# Eiropas Savienības L 324/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 324 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 10. decembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 324

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 10. decembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 2013/2005 (2005. gada 9. decembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 2014/2005 (2005. gada 9. decembris) par atļaujām, kas saistītas ar režīmu, Kopienā ievedot banānus, kurus laiž brīvā apgrozībā, piemērojot kopējā muitas tarifa nodokļu likmi | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 2015/2005 (2005. gada 9. decembris) par tādu banānu ievešanu, kuru izcelsme ir ĀKK valstis, saistībā ar tarifa kvotu, kas atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1964/2005 par tarifu likmēm banāniem 2006. gada janvārī un februārī | 5 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 2016/2005 (2005. gada 9. decembris), kas nosaka tarifa kvotu piemērošanas 2006. gadā kārtību intensīvi barotu jaunlopu gaļas produktiem ar izcelsmi Horvātijā, Bosnijā un Hercegovinā, Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Serbijā un Melnkalnē | 8 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 2017/2005 (2005. gada 8. decembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar dalībvalsts karogu, zvejot Atlantijas jūras asarus NAFO zonā 3M | 19 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 2018/2005 (2005. gada 9. decembris), ar ko 59. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001 | 21 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 2019/2005 (2005. gada 9. decembris), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1011/2005 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2005./2006. saimnieciskajā gadā | 23 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 2020/2005 (2005. gada 9. decembris), ar ko nosaka neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū | 25 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 2013/2005 (2005. gada 9. decembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 2014/2005 (2005. gada 9. decembris) par atļaujām, kas saistītas ar režīmu, Kopienā ievedot banānus, kurus laiž brīvā apgrozībā, piemērojot kopējā muitas tarifa nodokļu likmi

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 2015/2005 (2005. gada 9. decembris) par tādu banānu ievešanu, kuru izcelsme ir ĀKK valstis, saistībā ar tarifa kvotu, kas atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1964/2005 par tarifu likmēm banāniem 2006. gada janvārī un februārī

5

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 2016/2005 (2005. gada 9. decembris), kas nosaka tarifa kvotu piemērošanas 2006. gadā kārtību intensīvi barotu jaunlopu gaļas produktiem ar izcelsmi Horvātijā, Bosnijā un Hercegovinā, Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Serbijā un Melnkalnē

8

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 2017/2005 (2005. gada 8. decembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar dalībvalsts karogu, zvejot Atlantijas jūras asarus NAFO zonā 3M

NAFO

19

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 2018/2005 (2005. gada 9. decembris), ar ko 59. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001

21

Komisijas Regula (EK) Nr. 2019/2005 (2005. gada 9. decembris), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1011/2005 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2005./2006. saimnieciskajā gadā

23

Komisijas Regula (EK) Nr. 2020/2005 (2005. gada 9. decembris), ar ko nosaka neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū

25

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | Es un Rumānijas Asociācijas padomes Lēmums Nr. 3/2005 (2005. gada 5. jūlijs) par tirdzniecības režīma uzlabojumiem attiecībā uz Eiropas Līguma 3. protokolā paredzētajiem pārstrādātajiem lauksaimniecības produktiem | 26 |
| | * | Informācija par to, ka stājas spēkā ES un Rumānijas Asociācijas padomes 2005. gada 5. jūlija Lēmums Nr. 3/2005 par tirdzniecības režīma uzlabojumiem attiecībā uz Eiropas Līguma 3. protokolā paredzētajiem pārstrādātajiem lauksaimniecības produktiem | 63 |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2004. gada 30. jūnijs) par Vācijas piešķirto valsts atbalstu Gruppe Herlitz

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 2212)

   (
  1
  ) | 64 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 8. decembris), ar ko apstiprina metodes cūku liemeņu klasificēšanai Slovēnijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 4744) | 87 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 8. decembris), ar ko Nīderlandei piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 4778) | 89 |
| | * | Komisijas Ieteikums (2005. gada 8. decembris) par noteiktu ar veselības aprūpes reformām saistītu jautājumu traktēšanu saskaņotajos patēriņa cenu indeksos atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 2494/95 un konkrētiem ar to saistītiem īstenošanas pasākumiem (
  1
  ) | 94 |
| | * | EK–EBTA Apvienotās komitejas Vienotais tranzīts Lēmums Nr. 6/2005 (2005. gada 4. oktobris), ar ko groza 1987. gada 20. maija Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru | 96 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 9. decembris) par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar aizdomām par īpaši patogēnu putnu gripu Ukrainā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5385)

   (
  1
  ) | 107 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

Es un Rumānijas Asociācijas padomes Lēmums Nr. 3/2005 (2005. gada 5. jūlijs) par tirdzniecības režīma uzlabojumiem attiecībā uz Eiropas Līguma 3. protokolā paredzētajiem pārstrādātajiem lauksaimniecības produktiem

26

*

Informācija par to, ka stājas spēkā ES un Rumānijas Asociācijas padomes 2005. gada 5. jūlija Lēmums Nr. 3/2005 par tirdzniecības režīma uzlabojumiem attiecībā uz Eiropas Līguma 3. protokolā paredzētajiem pārstrādātajiem lauksaimniecības produktiem

63

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2004. gada 30. jūnijs) par Vācijas piešķirto valsts atbalstu Gruppe Herlitz

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 2212)

   (
  1
  )

Gruppe Herlitz

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 2212)

1

64

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 8. decembris), ar ko apstiprina metodes cūku liemeņu klasificēšanai Slovēnijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 4744)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 4744)

87

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 8. decembris), ar ko Nīderlandei piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 4778)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 4778)

89

*

Komisijas Ieteikums (2005. gada 8. decembris) par noteiktu ar veselības aprūpes reformām saistītu jautājumu traktēšanu saskaņotajos patēriņa cenu indeksos atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 2494/95 un konkrētiem ar to saistītiem īstenošanas pasākumiem (
  1
  )

1

94

*

EK–EBTA Apvienotās komitejas Vienotais tranzīts Lēmums Nr. 6/2005 (2005. gada 4. oktobris), ar ko groza 1987. gada 20. maija Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru

96

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 9. decembris) par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar aizdomām par īpaši patogēnu putnu gripu Ukrainā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5385)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5385)

1

107

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 10.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2013/2005

(2005. gada 9. decembris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 10. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 9. decembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 9. decembra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 124,3 |
| 204 | 48,4 |
| 212 | 90,9 |
| 999 | 87,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 114,6 |
| 204 | 58,0 |
| 220 | 147,3 |
| 999 | 106,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 137,4 |
| 204 | 95,4 |
| 999 | 116,4 |
| 0805 10 20 | 052 | 72,7 |
| 204 | 70,8 |
| 382 | 31,4 |
| 388 | 22,0 |
| 508 | 13,2 |
| 524 | 38,5 |
| 999 | 41,4 |
| 0805 20 10 | 052 | 73,9 |
| 204 | 66,4 |
| 999 | 70,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 74,4 |
| 400 | 78,4 |
| 624 | 80,1 |
| 999 | 77,6 |
| 0805 50 10 | 052 | 65,1 |
| 999 | 65,1 |
| 0808 10 80 | 400 | 107,7 |
| 404 | 89,1 |
| 720 | 74,1 |
| 999 | 90,3 |
| 0808 20 50 | 052 | 104,1 |
| 400 | 125,5 |
| 720 | 63,1 |
| 999 | 97,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

124,3

204

48,4

212

90,9

999

87,9

0707 00 05

052

114,6

204

58,0

220

147,3

999

106,6

0709 90 70

052

137,4

204

95,4

999

116,4

0805 10 20

052

72,7

204

70,8

382

31,4

388

22,0

508

13,2

524

38,5

999

41,4

0805 20 10

052

73,9

204

66,4

999

70,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

74,4

400

78,4

624

80,1

999

77,6

0805 50 10

052

65,1

999

65,1

0808 10 80

400

107,7

404

89,1

720

74,1

999

90,3

0808 20 50

052

104,1

400

125,5

720

63,1

999

97,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 10.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2014/2005

(2005. gada 9. decembris)

par atļaujām, kas saistītas ar režīmu, Kopienā ievedot banānus, kurus laiž brīvā apgrozībā, piemērojot kopējā muitas tarifa nodokļu likmi

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 2. decembra Regulu (EK) Nr. 1964/2005 par tarifu likmēm banāniem (1), un jo īpaši tās 2. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1964/2005 no 2006. gada 1. janvāra ir noteikta tarifa likme, kas jāpiemēro, ievedot Kopienā banānus ar KN kodu 0803 00 19. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1964/2005 no 2006. gada 1. janvāra ir noteikta tarifa likme, kas jāpiemēro, ievedot Kopienā banānus ar KN kodu 0803 00 19.

| (2) | Izveidojot ievešanas režīmu, kura pamatā ir attiecīga muitas nodokļa piemērošana, vienlaikus piemērojot tarifa preferences saistībā tarifa kvotu robežās veiktiem ievedumiem, kuru izcelsme ir ĀKK valstis, ir jāievieš arī pārraudzības mehānisms, lai regulāri apzinātu tos daudzumus, kas nonākuši brīvā apgrozībā Kopienā. Lai īstenotu šo mērķi, ir noteikts instruments – mehānisms, kas balstīts uz ievešanas atļauju izsniegšanu, kurās ir paredzēta garantijas iemaksa, lai nodrošinātu, ka darbības, par kurām iesniegti pieteikumi šo atļauju saņemšanai, tiks faktiski īstenotas. Ir jānosaka sīki izstrādāti noteikumi, kā piemērot tādu mehānismu ievedumiem, kas veikti, piemērojot kopējā muitas tarifa nodokļu likmi. |
| --- | --- |

(2)

Izveidojot ievešanas režīmu, kura pamatā ir attiecīga muitas nodokļa piemērošana, vienlaikus piemērojot tarifa preferences saistībā tarifa kvotu robežās veiktiem ievedumiem, kuru izcelsme ir ĀKK valstis, ir jāievieš arī pārraudzības mehānisms, lai regulāri apzinātu tos daudzumus, kas nonākuši brīvā apgrozībā Kopienā. Lai īstenotu šo mērķi, ir noteikts instruments – mehānisms, kas balstīts uz ievešanas atļauju izsniegšanu, kurās ir paredzēta garantijas iemaksa, lai nodrošinātu, ka darbības, par kurām iesniegti pieteikumi šo atļauju saņemšanai, tiks faktiski īstenotas. Ir jānosaka sīki izstrādāti noteikumi, kā piemērot tādu mehānismu ievedumiem, kas veikti, piemērojot kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

| (3) | Ir piemērojami noteikumi, kuri paredzēti Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regulā (EK) Nr. 1291/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (2). |
| --- | --- |

(3)

Ir piemērojami noteikumi, kuri paredzēti Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regulā (EK) Nr. 1291/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (2).

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Banānu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Banānu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Laižot brīvā apgrozībā banānus ar KN kodu 0803 00 19, tiem piemērojot kopējā muitas tarifa nodokļu likmi, ir jāuzrāda ievešanas atļauja, ko izdevušas dalībvalstis ikvienai ieinteresētajai personai, kura pieprasījusi šādu atļauju, neatkarīgi no tā, kurā Kopienas valstī tā reģistrēta.

2.   Ievešanas atļauju izsniedz ar nosacījumu, ka tiek iemaksāta garantija atbilstīgi Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2220/85 (3) III sadaļai, tādējādi nodrošinot, ka tiks ievērotas saistības, atbilstoši kurām apliecības derīguma laikā tiks veikta ievešana. Šīs garantijas summa ir 15 euro par tonnu.

Ja paredzētajā termiņā darbība nav īstenota vai ja tā īstenota tikai daļēji, garantiju pilnībā vai daļēji ietur, izņemot force majeure gadījumus.

3.   Pieteikumus ievešanas atļauju saņemšanai var iesniegt jebkurā dalībvalstī.

4.   Atļaujas izsniedz nekavējoties atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1291/2000 23. panta 1. punktam.

5.   Atļaujas derīguma termiņš ir trīs mēneši.

2. pants

Dalībvalstis ik mēnesi līdz vēlākais desmitajam datumam paziņo Komisijai daudzumus, par kuriem iepriekšējā mēneša laikā izsniegtas ievešanas atļaujas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2006. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 9. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 316, 2.12.2005., 1. lpp.

1

(2)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1856/2005 (OV L 297, 15.11.2005., 7. lpp.).

2

(3)  OV L 205, 3.8.1985., 5. lpp.

3

---

| 10.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2015/2005

(2005. gada 9. decembris)

par tādu banānu ievešanu, kuru izcelsme ir ĀKK valstis, saistībā ar tarifa kvotu, kas atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1964/2005 par tarifu likmēm banāniem 2006. gada janvārī un februārī

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 29. novembra Regulu (EK) Nr. 1964/2005 par tarifu likmēm banāniem (1), un jo īpaši tās 2. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1964/2005 1. panta 2. punktā paredzēts, ka katru gadu no 1. janvāra, sākot no 2006. gada 1. janvāra, tādu banānu (KN kods 0803 00 19) ievešanai, kuru izcelsme ir ĀKK valstis, tiek atvērta autonoma tarifu kvota 775 000 tonnu neto svara apjomā, nosakot nulles nodevas likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1964/2005 1. panta 2. punktā paredzēts, ka katru gadu no 1. janvāra, sākot no 2006. gada 1. janvāra, tādu banānu (KN kods 0803 00 19) ievešanai, kuru izcelsme ir ĀKK valstis, tiek atvērta autonoma tarifu kvota 775 000 tonnu neto svara apjomā, nosakot nulles nodevas likmi.

| (2) | Nepieciešamo instrumentu ieviešanu tās tarifu kvotas pārvaldībai ĀKK valstu izcelsmes banānu ievešanai, kas paredzēta ar 2005. gada 29. novembra Regulu (EK) Nr. 1964/2005, nav iespējams pabeigt savlaicīgi, pirms 2006. gada 1. janvāra. Tas vedina Komisiju veikt pagaidu pasākumus ievešanas atļauju izsniegšanai par 2006. gada janvāri un februāri, lai nodrošinātu Kopienas apgādi un tirdzniecības nepārtrauktību ar ĀKK valstīm, kā arī novērstu tirdzniecības plūsmas traucējumus. Šie pasākumi neliedz noteikt turpmākus sīki izstrādātus noteikumus 2006. gada gaitā. |
| --- | --- |

(2)

Nepieciešamo instrumentu ieviešanu tās tarifu kvotas pārvaldībai ĀKK valstu izcelsmes banānu ievešanai, kas paredzēta ar 2005. gada 29. novembra Regulu (EK) Nr. 1964/2005, nav iespējams pabeigt savlaicīgi, pirms 2006. gada 1. janvāra. Tas vedina Komisiju veikt pagaidu pasākumus ievešanas atļauju izsniegšanai par 2006. gada janvāri un februāri, lai nodrošinātu Kopienas apgādi un tirdzniecības nepārtrauktību ar ĀKK valstīm, kā arī novērstu tirdzniecības plūsmas traucējumus. Šie pasākumi neliedz noteikt turpmākus sīki izstrādātus noteikumus 2006. gada gaitā.

| (3) | Veicot šos pagaidu pasākumus, jāparedz iespēja izsniegt ievešanas atļaujas Kopienā reģistrētiem piegādātājiem, kas katrā konkrētajā gadījumā saņēmuši references daudzumu kā tradicionālie tirgus dalībnieki, ikgadēju piešķīrumu kā netradicionāli tirgus dalībnieki tarifu kvotu A/B vai C ietvaros, kuras minētas 18. panta 1. punktā Padomes 1993. gada 13. februāra Regulā (EEK) Nr. 404/93 par banānu tirgus kopīgo organizāciju (2), vai kā tradicionālie vai netradicionālie tirgus dalībnieki saskaņā ar Komisijas 2004. gada 29. oktobra Regulu (EK) Nr. 1892/2004 par pagaidu pasākumiem Kopienas banānu importam 2005. gadā sakarā ar Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Republiku pievienošanos (3), un kas 2005. gada laikā faktiski ir ieveduši banānus, kuru izcelsme ir ĀKK valstis. Šo pasākumu pagaidu rakstura dēļ nevar pieņemt iesniegumus no jauniem piegādātājiem, kas nav reģistrēti par iepriekšējiem gadiem. |
| --- | --- |

(3)

Veicot šos pagaidu pasākumus, jāparedz iespēja izsniegt ievešanas atļaujas Kopienā reģistrētiem piegādātājiem, kas katrā konkrētajā gadījumā saņēmuši references daudzumu kā tradicionālie tirgus dalībnieki, ikgadēju piešķīrumu kā netradicionāli tirgus dalībnieki tarifu kvotu A/B vai C ietvaros, kuras minētas 18. panta 1. punktā Padomes 1993. gada 13. februāra Regulā (EEK) Nr. 404/93 par banānu tirgus kopīgo organizāciju (2), vai kā tradicionālie vai netradicionālie tirgus dalībnieki saskaņā ar Komisijas 2004. gada 29. oktobra Regulu (EK) Nr. 1892/2004 par pagaidu pasākumiem Kopienas banānu importam 2005. gadā sakarā ar Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Republiku pievienošanos (3), un kas 2005. gada laikā faktiski ir ieveduši banānus, kuru izcelsme ir ĀKK valstis. Šo pasākumu pagaidu rakstura dēļ nevar pieņemt iesniegumus no jauniem piegādātājiem, kas nav reģistrēti par iepriekšējiem gadiem.

| (4) | Dažādajām attiecīgajām piegādātāju grupām pieejamo daudzumu piešķiršana par 2006. gada janvāri un februāri ir jāveic, pamatojoties uz datu bāzi par Kopienas apgādi ar ĀKK valstu izcelsmes banāniem 2005. gadā. Piegādātas ir 750 000 tonnas saskaņā ar tarifa kvotu C, kas noteikta šīs izcelsmes banāniem. Saskaņā ar tarifa kvotām A/B, ko attiecina un “visām trešām valstīm”, piegādātas 15 000 tonnas. Visbeidzot, 10 000 tonnu šīs izcelsmes produktu laisti brīvā apgrozībā jaunajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(4)

