : | Závazek nerezervovat si další kapacitu vstupního bodu Campo Maior |
| ENI.VIII | : | Závazek nerezervovat si další kapacitu plynovodu Extremadura |
| ENI.IX | : | Závazek uvolnit za určitých podmínek kapacitu plynovodu Extremadura a/nebo vstupního bodu Campo Maior |
| ENI.X | : | Zrušení práva společnosti GDP na první odmítnutí na základě mechanismu „přiřazení nejlepší nabídky“ |
| ENI.XI | : | Opatření určená k odstranění obav ohledně možného přednostního přístupu k informacím o cenách |
| ENI.XII | : | Opatření zaměřená na zajištění skutečné liberalizace poptávky ze strany velkoodběratelů |
| ENI.XIII | : | Závazek nenabízet dvojí energii (zemní plyn a elektřinu) velkoodběratelům a maloodběratelům, a to až do liberalizace dodávek zemního těmto skupinám zákazníků |
| ENI.XIV | : | Prodej MDS Setgás. |

(62)

Strany předložily závazky dne 28. října 2004 a jejich zdokonalené znění dne 17. listopadu 2004. Rekapitulace závazků ze dne 17. listopadu 2004 je uvedena níže s použitím číslování stran:

EDP.1

:

Snížení podílu EDP v REN ze 30 % na 5 %

EDP.2

:

Odprodej podílu EDP ve společnosti Tejo Energia

EDP.3

:

Moratorium na výstavbu nových CCGT s výhradou ustanovení o přezkumu

EDP.4

:

Pronájem výrobní kapacity TER ve výši jedné výrobní jednotky s výhradou ustanovení o přezkumu

EDP.5

:

Pozastavení výkonu části hlasovacích práv EDP ve společnosti Turbogás a jmenování nezávislých členů správní rady Turbogás

ENI.II

:

Prodej terminálu LNG Sinès společnosti REN

ENI.III

:

Prodej podzemního skladovacího zařízení Carriço společnosti REN

ENI.IV

:

Předpokládaný prodej vysokotlaké plynárenské soustavy společnosti REN

ENI.V

:

Záruky přístupu k soustavě do jejího prodeje společnosti REN

ENI.VI

:

Přepuštění kapacity vstupního bodu Campo Maior, jenž je aktuálně rezervován pro společnost Transgás a touto společností nevyužíván, společnosti REN

ENI.VII

:

Závazek nerezervovat si další kapacitu vstupního bodu Campo Maior

ENI.VIII

:

Závazek nerezervovat si další kapacitu plynovodu Extremadura

ENI.IX

:

Závazek uvolnit za určitých podmínek kapacitu plynovodu Extremadura a/nebo vstupního bodu Campo Maior

ENI.X

:

Zrušení práva společnosti GDP na první odmítnutí na základě mechanismu „přiřazení nejlepší nabídky“

ENI.XI

:

Opatření určená k odstranění obav ohledně možného přednostního přístupu k informacím o cenách

ENI.XII

:

Opatření zaměřená na zajištění skutečné liberalizace poptávky ze strany velkoodběratelů

ENI.XIII

:

Závazek nenabízet dvojí energii (zemní plyn a elektřinu) velkoodběratelům a maloodběratelům, a to až do liberalizace dodávek zemního těmto skupinám zákazníků

ENI.XIV

:

Prodej MDS Setgás.

VI.   POSOUZENÍ NABÍZENÝCH ZÁVAZKŮ

A.   ZÁVAZKY OHLEDNĚ ELEKTŘINY

1.   VELKOOBCHODNÍ TRH S ELEKTŘINOU

a)   Horizontální dopady transakce (odstranění GDP jakožto nejpravděpodobnější nové konkurence)

| (63) | Nabídka stran je souborem opatření určených k zajištění vstupu konkurence při současném vyhnutí se prodeje výrobních kapacit. Vychází především z moratoria na výstavbu nových CCGT společností EDP a z časově omezeného pronájmu určité výrobní kapacity elektrárny TER společnosti EDP. |
| --- | --- |

(63)

Nabídka stran je souborem opatření určených k zajištění vstupu konkurence při současném vyhnutí se prodeje výrobních kapacit. Vychází především z moratoria na výstavbu nových CCGT společností EDP a z časově omezeného pronájmu určité výrobní kapacity elektrárny TER společnosti EDP.

| (64) | Respondenti v tržním testu provedeném Komisí považovali tyto návrhy jednoznačně za nedostatečné (z hlediska velikosti, rozsahu a trvání), aby vyrovnaly výraznou ztrátu danou tím, že se GDP nestane možným konkurentem, a aby zajistily včasný vstup potenciální konkurence. Komise sdílí obavy vyslovené třetími stranami. |
| --- | --- |

(64)

Respondenti v tržním testu provedeném Komisí považovali tyto návrhy jednoznačně za nedostatečné (z hlediska velikosti, rozsahu a trvání), aby vyrovnaly výraznou ztrátu danou tím, že se GDP nestane možným konkurentem, a aby zajistily včasný vstup potenciální konkurence. Komise sdílí obavy vyslovené třetími stranami.

| (65) | Pronájem výrobní kapacity TER odpovídá pouze třetině elektrárny, což by představovalo 4 % celkové výrobní kapacity elektřiny v Portugalsku. Pronájem lze automaticky ukončit na základě kritérií, jež nezaručují ani existenci nových konkurentů ani skutečnou existenci na iberijském trhu. Pronájem může být omezen na pouhé 3 roky. EDP bude znát v reálném čase náklady pronajímatele a objem elektřiny, který může prodat. V důsledku výše uvedeného je nepravděpodobné, že by takový pronajímatel mohl mít výrazný vliv na trh a že by mohl EDP klást konkurenční překážky. |
| --- | --- |