Dažādajām attiecīgajām piegādātāju grupām pieejamo daudzumu piešķiršana par 2006. gada janvāri un februāri ir jāveic, pamatojoties uz datu bāzi par Kopienas apgādi ar ĀKK valstu izcelsmes banāniem 2005. gadā. Piegādātas ir 750 000 tonnas saskaņā ar tarifa kvotu C, kas noteikta šīs izcelsmes banāniem. Saskaņā ar tarifa kvotām A/B, ko attiecina un “visām trešām valstīm”, piegādātas 15 000 tonnas. Visbeidzot, 10 000 tonnu šīs izcelsmes produktu laisti brīvā apgrozībā jaunajās dalībvalstīs.

| (5) | Piegādātājiem, kas saskaņā ar tarifa kvotu C 750 000 tonnu ievešanai 2005. gadā saņēmuši references daudzumu vai ikgadēju piešķīrumu, kuru nosaka saistībā ar ĀKK valstu izcelsmes banānu ievešanu, ievešanas atļaujas var izsniegt, ņemot vērā 2005. gadam paziņoto references daudzumu vai uz ikgadējā piešķīruma pamata. |
| --- | --- |

(5)

Piegādātājiem, kas saskaņā ar tarifa kvotu C 750 000 tonnu ievešanai 2005. gadā saņēmuši references daudzumu vai ikgadēju piešķīrumu, kuru nosaka saistībā ar ĀKK valstu izcelsmes banānu ievešanu, ievešanas atļaujas var izsniegt, ņemot vērā 2005. gadam paziņoto references daudzumu vai uz ikgadējā piešķīruma pamata.

| (6) | Jāparedz, ka piegādātājiem, kas references daudzumu vai ikgadēju piešķīrumu par 2005. gadu saņēmuši vai nu saskaņā ar tarifa kvotu A/B, vai arī saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1892/2004 noteikto papildu daudzumu sakarā ar pievienošanos ES saistībā ar produktu ievešanu no visām trešām valstīm un ne tikai no ĀKK valstīm, iesniedzot pieteikumu ievešanas atļaujas saņemšanai, jāpievieno apliecinājums par ĀKK valstu izcelsmes produktu faktisko importu 2005. gadā. Tādēļ nav pieļaujama tādu pieteikumu iesniegšana, kas attiecas uz daudzumiem, kuriem nav nekāda sakara ar šīs izcelsmes produktu importu 2005. gadā. Pārvaldības un kontroles nolūkā ir jānosaka ierobežojumi attiecībā uz atļauto pieprasījumu skaitu vienam piegādātājam. |
| --- | --- |

(6)

Jāparedz, ka piegādātājiem, kas references daudzumu vai ikgadēju piešķīrumu par 2005. gadu saņēmuši vai nu saskaņā ar tarifa kvotu A/B, vai arī saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1892/2004 noteikto papildu daudzumu sakarā ar pievienošanos ES saistībā ar produktu ievešanu no visām trešām valstīm un ne tikai no ĀKK valstīm, iesniedzot pieteikumu ievešanas atļaujas saņemšanai, jāpievieno apliecinājums par ĀKK valstu izcelsmes produktu faktisko importu 2005. gadā. Tādēļ nav pieļaujama tādu pieteikumu iesniegšana, kas attiecas uz daudzumiem, kuriem nav nekāda sakara ar šīs izcelsmes produktu importu 2005. gadā. Pārvaldības un kontroles nolūkā ir jānosaka ierobežojumi attiecībā uz atļauto pieprasījumu skaitu vienam piegādātājam.

| (7) | Tomēr, lai uzlabotu tirdzniecības plūsmu elastīgumu un piegādātājiem dotu lielāku rīcības brīvību, nav jānosaka kvantitātes griesti, par kuru var iesniegt pieteikumu atļaujas saņemšanai. |
| --- | --- |

(7)

Tomēr, lai uzlabotu tirdzniecības plūsmu elastīgumu un piegādātājiem dotu lielāku rīcības brīvību, nav jānosaka kvantitātes griesti, par kuru var iesniegt pieteikumu atļaujas saņemšanai.

| (8) | Jāparedz, ka atļaujas izsniedz proporcionāli pieprasītajiem daudzumiem, izmantojot tā dēvēto “vienlaicīgas pārbaudes” metodi. |
| --- | --- |

(8)

Jāparedz, ka atļaujas izsniedz proporcionāli pieprasītajiem daudzumiem, izmantojot tā dēvēto “vienlaicīgas pārbaudes” metodi.

| (9) | Tādēļ jāpieņem attiecīgi sīki izstrādāti noteikumi. |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ jāpieņem attiecīgi sīki izstrādāti noteikumi.

| (10) | Lai nodrošinātu, ka pieteikumi licences saņemšanai tiek savlaicīgi iesniegti, šai regulai jāstājas spēkā tūlīt. |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu, ka pieteikumi licences saņemšanai tiek savlaicīgi iesniegti, šai regulai jāstājas spēkā tūlīt.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Banānu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Banānu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I SADAĻA

Vispārīgi noteikumi

1. pants

Mērķis

Šī regula nosaka, ar kādiem nosacījumiem piešķiramas ievešanas atļaujas ĀKK valstu izcelsmes banānu ar KN kodu 0803 00 19 ievešanai saskaņā ar tarifa kvotu, kas 2006. gada janvārim un februārim paredzēta Regulas (EK) Nr. 1964/2005 1. panta 2. punktā.

2. pants

2006. gada janvārī un februārī pieejamie daudzumi

2006. gada janvārī un februārī:

| — | ir pieejams 135 000 tonnu liels daudzums ievešanas atļauju piešķiršanai II sadaļā minētajiem piegādātājiem; tarifa kvotas kārtas numurs ir 09.4160, |
| --- | --- |

—

ir pieejams 135 000 tonnu liels daudzums ievešanas atļauju piešķiršanai II sadaļā minētajiem piegādātājiem; tarifa kvotas kārtas numurs ir 09.4160,

| — | ir pieejams 25 000 tonnu liels daudzums ievešanas atļauju piešķiršanai III sadaļā minētajiem piegādātājiem; tarifa kvotas kārtas numurs ir 09.4162. |
| --- | --- |

—

ir pieejams 25 000 tonnu liels daudzums ievešanas atļauju piešķiršanai III sadaļā minētajiem piegādātājiem; tarifa kvotas kārtas numurs ir 09.4162.

II SADAĻA

Piegādātāji, kas par 2005. gadu reģistrēti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 404/93 18. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto tarifa kvotu C.

3. pants

Pieteikumu iesniegšana ievešanas atļaujas saņemšanai

Par 2006. gada janvāri un februāri visi tradicionālie piegādātāji C un visi netradicionālie piegādātāji C, kas minēti attiecīgi Komisijas Regula (EK) Nr. 896/2001 (4) 3. panta 3. punktā un 7. panta 1. punktā, var iesniegt vienu vai vairākus pieteikumus ievešanas atļaujas saņemšanai, katrā konkrētajā gadījumā:

| — | tradicionālajiem piegādātājiem C saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 896/2001 5. panta 4. punktu nepārsniedzot references daudzumu, kas noteikts un paziņots par 2005. gadu saskaņā ar tarifa kvotu C, |
| --- | --- |

—

tradicionālajiem piegādātājiem C saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 896/2001 5. panta 4. punktu nepārsniedzot references daudzumu, kas noteikts un paziņots par 2005. gadu saskaņā ar tarifa kvotu C,

| — | tradicionālajiem piegādātājiem C saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 896/2001 9. panta 3. punktu nepārsniedzot references daudzumu, kas noteikts un paziņots par 2005. gadu saskaņā ar tarifa kvotu C. |
| --- | --- |

—

tradicionālajiem piegādātājiem C saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 896/2001 9. panta 3. punktu nepārsniedzot references daudzumu, kas noteikts un paziņots par 2005. gadu saskaņā ar tarifa kvotu C.

Ievešanas atļaujas pieteikuma un atļauju 20. ailē jābūt ierakstam “atļauja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2015/2005 II sadaļu”.

III SADAĻA

Citi piegādātāji

4. pants

Ievešanas atļaujas pieteikumu iesniegšana

1.   Piegādātāji, kas Kopienā reģistrēti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 404/93 18. panta 1. punktā minēto tarifa kvotu A/B vai saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1892/2004 noteikto papildu daudzumu, un kas 2005. gadā laida brīvā apgrozībā ĀKK valstu izcelsmes banānus, var iesniegt tikai vienu ievešanas atļaujas pieteikumu attiecībā uz šīs regulas 2. panta otrajā ievilkumā noteikto daudzumu.

2.   Atļaujas pieteikumam jāpievieno tās AGRIM atļaujas kopija vai atļauju kopija(-s), kuru(-as) izmantoja 2005. gadā ĀKK valstu izcelsmes banānu ievešanai, kā arī pierādījumu par garantijas iemaksu EUR 150 apmērā par tonnu atbilstīgi Komisijas Regula (EEK) Nr. 2220/85 (5) III sadaļai.

3.   Ievešanas atļaujas pieteikuma un atļauju 20. ailē jābūt ierakstam “atļauja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2015/2005 III sadaļu”.

IV SADAĻA

Kopīgi noteikumi

5. pants

Pieteikumi

1.   Tradicionālajiem piegādātājiem ievešanas atļauju pieteikumi, pievienojot tiem pierādījumu par garantijas iemaksu EUR 150 apmērā par tonnu atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 2220/85 III sadaļai, jāiesniedz 2005. gada 14. un 15. decembrī tās dalībvalsts kompetentajās iestādēs, kas noteikusi references daudzumu, un netradicionālajiem piegādātājiem – tās dalībvalsts kompetentajās iestādēs, kurā piegādātājs reģistrēts.

2.   Pieteikumus, kas nav iesniegti saskaņā ar 3. un 4. punktā uzskaitītajiem nosacījumiem, nepieņem.

6. pants

Atļauju izsniegšana

1.   Dalībvalstis informē Komisiju ne vēlāk kā 2005. gada 19. decembrī, kāds ir kopējais daudzums, par kuru iesniegti sankcionētie pieteikumi, atsevišķi norādot daudzumu attiecībā uz piegādātājiem, kas minēti II sadaļā un III sadaļā.

2.   Ņemot vērā saskaņā ar 1. punktu izsniegtos paziņojumus un ņemot vērā 2. pantā noteikto daudzumu, Komisija nepieciešamības gadījumā nosaka samazinājuma koeficientu, kas jāpiemēro katram pieteikumam atļaujas saņemšanai attiecībā uz piegādātājiem, kas minēti II sadaļā, un samazinājuma koeficientu, kas jāpiemēro katram pieteikumam atļaujas saņemšanai attiecībā uz piegādātājiem, kas minēti III sadaļā.

3.   Kompetentās iestādes nekavējoties izsniedz ievešanas atļaujas, vajadzības gadījumā piemērojot 2. punktā minētos samazinājuma koeficientus.

4.   Ja, piemērojot 3. punktu, atļauju izsniedz par mazāku daudzumu, nekā pieprasīto, nekavējoties atbrīvo 4. panta 3. punktā minēto garantijas iemaksu par atļaujā neiekļauto daudzumu.

V SADAĻA

Nobeiguma noteikumi

7. pants

Atļauju derīguma termiņš un vizēšana

1.   Ievešanas atļaujas var nodot brīvā apritē, sākot no 2006. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 7. aprīlim.

2.   Tie daudzumi, par kurtiem tiek izmantotas atļaujas atbilstoši šīs regulas noteikumiem, ir jāņem vērā tās tarifu kvotas pārvaldībai, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 1964/2005 1. panta 2. punktā, un, vajadzības gadījumā, jāatskaita no turpmākajiem piešķīrumiem, ko piegādātāji atbilstīgi šās tarifa kvotas pārvaldībai saņems par 2006. gadu.

8. pants

Paziņojumi

Dalībvalstis vēlākais līdz 2006. gada 31. janvārim paziņo Komisijai, par kādiem daudzumiem atļaujas izsniegtas, atsevišķi norādot daudzumus, par kādiem izsniegtas atļaujas II sadaļā minētajiem piegādātājiem un III sadaļā minētajiem piegādātājiem.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 9 decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 316, 2.12.2005., 1. lpp.

1

(2)  OV L 47, 25.2.1993., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

2

(3)  OV L 328, 30.10.2004., 50. lpp.

3

(4)  OV L 126, 8.5.2001., 6. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 838/2004 (OV L 127, 29.4.2004., 52. lpp.).

4

(5)  OV L 205, 3.8.1985., 5. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 673/2004 (OV L 105, 14.4.2004., 17. lpp.).

5

---

| 10.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/8

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2016/2005

(2005. gada 9. decembris),

kas nosaka tarifa kvotu piemērošanas 2006. gadā kārtību intensīvi barotu jaunlopu gaļas produktiem ar izcelsmi Horvātijā, Bosnijā un Hercegovinā, Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Serbijā un Melnkalnē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1) un jo īpaši tās 32. panta 1. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | 4. panta 2. punktā Padomes 2000. gada 18. septembra Regulā (EK) Nr. 2007/2000, ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus valstīm un teritorijām, kuras piedalās Eiropas Savienības stabilizācijas un asociācijas procesā vai ir saistītas ar to, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2820/98 un atceļ Regulas (EK) Nr. 1763/1999 un (EK) Nr. 6/2000 (2), ir paredzēta ikgadējā atvieglotā tarifu kvota 11 475 tonnu apmērā intensīvi barotu jaunlopu gaļai, kas tiek izplatīta Bosnijas un Hercegovinas, Serbijas un Melnkalnes, tostarp Kosovas starpā. |
| --- | --- |

(1)

4. panta 2. punktā Padomes 2000. gada 18. septembra Regulā (EK) Nr. 2007/2000, ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus valstīm un teritorijām, kuras piedalās Eiropas Savienības stabilizācijas un asociācijas procesā vai ir saistītas ar to, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2820/98 un atceļ Regulas (EK) Nr. 1763/1999 un (EK) Nr. 6/2000 (2), ir paredzēta ikgadējā atvieglotā tarifu kvota 11 475 tonnu apmērā intensīvi barotu jaunlopu gaļai, kas tiek izplatīta Bosnijas un Hercegovinas, Serbijas un Melnkalnes, tostarp Kosovas starpā.

| (2) | Pagaidu nolīgumā ar Horvātiju, kas apstiprināts ar Padomes 2002. gada 28. janvāra Lēmumu 2002/107/EK par Pagaidu nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem un par tā pagaidu piemērošanu (3), un Stabilitātes un asociācijas nolīgumā ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, kas apstiprināts ar Komisijas 2004. gada 23. februāra Lēmumu 2004/239/EK, Euratom par Stabilitātes un asociācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses (4), ir noteiktas ikgadējās atvieglotās tarifu kvotas, attiecīgi 9 400 tonnu un 1 650 tonnu apmērā. |
| --- | --- |

(2)

Pagaidu nolīgumā ar Horvātiju, kas apstiprināts ar Padomes 2002. gada 28. janvāra Lēmumu 2002/107/EK par Pagaidu nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem un par tā pagaidu piemērošanu (3), un Stabilitātes un asociācijas nolīgumā ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, kas apstiprināts ar Komisijas 2004. gada 23. februāra Lēmumu 2004/239/EK, Euratom par Stabilitātes un asociācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses (4), ir noteiktas ikgadējās atvieglotās tarifu kvotas, attiecīgi 9 400 tonnu un 1 650 tonnu apmērā.

| (3) | 2. pantā Padomes 2001. gada 19. novembra Regulā (EK) Nr. 2248/2001 par dažām procedūrām, kā piemērot Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, kā arī Pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku (5), un 2. pantā Padomes 2002. gada 21. janvāra Regulā (EK) Nr. 153/2002 par dažām procedūrām, kā piemērot Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, kā arī Pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku (6) ir paredzēts, ka jānosaka koncesiju ieviešanas kārtība attiecībā uz intensīvi barotu jaunlopu gaļu. |
| --- | --- |

(3)

2. pantā Padomes 2001. gada 19. novembra Regulā (EK) Nr. 2248/2001 par dažām procedūrām, kā piemērot Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, kā arī Pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku (5), un 2. pantā Padomes 2002. gada 21. janvāra Regulā (EK) Nr. 153/2002 par dažām procedūrām, kā piemērot Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, kā arī Pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku (6) ir paredzēts, ka jānosaka koncesiju ieviešanas kārtība attiecībā uz intensīvi barotu jaunlopu gaļu.

| (4) | Kontroles nolūkos Regulā (EK) Nr. 2007/2000 paredzēts, ka, veicot ievešanu atbilstoši intensīvi barotu jaunlopu gaļas kvotām, kas piešķirtas Bosnijai un Hercegovinai un Serbijai un Melnkalnei, ieskaitot Kosovu, jāuzrāda izziņa par īstumu, kura apliecina preču izcelsmi izziņas izdevējvalstī un to, ka tās precīzi atbilst šīs regulas II pielikumā iekļautajai definīcijai. Saskaņošanas nolūkā jānosaka arī tas, ka, veicot ievešanu atbilstoši tām intensīvi barotu jaunlopu gaļas kvotām, kas piešķirtas Horvātijai un Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, jāuzrāda izziņa par īstumu, kura apliecina preču izcelsmi izziņas izdevējā valstī un to, ka tās precīzi atbilst Stabilitātes un asociācijas nolīguma ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un Pagaidu nolīguma ar Horvātiju III pielikumā iekļautajai definīcijai. Jāizstrādā izziņu par īstumu paraugs un jāpieņem sīki izstrādāta to izmantošanas kārtība. |
| --- | --- |

(4)

Kontroles nolūkos Regulā (EK) Nr. 2007/2000 paredzēts, ka, veicot ievešanu atbilstoši intensīvi barotu jaunlopu gaļas kvotām, kas piešķirtas Bosnijai un Hercegovinai un Serbijai un Melnkalnei, ieskaitot Kosovu, jāuzrāda izziņa par īstumu, kura apliecina preču izcelsmi izziņas izdevējvalstī un to, ka tās precīzi atbilst šīs regulas II pielikumā iekļautajai definīcijai. Saskaņošanas nolūkā jānosaka arī tas, ka, veicot ievešanu atbilstoši tām intensīvi barotu jaunlopu gaļas kvotām, kas piešķirtas Horvātijai un Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, jāuzrāda izziņa par īstumu, kura apliecina preču izcelsmi izziņas izdevējā valstī un to, ka tās precīzi atbilst Stabilitātes un asociācijas nolīguma ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un Pagaidu nolīguma ar Horvātiju III pielikumā iekļautajai definīcijai. Jāizstrādā izziņu par īstumu paraugs un jāpieņem sīki izstrādāta to izmantošanas kārtība.

| (5) | Kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā Nr. 1244, Kosovā starptautisko civilo administrāciju veic ANO pārvalde Kosovā (UNMIK), kas izveidojusi arī atsevišķu muitas dienestu. Tādēļ vajadzīga arī īpaša izziņa par īstumu tām precēm, kuru izcelsme ir Serbijā un Melnkalnē/Kosovā. |
| --- | --- |

(5)

Kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā Nr. 1244, Kosovā starptautisko civilo administrāciju veic ANO pārvalde Kosovā (UNMIK), kas izveidojusi arī atsevišķu muitas dienestu. Tādēļ vajadzīga arī īpaša izziņa par īstumu tām precēm, kuru izcelsme ir Serbijā un Melnkalnē/Kosovā.

| (6) | Attiecīgās kvotas jāpārvalda, izmantojot ievešanas atļaujas. Šajā nolūkā, ievērojot šo regulu, jāpiemēro Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regula (EK) Nr. 1291/2000, ar kuru nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus par ievešanas un izvešanas atļauju, kā arī iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmas piemērošanu lauksaimniecības produktiem (7) un Komisijas Regula (EK) Nr. 1445/95 par ievešanas un izvešanas atļauju piemērošanas noteikumiem liellopu gaļas nozarē, un ar kuru atsauc Regulu (EEK) Nr. 2377/80 (8). |
| --- | --- |

(6)

Attiecīgās kvotas jāpārvalda, izmantojot ievešanas atļaujas. Šajā nolūkā, ievērojot šo regulu, jāpiemēro Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regula (EK) Nr. 1291/2000, ar kuru nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus par ievešanas un izvešanas atļauju, kā arī iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmas piemērošanu lauksaimniecības produktiem (7) un Komisijas Regula (EK) Nr. 1445/95 par ievešanas un izvešanas atļauju piemērošanas noteikumiem liellopu gaļas nozarē, un ar kuru atsauc Regulu (EEK) Nr. 2377/80 (8).

| (7) | Lai nodrošinātu pareizu attiecīgo produktu ievešanas pārvaldību, jāparedz, ka ievešanas atļaujas izsniedz ar nosacījumu, ka jo īpaši ir pārbaudīti ieraksti izziņās par īstumu. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu pareizu attiecīgo produktu ievešanas pārvaldību, jāparedz, ka ievešanas atļaujas izsniedz ar nosacījumu, ka jo īpaši ir pārbaudīti ieraksti izziņās par īstumu.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Liellopu gaļas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Liellopu gaļas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Laika posmam no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim atver šādas tarifu kvotas:

| a) | kautsvarā izteiktas 9 400 tonnas intensīvi barotu jaunlopu gaļas, kuras izcelsme ir Horvātijā; |
| --- | --- |

a)

kautsvarā izteiktas 9 400 tonnas intensīvi barotu jaunlopu gaļas, kuras izcelsme ir Horvātijā;

| b) | kautsvarā izteiktas 1 500 tonnas intensīvi barotu jaunlopu gaļas, kuras izcelsme ir Bosnijā un Hercegovinā; |
| --- | --- |

b)

kautsvarā izteiktas 1 500 tonnas intensīvi barotu jaunlopu gaļas, kuras izcelsme ir Bosnijā un Hercegovinā;

| c) | kautsvarā izteiktas 1 650 tonnas intensīvi barotu jaunlopu gaļas, kuras izcelsme ir Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā; |
| --- | --- |

c)

kautsvarā izteiktas 1 650 tonnas intensīvi barotu jaunlopu gaļas, kuras izcelsme ir Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā;

| d) | kautsvarā izteiktas 9 975 tonnas intensīvi barotu jaunlopu gaļas, kuras izcelsme ir Serbijā un Melnkalnē, ieskaitot Kosovu. |
| --- | --- |

d)

kautsvarā izteiktas 9 975 tonnas intensīvi barotu jaunlopu gaļas, kuras izcelsme ir Serbijā un Melnkalnē, ieskaitot Kosovu.

Šīm pirmajā daļā minētajām kvotām kārtas numuri, attiecīgi, ir 09.4503, 09.4504, 09.4505 un 09.4506.

Minēto kvotu piešķiršanā 100 dzīvsvara kilogrami ir līdzvērtīgi 50 kautsvara kilogramiem.

2.   Muitas nodoklis, kas piemērojams saskaņā ar 1. punktā minētajām kvotām, ir 20 % no procentuālā nodokļa un 20 % no īpašā nodokļa, kurš noteikts kopējā muitas tarifā.

3.   Ievešanu saskaņā ar 1. punktā minētajām kvotām attiecina uz noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un noteiktu gaļu ar šādiem KN kodiem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 2007/2000 II pielikumā un Pagaidu nolīguma, kas noslēgts ar Horvātiju un Stabilitātes un asociācijas nolīguma ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, III pielikumā:

| — | ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 un ex 0102 90 79, |
| --- | --- |

—

ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 un ex 0102 90 79,

| — | ex 0201 10 00 un ex 0201 20 20, |
| --- | --- |

—

ex 0201 10 00 un ex 0201 20 20,

| — | ex 0201 20 30, |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 30,

| — | ex 0201 20 50. |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 50.

2. pants

Ja vien šai regulā nav paredzēts citādi, uz ievešanas darbībām saskaņā ar 1. pantā minētajām kvotām attiecas Regulas (EK) Nr. 1291/2000 un Nr. 1445/95.

3. pants

1.   Laižot brīvā apgrozībā 1. pantā noteiktos ievestos daudzumus, jāuzrāda ievešanas atļauja.

2.   Atļaujas pieteikumu un atļauju 8. ailē jānorāda izcelsmes valsts vai izcelsmes muitas teritorija. Atļaujas uzliek saistības veikt ievedumus no norādītās valsts vai muitas teritorijas.

Atļaujas pieteikuma, kā arī atļaujas 20. iedaļā norāda vienu no I pielikumā iekļautajiem ierakstiem.

3.   Izziņas par īstumu oriģinālu, kas sastādīts saskaņā ar 4. pantu, un tā kopiju kompetentajai iestādei iesniedz kopā ar pieteikumu uz pirmo ievešanas atļauju, kas saistās ar izziņu par īstumu. Kompetentā iestāde patur izziņas par īstumu oriģinālu.

Izziņas par īstumu var izmantot, lai izdotu vairākas ievešanas atļaujas par daudzumiem, kas nepārsniedz izziņā norādīto daudzumu. Ja saistībā ar kādu izziņu izsniegta vairāk nekā viena atļauja, kompetentā iestāde vīzē izziņu par īstumu, norādot piešķirto daudzumu.

4.   Kompetentās iestādes var izsniegt ievešanas atļaujas tikai pēc tam, kad tās ir pārliecinājušās, ka visa informācija izziņā par īstumu atbilst tai informācijai, ko reizi nedēļā par attiecīgajiem ievedumiem sniedz Komisija. Pēc tam atļaujas izdod nekavējoties.

4. pants

1.   Visiem ievešanas atļauju pieteikumiem, kas attiecas uz ievešanu saskaņā ar 1. punktā minētajām kvotām, pievieno izziņu par īstumu, kuru izdevušas VII pielikumā minētās izvedējas valsts vai muitas teritorijas kompetentās iestādes, apliecinot, ka preču izcelsme ir šajā valstī vai šajā muitas teritorijā un ka tās atbilst definīcijai, kas attiecīgi dota Regulas (EK) Nr. 2007/2000 II pielikumā vai 1. panta 3. punktā minēto Stabilitātes un asociācijas nolīguma un Pagaidu nolīguma III pielikumā.

2.   Izziņām par īstumu izgatavo vienu oriģināleksemplāru un divas kopijas, ko iespiež un aizpilda vienā no Eiropas Kopienas oficiālajām valodām saskaņā ar paraugu, kurš attiecīgi I, II, III, IV un V pielikumā norādīts konkrētām izvedējām valstīm un muitas teritorijai. Tos var iespiest un aizpildīt arī izvedējas valsts vai muitas teritorijas oficiālajā valodā vai vienā no tās oficiālajām valodām.

Tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā iesniedz ievešanas atļaujas pieteikumu, var pieprasīt iesniegt sertifikāta tulkojumu.

3.   Izziņas par īstumu oriģināls un kopijas var būt drukāti vai rakstīti ar roku. Pēdējā gadījumā tos aizpilda ar melnu tinti un ar drukātiem burtiem.

Izziņas veidlapas izmērs ir 210 × 297 mm. Izmantotā papīra svars ir ne mazāks par 40 g/m2. Oriģināleksemplārs ir baltā krāsā, pirmā kopija – rozā krāsā, otrā kopija – dzeltenā krāsā.

4.   Katrai izziņai ir savs atsevišķs kārtas numurs, aiz kura norāda izdevējas valsts vai muitas teritorijas nosaukumu.

Kopijām ir tas pats kārtas numurs un tas pats nosaukums, kas ierakstīts oriģināleksemplārā.

5.   Izziņas ir spēkā tikai tad, ja tās pienācīgi vīzējusi VII pielikumā norādītā izdevējiestāde.

6.   Izziņas uzskata par pienācīgi vīzētām, ja tajās ir norādīts izdošanas datums un vieta un uz tiem ir izdevējiestādes zīmogs un tās personas vai personu paraksts, kas ir pilnvarota vai pilnvarotas tos parakstīt.

5. pants

1.   Izdevējiestādēm, kas norādītas VII pielikumā:

| a) | jābūt par tādu atzītai attiecīgajā izvedējā valstī vai muitas teritorijā; |
| --- | --- |

a)

jābūt par tādu atzītai attiecīgajā izvedējā valstī vai muitas teritorijā;

| b) | jāapņemas pārbaudīt ierakstus izziņās; |
| --- | --- |

b)

jāapņemas pārbaudīt ierakstus izziņās;

| c) | jāapņemas vismaz reizi nedēļā nosūtīt Komisijai visu informāciju, kas ļauj pārbaudīt ierakstus izziņās par īstumu, jo īpaši izziņas numuru, izvedēju, saņēmēju, galamērķa valsti, produktu (dzīvi dzīvnieki/gaļa), tīro svaru un parakstīšanas datumu. |
| --- | --- |

c)

jāapņemas vismaz reizi nedēļā nosūtīt Komisijai visu informāciju, kas ļauj pārbaudīt ierakstus izziņās par īstumu, jo īpaši izziņas numuru, izvedēju, saņēmēju, galamērķa valsti, produktu (dzīvi dzīvnieki/gaļa), tīro svaru un parakstīšanas datumu.

2.   Sarakstu, kas iekļauts VII pielikumā, Komisija var pārskatīt, ja vairs netiek pildīta prasība, kura minēta 1. punkta a) apakšpunktā, ja izdevējiestāde neizpilda jebkuru no savām saistībām vai arī ja tiek izraudzīta jauna izdevējiestāde.

6. pants

Izziņas par īstumu un ievešanas atļaujas ir spēkā trīs mēnešus no to attiecīgajiem izdošanas datumiem. To derīguma termiņš tomēr beidzas 2006. gada 31. decembrī.

7. pants

Attiecīgo izvedēju valstu un muitas teritorijas iestādes dara zināmus Komisijai to zīmoga nospiedumu paraugus, ko izmanto to izdevējiestādes, un to personu vārdus un parakstus, kuras ir pilnvarotas parakstīt izziņas par īstumu. Komisija minēto informāciju paziņo dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

8. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2006. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 9. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 240, 23.9.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1946/2005 (OV L 312, 29.11.2005., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 40, 12.2.2002., 9. lpp.

3

(4)  OV L 84, 20.3.2004., 1. lpp.

4

(5)  OV L 304, 21.11.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2/2003 (OV L 1, 4.1.2003., 26. lpp.).

5

(6)  OV L 25, 29.1.2002., 16. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3/2003 (OV L 1, 4.1.2003., 30. lpp.).

6

(7)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1856/2005 (OV L 297, 15.11.2005., 7. lpp.).

7

(8)  OV L 143, 27.6.1995., 35. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1118/2004 (OV L 217, 17.6.2004., 10. lpp.).

8

---

I PIELIKUMS

Ieraksti, minēti 3. panta 2. punktā

| — | : | spāņu valodā | : | “Baby beef” [Reglamento (CE) no 2016/2005] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | čehu valodā | : | “Baby beef” (Nařízení (ES) č. 2016/2005) |
| — | : | dāņu valodā | : | “Baby beef” (Forordning (EF) nr. 2016/2005) |
| — | : | vācu valodā | : | “Baby beef” (Verordnung (EG) Nr. 2016/2005) |
| — | : | igauņu valodā | : | “Baby beef” (Määrus (EÜ) nr 2016/2005) |
| — | : | grieķu valodā | : | “Baby beef” [Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2016/2005] |
| — | : | angļu valodā | : | “Baby beef” (Regulation (EC) No 2016/2005) |
| — | : | franču valodā | : | “Baby beef” [Règlement (CE) no 2016/2005] |
| — | : | itāļu valodā | : | “Baby beef” [Regolamento (CE) n. 2016/2005] |
| — | : | latviešu valodā | : | “Baby beef” (Regula (EK) Nr. 2016/2005) |
| — | : | lietuviešu valodā | : | “Baby beef” (Reglamentas (EB) Nr. 2016/2005) |
| — | : | ungāru valodā | : | “Baby beef” (2016/2005/EK rendelet) |
| — | : | maltiešu valodā | : | “Baby beef” (Regolament (KE) Nru 2016/2005) |
| — | : | holandiešu valodā | : | “Baby beef” (Verordening (EG) nr. 2016/2005) |
| — | : | poļu valodā | : | “Baby beef” (Rozporządzenie (WE) nr 2016/2005) |
| — | : | portugāļu valodā | : | “Baby beef” [Regulamento (CE) n.o 2016/2005] |
| — | : | slovaku valodā | : | “Baby beef” [Nariadenie (ES) č. 2016/2005] |
| — | : | slovēņu valodā | : | “Baby beef” (Uredba (ES) št. 2016/2005) |
| — | : | somu valodā | : | “Baby beef” (Asetus (EY) N:o 2016/2005) |
| — | : | zviedru valodā | : | “Baby beef” (Förordning (EG) nr 2016/2005) |

—

:

spāņu valodā

:

“Baby beef” [Reglamento (CE) no 2016/2005]

—

:

čehu valodā

:

“Baby beef” (Nařízení (ES) č. 2016/2005)

—

:

dāņu valodā

:

“Baby beef” (Forordning (EF) nr. 2016/2005)

—

:

vācu valodā

:

“Baby beef” (Verordnung (EG) Nr. 2016/2005)

—

:

igauņu valodā

:

“Baby beef” (Määrus (EÜ) nr 2016/2005)

—

:

grieķu valodā

:

“Baby beef” [Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2016/2005]

—

:

angļu valodā

:

“Baby beef” (Regulation (EC) No 2016/2005)

—

:

franču valodā

:

“Baby beef” [Règlement (CE) no 2016/2005]

—

:

itāļu valodā

:

“Baby beef” [Regolamento (CE) n. 2016/2005]

—

:

latviešu valodā

:

“Baby beef” (Regula (EK) Nr. 2016/2005)

—

:

lietuviešu valodā

:

“Baby beef” (Reglamentas (EB) Nr. 2016/2005)

—

:

ungāru valodā

:

“Baby beef” (2016/2005/EK rendelet)

—

:

maltiešu valodā

:

“Baby beef” (Regolament (KE) Nru 2016/2005)

—

:

holandiešu valodā

:

“Baby beef” (Verordening (EG) nr. 2016/2005)

—

:

poļu valodā

:

“Baby beef” (Rozporządzenie (WE) nr 2016/2005)

—

:

portugāļu valodā

:

“Baby beef” [Regulamento (CE) n.o 2016/2005]

—

:

slovaku valodā

:

“Baby beef” [Nariadenie (ES) č. 2016/2005]

—

:

slovēņu valodā

:

“Baby beef” (Uredba (ES) št. 2016/2005)

—

:

somu valodā

:

“Baby beef” (Asetus (EY) N:o 2016/2005)

—

:

zviedru valodā

:

“Baby beef” (Förordning (EG) nr 2016/2005)

---

II PIELIKUMS

Image

---

III PIELIKUMS

Image

---

IV PIELIKUMS

Image

---

V PIELIKUMS

Image

---

VI PIELIKUMS

Image

---

VII PIELIKUMS

Izdevējiestādes:

| — | Horvātijas Republikā: “Euroinspekt”, Zagreb, Croatia. |
| --- | --- |

—

Horvātijas Republikā: “Euroinspekt”, Zagreb, Croatia.

| — | Bosnijā un Hercegovinā. |
| --- | --- |

—

Bosnijā un Hercegovinā.

| — | Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā. |
| --- | --- |

—

Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā.

| — | Serbijā un Melnkalnē (1): “YU Institute for Meat Hygiene and Technology”, Kacanskog 13, Belgrade, Yugoslavia. |
| --- | --- |

—

Serbijā un Melnkalnē (1): “YU Institute for Meat Hygiene and Technology”, Kacanskog 13, Belgrade, Yugoslavia.

| — | Serbijā un Melnkalnē/Kosovā. |
| --- | --- |

—

Serbijā un Melnkalnē/Kosovā.

---

(1)  Atskaitot Kosovu, kā definēts Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā Nr. 1244.