(65)

Pronájem výrobní kapacity TER odpovídá pouze třetině elektrárny, což by představovalo 4 % celkové výrobní kapacity elektřiny v Portugalsku. Pronájem lze automaticky ukončit na základě kritérií, jež nezaručují ani existenci nových konkurentů ani skutečnou existenci na iberijském trhu. Pronájem může být omezen na pouhé 3 roky. EDP bude znát v reálném čase náklady pronajímatele a objem elektřiny, který může prodat. V důsledku výše uvedeného je nepravděpodobné, že by takový pronajímatel mohl mít výrazný vliv na trh a že by mohl EDP klást konkurenční překážky.

| (66) | Vzhledem k ustanovení o přezkumu, jež je součástí navrhovaného moratoria, je pravděpodobné, že moratorium nebude mít dlouhého trvání a nejsou žádné záruky, že noví konkurenti se skutečně na trh dostanou. Navíc to EDP nebrání v zahájení nových projektů CCGT (veškeré kroky s výjimkou vlastní výstavby). Navrhované moratorium a pronájem tak nemají kladný vliv na hospodářskou soutěž, který by byl srovnatelný se strukturální nápravou. |
| --- | --- |

(66)

Vzhledem k ustanovení o přezkumu, jež je součástí navrhovaného moratoria, je pravděpodobné, že moratorium nebude mít dlouhého trvání a nejsou žádné záruky, že noví konkurenti se skutečně na trh dostanou. Navíc to EDP nebrání v zahájení nových projektů CCGT (veškeré kroky s výjimkou vlastní výstavby). Navrhované moratorium a pronájem tak nemají kladný vliv na hospodářskou soutěž, který by byl srovnatelný se strukturální nápravou.

| (67) | Strany dále navrhují, že se zbaví 10 % podílu společnosti EDP v jednom z jejích konkurentů, společnosti Tejo Energia. Přestože se jedná o konstruktivní návrh, absolutně nezaručuje, že Tejo Energia skutečně v budoucnosti žádnou elektrárnu CCGT nepostaví. |
| --- | --- |

(67)

Strany dále navrhují, že se zbaví 10 % podílu společnosti EDP v jednom z jejích konkurentů, společnosti Tejo Energia. Přestože se jedná o konstruktivní návrh, absolutně nezaručuje, že Tejo Energia skutečně v budoucnosti žádnou elektrárnu CCGT nepostaví.

| (68) | Strany rovněž navrhují, že pozastaví výkon hlasovacích práv EDP ve společnosti Turbogás. To je však omezeno na tři roky a pouze na dvě konkrétní oblasti rozhodování. EDP nedávno navíc získala opci na koupi dalšího 20 % podílu ve společnosti Turbogás a řídí výrobu této společnosti. Proto lze mít pochybnosti, zda závazky stran zabrání EDP ovlivňovat politiku společnosti Turbogás v oblasti dodávek plynu a budoucích projektů. |
| --- | --- |

(68)

Strany rovněž navrhují, že pozastaví výkon hlasovacích práv EDP ve společnosti Turbogás. To je však omezeno na tři roky a pouze na dvě konkrétní oblasti rozhodování. EDP nedávno navíc získala opci na koupi dalšího 20 % podílu ve společnosti Turbogás a řídí výrobu této společnosti. Proto lze mít pochybnosti, zda závazky stran zabrání EDP ovlivňovat politiku společnosti Turbogás v oblasti dodávek plynu a budoucích projektů.

b)   Jiné než horizontální dopady (růst nákladů konkurence)

Výsadní a přednostní přístup společnosti EDP k portugalské plynové infrastruktuře

| (69) | Prodej LNG terminálu Sinès a podzemního skladovacího zařízení Carriço provozovateli vysokotlaké plynárenské soustavy, tj. liberalizace vlastnictví, je konstruktivní návrh a Komise jej vítá. Podmínky spojené s tímto převodem však nezaručují, že třetím stranám bude k dispozici dostatečná kapacita. Nápravná opatření například výslovně umožňují dceřiným společnostem stran, jež podnikají v plynárenství ve Španělsku, totiž společnostem Union Fenosa Gas a Naturcorp, aby si ještě před převodem rezervovaly další kapacitu. To umožňují stranám i po tomto převodu. |
| --- | --- |

(69)

Prodej LNG terminálu Sinès a podzemního skladovacího zařízení Carriço provozovateli vysokotlaké plynárenské soustavy, tj. liberalizace vlastnictví, je konstruktivní návrh a Komise jej vítá. Podmínky spojené s tímto převodem však nezaručují, že třetím stranám bude k dispozici dostatečná kapacita. Nápravná opatření například výslovně umožňují dceřiným společnostem stran, jež podnikají v plynárenství ve Španělsku, totiž společnostem Union Fenosa Gas a Naturcorp, aby si ještě před převodem rezervovaly další kapacitu. To umožňují stranám i po tomto převodu.