---

| 10.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/19

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2017/2005

(2005. gada 8. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar dalībvalsts karogu, zvejot Atlantijas jūras asarus NAFO zonā 3M

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar ko izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2004. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 27/2005, ar ko 2005. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2005. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2004. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 27/2005, ar ko 2005. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2005. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā norādīto krājumu nozvejas rezultātā ir izsmelta 2005. gadam iedalītā attiecīgā kvota kuģiem, kas peld ar šīs regulas pielikumā minēto dalībvalstu karogiem vai kas ir reģistrēti šajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā norādīto krājumu nozvejas rezultātā ir izsmelta 2005. gadam iedalītā attiecīgā kvota kuģiem, kas peld ar šīs regulas pielikumā minēto dalībvalstu karogiem vai kas ir reģistrēti šajās dalībvalstīs.

| (3) | Tādēļ jāaizliedz šo krājumu zvejošana, paturēšana uz kuģa, pārkraušana un izkraušana krastā, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ jāaizliedz šo krājumu zvejošana, paturēšana uz kuģa, pārkraušana un izkraušana krastā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas izsmelšana

Šīs regulas pielikumā minētajām dalībvalstīm iedalīto turpat norādīto krājumu nozvejas kvotu 2005. gadam uzskata par izsmeltu no minētajā pielikumā norādītās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Šīs regulas pielikumā minēto krājumu zvejošanu kuģiem, kas peld ar turpat norādīto dalībvalstu karogiem vai kas ir reģistrēti šajās dalībvalstīs, aizliedz no minētajā pielikumā norādītās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut vai izkraut krastā šādus krājumus, ko nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 8. decembrī

Komisijas vārdā —

Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektors

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 768/2005 (OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 12, 14.1.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1936/2005 (OV L 311, 26.11.2005., 1. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Dalībvalsts | Visas dalībvalstis |
| --- | --- |
| Krājumi | RED/N3M. |
| Suga(s) | Atlantijas jūras asaris (Sebastes spp.) |
| Zona | NAFO 3M |
| Datums | 22.11.2005. |

Dalībvalsts

Visas dalībvalstis

Krājumi

RED/N3M.

Suga(s)

Atlantijas jūras asaris (Sebastes spp.)

Zona

NAFO 3M

Datums

22.11.2005.

---

| 10.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/21 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/21

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2018/2005

(2005. gada 9. decembris),

ar ko 59. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001, ar ko aizliedz eksportēt noteiktas preces un pakalpojumus uz Afganistānu, pastiprina lidojumu aizliegumu un attiecina uz Afganistānas Taliban līdzekļu un citu finanšu resursu iesaldēšanu (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta otro ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2005. gada 6. decembrī nolēma grozīt to personu, grupu un organizāciju sarakstu, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tādēļ attiecīgi jāgroza I pielikums. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2005. gada 6. decembrī nolēma grozīt to personu, grupu un organizāciju sarakstu, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tādēļ attiecīgi jāgroza I pielikums.

| (3) | Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai jāstājas spēkā nekavējoties, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai jāstājas spēkā nekavējoties,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 9. decembrī

Komisijas vārdā —

ārējo attiecību ģenerāldirektors

Eneko LANDÁBURU

---

(1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1956/2005 (OV L 314, 30.11.2005., 14. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikuma pozīciju “Fiziskas personas” papildina ar šādiem ierakstiem:

| 1) | Ata Abdoulaziz Rashid (alias a) Ata Abdoul Aziz Barzingy, b) Abdoulaziz Ata Rashid). Dzimšanas datums: 1.12.1973. Dzimšanas vieta: Suleimānija, Irāka. Valstspiederība: Irākas. Pases Nr.: Vācijas ceļošanas dokuments (“Reiseausweis”) A 0020375. Papildu informācija: atrodas apcietinājumā Štutgartē, Vācijā. |
| --- | --- |

1)

Ata Abdoulaziz Rashid (alias a) Ata Abdoul Aziz Barzingy, b) Abdoulaziz Ata Rashid). Dzimšanas datums: 1.12.1973. Dzimšanas vieta: Suleimānija, Irāka. Valstspiederība: Irākas. Pases Nr.: Vācijas ceļošanas dokuments (“Reiseausweis”) A 0020375. Papildu informācija: atrodas apcietinājumā Štutgartē, Vācijā.

| 2) | Dieman Abdulkadir Izzat (alias Deiman Alhasenben Ali Aljabbari). Dzimšanas datums: 4.7.1965. Dzimšanas vieta: Kirkūka, Irāka. Valstspiederība: Irākas. Pases Nr.: Vācijas ceļošanas dokuments (“Reiseausweis”) A 0141062. Papildu informācija: atrodas apcietinājumā Nirnbergā, Vācijā. |
| --- | --- |

2)

Dieman Abdulkadir Izzat (alias Deiman Alhasenben Ali Aljabbari). Dzimšanas datums: 4.7.1965. Dzimšanas vieta: Kirkūka, Irāka. Valstspiederība: Irākas. Pases Nr.: Vācijas ceļošanas dokuments (“Reiseausweis”) A 0141062. Papildu informācija: atrodas apcietinājumā Nirnbergā, Vācijā.

| 3) | Yasser Mohamed Ismail Abu Shaweesh (alias Yasser Mohamed Abou Shaweesh). Dzimšanas datums: 20.11.1973. Dzimšanas vieta: Bengāzī, Lībija. Pases Nr.: a) Ēģiptes ceļošanas dokuments 939254, b) Ēģiptes pase 0003213, c) Ēģiptes pase 981358, d) pases aizstajējdokuments C00071659, ko izdevusi Vācijas Federatīvā Republika. Papildu informācija: atrodas apcietinājumā Vupertālē, Vācijā. |
| --- | --- |

3)

Yasser Mohamed Ismail Abu Shaweesh (alias Yasser Mohamed Abou Shaweesh). Dzimšanas datums: 20.11.1973. Dzimšanas vieta: Bengāzī, Lībija. Pases Nr.: a) Ēģiptes ceļošanas dokuments 939254, b) Ēģiptes pase 0003213, c) Ēģiptes pase 981358, d) pases aizstajējdokuments C00071659, ko izdevusi Vācijas Federatīvā Republika. Papildu informācija: atrodas apcietinājumā Vupertālē, Vācijā.

| 4) | Mazen Ali Hussein (alias Issa Salah Muhamad). Dzimšanas datums: a) 1.1.1982. (Mazen Ali Hussein), b) 1.1.1980. (Issa Salah Muhamad). Dzimšanas vieta: Bagdāde, Irāka. Valstspiederība: Irākas. Pases Nr.: Vācijas ceļošanas dokuments (“Reiseausweis”) A 0144378. Adrese: cietums Schwäbisch Hall, Vācijā. |
| --- | --- |

4)

Mazen Ali Hussein (alias Issa Salah Muhamad). Dzimšanas datums: a) 1.1.1982. (Mazen Ali Hussein), b) 1.1.1980. (Issa Salah Muhamad). Dzimšanas vieta: Bagdāde, Irāka. Valstspiederība: Irākas. Pases Nr.: Vācijas ceļošanas dokuments (“Reiseausweis”) A 0144378. Adrese: cietums Schwäbisch Hall, Vācijā.

| 5) | Kawa Hamawandi (alias Kaua Omar Achmed). Dzimšanas datums: 1.7.1971. Dzimšanas vieta: Erbīla, Irāka. Valstspiederība: Irākas. Pases Nr.: Vācijas ceļošanas dokuments (“Reiseausweis”) A 0139243. Papildu informācija: atrodas apcietinājumā Kemptenā, Vācijā. |
| --- | --- |

5)

Kawa Hamawandi (alias Kaua Omar Achmed). Dzimšanas datums: 1.7.1971. Dzimšanas vieta: Erbīla, Irāka. Valstspiederība: Irākas. Pases Nr.: Vācijas ceļošanas dokuments (“Reiseausweis”) A 0139243. Papildu informācija: atrodas apcietinājumā Kemptenā, Vācijā.

| 6) | Isnilon Totoni Hapilon (alias a) Isnilon Hapilun, b) Isnilun Hapilun, c) Abu Musab, d) Salahudin, e) Tuan Isnilon). Dzimšanas datums: a) 18.3.1966, b) 10.3.1967. Dzimšanas vieta: Bulanza, Lantavāna, Basilana, Filipīnas. Valstspiederība: Filipīnu. |
| --- | --- |

6)

Isnilon Totoni Hapilon (alias a) Isnilon Hapilun, b) Isnilun Hapilun, c) Abu Musab, d) Salahudin, e) Tuan Isnilon). Dzimšanas datums: a) 18.3.1966, b) 10.3.1967. Dzimšanas vieta: Bulanza, Lantavāna, Basilana, Filipīnas. Valstspiederība: Filipīnu.

| 7) | Rafik Mohamad Yousef (alias Mohamad Raific Kairadin). Dzimšanas datums: 27.8.1974. Dzimšanas vieta: Bagdāde, Irāka. Valstspiederība: Irākas. Pases Nr.: Vācijas ceļošanas dokuments (“Reiseausweis”) A 0092301. Papildu informācija: atrodas apcietinājumā Manheimā, Vācijā. |
| --- | --- |

7)

Rafik Mohamad Yousef (alias Mohamad Raific Kairadin). Dzimšanas datums: 27.8.1974. Dzimšanas vieta: Bagdāde, Irāka. Valstspiederība: Irākas. Pases Nr.: Vācijas ceļošanas dokuments (“Reiseausweis”) A 0092301. Papildu informācija: atrodas apcietinājumā Manheimā, Vācijā.

| 8) | Ibrahim Mohamed Khalil (alias a) Khalil Ibrahim Jassem, b) Khalil Ibrahim Mohammad, c) Khalil Ibrahim Al Zafiri, d) Khalil). Dzimšanas datums: a) 2.7.1975. (Ibrahim Mohamed Khalil), b) 2.5.1972. (Khalil Ibrahim Jassem), c) 3.7.1975. (Khalil Ibrahim Mohammad), d) 1972. g. (Khalil Ibrahim Al Zafiri), e) 2.5.1975. (Khalil). Dzimšanas vieta: a) Mosula, Irāka (Ibrahim Mohamed Khalil, Khalil Ibrahim Mohammad), b) Bagdāde, Irāka (Khalil Ibrahim Jassem). Valstspiederība: Irākas. Pases Nr.: Vācijas ceļošanas dokuments (“Reiseausweis”) A 0003900. Papildu informācija: atrodas apcietinājumā Frankentālē, Vācijā. |
| --- | --- |

8)

Ibrahim Mohamed Khalil (alias a) Khalil Ibrahim Jassem, b) Khalil Ibrahim Mohammad, c) Khalil Ibrahim Al Zafiri, d) Khalil). Dzimšanas datums: a) 2.7.1975. (Ibrahim Mohamed Khalil), b) 2.5.1972. (Khalil Ibrahim Jassem), c) 3.7.1975. (Khalil Ibrahim Mohammad), d) 1972. g. (Khalil Ibrahim Al Zafiri), e) 2.5.1975. (Khalil). Dzimšanas vieta: a) Mosula, Irāka (Ibrahim Mohamed Khalil, Khalil Ibrahim Mohammad), b) Bagdāde, Irāka (Khalil Ibrahim Jassem). Valstspiederība: Irākas. Pases Nr.: Vācijas ceļošanas dokuments (“Reiseausweis”) A 0003900. Papildu informācija: atrodas apcietinājumā Frankentālē, Vācijā.

| 9) | Lokman Amin Mohammed (alias a) Lokman Ami Mohamad, b) Lukman Ami Mohammed). Dzimšanas datums: 1.2.1974. Dzimšanas vieta: Kirkūka, Irāka. Valstspiederība: Irākas. Pases Nr.: Vācijas ceļošanas dokuments (“Reiseausweis”) A 006991. Papildu informācija: atrodas apcietinājumā Stadelheim, Minhenē, Vācijā. |
| --- | --- |

9)

Lokman Amin Mohammed (alias a) Lokman Ami Mohamad, b) Lukman Ami Mohammed). Dzimšanas datums: 1.2.1974. Dzimšanas vieta: Kirkūka, Irāka. Valstspiederība: Irākas. Pases Nr.: Vācijas ceļošanas dokuments (“Reiseausweis”) A 006991. Papildu informācija: atrodas apcietinājumā Stadelheim, Minhenē, Vācijā.

| 10) | Radulan Sahiron (alias a) Radullan Sahiron, b) Radulan Sahirun, c) Radulan Sajirun, d) Commander Putol). Dzimšanas datums: a) 1955. g., b) ap 1952. g. Dzimšanas vieta: Kaunayan, Patikul, Holo sala, Filipīnas. Valstspiederība: Filipīnu. |
| --- | --- |

10)

Radulan Sahiron (alias a) Radullan Sahiron, b) Radulan Sahirun, c) Radulan Sajirun, d) Commander Putol). Dzimšanas datums: a) 1955. g., b) ap 1952. g. Dzimšanas vieta: Kaunayan, Patikul, Holo sala, Filipīnas. Valstspiederība: Filipīnu.

| 11) | Jainal Antel Sali (juniors) (alias a) Abu Solaiman, b) Abu Solayman, c) Apong Solaiman, d) Apung). Dzimšanas datums: 1.6.1965. Dzimšanas vieta: Barangay Lanote, Bliss, Isabela, Basilana, Filipīnas. Valstspiederība: Filipīnu. |
| --- | --- |

11)

Jainal Antel Sali (juniors) (alias a) Abu Solaiman, b) Abu Solayman, c) Apong Solaiman, d) Apung). Dzimšanas datums: 1.6.1965. Dzimšanas vieta: Barangay Lanote, Bliss, Isabela, Basilana, Filipīnas. Valstspiederība: Filipīnu.

---

| 10.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/23 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/23

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2019/2005

(2005. gada 9. decembris),

ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1011/2005 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2005./2006. saimnieciskajā gadā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1995. gada 23. jūnija Regulu (EK) Nr. 1423/95, ar ko nosaka cukura nozares produktu, izņemot melases (2), importa kārtību, un jo īpaši tās 1. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu un 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2005./2006. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1011/2005 (3). Šīs cenas un nodokļi pēdējo reizi ir mainīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1976/2005 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2005./2006. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1011/2005 (3). Šīs cenas un nodokļi pēdējo reizi ir mainīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1976/2005 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 1423/95 norādītajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 1423/95 norādītajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 1011/2005 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 1423/95 1. pantā minētajiem produktiem 2005./2006. saimnieciskajā gadā, ir grozīti un sniegti pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 10. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 9. decembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 141, 24.6.1995., 16. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 624/98 (OV L 85, 20.3.1998., 5. lpp.).

2

(3)  OV L 170, 1.7.2005., 35. lpp.

3

(4)  OV L 317, 3.12.2005., 10. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2005. gada 10. decembra piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un KN koda 1702 90 99 produktiem

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 28,49 | 2,74 |
| 1701 11 90 (1) | 28,49 | 7,29 |
| 1701 12 10 (1) | 28,49 | 2,60 |
| 1701 12 90 (1) | 28,49 | 6,86 |
| 1701 91 00 (2) | 27,05 | 11,71 |
| 1701 99 10 (2) | 27,05 | 7,19 |
| 1701 99 90 (2) | 27,05 | 7,19 |
| 1702 90 99 (3) | 0,27 | 0,38 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

28,49

2,74

1701 11 90 (1)

28,49

7,29

1701 12 10 (1)

28,49

2,60

1701 12 90 (1)

28,49

6,86

1701 91 00 (2)

27,05

11,71

1701 99 10 (2)

27,05

7,19

1701 99 90 (2)

27,05

7,19

1702 90 99 (3)

0,27

0,38

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/2001 I pielikuma II punktā (OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp.).

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1260/2001 I pielikuma I punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

| 10.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/25

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2020/2005

(2005. gada 9. decembris),

ar ko nosaka neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā 4. protokolu par kokvilnu, kas ir pievienots Grieķijas pievienošanās aktam, kura jaunākie grozījumi ir izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1050/2001 (1),

ņemot vērā Padomes 2001. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 1051/2001 par palīdzību kokvilnas ražošanai (2), un jo īpaši tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1051/2001 4. pantu neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū nosaka periodiski, atbilstīgi pasaules tirgū reģistrētajām attīrītās kokvilnas cenām un ņemot vērā vēsturisko attiecību starp neattīrītas kokvilnas reģistrēto cenu un attīrītās kokvilnas aprēķināto cenu. Šo vēsturisko attiecību nosaka 2. panta 2. punkts Komisijas 2001. gada 2. augusta Regulā (EK) Nr. 1591/2001 (3), ar ko grozījumus kokvilnas atbalsta shēmas piemērošanā. Gadījumos, kad cenu pasaules tirgū nav iespējams noteikt šādi, cenu nosaka, pamatojoties uz pēdējo noteikto cenu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1051/2001 4. pantu neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū nosaka periodiski, atbilstīgi pasaules tirgū reģistrētajām attīrītās kokvilnas cenām un ņemot vērā vēsturisko attiecību starp neattīrītas kokvilnas reģistrēto cenu un attīrītās kokvilnas aprēķināto cenu. Šo vēsturisko attiecību nosaka 2. panta 2. punkts Komisijas 2001. gada 2. augusta Regulā (EK) Nr. 1591/2001 (3), ar ko grozījumus kokvilnas atbalsta shēmas piemērošanā. Gadījumos, kad cenu pasaules tirgū nav iespējams noteikt šādi, cenu nosaka, pamatojoties uz pēdējo noteikto cenu.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1051/2001 5. pantu neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū nosaka ražojumam ar noteiktām īpašībām un ņemot vērā visizdevīgākos piedāvājumus un kotācijas pasaules tirgū no tā, ko uzskata par raksturīgu reālajām tirgus tendencēm. Šādā nolūkā ir jāaprēķina vienā vai vairākās Eiropas biržās reģistrētais vidējais piedāvājums un kotācija produktam, kas ir piegādāts CIF Kopienas ostā un nāk no dažādām piegādātājvalstīm, kuras uzskata par svarīgākajām starptautiskajā tirdzniecībā. Tomēr ir paredzēta iespēja mainīt kritērijus attīrītās kokvilnas cenas noteikšanai pasaules tirgū, lai atspoguļotu atšķirības, ko rada piegādātā ražojuma kvalitāte un attiecīgie piedāvājumi un kotācijas. Šī iespēja ir izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1591/2001 3. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1051/2001 5. pantu neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū nosaka ražojumam ar noteiktām īpašībām un ņemot vērā visizdevīgākos piedāvājumus un kotācijas pasaules tirgū no tā, ko uzskata par raksturīgu reālajām tirgus tendencēm. Šādā nolūkā ir jāaprēķina vienā vai vairākās Eiropas biržās reģistrētais vidējais piedāvājums un kotācija produktam, kas ir piegādāts CIF Kopienas ostā un nāk no dažādām piegādātājvalstīm, kuras uzskata par svarīgākajām starptautiskajā tirdzniecībā. Tomēr ir paredzēta iespēja mainīt kritērijus attīrītās kokvilnas cenas noteikšanai pasaules tirgū, lai atspoguļotu atšķirības, ko rada piegādātā ražojuma kvalitāte un attiecīgie piedāvājumi un kotācijas. Šī iespēja ir izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1591/2001 3. panta 2. punktā.

| (3) | Iepriekšminēto kritēriju pielietošana ļauj noteikt neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū atbilstīgi zemāk norādītajam līmenim, |
| --- | --- |

(3)

Iepriekšminēto kritēriju pielietošana ļauj noteikt neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū atbilstīgi zemāk norādītajam līmenim,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1051/2001 4. pantā minētās neattīrītas kokvilnas cena pasaules tirgū tiek noteikta 21,677 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 10. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 9. decembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 148, 1.6.2001., 1. lpp.

1

(2)  OV L 148, 1.6.2001., 3. lpp.

2

(3)  OV L 210, 3.8.2001., 10. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1486/2002 (OV L 223, 20.8.2002., 3. lpp.).

3

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 10.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/26 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/26

---

ES UN RUMĀNIJAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS Nr. 3/2005

(2005. gada 5. jūlijs)

par tirdzniecības režīma uzlabojumiem attiecībā uz Eiropas Līguma 3. protokolā paredzētajiem pārstrādātajiem lauksaimniecības produktiem

(2005/877/EK)

ASOCIĀCIJAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Līgumu par asociācijas izveidošanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses (1), un jo īpaši minētā līguma 3. protokola 1. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Minētā līguma 3. protokolā ir paredzēts režīms pārstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecībai starp Kopienu un Rumāniju. Jaunākie grozījumi 3. protokolā izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Līguma tirdzniecības aspektus (2). |
| --- | --- |

(1)

Minētā līguma 3. protokolā ir paredzēts režīms pārstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecībai starp Kopienu un Rumāniju. Jaunākie grozījumi 3. protokolā izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Līguma tirdzniecības aspektus (2).

| (2) | Nesen ir apspriesti jauni tirdzniecības noteikumu uzlabojumi, kuru mērķis ir uzlabot ekonomisko konverģenci, veicot pievienošanās priekšdarbus, un noteikt koncesijas, kas izpaužas kā noteiktu pārstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecības pilnīga liberalizācija vai kā nodokļu vai tarifu kvotu samazināšana attiecībā uz citiem pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem. |
| --- | --- |

(2)

Nesen ir apspriesti jauni tirdzniecības noteikumu uzlabojumi, kuru mērķis ir uzlabot ekonomisko konverģenci, veicot pievienošanās priekšdarbus, un noteikt koncesijas, kas izpaužas kā noteiktu pārstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecības pilnīga liberalizācija vai kā nodokļu vai tarifu kvotu samazināšana attiecībā uz citiem pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem.

| (3) | Saskaņā ar 3. protokola 2. panta 1. punktu ar Asociācijas padomes lēmumu spēkā esošos nodokļus var samazināt, reaģējot uz samazinājumiem, ko rada savstarpējas koncesijas attiecībā uz pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 3. protokola 2. panta 1. punktu ar Asociācijas padomes lēmumu spēkā esošos nodokļus var samazināt, reaģējot uz samazinājumiem, ko rada savstarpējas koncesijas attiecībā uz pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem.

| (4) | Esošie tirdzniecības noteikumi, kas paredzēti 3. protokolā, būtu jāturpina piemērot attiecībā uz noteiktiem pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, uz kuriem attiecas 3. protokols, bet kuri nav uzskaitīti šajā lēmumā, vai attiecībā uz kuriem atvērtās kvotas ir izsmeltas. |
| --- | --- |

(4)

Esošie tirdzniecības noteikumi, kas paredzēti 3. protokolā, būtu jāturpina piemērot attiecībā uz noteiktiem pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, uz kuriem attiecas 3. protokols, bet kuri nav uzskaitīti šajā lēmumā, vai attiecībā uz kuriem atvērtās kvotas ir izsmeltas.

| (5) | Attiecībā uz pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, uz ko neattiecas Līguma I pielikums, nevajadzētu piešķirt nekādas eksporta kompensācijas saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1520/2000 (2000. gada 13. jūlijs), kas nosaka kopīgus sīkus noteikumus eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmas piemērošanai noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (3). |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, uz ko neattiecas Līguma I pielikums, nevajadzētu piešķirt nekādas eksporta kompensācijas saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1520/2000 (2000. gada 13. jūlijs), kas nosaka kopīgus sīkus noteikumus eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmas piemērošanai noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (3).

| (6) | Attiecībā uz pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kuru izcelsme ir Rumānijā un kurus eksportē uz Kopienu, nevajadzētu piešķirt nekādas eksporta kompensācijas. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kuru izcelsme ir Rumānijā un kurus eksportē uz Kopienu, nevajadzētu piešķirt nekādas eksporta kompensācijas.

| (7) | Šā lēmuma III un IV pielikumā paredzētās gada kvotas būtu jāatver atbilstīgi minētajos pielikumos paredzētajiem nosacījumiem. Ņemot vērā faktu, ka šīs gada kvotas var atvērt tikai pēc 2005. gada 1. janvāra, attiecībā uz 2005. gadu dienā, kas vēl jānosaka, tās būtu jāsamazina proporcionāli mēnešu skaitam, kas attiecīgajā gadā jau pagājuši, |
| --- | --- |

(7)

Šā lēmuma III un IV pielikumā paredzētās gada kvotas būtu jāatver atbilstīgi minētajos pielikumos paredzētajiem nosacījumiem. Ņemot vērā faktu, ka šīs gada kvotas var atvērt tikai pēc 2005. gada 1. janvāra, attiecībā uz 2005. gadu dienā, kas vēl jānosaka, tās būtu jāsamazina proporcionāli mēnešu skaitam, kas attiecīgajā gadā jau pagājuši,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

No šā lēmuma spēkā stāšanās dienas I pielikumā paredzētos muitas nodokļus piemēro minētajā pielikumā uzskaitīto Rumānijas izcelsmes produktu importam Kopienā.

No šā lēmuma spēkā stāšanās dienas II pielikumā paredzētos muitas nodokļus piemēro minētajā pielikumā uzskaitīto Kopienas izcelsmes produktu importam Rumānijā.

2. pants

Attiecībā uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma I pielikumā neuzskaitītiem pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kuru izcelsme ir Kopienā un kurus eksportē uz Rumāniju, nepiemēro eksporta kompensācijas, ko piešķir saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1520/2000.

Attiecībā uz iepriekšminētā Līguma I pielikumā neuzskaitītiem pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kuru izcelsme ir Rumānijā un kurus eksportē uz Kopienu, nepiemēro eksporta kompensācijas Rumānijā.

3. pants

Šā lēmuma III un IV pielikumā minētās tarifu kvotas atver atbilstīgi minētajos pielikumos paredzētajiem nosacījumiem. Attiecībā uz 2005. gadu kvotu apjomu samazina proporcionāli mēnešu skaitam, kas attiecīgajā gadā jau pagājuši.

4. pants

Attiecībā uz pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, uz kuriem neattiecas I, II, III un IV pielikums vai attiecībā uz kuriem III un IV pielikumā noteiktās kvotas ir beigušās, turpina piemērot 3. protokolā paredzētos noteikumus, ja vien nav norādīts citādi.

5. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad abas puses paziņojušas par savu ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas procedūru pabeigšanu.

Briselē, 2005. gada 5. jūlijā

Asociācijas padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. STRAW

---

(1)  OV L 357, 31.12.1994., 2. lpp.

1

(2)  Protokols, ar ko pielāgo tirdzniecības aspektus Eiropas Līgumā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses, lai ņemtu vērā Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanos Eiropas Savienībai un Urugvajas kārtas lauksaimniecības sarunu rezultātus, tostarp attiecībā uz esošā preferenciālā režīma uzlabojumus (OV L 301, 11.11.1998., 3. lpp.).

2

(3)  OV L 177, 15.7.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 893/2005 (OV L 152, 15.6.2005., 13. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