| (70) | Strany rovněž navrhují, že dají k dispozici kapacitu plynovodu Španělsko-Portugalsko v portugalském vstupním bodu (Campo Maior). Podle tržního testu je tato kapacita zcela nedostatečná (necelých 10 % kapacity plynovodu, což nestačí pro zásobování jedné jediné elektrárny CCGT o výkonu 400 MW). Navíc v přívodním plynovodu (Extremadura) není zajištěno, že plyn se dostane až na portugalskou hranici. Byl začleněn mechanismus zajišťující dodatečnou kapacitu. Je to však za podmínek, jež nezaručují, že tato kapacita bude k dispozici včas, za ekonomicky přijatelných podmínek a dlouhodobě tak, aby na ni mohly třetí strany spoléhat. |
| --- | --- |

(70)

Strany rovněž navrhují, že dají k dispozici kapacitu plynovodu Španělsko-Portugalsko v portugalském vstupním bodu (Campo Maior). Podle tržního testu je tato kapacita zcela nedostatečná (necelých 10 % kapacity plynovodu, což nestačí pro zásobování jedné jediné elektrárny CCGT o výkonu 400 MW). Navíc v přívodním plynovodu (Extremadura) není zajištěno, že plyn se dostane až na portugalskou hranici. Byl začleněn mechanismus zajišťující dodatečnou kapacitu. Je to však za podmínek, jež nezaručují, že tato kapacita bude k dispozici včas, za ekonomicky přijatelných podmínek a dlouhodobě tak, aby na ni mohly třetí strany spoléhat.

| (71) | Závazky ohledně infrastruktury zemního plynu přinesou tedy zřejmě pro portugalský trh s elektřinou a plynem jen málo pozitiv. |
| --- | --- |

(71)

Závazky ohledně infrastruktury zemního plynu přinesou tedy zřejmě pro portugalský trh s elektřinou a plynem jen málo pozitiv.

Další vertikální dopady spojení

| (72) | Z hlediska dalších problémů očekávaných ve vertikální hospodářské soutěži (14), vyplývajících z transakce, se závazky týkají především pojistek, jež mají omezit informační toky mezi společnostmi GDP a EDP. Tržní test jasně ukazuje, že v tomto případě nejsou opatření k řešení uvedených problémů dostatečná. |
| --- | --- |

(72)

Z hlediska dalších problémů očekávaných ve vertikální hospodářské soutěži (14), vyplývajících z transakce, se závazky týkají především pojistek, jež mají omezit informační toky mezi společnostmi GDP a EDP. Tržní test jasně ukazuje, že v tomto případě nejsou opatření k řešení uvedených problémů dostatečná.

2.   TRH DOPLŇKOVÝCH SLUŽEB

| (73) | Pronájem výrobní kapacity tak, jak je uveden v závazcích, neumožňuje nájemci aktivní účast na vyrovnávání trhu s elektřinou, protože to vyžaduje přizpůsobování výkonu elektrárny v reálném čase. |
| --- | --- |

(73)

Pronájem výrobní kapacity tak, jak je uveden v závazcích, neumožňuje nájemci aktivní účast na vyrovnávání trhu s elektřinou, protože to vyžaduje přizpůsobování výkonu elektrárny v reálném čase.

| (74) | Jak již bylo vysvětleno, závazky nedávají dostatečnou jistotu, že konkurenti v dohledné době vybudují v Portugalsku nové kapacity na výrobu elektřiny. Navrhovaná nápravná opatření proto nebrání dalšímu posilování dominantního postavení EDP na tomto trhu. |
| --- | --- |

(74)

Jak již bylo vysvětleno, závazky nedávají dostatečnou jistotu, že konkurenti v dohledné době vybudují v Portugalsku nové kapacity na výrobu elektřiny. Navrhovaná nápravná opatření proto nebrání dalšímu posilování dominantního postavení EDP na tomto trhu.

3.   MALOOBCHODNÍ DODÁVKY ELEKTŘINY

| (75) | Jediné nápravné opatření, které se přímo týká maloobchodních dodávek elektřiny je „závazek nenabízet dvojí energii (zemní plyn a elektřinu) maloodběratelům, a to až do liberalizace dodávek zemního plynu těmto zákazníkům“. Tento závazek by byl pouze časově omezený a každopádně takové nápravné opatření nezajišťuje, že se objeví noví konkurenti tak, aby byla kompenzována ztráta existence GDP. |
| --- | --- |

(75)

Jediné nápravné opatření, které se přímo týká maloobchodních dodávek elektřiny je „závazek nenabízet dvojí energii (zemní plyn a elektřinu) maloodběratelům, a to až do liberalizace dodávek zemního plynu těmto zákazníkům“. Tento závazek by byl pouze časově omezený a každopádně takové nápravné opatření nezajišťuje, že se objeví noví konkurenti tak, aby byla kompenzována ztráta existence GDP.

| (76) | Ostatní nápravná opatření mohou sice nepřímo kladně ovlivnit maloobchodní trh s elektřinou, ale nezajišťují, že na tento portugalský trh skutečně včas a v dostatečném rozsahu vstoupí nová konkurence tak, aby byla kompenzována ztráta budoucí konkurence ze strany společnosti GDP. |
| --- | --- |

(76)

Ostatní nápravná opatření mohou sice nepřímo kladně ovlivnit maloobchodní trh s elektřinou, ale nezajišťují, že na tento portugalský trh skutečně včas a v dostatečném rozsahu vstoupí nová konkurence tak, aby byla kompenzována ztráta budoucí konkurence ze strany společnosti GDP.