Ievedmuita, ko piemēro Rumānijas izcelsmes produktu importam Kopienā

| KN kodi | Apraksts | No spēkā stāšanās dienas līdz 31.12.2005.
  (%) | No 1.1.2006. līdz 31.12.2006.
  (%) | No 1.1.2007.
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0403 | Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un pārējie raudzētie vai skābētie piena produkti koncentrētā vai nekoncentrētā veidā vai tādi piena produkti, kam pievienots cukurs vai kāds cits saldinošs līdzeklis, garšviela vai augļi, rieksti vai kakao: | | | |
| 0403 10 | – jogurts: | | | |
| | – – satur garšvielas vai augļus, riekstus, vai kakao: | | | |
| | – – – pulvera, graudu vai kādā citā cietā veidā ar tauku saturu: | | | |
| 0403 10 51 | – – – – ne vairāk kā 1,5 % | 0 | 0 | 0 |
| 0403 10 53 | – – – – no 1,5 % līdz 27 % | 0 | 0 | 0 |
| 0403 10 59 | – – – – vairāk kā 27 % | 0 | 0 | 0 |
| | – – – citā veidā, ar tauku saturu: | | | |
| 0403 10 91 | – – – – ne vairāk kā 3 % | 0 | 0 | 0 |
| 0403 10 93 | – – – – no 3 % līdz 6 % | 0 | 0 | 0 |
| 0403 10 99 | – – – – Evairāk kā 6 % | 0 | 0 | 0 |
| 0403 90 | – pārējie produkti: | | | |
| | – – satur garšvielas, augļus, riekstus vai kakao: | | | |
| | – – – pulvera, graudu vai kādā citā cietā veidā ar tauku saturu: | | | |
| 0403 90 71 | – – – – ne vairāk kā 1,5 % | 0 | 0 | 0 |
| 0403 90 73 | – – – – no 1,5 % līdz 27 % | 0 | 0 | 0 |
| 0403 90 79 | – – – – vairāk kā 27 % | 0 | 0 | 0 |
| | – – – citā veidā, ar tauku saturu: | | | |
| 0403 90 91 | – – – – vairāk kā 3 % | 0 | 0 | 0 |
| 0403 90 93 | – – – – no 3 % līdz 6 % | 0 | 0 | 0 |
| 0403 90 99 | – – – – vairāk kā 6 % | 0 | 0 | 0 |
| 0405 | Sviests un pārējie taukus un eļļu saturošie produkti, kas iegūti no piena, kausētie sieri: | | | |
| 0405 20 | – kausētie sieri: | | | |
| 0405 20 10 | – – ar tauku saturu no 39 % līdz 60 % | 0 % + EAR (1) | 0 % + EAR (1) | 0 |
| 0405 20 30 | – – ar tauku saturu no 60 % līdz 75 % | 0 % + EAR (1) | 0 % + EAR (1) | 0 |
| 0710 | Saldēti dārzeņi (nevārīti, tvaicēti vai ūdenī vārīti): | | | |
| 0710 40 00 | – saldā kukurūza | 0 | 0 | 0 |
| 0711 | Konservēti dārzeņi īslaicīgai glabāšanai (konservēti, piemēram, sēra dioksīdā, sālsūdenī, sēra dioksīdā vai kādā citā konservējošā šķīdumā), kas šādā veidā nav derīgi tiešai lietošanai pārtikā: | | | |
| 0711 90 | – pārējie dārzeņi dārzeņu maisījumi: | | | |
| 0711 90 30 | – – – saldā kukurūza | 0 | 0 | 0 |
| 1302 | Dārzeņu biezeņi un izvilkumi; pektīni; pektināti un pektāti, agars un pārējās augu izcelsmes līmes un no dārzeņiem iegūti biezinātāji gan pārveidotā, gan nepārveidotā veidā: | | | |
| | – dārzeņu biezeņi un izvilkumi: | | | |
| 1302 13 00 | – – iegūti no apiņiem | 0 | 0 | 0 |
| 1302 20 | – pektīni, pektināti un pektāti: | | | |
| 1302 20 10 | – – sausā veidā | 0 | 0 | 0 |
| 1302 20 90 | – – pārējie izstrādājumi | 0 | 0 | 0 |
| 1505 | Vilnas tauki un no tiem iegūtas taukvielas (ieskaitot lanolīnu): | | | |
| 1505 00 10 | – neapstrādāta vilnas ziede | 0 | 0 | 0 |
| 1516 | Dzīvnieku un dārzeņu tauki un eļļa un tās daļiņas, kas ir daļēji vai pilnībā apstrādātas ar ūdeņradi vai esteri vai tā savienojumiem, attīrītas vai neattīrītas, bet nav pārstrādātas tālāk: | | | |
| 1516 20 | – dzīvnieku tauki un eļļa un to daļiņas: | | | |
| 1516 20 10 | – – ar ūdeņradi apstrādāta rīcineļļa, tā sauktais “opāla vasks” | 0 | 0 | 0 |
| 1517 | Margarīns, pārtikā izmantojami dzīvnieku, augu tauku, eļļu vai dažādu šajā iedaļā minēto daļiņu maisījumi vai produkti, izņemot pārtikā izmantojamos taukus, eļļas un to daļiņas, kas ietilpst 1516. pozīcijā: | | | |
| 1517 10 | – margarīns, izņemot šķidro margarīnu: | | | |
| 1517 10 10 | – – satur no 10 % līdz 15 % piena tauku | 0 | 0 | 0 |
| 1517 90 | – pārējie produkti: | | | |
| 1517 90 10 | – – satur no 10 % līdz 15 % piena tauku | 0 | 0 | 0 |
| | – – pārējie produkti: | | | |
| 1517 90 93 | – – – pārtikā izmantojami maisījumi vai produkti, ko izmanto liešanas formu atbrīvošanai | 0 | 0 | 0 |
| 1518 00 | Dzīvnieku un dārzeņu tauki un eļļa un to daļiņas, kas ir vārīti, apstrādāti ar skābekli vai sēru, atūdeņoti, kausēti, polimerizēti vakuumā ar siltumu vai inertās gāzē vai jebkādā citā veidā ķīmiski apstrādāti, izņemot tos, kas ietilpst 1516. pozīcijā: pārtikā neizmantojami dzīvnieku vai augu tauki, eļļas vai to daļiņu maisījumi vai produkti, vai dažādi šajā iedaļā minētie tauki vai eļļas, kas nav minētas vai iekļautas citur: | | | |
| 1518 00 10 | – linoksīns | 0 | 0 | 0 |
| | – pārējie produkti: | | | |
| 1518 00 91 | – – dzīvnieku un dārzeņu tauki un eļļa un to daļiņas, kas ir vārīti, apstrādāti ar skābekli vai sēru, atūdeņoti, kausēti, polimerizēti vakuumā ar siltumu vai inertās gāzē vai jebkādā citā veidā ķīmiski apstrādāti, izņemot tos, kas ietilpst 1516. pozīcijā | 0 | 0 | 0 |
| | – – pārējie produkti: | | | |
| 1518 00 95 | – – – pārtikā neizmantojami dzīvnieku vai dzīvnieku un augu tauku un eļļu un to daļiņu maisījumi vai produkti | 0 | 0 | 0 |
| 1518 00 99 | – – – pārējie produkti | 0 | 0 | 0 |
| 1521 | Attīrīti vai neattīrīti, krāsoti vai nekrāsoti dārzeņu vaski (izņemot triglicerīdus), bišu vasks, citu kukaiņu vaski un spermaceti: | | | |
| 1521 90 | – pārējie produkti: | | | |
| 1521 90 99 | – – – pārējie produkti | 0 | 0 | 0 |
| 1522 00 | Trāns, taukvielu un dzīvnieku vai augu vasku apstrādes atlikumi: | | | |
| 1522 00 10 | – trāns | 0 | 0 | 0 |
| 1702 | Cita veida cukurs, ieskaitot ķīmiski tīru laktozi, maltozi, glikozi un fruktozi cietā veidā, garšvielas un krāsvielas nesaturoši cukura sīrupi, mākslīgais medus, kas ir vai nav sajaukts ar dabisko medu, karameles: | | | |
| 1702 50 00 | – ķīmiski tīra fruktoze | 0 | 0 | 0 |
| 1702 90 | – pārējie produkti, ieskaitot invertcukuru: | | | |
| 1702 90 10 | – – ķīmiski tīra maltoze | 0 | 0 | 0 |
| 1704 | Cukuru saturoša konditoreja (ieskaitot balto šokolādi), kas nesatur kakao: | | | |
| 1704 10 | – košļājamās gumijas ar vai bez cukura pārklājumu: | | | |
| | – – satur mazāk nekā 60 % saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze): | | | |
| 1704 10 11 | – – – košļājamās gumijas plāksnītes | 0 | 0 | 0 |
| 1704 10 19 | – – – pārējie izstrādājumi | 0 | 0 | 0 |
| | – – satur 60 % un vairāk saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze): | | | |
| 1704 10 91 | – – – košļājamās gumijas plāksnītes | 0 | 0 | 0 |
| 1704 10 99 | – – – pārējie izstrādājumi | 0 | 0 | 0 |
| 1704 90 | – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 1704 90 10 | – – lakricas ekstrakts, kas satur vairāk nekā 10 % saharozes, bet kam nav pievienotas citas vielas | 0 | 0 | 0 |
| 1704 90 30 | – – baltā šokolāde | 0 | 0 | 0 |
| | – – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 1704 90 51 | – – – pastas, ieskaitot marcipānu, iesaiņojumā ar tīro svaru 1 kg un vairāk | 0 | 0 | 0 |
| 1704 90 55 | – – – pretklepus tabletes un tabletes pret kakla sāpēm | 0 | 0 | 0 |
| 1704 90 61 | – – – dražejas ar cukura pārklājumu | 0 | 0 | 0 |
| | – – – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 1704 90 65 | – – – – konditorejas izstrādājumi košļājamo gumiju un želejas veidā, ieskaitot augļu pastas un no cukura pagatavotu konditorejas izstrādājumu veidā | 0 | 0 | 0 |
| 1704 90 71 | – – – vārītas konfektes ar pildījumu vai bez pildījuma | 0 | 0 | 0 |
| 1704 90 75 | – – – – īrisi, karameles un tamlīdzīgie saldumi | 0 | 0 | 0 |
| | – – – – pārējie produkti: | | | |
| 1704 90 81 | – – – – – presētās tabletes | 0 | 0 | 0 |
| 1806 | Šokolāde un pārējie pārtikas izstrādājumi, kas satur kakao: | | | |
| 1806 10 | – kakao pulveris, kam pievienots cukurs vai kāds cits saldinošs līdzeklis: | | | |
| 1806 10 20 | – – satur 5 % līdz 65 % saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) vai izoglikozes saharozes formā | 0 | 0 | 0 |
| 1806 10 30 | – – satur 65 % līdz 80 % saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) vai izoglikozes saharozes formā | 0 | 0 | 0 |
| 1806 20 | – pārējie izstrādājumi kubiciņu, plāksnīšu vai batoniņu formā, kas sver vairāk nekā 2 kg, vai šķidrā, mīklas, pulvera, graudu vai citā veidā, kas ievietoti konteineros vai iepakojumā, kur to masa pārsniedz 2 kg: | | | |
| 1806 20 10 | – – satur 31 % vai vairāk kakao sviesta vai vairāk nekā 31 % kakao sviesta un piena tauku, kopā ņemot | 0 | 0 | 0 |
| 1806 20 30 | – – satur no 25 % līdz 31 % kakao sviesta un piena tauku | 0 | 0 | 0 |
| | – – pārējie produkti: | | | |
| 1806 20 50 | – – – satur 18 % vai vairāk kakao sviesta | 0 | 0 | 0 |
| 1806 20 70 | – – – šokolādes piena skaidiņas | 0 | 0 | 0 |
| 1806 20 80 | – – – aromatizēts šokolādes pārklājums | 0 | 0 | 0 |
| 1806 20 95 | – – – pārējie izstrādājumi | 0 | 0 | 0 |
| | – pārējie izstrādājumi kubiciņu, plāksnīšu vai batoniņu formā: | | | |
| 1806 31 00 | – – ar pildījumu | 0 | 0 | 0 |
| 1806 32 | – – bez pildījuma: | | | |
| 1806 32 10 | – – – ar graudaugu, augļu vai riekstu piedevu | 0 | 0 | 0 |
| 1806 32 90 | – – – pārējie izstrādājumi | 0 | 0 | 0 |
| 1806 90 | – pārējie izstrādājumi: | | | |
| | – – šokolādes un šokolādes izstrādājumi: | | | |
| | – – – šokolāde ar pildījumu vai bez pildījuma: | | | |
| 1806 90 11 | – – – – satur alkoholu | 0 | 0 | 0 |
| 1806 90 19 | – – – – pārējie izstrādājumi | 0 | 0 | 0 |
| | – – – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 1806 90 31 | – – – – ar pildījumu | 0 | 0 | 0 |
| 1806 90 39 | – – – – bez pildījuma | 0 | 0 | 0 |
| 1806 90 50 | – – cukuru saturoša konditoreja un tās aizstājēji, kas pagatavoti no kakao saturošām cukuru aizstājošām vielām | 0 | 0 | 0 |
| 1806 90 60 | – – uz maizes ziežamie izstrādājumi, kas satur kakao | 0 | 0 | 0 |
| 1806 90 70 | – – kakao saturošie produkti, kas paredzēti alkoholisko dzērienu ražošanai | 0 | 0 | 0 |
| 1901 | Iesala ekstrakts, pārtikas produkti no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes, vai iesala ekstrakta pagatavotie pārtikas izstrādājumi, kas nesatur kakao vai satur mazāk kā 40 % kakao, kura daudzums aprēķināts no kopējās masas, izstrādājumi, kas nesatur taukus un kas nav minēti vai iekļauti citur, pārtikas izstrādājumi, kas pagatavoti no precēm, kas minētas no 0401. līdz 0404. pozīcijai un kas nesatur kakao vai satur mazāk kā 5 % kakao, kas aprēķināts no kopējās masas, izstrādājumi, kas nesatur taukus un kas nav minēti vai iekļauti citur: | | | |
| 1901 10 00 | – zīdaiņiem paredzēti un mazumtirdzniecībā pieejami izstrādājumi | 0 | 0 | 0 |
| 1901 20 00 | – 1905. pozīcijā minēto maizes izstrādājumu ražošanā izmantotie maisījumi un mīklas | 0 | 0 | 0 |
| 1901 90 | – pārējie izstrādājumi: | | | |
| | – – iesala ekstrakts: | | | |
| 1901 90 11 | – – – ar sausā ekstrakta saturu virs 90 % | 0 | 0 | 0 |
| 1901 90 19 | – – – pārējie izstrādājumi | 0 | 0 | 0 |
| | – – pārējie izstrādājumi | | | |
| 1902 | Vārīti vai nevārīti, kā arī (ar gaļu un citām vielām) pildīti vai nepildīti makaroni, kā arī cita veida sagatavoti vai nesagatavoti makaroni, piemēram, spageti, makaroni, nūdeles, lazaņja, gnoči, ravioli, kanneloni, kuskusmakaroni: | | | |
| | – nevārīti makaroni, kas nav pildīti vai kā citādi sagatavoti: | | | |
| 1902 11 00 | – – satur olas | 0 % + 16,7 EUR/ 100 kg | 0 % + 11 EUR/ 100 kg | 0 |
| 1902 19 | – – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 1902 19 10 | – – – nesatur parastos kviešu miltus vai rupjā maluma miltus | 0 % + 20,4 EUR/ 100 kg | 0 % + 13,5 EUR/ 100 kg | 0 |
| 1902 19 90 | – – – pārējie izstrādājumi | 0 % + 17,5 EUR/ 100 kg | 0 % + 11,6 EUR/ 100 kg | 0 |
| 1902 20 | – pildītie makaroni, kas ir vārīti vai nevārīti vai kā citādi sagatavoti: | | | |
| | – – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 1902 20 91 | – – – vārīti izstrādājumi | 0 % + 5,2 EUR/ 100 kg | 0 % + 4 EUR/ 100 kg | 0 |
| 1902 20 99 | – – – pārējie izstrādājumi | 0 % + 14,7 EUR/ 100 kg | 0 % + 11,2 EUR/ 100 kg | 0 |
| 1902 30 | – cita veida makaroni: | | | |
| 1902 30 10 | – – kaltētie makaroni | 0 % + 16,7 EUR/ 100 kg | 0 % + 11 EUR/ 100 kg | |
| 1902 30 90 | – – pārējie izstrādājumi | 0 % + 6,6 EUR/ 100 kg | 0 % + 4,4 EUR/ 100 kg | 0 |
| 1902 40 | – kuskusmakaroni: | | | |
| 1902 40 10 | – – nesagatavoti kuskusmakaroni | 0 | 0 | 0 |
| 1902 40 90 | – – pārējie izstrādājumi | 0 | 0 | 0 |
| 1903 00 00 | Tapiokas putraimi un to aizstājēji, kas ražoti no cietes pārslu, graudu, putraimu, kliju vai tamlīdzīgos veidos | 0 | 0 | 0 |
| 1904 | Pārstrādātie pārtikas produkti, kas iegūti, apcepot vai grauzdējot graudus vai labības produktus (piemēram, kukurūzas pārslas), labības izstrādājumi (izņemot kukurūzu) graudu vai pārslu vai kādā citā pārstrādātā veidā (izņemot miltus, putraimus un rupjā maluma miltus), kas iepriekš izvārīti vai sagatavoti citā veidā un nav minēti vai iekļauti citur: | | | |
| 1904 10 | – pārstrādātie pārtikas produkti, kas iegūti, apcepinot vai grauzdējot graudus vai labības produktus: | | | |
| 1904 10 10 | – – iegūti no kukurūzas | 0 | 0 | 0 |
| 1904 10 30 | – – iegūti no rīsiem | 0 | 0 | 0 |
| 1904 10 90 | – – pārējie produkti | 0 | 0 | 0 |
| 1904 20 | – pārstrādātie pārtikas produkti, kas iegūti no negrauzdētām graudu pārslām vai negrauzdētu graudu pārslu un grauzdētu graudu pārslu maisījumiem vai apceptiem graudiem: | | | |
| 1904 20 10 | – – maisījumu (Musli) veida produkts, kam pamatā ir negrauzdētas graudu pārslas | 0 | 0 | 0 |
| | – – pārējie produkti: | | | |
| 1904 20 91 | – – – iegūti no kukurūzas | 0 | 0 | 0 |
| 1904 20 95 | – – – iegūti no rīsiem | 0 | 0 | 0 |
| 1904 20 99 | – – – pārējie produkti | 0 | 0 | 0 |
| 1904 30 00 | – Bulgur kviešu putraimi | 0 | 0 | 0 |
| 1904 90 | – pārējie produkti | 0 | 0 | 0 |
| 1905 | Maize, konditorejas izstrādājumi, tortes, cepumi un pārējie maizes izstrādājumi, kas satur vai nesatur kakao, dievmaize, tukšas kapsulas, ko izmanto farmācijā, zīmoglaka, rīspapīrs un tamlīdzīgi izstrādājumi: | | | |
| 1905 10 00 | – grauzdiņi | 0 | 0 | 0 |
| 1905 20 | – piparkūkas un tamlīdzīgie izstrādājumi | 0 | 0 | 0 |
| | – saldie cepumi un vafeles: | | | |
| 1905 31 | – – saldie cepumi: | 0 | 0 | 0 |
| 1905 32 | – – – vafeles | 0 | 0 | 0 |
| 1905 40 | – sausiņi, grauzdēta maize un līdzīgi grauzdēti produkti | 0 | 0 | 0 |
| 1905 90 | – pārējie produkti: | | | |
| 1905 90 10 | – – plāceņi | 0 | 0 | 0 |
| 1905 90 20 | – – dievmaize, tukšas kapsulas, ko izmanto farmācijā, zīmoglaka, rīspapīrs un tamlīdzīgi izstrādājumi | 0 | 0 | 0 |
| | – – pārējie produkti: | 0 | 0 | 0 |
| 1905 90 30 | – – – maizes izstrādājumi, kam nav pievienots medus, olas, siers vai augļi un kuros sausā veidā ir ne vairāk kā 5 % cukura un ne vairāk kā 5 % tauku | 0 | 0 | 0 |
| 1905 90 45 | – – – cepumi | 0 | 0 | 0 |
| 1905 90 55 | – – – pikanti vai sālīti, spiesti vai stiepti izstrādājumi | 0 | 0 | 0 |
| | – – – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 1905 90 60 | – – – – ar saldinātāju | 0 | 0 | 0 |
| 2001 | Dārzeņi, augļi, rieksti un pārējās pārtikā izmantojamas augu sastāvdaļas, kas sagatavotas vai konservētas etiķī vai etiķskābē: | | | |
| 2001 90 | – pārējie produkti: | | | |
| 2001 90 30 | – – saldā kukurūza (Zea mays var. saccharata) | 0 | 0 | 0 |
| 2001 90 40 | – – saldie kartupeļi, batātes un tamlīdzīgas pārtikā izmantojamas augu sastāvdaļas, kas satur 5 % vai vairāk cietes | 0 | 0 | 0 |
| 2001 90 60 | – – palmas serdeņi | 0 | 0 | 0 |
| 2004 | Pārējie saldētie, sagatavotie vai konservētie dārzeņi, izņemot etiķī vai etiķskābē apstrādātos un tos, kas ietilpst 2006. pozīcijā: | | | |
| 2004 10 | – kartupeļi: | | | |
| 2004 10 91 | – – – miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā | 0 | 0 | 0 |
| 2004 90 | – pārējie dārzeņi vai dārzeņu maisījumi: | | | |
| 2004 90 10 | – – saldā kukurūza (Zea mays var. saccharata) | 0 | 0 | 0 |
| 2005 | Pārējie nesaldētie, sagatavotie vai konservētie dārzeņi, izņemot etiķī vai etiķskābē apstrādātos un tos, kas ietilpst 2006. pozīcijā: | | | |
| 2005 20 | – kartupeļi: | | | |
| 2005 20 10 | – – miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā | 0 | 0 | 0 |
| 2005 80 00 | – saldā kukurūza (Zea mays var. saccharata) | 0 | 0 | 0 |
| 2008 | Augļi, rieksti un pārējās pārtikā izmantojamas augu sastāvdaļas, kas sagatavotas vai konservētas citā veidā, kam ir vai nav pievienots cukurs vai kāds cits saldinātājs vai alkohols, un kas nav minētas vai iekļautas citur: | | | |
| | – rieksti, zemesrieksti un cita veida sēklas, kas ir vai nav sajauktas kopā: | | | |
| 2008 11 | – – zemesrieksti: | | | |
| 2008 11 10 | – – – zemesriekstu sviests | 0 | 0 | 0 |
| 2008 91 00 | – – palmas serdeņi | 0 | 0 | 0 |
| 2008 99 | – – pārējie produkti: | | | |
| | – – – bezalkoholiskie produkti: | | | |
| | – – – – bez cukura: | | | |
| 2008 99 85 | – – – – – kukurūza, izņemot saldo kukurūzu (Zea mays var. saccharata) | 0 | 0 | 0 |
| 2008 99 91 | – – – – – saldie kartupeļi, batātes un tamlīdzīgas pārtikās izmantojamas augu sastāvdaļas, kas satur 5 % vai vairāk cietes | 0 | 0 | 0 |
| 2101 | Kafijas un tējas ekstrakti, esences un koncentrāti un uz šo ražojumu vai uz kafijas vai tējas pamata sagatavoti ražojumi, grauzdēti cigoriņi un pārējie grauzdētie kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti: | | | |
| | – kafijas ekstrakti, esences un koncentrāti un uz šo ekstraktu, esenču vai koncentrātu vai uz kafijas pamata sagatavoti izstrādājumi: | | | |
| 2101 11 | – – ekstrakti, esences un koncentrāti | 0 | 0 | 0 |
| 2101 12 | – – uz šo ekstraktu, esences vai koncentrātu vai uz kafijas pamata sagatavoti izstrādājumi: | | | |
| 2101 12 98 | – – – pārējie izstrādājumi | 0 | 0 | 0 |
| 2101 20 | – tējas ekstrakti, esences un koncentrāti un uz šo ekstraktu, esenču vai koncentrātu vai uz tējas pamata sagatavoti izstrādājumi: | | | |
| 2101 20 20 | – – ekstrakti, esences un koncentrāti | 0 | 0 | 0 |
| | – – produkti: | | | |
| 2101 20 98 | – – – pārējie izstrādājumi | 0 | 0 | 0 |
| 2101 30 | – grauzdēti cigoriņi un pārējie grauzdētie kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti | 0 | 0 | 0 |
| 2102 | Aktīvs vai neaktīvs raugs, pārējie nedzīvie vienšūnas mikroorganismi (izņemot 3002. pozīcijā iekļautās vakcīnas), maizes rūpniecībā izmantotie pulveri: | | | |
| 2102 10 | – aktīvais raugs: | | | |
| 2102 10 10 | – – kultūrraugs | 0 | 0 | 0 |
| | – – maizes rūpniecībā izmantojamais raugs: | | | |
| 2102 10 31 | – – – sausā veidā | 0 | 0 | 0 |
| 2102 10 39 | – – – pārējie produkti | 0 | 0 | 0 |
| 2102 20 | – – neaktīvais raugs: | | | |
| 2102 20 11 | – – – tablešu, kubiciņu vai līdzīgā veidā vai iepakojumā, kur tā masa nepārsniedz 1 kg | 0 | 0 | 0 |
| 2102 20 19 | – – – pārējie izstrādājumi | 0 | 0 | 0 |
| 2102 30 00 | – pārstrādātie, maizes rūpniecībā izmantotie pulveri | 0 | 0 | 0 |
| 2103 | Mērces un produkti mērču pagatavošanai, garšvielu un piedevu maisījumi, sinepju pulveris un gatavas sinepes: | | | |
| 2103 10 00 | – sojas mērce | 0 | 0 | 0 |
| 2103 20 00 | – tomātu kečups un pārējās tomātu mērces | 0 | 0 | 0 |
| 2103 90 | – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 2103 90 90 | – – pārējie izstrādājumi | 0 | 0 | 0 |
| 2104 | Zupas un buljoni, produkti to pagatavošanai, viendabīgie pārtikas produktu maisījumi | 0 | 0 | 0 |
| 2105 00 | Saldējums un pārējie pārtikā izmantojamie ledus izstrādājumi, kuru sastāvā ir vai nav ledus: | | | |
| 2105 00 10 | – nesatur piena taukus vai kur to saturs ir 3 % vai mazāk | 0 | 0 | 0 |
| | – piens ar tauku saturu: | | | |
| 2105 00 91 | – – no 3 % līdz 7 % | 0 | 0 | 0 |
| 2105 00 99 | – – 7 % vai vairāk | 0 | 0 | 0 |
| 2106 | Pārtikas produkti, kas nav minēti vai iekļauti citur: | | | |
| 2106 10 | – proteīna koncentrāts un strukturētās proteīnvielas: | | | |
| 2106 10 20 | – – nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti vai kuru saturā ir līdz 1.5 % piena tauku, 5 % saharozes vai izoglikozes, 5 % glikozes vai cietes | 4 | 4 | 0 |
| 2106 10 80 | – – pārējie produkti | 0 % + EAR (1) | 0 % + EAR (1) | 0 |
| 2208 | Nedenaturēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentrāciju mazāk nekā 80 tilp.%; stiprie alkoholiskie dzērieni, liķieri un citi alkoholiskie dzērieni | | | |
| 2208 40 | – rums un ruma paveidi (taffia): | | | |
| | – – tvertnēs, kuru tilpums ir 2 l vai mazāks: | | | |
| 2208 40 11 | – – – rums, kura sastāvā esošo gaistošo vielu, izņemot etilspirtu un metilspirtu, saturs ir vismaz 225 grami uz hektolitru tīra alkohola (ar 10 % novirzi) | 0,6 EUR/ % no apj./hl + 3,2 EUR/hl | 0,6 EUR/ % no apj./hl + 3,2 EUR/hl | 0 |
| | – – – pārējie dzērieni: | | | |
| 2208 40 39 | – – – – pārējie dzērieni | 0,6 EUR/ % no apj./hl + 3,2 EUR/hl | 0,6 EUR/ % no apj./hl + 3,2 EUR/hl | 0 |
| | – – tvertnēs, kuru tilpums ir lielāks par 2 l: | | | |
| 2208 40 51 | – – – rums, kura sastāvā esošo gaistošo vielu, izņemot etilspirtu un metilspirtu, saturs ir vismaz 225 grami uz hektolitru tīra alkohola (ar 10 % novirzi) | 0,6 EUR/ % no apj./hl | 0,6 EUR/ % no apj./hl | 0 |
| | – – – pārējie dzērieni: | | | |
| 2208 40 99 | – – – – pārējie dzērieni | 0,6 EUR/ % no apj./hl | 0,6 EUR/ % no apj./hl | 0 |
| 2402 | Dažāda veida cigāri un cigaretes, kas satur tabaku vai tabakas aizstājējus: | | | |
| 2402 10 00 | – dažāda veida cigāri, kas satur tabaku | 26 | 26 | 0 |
| 2402 20 | – cigaretes, kas satur tabaku | | | |
| 2402 20 10 | – – satur krustnagliņas | 10 | 10 | 0 |
| 2402 20 90 | – – pārējie izstrādājumi | 57,6 | 57,6 | 0 |
| 2402 90 00 | – pārējie izstrādājumi | 57,6 | 57,6 | 0 |
| 2403 | Pārējie tabakas izstrādājumi un rūpnieciski izstrādātie tabakas aizstājēji, “pārstrādātās” tabakas izstrādājumi, tabakas izvilkumi un esences: | | | |
| 2403 10 | – smēķēšanai izmantojamā tabaka, kas jebkādās proporcijās satur vai nesatur tabakas aizstājējus | 74,9 | 74,9 | 0 |
| | – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 2403 91 | – – viendabīgie “pārstrādātās” tabakas izstrādājumi | 16,6 | 16,6 | 0 |
| 2403 99 | – – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 2403 99 10 | – – – zelējamā tabaka un šņaucamā tabaka | 41,6 | 41,6 | 0 |
| 2403 99 90 | – – – pārējie izstrādājumi | 16,6 | 16,6 | 0 |
| 3302 | Rūpniecībā kā izejvielas izmantotie smaržvielu maisījumi un maisījumi (ieskaitot alkoholiskos šķīdumus), kuru pamatā ir viena vai vairākas no šīm vielām; pārējie izstrādājumi, kuru pamatā ir alkoholisko dzērienu ražošanā izmantotās smaržvielas: | | | |
| 3302 10 | – pārtikas vai dzērienu ražošanā izmantotie maisījumi: | | | |
| | – – dzērienu ražošanā izmantotie maisījumi: | | | |
| | – – – maisījumi, kuru sastāvā ir visas garšvielas, kas raksturo dzērienus: | | | |
| | – – – – pārējie produkti: | | | |
| 3302 10 21 | – – – – – nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti, vai kuru saturā ir līdz 1.5 % piena tauku, 5 % saharozes vai izoglikozes, 5 % glikozes vai cietes | 0 | 0 | 0 |
| 3302 10 29 | – – – – – pārējie produkti | 0 | 0 | 0 |
| 3823 | Taukainās rūpnieciskās monokarbonoksila skābes, attīrīšanas ceļā iegūtās skābi saturošās eļļas, rūpnieciskie taukainie spirti | 0 | 0 | 0 |