B.   TRHY SE ZEMNÍM PLYNEM

1.   DODÁVKY PLYNU VÝROBCŮM ELEKTŘINY (PŘEKÁŽKY VŮČI ZÁKAZNÍKŮM)

| (77) | Uvedeného problému se přímo týkají tři závazky: i) zrušení práva společnosti GDP na první odmítnutí dodávky plynu společnosti TER, ii) tříleté pozastavení výkonu některých hlasovacích práv společnosti EDP ve společnosti Turbogás a iii) částečný pronájem TER. |
| --- | --- |

(77)

Uvedeného problému se přímo týkají tři závazky: i) zrušení práva společnosti GDP na první odmítnutí dodávky plynu společnosti TER, ii) tříleté pozastavení výkonu některých hlasovacích práv společnosti EDP ve společnosti Turbogás a iii) částečný pronájem TER.

| (78) | i) Účastníci trhu upozornili na to, že zrušení práva společnosti GDP na první odmítnutí dodávek TER neznamená, že EDP ztratí zájem na dodávkách plynu od GDP; ii) samotné pozastavení výkonu hlasovacích práv na omezenou domu nebrání EDP v ovlivňování způsobu, jak se bude Turbogás zásobovat plynem; iii) pronájem se týká pouze jedné třetiny TER a nájemce bude muset nakupovat převážnou část svého plynu od GDP. Komise má proto za to, že uvedené závazky nejsou dostatečné, protože neřeší posílení dominantního postavení GDP na trhu dodávek plynu výrobcům elektřiny. |
| --- | --- |

(78)

i) Účastníci trhu upozornili na to, že zrušení práva společnosti GDP na první odmítnutí dodávek TER neznamená, že EDP ztratí zájem na dodávkách plynu od GDP; ii) samotné pozastavení výkonu hlasovacích práv na omezenou domu nebrání EDP v ovlivňování způsobu, jak se bude Turbogás zásobovat plynem; iii) pronájem se týká pouze jedné třetiny TER a nájemce bude muset nakupovat převážnou část svého plynu od GDP. Komise má proto za to, že uvedené závazky nejsou dostatečné, protože neřeší posílení dominantního postavení GDP na trhu dodávek plynu výrobcům elektřiny.

2.   DODÁVKY PLYNU MDS (PŘEKÁŽKY VŮČI ZÁKAZNÍKŮM)

| (79) | Transakce brání poptávce po plynu od společnosti Portgás, což je jediná MDS, kterou GDP neovládá. Spotřeba plynu MDS, jež je navrhována k odprodeji (Setgás) je čtyřikrát menší než spotřeba společnosti Portgás. Závazek proto nebrání posilování dominantního postavení společnosti GDP na trhu dodávek plynu MDS. |
| --- | --- |

(79)

Transakce brání poptávce po plynu od společnosti Portgás, což je jediná MDS, kterou GDP neovládá. Spotřeba plynu MDS, jež je navrhována k odprodeji (Setgás) je čtyřikrát menší než spotřeba společnosti Portgás. Závazek proto nebrání posilování dominantního postavení společnosti GDP na trhu dodávek plynu MDS.

3.   DODÁVKY PLYNU VELKOODBĚRATELŮM (PŘEKÁŽKY VŮČI ZÁKAZNÍKŮM)

| (80) | Jediné nápravné opatření, které se přímo týká obav na tomto segmentu je závazek, že do liberalizace dodávek plynu velkoodběratelům nebude nabízena dvojí energie (plyn/elektřina) a velkoodběratelé budou mít každoročně možnost obnovovat své smlouvy na dodávky plynu. Ani jedno z těchto dvou nápravných opatření nezajišťuje vstup nového konkurenta na trh s plynem pro velkoodběratele. |
| --- | --- |

(80)

Jediné nápravné opatření, které se přímo týká obav na tomto segmentu je závazek, že do liberalizace dodávek plynu velkoodběratelům nebude nabízena dvojí energie (plyn/elektřina) a velkoodběratelé budou mít každoročně možnost obnovovat své smlouvy na dodávky plynu. Ani jedno z těchto dvou nápravných opatření nezajišťuje vstup nového konkurenta na trh s plynem pro velkoodběratele.

| (81) | Přesto byl proveden i rozbor nápravných opatření, jež se mohou této problematiky týkat nepřímo: u dovozní infrastruktury plynu je i nadále velmi nejisté, zda bude k dispozici dostatečná kapacita. Společnost Setgás, jež by měla být prodána, navíc v Portugalsku obsluhuje necelých 10 % zákazníků v oblasti plynu a znamenala by mnohem omezenější počáteční základnu pro vstup na trh velkoodběratelů ve srovnání se zákaznickou základnou společnosti EDP v oblasti elektřiny a společnosti Portgás v oblasti plynu. |
| --- | --- |

(81)

Přesto byl proveden i rozbor nápravných opatření, jež se mohou této problematiky týkat nepřímo: u dovozní infrastruktury plynu je i nadále velmi nejisté, zda bude k dispozici dostatečná kapacita. Společnost Setgás, jež by měla být prodána, navíc v Portugalsku obsluhuje necelých 10 % zákazníků v oblasti plynu a znamenala by mnohem omezenější počáteční základnu pro vstup na trh velkoodběratelů ve srovnání se zákaznickou základnou společnosti EDP v oblasti elektřiny a společnosti Portgás v oblasti plynu.

4.   DODÁVKY PLYNU MALOODBĚRATELŮM

| (82) | Odprodej společnosti Setgás je strukturálním nápravným opatřením, které však nenahrazuje ztrátu budoucí konkurence ze strany společností EDP/Portgás na maloobchodním trhu s plynem: prodeje společnosti Setgás tvoří 8 % celkového maloobchodního prodeje plynu v Portugalsku, zatímco společnost Portgás má 30 % podíl na trhu. Závazek nenabízet dvojí energii maloodběratelům plynu, kteří prozatím nejsou oprávněni na obou trzích (s plynem i s elektřinou) je časově velmi omezený a nemá velký význam. K vlastnímu řešení ztráty potenciální konkurence dané možností EDP spoléhat na celostátní zákaznickou základnu v oblasti elektřiny, silnou značku a snahu nabízet zákazníkům dvojí energii (elektřinu/plyn) nebylo nic navrženo. |
| --- | --- |

(82)

Odprodej společnosti Setgás je strukturálním nápravným opatřením, které však nenahrazuje ztrátu budoucí konkurence ze strany společností EDP/Portgás na maloobchodním trhu s plynem: prodeje společnosti Setgás tvoří 8 % celkového maloobchodního prodeje plynu v Portugalsku, zatímco společnost Portgás má 30 % podíl na trhu. Závazek nenabízet dvojí energii maloodběratelům plynu, kteří prozatím nejsou oprávněni na obou trzích (s plynem i s elektřinou) je časově velmi omezený a nemá velký význam. K vlastnímu řešení ztráty potenciální konkurence dané možností EDP spoléhat na celostátní zákaznickou základnu v oblasti elektřiny, silnou značku a snahu nabízet zákazníkům dvojí energii (elektřinu/plyn) nebylo nic navrženo.

VII.   OPOŽDĚNÁ NÁPRAVNÁ OPATŘENÍ

| (83) | Dne 26. listopadu 2004, tedy po vypršení lhůty stanovené pro předložení nápravných opatření (15), předložily strany materiály navrhující změnu již předložených opatření s cílem řešit problémy, na které Komise poukázala. Ani tato opatření však plně a jednoznačně neřešila problémy, které Komise shledala. |
| --- | --- |

(83)

Dne 26. listopadu 2004, tedy po vypršení lhůty stanovené pro předložení nápravných opatření (15), předložily strany materiály navrhující změnu již předložených opatření s cílem řešit problémy, na které Komise poukázala. Ani tato opatření však plně a jednoznačně neřešila problémy, které Komise shledala.

| (84) | V pátek 3. prosince 2004 večer předložily strany nový soubor „závazků v oblasti plynu“ s cílem zahrnout záměry, které sdělily v dokumentu zaslaném Komisi dne 26. listopadu 2004. Vzhledem k pokročilému stadiu řízení, ve kterém byly nové závazky předloženy (pouze tři pracovní dny před zasedáním Komise dne 9. prosince 2004, kde bylo plánováno přijetí konečného rozhodnutí, což bylo nedostatečné na to, aby Komise mohla tyto závazky posoudit v souladu s úředním postupem) i vzhledem k tomu, že cílem tohoto návrhu je pouze realizace záměrů vyjádřených v materiálu zaslaném dne 26. listopadu 2004, není možné, aby tyto poslední závazky byly základem pro rozhodnutí o povolení. |
| --- | --- |

(84)

V pátek 3. prosince 2004 večer předložily strany nový soubor „závazků v oblasti plynu“ s cílem zahrnout záměry, které sdělily v dokumentu zaslaném Komisi dne 26. listopadu 2004. Vzhledem k pokročilému stadiu řízení, ve kterém byly nové závazky předloženy (pouze tři pracovní dny před zasedáním Komise dne 9. prosince 2004, kde bylo plánováno přijetí konečného rozhodnutí, což bylo nedostatečné na to, aby Komise mohla tyto závazky posoudit v souladu s úředním postupem) i vzhledem k tomu, že cílem tohoto návrhu je pouze realizace záměrů vyjádřených v materiálu zaslaném dne 26. listopadu 2004, není možné, aby tyto poslední závazky byly základem pro rozhodnutí o povolení.

VIII.   ZÁVĚR

| (85) | Na základě výše uvedených důvodů a po jejich zvážení jednotlivě i jako celek vydala Komise dne 9. prosince 2004 rozhodnutí, kterým bylo navrhované spojení označeno za neslučitelné se společným trhem podle čl. 8 odst. 3 nařízení o spojování, protože posiluje dominantní postavení na několika portugalských trzích s plynem a elektřinou, což by na podstatné části společného trhu vedlo k vážnému narušení účinné hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(85)

Na základě výše uvedených důvodů a po jejich zvážení jednotlivě i jako celek vydala Komise dne 9. prosince 2004 rozhodnutí, kterým bylo navrhované spojení označeno za neslučitelné se společným trhem podle čl. 8 odst. 3 nařízení o spojování, protože posiluje dominantní postavení na několika portugalských trzích s plynem a elektřinou, což by na podstatné části společného trhu vedlo k vážnému narušení účinné hospodářské soutěže.

---

(1)  Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1310/97 (Úř. věst. L 180, 9.7.1997, s. 1).

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/55/ES o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem a o zrušení směrnice 98/30/ES (Úř. věst. L 176, 15.7.2003, s. 57).

(3)  Viz věc COMP/M.3268-Sydkraft/Graninge.

(4)  Vzorec pro výpočet ceny v zásadě zaručuje platbu za kapacitu (což zároveň znamená předem stanovenou návratnost kapitálu investovaného do elektrárny) a za energii (s vazbou na náklady).

(5)  Společnost je ovládána Tejo Energia britským podnikem International Power, jenž vlastní 45 % akcií, a španělskou společností Endesa, která má 35 % podíl. EDP a Electricité de France mají pouze menšinový podíl ve výši 10 %, což zjevně nedává ani jednomu z těchto podniků možnost podnik společně ovládnout.

(6)  V okamžiku oznámení ovládala podnik Turbogás německá elektrárenská společnost RWE. EDP má 20 % podíl, což jí zjevně neumožňuje podnik společně ovládnout. Společnost RWE od té doby uzavřela smlouvu o prodeji se společností International Power. Koupě společnosti International Power byla schválena portugalským úřadem pro ochranu hospodářské soutěže.

(7)  35 TWh z celkově dodaného množství 43 TWh v roce 2003.

(8)  Portugalsko tak urychlí provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/54/ES (Úř. věst. L 176, 15.7.2003, s. 37), která stanoví úplnou liberalizaci maloobchodního trhu s elektřinou od 1. července 2007.

(9)  Viz např. věc M. 2434 – Grupo Villar MIR/ENBW/Hidrocantabrico.

(10)  CCGT znamená elektrárny s plynovými turbínami s kombinovaným cyklem.

(11)  Jedná se o tlak 4 až 20 barů, resp. maximálně 4 bary.

(12)  Komise musí rovněž posoudit přechodné stadium struktury trhu, především tam, kde může dojít k tomu, že třeba i jen dočasně, může existovat silný nepříznivý vliv na hospodářskou soutěž, případně mohou nastat dlouhodobé účinky.

(13)  20 % podíl společnosti EDP v elektrárně Turbogás dává EDP určitou možnost blokovat rozhodnutí.

(14)  Jedná se o: i) možnosti a pohnutky EDP k ovlivňování ceny plynu a zvyšování nákladů konkurence, což povede k odrazení stávajících i potenciálních konkurentů i nových zájemců o vstup na trh; ii) možnosti EDP využívat omezení v dodávkách plynu pro elektrárny CCGT na úkor konkurenčních CCGT; iii) přístup EDP k interním informacím o nákladech a denních nominacích plynu konkurence, což představuje významnou výhodu.

(15)  Pro předložení nápravných opatření byla stanovena lhůta 17.11.2004.

---

| 19.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 302/79 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 302/79

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 17. října 2005,

kterým se přijímají závazky nabídnuté v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů chloridu draselného pocházejícího z Ruské federace

(2005/802/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 8 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Rada nařízením (EHS) č. 3068/92 (2) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu chloridu draselného pocházejícího mimo jiné z Ruska (dále jen „stávající opatření“). |
| --- | --- |

(1)

Rada nařízením (EHS) č. 3068/92 (2) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu chloridu draselného pocházejícího mimo jiné z Ruska (dále jen „stávající opatření“).

| (2) | Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) Komise v březnu 2004 z vlastního podnětu zahájila částečný prozatímní přezkum stávajících opatření za účelem přezkoumání, zda je nutné opatření s ohledem na rozšíření Evropské unie na 25 členských států dne 1. května 2004 (dále jen „rozšíření“) pozměnit. |
| --- | --- |

(2)

Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) Komise v březnu 2004 z vlastního podnětu zahájila částečný prozatímní přezkum stávajících opatření za účelem přezkoumání, zda je nutné opatření s ohledem na rozšíření Evropské unie na 25 členských států dne 1. května 2004 (dále jen „rozšíření“) pozměnit.

| (3) | Z výsledků částečného prozatímního přezkumu vyplynulo, že v zájmu Společenství je zajistit přechodné úpravy stávajících opatření, aby se předešlo náhlému a výrazně negativnímu dopadu na dovozce a uživatele v deseti nových členských státech (dále jen „EU 10“) bezprostředně po rozšíření. |
| --- | --- |

(3)

Z výsledků částečného prozatímního přezkumu vyplynulo, že v zájmu Společenství je zajistit přechodné úpravy stávajících opatření, aby se předešlo náhlému a výrazně negativnímu dopadu na dovozce a uživatele v deseti nových členských státech (dále jen „EU 10“) bezprostředně po rozšíření.

| (4) | Za tímto účelem Komise přijala nařízením (ES) č. 1002/2004 (4), závazky mimo jiné dvou vyvážejících výrobců z Ruska, jmenovitě JSC Silvinit a JSC Uralkali, vzhledem k jejich vývozům do EU 10. Navíc za účelem osvobození dovozů uskutečněných v souladu se závazky od antidumpingového cla uloženého nařízením (EHS) č. 3068/92 bylo nařízení (EHS) č. 3068/92 pozměněno nařízením (ES) č. 992/2004 (5). |
| --- | --- |

(4)

Za tímto účelem Komise přijala nařízením (ES) č. 1002/2004 (4), závazky mimo jiné dvou vyvážejících výrobců z Ruska, jmenovitě JSC Silvinit a JSC Uralkali, vzhledem k jejich vývozům do EU 10. Navíc za účelem osvobození dovozů uskutečněných v souladu se závazky od antidumpingového cla uloženého nařízením (EHS) č. 3068/92 bylo nařízení (EHS) č. 3068/92 pozměněno nařízením (ES) č. 992/2004 (5).

| (5) | Podle nařízení (ES) č. 858/2005 (6) Komise přijala v červnu 2005 nové závazky od těchto ruských společností na vývoz do EU 10 na další období, které skončí dnem 13. dubna 2006. |
| --- | --- |

(5)

Podle nařízení (ES) č. 858/2005 (6) Komise přijala v červnu 2005 nové závazky od těchto ruských společností na vývoz do EU 10 na další období, které skončí dnem 13. dubna 2006.

| (6) | Mezitím byly v lednu 2004 od společností JSC Silvinit a JSC Uralkali (dále jen „žadatelé“) přijaty samostatné žádosti o individuální částečné prozatímní přezkumy stávajících opatření podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Mezitím byly v lednu 2004 od společností JSC Silvinit a JSC Uralkali (dále jen „žadatelé“) přijaty samostatné žádosti o individuální částečné prozatímní přezkumy stávajících opatření podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.

| (7) | Komise po konzultaci s poradním výborem uznala, že pro zahájení částečného prozatímního přezkumu existují postačující důkazy a zveřejnila proto oznámení o zahájení přezkumu a zahájila šetření (7). |
| --- | --- |

(7)

Komise po konzultaci s poradním výborem uznala, že pro zahájení částečného prozatímního přezkumu existují postačující důkazy a zveřejnila proto oznámení o zahájení přezkumu a zahájila šetření (7).

| (8) | Na základě závěrů těchto dvou částečných prozatímních přezkumů Rada nařízením (ES) č. 1891/2005 změnila sazby antidumpingového cla uloženého ve vztahu k žadatelům. |
| --- | --- |

(8)

Na základě závěrů těchto dvou částečných prozatímních přezkumů Rada nařízením (ES) č. 1891/2005 změnila sazby antidumpingového cla uloženého ve vztahu k žadatelům.

II.   ZÁVAZKY

| (9) | Jak již bylo uvedeno výše, Komise přijala závazky nabídnuté žadateli vzhledem k jejich vývozům do EU 10. V tomto ohledu je třeba připomenout, že na základě nařízení (ES) č. 992/2004 byly tyto závazky přechodné povahy a určené jako prozatímní opatření umožňující zvýšení nákupních cen chloridu draselného v EU 10 na úroveň nákupních cen převažujících ve Společenství bezprostředně před rozšířením (dále jen „EU 15“). Navíc tyto závazky týkající se EU 10 nebyly přímo rovnocenné antidumpingovému clu, jelikož stanovené minimální dovozní ceny byly výjimečně na nižší úrovni než obvykle (tj. byly stanoveny na úrovních, které úplně neodstranily poškozující účinek dumpingu). |
| --- | --- |

(9)

Jak již bylo uvedeno výše, Komise přijala závazky nabídnuté žadateli vzhledem k jejich vývozům do EU 10. V tomto ohledu je třeba připomenout, že na základě nařízení (ES) č. 992/2004 byly tyto závazky přechodné povahy a určené jako prozatímní opatření umožňující zvýšení nákupních cen chloridu draselného v EU 10 na úroveň nákupních cen převažujících ve Společenství bezprostředně před rozšířením (dále jen „EU 15“). Navíc tyto závazky týkající se EU 10 nebyly přímo rovnocenné antidumpingovému clu, jelikož stanovené minimální dovozní ceny byly výjimečně na nižší úrovni než obvykle (tj. byly stanoveny na úrovních, které úplně neodstranily poškozující účinek dumpingu).

| (10) | Avšak v rámci částečného prozatímního přezkumu a kromě výše uvedených platných závazků týkajících se jejich vývozu do EU 10 žadatelé také nabídli, že budou dotčený výrobek zákazníkům v EU 15 prodávat v cenových úrovních, které odstraní poškozující účinek dumpingu, nebo nad těmito cenovými úrovněmi. |
| --- | --- |

(10)

Avšak v rámci částečného prozatímního přezkumu a kromě výše uvedených platných závazků týkajících se jejich vývozu do EU 10 žadatelé také nabídli, že budou dotčený výrobek zákazníkům v EU 15 prodávat v cenových úrovních, které odstraní poškozující účinek dumpingu, nebo nad těmito cenovými úrovněmi.

| (11) | Platnost závazků nabídnutých vzhledem k vývozům do EU 10 skončí dne 13. dubna 2006 a do té doby se budou závazky týkající se prodeje do EU 10 a závazky nabídnuté na vývoz do EU 15 uplatňovat souběžně. |
| --- | --- |

(11)

Platnost závazků nabídnutých vzhledem k vývozům do EU 10 skončí dne 13. dubna 2006 a do té doby se budou závazky týkající se prodeje do EU 10 a závazky nabídnuté na vývoz do EU 15 uplatňovat souběžně.

| (12) | Z toho vyplývá, že po skončení platnosti závazků týkajících se EU 10 v dubnu 2006 se budou vyšší minimální dovozní ceny stanovené v závazcích nabídnutých v rámci částečných prozatímních přezkumů na prodej do EU 15 uplatňovat také na prodej do EU 10. Tytéž minimální dovozní ceny stanovené na úrovni, která by nepůsobila újmu, se tak budou uplatňovat na veškeré dovozy uskutečňované žadateli na trh Společenství jako celek a dosáhne se cíle přechodných a mimořádných opatření uplatňovaných na vývoz do EU 10 v období po rozšíření. |
| --- | --- |

(12)

Z toho vyplývá, že po skončení platnosti závazků týkajících se EU 10 v dubnu 2006 se budou vyšší minimální dovozní ceny stanovené v závazcích nabídnutých v rámci částečných prozatímních přezkumů na prodej do EU 15 uplatňovat také na prodej do EU 10. Tytéž minimální dovozní ceny stanovené na úrovni, která by nepůsobila újmu, se tak budou uplatňovat na veškeré dovozy uskutečňované žadateli na trh Společenství jako celek a dosáhne se cíle přechodných a mimořádných opatření uplatňovaných na vývoz do EU 10 v období po rozšíření.

| (13) | Tyto společnosti poskytnou Komisi pravidelné a podrobné informace o svých vývozech do Společenství, což znamená, že Komise bude moci tyto závazky účinně sledovat. Navíc s ohledem na strukturu prodeje těchto společností Komise usuzuje, že riziko obcházení těchto závazků je omezené. |
| --- | --- |

(13)

Tyto společnosti poskytnou Komisi pravidelné a podrobné informace o svých vývozech do Společenství, což znamená, že Komise bude moci tyto závazky účinně sledovat. Navíc s ohledem na strukturu prodeje těchto společností Komise usuzuje, že riziko obcházení těchto závazků je omezené.

| (14) | Aby byla Komise schopna účinně sledovat, zda společnosti plní své závazky, osvobození od cla je při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu v souladu se závazkem příslušnému celnímu orgánu podmíněno předložením faktury obsahující alespoň údaje uvedené v příloze nařízení (ES) č. 1891/2005. Tento rozsah informací je rovněž potřebný k tomu, aby celní orgány mohly s dostatečnou přesností ověřit, zda zásilka odpovídá obchodním dokladům. V případě, že nebude tato faktura předložena nebo nebude odpovídat výrobku vykazovanému k proclení, bude splatné příslušné antidumpingové clo. |
| --- | --- |

(14)

Aby byla Komise schopna účinně sledovat, zda společnosti plní své závazky, osvobození od cla je při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu v souladu se závazkem příslušnému celnímu orgánu podmíněno předložením faktury obsahující alespoň údaje uvedené v příloze nařízení (ES) č. 1891/2005. Tento rozsah informací je rovněž potřebný k tomu, aby celní orgány mohly s dostatečnou přesností ověřit, zda zásilka odpovídá obchodním dokladům. V případě, že nebude tato faktura předložena nebo nebude odpovídat výrobku vykazovanému k proclení, bude splatné příslušné antidumpingové clo.

| (15) | Vyvážející výrobci by si měli být – na základě podmínek závazků – vědomi toho, že pokud se zjistí, že bude-li z jakéhokoli důvodu těžké nebo nemožné závazky sledovat, nebo budou-li jakýmkoli způsobem porušeny, je Komise oprávněna zrušit přijetí závazků společnosti, což povede k jejich nahrazení konečnými antidumpingovými cly. |
| --- | --- |

(15)

Vyvážející výrobci by si měli být – na základě podmínek závazků – vědomi toho, že pokud se zjistí, že bude-li z jakéhokoli důvodu těžké nebo nemožné závazky sledovat, nebo budou-li jakýmkoli způsobem porušeny, je Komise oprávněna zrušit přijetí závazků společnosti, což povede k jejich nahrazení konečnými antidumpingovými cly.

| (16) | S ohledem na všechny tyto faktory jsou závazky nabídnuté žadateli v rámci částečných prozatímních přezkumů přijatelné, |
| --- | --- |

(16)

S ohledem na všechny tyto faktory jsou závazky nabídnuté žadateli v rámci částečných prozatímních přezkumů přijatelné,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Závazky nabídnuté níže uvedenými vyvážejícími výrobci a společnostmi v souvislosti se stávajícím antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů chloridu draselného pocházejícího z Ruska se tímto přijímají.

| Země | Výrobce | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Ruská federace | Vyrobeno společností JSC Silvinit, Solikamsk, Rusko a prodáváno společností JSC International Potash Company, Moskva, Rusko prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství coby dovozci. | A695 |
| Ruská federace | Vyrobeno a prodáváno společností JSC Uralkali, Berezniki, Rusko nebo vyrobeno společností JSC Uralkali, Berezniki, Rusko a prodáváno společností Uralkali Trading SA, Ženeva, Švýcarsko prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství coby dovozci. | A520 |

Země

Výrobce

Doplňkový kód TARIC

Ruská federace

Vyrobeno společností JSC Silvinit, Solikamsk, Rusko a prodáváno společností JSC International Potash Company, Moskva, Rusko prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství coby dovozci.

A695

Ruská federace

Vyrobeno a prodáváno společností JSC Uralkali, Berezniki, Rusko nebo vyrobeno společností JSC Uralkali, Berezniki, Rusko a prodáváno společností Uralkali Trading SA, Ženeva, Švýcarsko prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství coby dovozci.

A520

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 17. října 2005.

Za Komisi

Peter MANDELSON

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. L 308, 24.10.1992, s. 41. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1891/2005 (viz strana 14 v tomto čísle Úředního věstníku).

2

(3)  Úř. věst. C 70, 20.3.2004, s. 15.

3

(4)  Úř. věst. L 183, 20.5.2004, s. 16. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 588/2005 (Úř. věst. L 98, 16.4.2005, s. 11).

4

(5)  Úř. věst. L 182, 19.5.2004, s. 23.

5

(6)  Úř. věst. L 143, 7.6.2005, s. 11.

6

(7)  Úř. věst. C 93, 17.4.2004, s. 2.

7

---