KN kodi

Apraksts

No spēkā stāšanās dienas līdz 31.12.2005.

(%)

No 1.1.2006. līdz 31.12.2006.

(%)

No 1.1.2007.

(%)

0403

Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un pārējie raudzētie vai skābētie piena produkti koncentrētā vai nekoncentrētā veidā vai tādi piena produkti, kam pievienots cukurs vai kāds cits saldinošs līdzeklis, garšviela vai augļi, rieksti vai kakao:

0403 10

– jogurts:

– – satur garšvielas vai augļus, riekstus, vai kakao:

– – – pulvera, graudu vai kādā citā cietā veidā ar tauku saturu:

0403 10 51

– – – – ne vairāk kā 1,5 %

0

0

0

0403 10 53

– – – – no 1,5 % līdz 27 %

0

0

0

0403 10 59

– – – – vairāk kā 27 %

0

0

0

– – – citā veidā, ar tauku saturu:

0403 10 91

– – – – ne vairāk kā 3 %

0

0

0

0403 10 93

– – – – no 3 % līdz 6 %

0

0

0

0403 10 99

– – – – Evairāk kā 6 %

0

0

0

0403 90

– pārējie produkti:

– – satur garšvielas, augļus, riekstus vai kakao:

– – – pulvera, graudu vai kādā citā cietā veidā ar tauku saturu:

0403 90 71

– – – – ne vairāk kā 1,5 %

0

0

0

0403 90 73

– – – – no 1,5 % līdz 27 %

0

0

0

0403 90 79

– – – – vairāk kā 27 %

0

0

0

– – – citā veidā, ar tauku saturu:

0403 90 91

– – – – vairāk kā 3 %

0

0

0

0403 90 93

– – – – no 3 % līdz 6 %

0

0

0

0403 90 99

– – – – vairāk kā 6 %

0

0

0

0405

Sviests un pārējie taukus un eļļu saturošie produkti, kas iegūti no piena, kausētie sieri:

0405 20

– kausētie sieri:

0405 20 10

– – ar tauku saturu no 39 % līdz 60 %

0 % + EAR (1)

0 % + EAR (1)

0

0405 20 30

– – ar tauku saturu no 60 % līdz 75 %

0 % + EAR (1)

0 % + EAR (1)

0

0710

Saldēti dārzeņi (nevārīti, tvaicēti vai ūdenī vārīti):

0710 40 00

– saldā kukurūza

0

0

0

0711

Konservēti dārzeņi īslaicīgai glabāšanai (konservēti, piemēram, sēra dioksīdā, sālsūdenī, sēra dioksīdā vai kādā citā konservējošā šķīdumā), kas šādā veidā nav derīgi tiešai lietošanai pārtikā:

0711 90

– pārējie dārzeņi dārzeņu maisījumi:

0711 90 30

– – – saldā kukurūza

0

0

0

1302

Dārzeņu biezeņi un izvilkumi; pektīni; pektināti un pektāti, agars un pārējās augu izcelsmes līmes un no dārzeņiem iegūti biezinātāji gan pārveidotā, gan nepārveidotā veidā:

– dārzeņu biezeņi un izvilkumi:

1302 13 00

– – iegūti no apiņiem

0

0

0

1302 20

– pektīni, pektināti un pektāti:

1302 20 10

– – sausā veidā

0

0

0

1302 20 90

– – pārējie izstrādājumi

0

0

0

1505

Vilnas tauki un no tiem iegūtas taukvielas (ieskaitot lanolīnu):

1505 00 10

– neapstrādāta vilnas ziede

0

0

0

1516

Dzīvnieku un dārzeņu tauki un eļļa un tās daļiņas, kas ir daļēji vai pilnībā apstrādātas ar ūdeņradi vai esteri vai tā savienojumiem, attīrītas vai neattīrītas, bet nav pārstrādātas tālāk:

1516 20

– dzīvnieku tauki un eļļa un to daļiņas:

1516 20 10

– – ar ūdeņradi apstrādāta rīcineļļa, tā sauktais “opāla vasks”

0

0

0

1517

Margarīns, pārtikā izmantojami dzīvnieku, augu tauku, eļļu vai dažādu šajā iedaļā minēto daļiņu maisījumi vai produkti, izņemot pārtikā izmantojamos taukus, eļļas un to daļiņas, kas ietilpst 1516. pozīcijā:

1517 10

– margarīns, izņemot šķidro margarīnu:

1517 10 10

– – satur no 10 % līdz 15 % piena tauku

0

0

0

1517 90

– pārējie produkti:

1517 90 10

– – satur no 10 % līdz 15 % piena tauku

0

0

0

– – pārējie produkti:

1517 90 93

– – – pārtikā izmantojami maisījumi vai produkti, ko izmanto liešanas formu atbrīvošanai

0

0

0

1518 00

Dzīvnieku un dārzeņu tauki un eļļa un to daļiņas, kas ir vārīti, apstrādāti ar skābekli vai sēru, atūdeņoti, kausēti, polimerizēti vakuumā ar siltumu vai inertās gāzē vai jebkādā citā veidā ķīmiski apstrādāti, izņemot tos, kas ietilpst 1516. pozīcijā: pārtikā neizmantojami dzīvnieku vai augu tauki, eļļas vai to daļiņu maisījumi vai produkti, vai dažādi šajā iedaļā minētie tauki vai eļļas, kas nav minētas vai iekļautas citur:

1518 00 10

– linoksīns

0

0

0

– pārējie produkti:

1518 00 91

– – dzīvnieku un dārzeņu tauki un eļļa un to daļiņas, kas ir vārīti, apstrādāti ar skābekli vai sēru, atūdeņoti, kausēti, polimerizēti vakuumā ar siltumu vai inertās gāzē vai jebkādā citā veidā ķīmiski apstrādāti, izņemot tos, kas ietilpst 1516. pozīcijā

0

0

0

– – pārējie produkti:

1518 00 95

– – – pārtikā neizmantojami dzīvnieku vai dzīvnieku un augu tauku un eļļu un to daļiņu maisījumi vai produkti

0

0

0

1518 00 99

– – – pārējie produkti

0

0

0

1521

Attīrīti vai neattīrīti, krāsoti vai nekrāsoti dārzeņu vaski (izņemot triglicerīdus), bišu vasks, citu kukaiņu vaski un spermaceti:

1521 90

– pārējie produkti:

1521 90 99

– – – pārējie produkti

0

0

0

1522 00

Trāns, taukvielu un dzīvnieku vai augu vasku apstrādes atlikumi:

1522 00 10

– trāns

0

0

0

1702

Cita veida cukurs, ieskaitot ķīmiski tīru laktozi, maltozi, glikozi un fruktozi cietā veidā, garšvielas un krāsvielas nesaturoši cukura sīrupi, mākslīgais medus, kas ir vai nav sajaukts ar dabisko medu, karameles:

1702 50 00

– ķīmiski tīra fruktoze

0

0

0

1702 90

– pārējie produkti, ieskaitot invertcukuru:

1702 90 10

– – ķīmiski tīra maltoze

0

0

0

1704

Cukuru saturoša konditoreja (ieskaitot balto šokolādi), kas nesatur kakao:

1704 10

– košļājamās gumijas ar vai bez cukura pārklājumu:

– – satur mazāk nekā 60 % saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze):

1704 10 11

– – – košļājamās gumijas plāksnītes

0

0

0

1704 10 19

– – – pārējie izstrādājumi

0

0

0

– – satur 60 % un vairāk saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze):

1704 10 91

– – – košļājamās gumijas plāksnītes

0

0

0

1704 10 99

– – – pārējie izstrādājumi

0

0

0

1704 90

– pārējie izstrādājumi:

1704 90 10

– – lakricas ekstrakts, kas satur vairāk nekā 10 % saharozes, bet kam nav pievienotas citas vielas

0

0

0

1704 90 30

– – baltā šokolāde

0

0

0

– – pārējie izstrādājumi:

1704 90 51

– – – pastas, ieskaitot marcipānu, iesaiņojumā ar tīro svaru 1 kg un vairāk

0

0

0

1704 90 55

– – – pretklepus tabletes un tabletes pret kakla sāpēm

0

0

0

1704 90 61

– – – dražejas ar cukura pārklājumu

0

0

0

– – – pārējie izstrādājumi:

1704 90 65

– – – – konditorejas izstrādājumi košļājamo gumiju un želejas veidā, ieskaitot augļu pastas un no cukura pagatavotu konditorejas izstrādājumu veidā

0

0

0

1704 90 71

– – – vārītas konfektes ar pildījumu vai bez pildījuma

0

0

0

1704 90 75

– – – – īrisi, karameles un tamlīdzīgie saldumi

0

0

0

– – – – pārējie produkti:

1704 90 81

– – – – – presētās tabletes

0

0

0

1806

Šokolāde un pārējie pārtikas izstrādājumi, kas satur kakao:

1806 10

– kakao pulveris, kam pievienots cukurs vai kāds cits saldinošs līdzeklis:

1806 10 20

– – satur 5 % līdz 65 % saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) vai izoglikozes saharozes formā

0

0

0

1806 10 30

– – satur 65 % līdz 80 % saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) vai izoglikozes saharozes formā

0

0

0

1806 20

– pārējie izstrādājumi kubiciņu, plāksnīšu vai batoniņu formā, kas sver vairāk nekā 2 kg, vai šķidrā, mīklas, pulvera, graudu vai citā veidā, kas ievietoti konteineros vai iepakojumā, kur to masa pārsniedz 2 kg:

1806 20 10

– – satur 31 % vai vairāk kakao sviesta vai vairāk nekā 31 % kakao sviesta un piena tauku, kopā ņemot

0

0

0

1806 20 30

– – satur no 25 % līdz 31 % kakao sviesta un piena tauku

0

0

0

– – pārējie produkti:

1806 20 50

– – – satur 18 % vai vairāk kakao sviesta

0

0

0

1806 20 70

– – – šokolādes piena skaidiņas

0

0

0

1806 20 80

– – – aromatizēts šokolādes pārklājums

0

0

0

1806 20 95

– – – pārējie izstrādājumi

0

0

0

– pārējie izstrādājumi kubiciņu, plāksnīšu vai batoniņu formā:

1806 31 00

– – ar pildījumu

0

0

0

1806 32

– – bez pildījuma:

1806 32 10

– – – ar graudaugu, augļu vai riekstu piedevu

0

0

0

1806 32 90

– – – pārējie izstrādājumi

0

0

0

1806 90

– pārējie izstrādājumi:

– – šokolādes un šokolādes izstrādājumi:

– – – šokolāde ar pildījumu vai bez pildījuma:

1806 90 11

– – – – satur alkoholu

0

0

0

1806 90 19

– – – – pārējie izstrādājumi

0

0

0

– – – pārējie izstrādājumi:

1806 90 31

– – – – ar pildījumu

0

0

0

1806 90 39

– – – – bez pildījuma

0

0

0

1806 90 50

– – cukuru saturoša konditoreja un tās aizstājēji, kas pagatavoti no kakao saturošām cukuru aizstājošām vielām

0

0

0

1806 90 60

– – uz maizes ziežamie izstrādājumi, kas satur kakao

0

0

0

1806 90 70

– – kakao saturošie produkti, kas paredzēti alkoholisko dzērienu ražošanai

0

0

0

1901

Iesala ekstrakts, pārtikas produkti no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes, vai iesala ekstrakta pagatavotie pārtikas izstrādājumi, kas nesatur kakao vai satur mazāk kā 40 % kakao, kura daudzums aprēķināts no kopējās masas, izstrādājumi, kas nesatur taukus un kas nav minēti vai iekļauti citur, pārtikas izstrādājumi, kas pagatavoti no precēm, kas minētas no 0401. līdz 0404. pozīcijai un kas nesatur kakao vai satur mazāk kā 5 % kakao, kas aprēķināts no kopējās masas, izstrādājumi, kas nesatur taukus un kas nav minēti vai iekļauti citur:

1901 10 00

– zīdaiņiem paredzēti un mazumtirdzniecībā pieejami izstrādājumi

0

0

0

1901 20 00

– 1905. pozīcijā minēto maizes izstrādājumu ražošanā izmantotie maisījumi un mīklas

0

0

0

1901 90

– pārējie izstrādājumi:

– – iesala ekstrakts:

1901 90 11

– – – ar sausā ekstrakta saturu virs 90 %

0

0

0

1901 90 19

– – – pārējie izstrādājumi

0

0

0

– – pārējie izstrādājumi

1902

Vārīti vai nevārīti, kā arī (ar gaļu un citām vielām) pildīti vai nepildīti makaroni, kā arī cita veida sagatavoti vai nesagatavoti makaroni, piemēram, spageti, makaroni, nūdeles, lazaņja, gnoči, ravioli, kanneloni, kuskusmakaroni:

– nevārīti makaroni, kas nav pildīti vai kā citādi sagatavoti:

1902 11 00

– – satur olas

0 % + 16,7 EUR/ 100 kg

0 % + 11 EUR/ 100 kg

0

1902 19

– – pārējie izstrādājumi:

1902 19 10

– – – nesatur parastos kviešu miltus vai rupjā maluma miltus

0 % + 20,4 EUR/ 100 kg

0 % + 13,5 EUR/ 100 kg

0

1902 19 90

– – – pārējie izstrādājumi

0 % + 17,5 EUR/ 100 kg

0 % + 11,6 EUR/ 100 kg

0

1902 20

– pildītie makaroni, kas ir vārīti vai nevārīti vai kā citādi sagatavoti:

– – pārējie izstrādājumi:

1902 20 91

– – – vārīti izstrādājumi

0 % + 5,2 EUR/ 100 kg

0 % + 4 EUR/ 100 kg

0

1902 20 99

– – – pārējie izstrādājumi

0 % + 14,7 EUR/ 100 kg

0 % + 11,2 EUR/ 100 kg

0

1902 30

– cita veida makaroni:

1902 30 10

– – kaltētie makaroni

0 % + 16,7 EUR/ 100 kg

0 % + 11 EUR/ 100 kg

1902 30 90

– – pārējie izstrādājumi

0 % + 6,6 EUR/ 100 kg

0 % + 4,4 EUR/ 100 kg

0

1902 40

– kuskusmakaroni:

1902 40 10

– – nesagatavoti kuskusmakaroni

0

0

0

1902 40 90

– – pārējie izstrādājumi

0

0

0

1903 00 00

Tapiokas putraimi un to aizstājēji, kas ražoti no cietes pārslu, graudu, putraimu, kliju vai tamlīdzīgos veidos

0

0

0

1904

Pārstrādātie pārtikas produkti, kas iegūti, apcepot vai grauzdējot graudus vai labības produktus (piemēram, kukurūzas pārslas), labības izstrādājumi (izņemot kukurūzu) graudu vai pārslu vai kādā citā pārstrādātā veidā (izņemot miltus, putraimus un rupjā maluma miltus), kas iepriekš izvārīti vai sagatavoti citā veidā un nav minēti vai iekļauti citur:

1904 10

– pārstrādātie pārtikas produkti, kas iegūti, apcepinot vai grauzdējot graudus vai labības produktus:

1904 10 10

– – iegūti no kukurūzas

0

0

0

1904 10 30

– – iegūti no rīsiem

0

0

0

1904 10 90

– – pārējie produkti

0

0

0

1904 20

– pārstrādātie pārtikas produkti, kas iegūti no negrauzdētām graudu pārslām vai negrauzdētu graudu pārslu un grauzdētu graudu pārslu maisījumiem vai apceptiem graudiem:

1904 20 10

– – maisījumu (Musli) veida produkts, kam pamatā ir negrauzdētas graudu pārslas

0

0

0

– – pārējie produkti:

1904 20 91

– – – iegūti no kukurūzas

0

0

0

1904 20 95

– – – iegūti no rīsiem

0

0

0

1904 20 99

– – – pārējie produkti

0

0

0

1904 30 00

– Bulgur kviešu putraimi

0

0

0

1904 90

– pārējie produkti

0

0

0

1905

Maize, konditorejas izstrādājumi, tortes, cepumi un pārējie maizes izstrādājumi, kas satur vai nesatur kakao, dievmaize, tukšas kapsulas, ko izmanto farmācijā, zīmoglaka, rīspapīrs un tamlīdzīgi izstrādājumi:

1905 10 00

– grauzdiņi

0

0

0

1905 20

– piparkūkas un tamlīdzīgie izstrādājumi

0

0

0

– saldie cepumi un vafeles:

1905 31

– – saldie cepumi:

0

0

0

1905 32

– – – vafeles

0

0

0

1905 40

– sausiņi, grauzdēta maize un līdzīgi grauzdēti produkti

0

0

0

1905 90

– pārējie produkti:

1905 90 10

– – plāceņi

0

0

0

1905 90 20

– – dievmaize, tukšas kapsulas, ko izmanto farmācijā, zīmoglaka, rīspapīrs un tamlīdzīgi izstrādājumi

0

0

0

– – pārējie produkti:

0

0

0

1905 90 30

– – – maizes izstrādājumi, kam nav pievienots medus, olas, siers vai augļi un kuros sausā veidā ir ne vairāk kā 5 % cukura un ne vairāk kā 5 % tauku

0

0

0

1905 90 45

– – – cepumi

0

0

0

1905 90 55

– – – pikanti vai sālīti, spiesti vai stiepti izstrādājumi

0

0

0

– – – pārējie izstrādājumi:

1905 90 60

– – – – ar saldinātāju

0

0

0

2001

Dārzeņi, augļi, rieksti un pārējās pārtikā izmantojamas augu sastāvdaļas, kas sagatavotas vai konservētas etiķī vai etiķskābē:

2001 90

– pārējie produkti:

2001 90 30

– – saldā kukurūza (Zea mays var. saccharata)

0

0

0

2001 90 40

– – saldie kartupeļi, batātes un tamlīdzīgas pārtikā izmantojamas augu sastāvdaļas, kas satur 5 % vai vairāk cietes

0

0

0

2001 90 60

– – palmas serdeņi

0

0

0

2004

Pārējie saldētie, sagatavotie vai konservētie dārzeņi, izņemot etiķī vai etiķskābē apstrādātos un tos, kas ietilpst 2006. pozīcijā:

2004 10

– kartupeļi:

2004 10 91

– – – miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā

0

0

0

2004 90

– pārējie dārzeņi vai dārzeņu maisījumi:

2004 90 10

– – saldā kukurūza (Zea mays var. saccharata)

0

0

0

2005

Pārējie nesaldētie, sagatavotie vai konservētie dārzeņi, izņemot etiķī vai etiķskābē apstrādātos un tos, kas ietilpst 2006. pozīcijā:

2005 20

– kartupeļi:

2005 20 10

– – miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā

0

0

0

2005 80 00

– saldā kukurūza (Zea mays var. saccharata)

0

0

0

2008

Augļi, rieksti un pārējās pārtikā izmantojamas augu sastāvdaļas, kas sagatavotas vai konservētas citā veidā, kam ir vai nav pievienots cukurs vai kāds cits saldinātājs vai alkohols, un kas nav minētas vai iekļautas citur:

– rieksti, zemesrieksti un cita veida sēklas, kas ir vai nav sajauktas kopā:

2008 11

– – zemesrieksti:

2008 11 10

– – – zemesriekstu sviests

0

0

0

2008 91 00

– – palmas serdeņi

0

0

0

2008 99

– – pārējie produkti:

– – – bezalkoholiskie produkti:

– – – – bez cukura:

2008 99 85

– – – – – kukurūza, izņemot saldo kukurūzu (Zea mays var. saccharata)

0

0

0

2008 99 91

– – – – – saldie kartupeļi, batātes un tamlīdzīgas pārtikās izmantojamas augu sastāvdaļas, kas satur 5 % vai vairāk cietes

0

0

0

2101

Kafijas un tējas ekstrakti, esences un koncentrāti un uz šo ražojumu vai uz kafijas vai tējas pamata sagatavoti ražojumi, grauzdēti cigoriņi un pārējie grauzdētie kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti:

– kafijas ekstrakti, esences un koncentrāti un uz šo ekstraktu, esenču vai koncentrātu vai uz kafijas pamata sagatavoti izstrādājumi:

2101 11

– – ekstrakti, esences un koncentrāti

0

0

0

2101 12

– – uz šo ekstraktu, esences vai koncentrātu vai uz kafijas pamata sagatavoti izstrādājumi:

2101 12 98

– – – pārējie izstrādājumi

0

0

0

2101 20

– tējas ekstrakti, esences un koncentrāti un uz šo ekstraktu, esenču vai koncentrātu vai uz tējas pamata sagatavoti izstrādājumi:

2101 20 20

– – ekstrakti, esences un koncentrāti

0

0

0

– – produkti:

2101 20 98

– – – pārējie izstrādājumi

0

0

0

2101 30

– grauzdēti cigoriņi un pārējie grauzdētie kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti

0

0

0

2102

Aktīvs vai neaktīvs raugs, pārējie nedzīvie vienšūnas mikroorganismi (izņemot 3002. pozīcijā iekļautās vakcīnas), maizes rūpniecībā izmantotie pulveri:

2102 10

– aktīvais raugs:

2102 10 10

– – kultūrraugs

0

0

0

– – maizes rūpniecībā izmantojamais raugs:

2102 10 31

– – – sausā veidā

0

0

0

2102 10 39

– – – pārējie produkti

0

0

0

2102 20

– – neaktīvais raugs:

2102 20 11

– – – tablešu, kubiciņu vai līdzīgā veidā vai iepakojumā, kur tā masa nepārsniedz 1 kg

0

0

0

2102 20 19

– – – pārējie izstrādājumi

0

0

0

2102 30 00

– pārstrādātie, maizes rūpniecībā izmantotie pulveri

0

0

0

2103

Mērces un produkti mērču pagatavošanai, garšvielu un piedevu maisījumi, sinepju pulveris un gatavas sinepes:

2103 10 00

– sojas mērce

0

0

0

2103 20 00

– tomātu kečups un pārējās tomātu mērces

0

0

0

2103 90

– pārējie izstrādājumi:

2103 90 90

– – pārējie izstrādājumi

0

0

0

2104

Zupas un buljoni, produkti to pagatavošanai, viendabīgie pārtikas produktu maisījumi

0

0

0

2105 00

Saldējums un pārējie pārtikā izmantojamie ledus izstrādājumi, kuru sastāvā ir vai nav ledus:

2105 00 10

– nesatur piena taukus vai kur to saturs ir 3 % vai mazāk

0

0

0

– piens ar tauku saturu:

2105 00 91

– – no 3 % līdz 7 %

0

0

0

2105 00 99

– – 7 % vai vairāk

0

0

0

2106

Pārtikas produkti, kas nav minēti vai iekļauti citur:

2106 10

– proteīna koncentrāts un strukturētās proteīnvielas:

2106 10 20

– – nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti vai kuru saturā ir līdz 1.5 % piena tauku, 5 % saharozes vai izoglikozes, 5 % glikozes vai cietes

4

4

0

2106 10 80

– – pārējie produkti

0 % + EAR (1)

0 % + EAR (1)

0

2208

Nedenaturēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentrāciju mazāk nekā 80 tilp.%; stiprie alkoholiskie dzērieni, liķieri un citi alkoholiskie dzērieni

2208 40

– rums un ruma paveidi (taffia):

– – tvertnēs, kuru tilpums ir 2 l vai mazāks:

2208 40 11

– – – rums, kura sastāvā esošo gaistošo vielu, izņemot etilspirtu un metilspirtu, saturs ir vismaz 225 grami uz hektolitru tīra alkohola (ar 10 % novirzi)

0,6 EUR/ % no apj./hl + 3,2 EUR/hl

0,6 EUR/ % no apj./hl + 3,2 EUR/hl

0

– – – pārējie dzērieni:

2208 40 39

– – – – pārējie dzērieni

0,6 EUR/ % no apj./hl + 3,2 EUR/hl

0,6 EUR/ % no apj./hl + 3,2 EUR/hl

0

– – tvertnēs, kuru tilpums ir lielāks par 2 l:

2208 40 51

– – – rums, kura sastāvā esošo gaistošo vielu, izņemot etilspirtu un metilspirtu, saturs ir vismaz 225 grami uz hektolitru tīra alkohola (ar 10 % novirzi)

0,6 EUR/ % no apj./hl

0,6 EUR/ % no apj./hl

0

– – – pārējie dzērieni:

2208 40 99

– – – – pārējie dzērieni

0,6 EUR/ % no apj./hl

0,6 EUR/ % no apj./hl

0

2402

Dažāda veida cigāri un cigaretes, kas satur tabaku vai tabakas aizstājējus:

2402 10 00

– dažāda veida cigāri, kas satur tabaku

26

26

0

2402 20

– cigaretes, kas satur tabaku

2402 20 10

– – satur krustnagliņas

10

10

0

2402 20 90

– – pārējie izstrādājumi

57,6

57,6

0

2402 90 00

– pārējie izstrādājumi

57,6

57,6

0

2403

Pārējie tabakas izstrādājumi un rūpnieciski izstrādātie tabakas aizstājēji, “pārstrādātās” tabakas izstrādājumi, tabakas izvilkumi un esences:

2403 10

– smēķēšanai izmantojamā tabaka, kas jebkādās proporcijās satur vai nesatur tabakas aizstājējus

74,9

74,9

0

– pārējie izstrādājumi:

2403 91

– – viendabīgie “pārstrādātās” tabakas izstrādājumi

16,6

16,6

0

2403 99

– – pārējie izstrādājumi:

2403 99 10

– – – zelējamā tabaka un šņaucamā tabaka

41,6

41,6

0

2403 99 90

– – – pārējie izstrādājumi

16,6

16,6

0

3302

Rūpniecībā kā izejvielas izmantotie smaržvielu maisījumi un maisījumi (ieskaitot alkoholiskos šķīdumus), kuru pamatā ir viena vai vairākas no šīm vielām; pārējie izstrādājumi, kuru pamatā ir alkoholisko dzērienu ražošanā izmantotās smaržvielas:

3302 10

– pārtikas vai dzērienu ražošanā izmantotie maisījumi:

– – dzērienu ražošanā izmantotie maisījumi:

– – – maisījumi, kuru sastāvā ir visas garšvielas, kas raksturo dzērienus:

– – – – pārējie produkti:

3302 10 21

– – – – – nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti, vai kuru saturā ir līdz 1.5 % piena tauku, 5 % saharozes vai izoglikozes, 5 % glikozes vai cietes

0

0

0

3302 10 29

– – – – – pārējie produkti

0

0

0

3823

Taukainās rūpnieciskās monokarbonoksila skābes, attīrīšanas ceļā iegūtās skābi saturošās eļļas, rūpnieciskie taukainie spirti

0

0

0

---

(1)  EA/EAR = lauksaimniecības produktu sastāvdaļa/samazinātā lauksaimniecības produktu sastāvdaļa (kas aprēķināta atbilstoši Līguma 3. protokolā izklāstītajiem pamatprincipiem). Šādām lauksaimniecības produktu sastāvdaļām un samazinātām lauksaimniecības produktu sastāvdaļām piemēro visaugstākos nodokļus, kas paredzēti kopējā muitas tarifā, ja tādi ir noteikti.

---

II PIELIKUMS

Ievedmuita, ko piemēro Kopienas izcelsmes produktu importam Rumānijā

| KN kods | Apraksts | No spēkā stāšanās dienas līdz 31.12.2005
  (%) | No 1.1.2006 līdz 31.12.2006
  (%) | No 1.1.2007
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0403 | Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un pārējie raudzēti vai skābēti piena produkti koncentrētā vai nekoncentrētā veidā vai produkti, kam pievienots cukurs vai kāds cits saldinošs līdzeklis, garšviela, augļi, rieksti vai kakao: | | | |
| 0403 10 | – jogurts: | | | |
| | – – satur garšvielas vai augļus, riekstus, vai kakao: | | | |
| | – – – pulvera, graudu vai kādā citā cietā veidā ar tauku saturu: | | | |
| 0403 10 51 | – – – – ne vairāk kā 1,5 %, | 11 | 8 | 0 |
| 0403 10 53 | – – – – no 1,5 % līdz 27 %, | 11 | 8 | 0 |
| 0403 10 59 | – – – – vairāk kā 27 %; | 11 | 8 | 0 |
| | – – – citā veidā, ar tauku saturu: | | | |
| 0403 10 91 | – – – – ne vairāk kā 3 %, | 11 | 8 | 0 |
| 0403 10 93 | – – – – no 3 % līdz 6 %, | 11 | 8 | 0 |
| 0403 10 99 | – – – – vairāk kā 6 %; | 11 | 8 | 0 |
| 0403 90 | – pārējie produkti: | | | |
| | – – satur garšvielas, augļus, riekstus vai kakao: | | | |
| | – – – pulvera, graudu vai kādā citā cietā veidā ar tauku saturu: | | | |
| 0403 90 71 | – – – – ne vairāk kā 1,5 %, | 11 | 8 | 0 |
| 0403 90 73 | – – – – no 1,5 % līdz 27 %, | 11 | 8 | 0 |
| 0403 90 79 | – – – – vairāk kā 27 %; | 11 | 8 | 0 |
| | – – – citā veidā ar tauku saturu: | | | |
| 0403 90 91 | – – – – vairāk kā 3 %, | 11 | 8 | 0 |
| 0403 90 93 | – – – – no 3 % līdz 6 %, | 11 | 8 | 0 |
| 0403 90 99 | – – – – vairāk kā 6 % | 11 | 8 | 0 |
| 0405 | Sviests un pārējie taukus un eļļu saturošie produkti, kas iegūti no piena; kausētie sieri: | | | |
| 0405 20 | – kausētie sieri: | | | |
| 0405 20 10 | – – ar tauku saturu no 39 % līdz 60 %, | 0 | 0 | 0 |
| 0405 20 30 | – – ar tauku saturu no 60 % līdz 75 % | 0 | 0 | 0 |
| 0710 | Saldēti dārzeņi (nevārīti, tvaicēti vai ūdenī vārīti): | | | |
| 0710 40 00 | – saldā kukurūza | 0 | 0 | 0 |
| 0711 | Konservēti dārzeņi īslaicīgai glabāšanai (piemēram, sēra dioksīdā, sālsūdenī, sēra dioksīdā vai kādā citā konservējošā šķīdumā), kas šādā veidā nav derīgi tiešai lietošanai pārtikā: | | | |
| 0711 90 | – pārējie dārzeņi; dārzeņu maisījumi: | | | |
| 0711 90 30 | – – – saldā kukurūza | 0 | 0 | 0 |
| 1302 | Dārzeņu biezeņi un izvilkumi, pektīni; pektināti un pektāti, agars un pārējās augu izcelsmes līmes un no dārzeņiem iegūti biezinātāji gan pārveidotā, gan nepārveidotā veidā: | | | |
| | – dārzeņu biezeņi un izvilkumi: | | | |
| 1302 12 00 | – – iegūti no lakricas, | 0 | 0 | 0 |
| 1302 13 00 | – – iegūti no apiņiem, | 0 | 0 | 0 |
| | – – iegūti no piretrām vai no rotenonu saturošo augu saknēm, | | | |
| 1302 19 | – – pārējie izstrādājumi: | | | |
| ex 1302 19 90 | – – – dārzeņu ekstraktu maisījumi, kas paredzēti dzērienu vai pārtikas izstrādājumi ražošanai, | 0 | 0 | 0 |
| ex 1302 19 90 | – – – – ārstniecībā izmantotie; | 0 | 0 | 0 |
| 1302 20 | – pektīni, pektināti un pektāti: | | | |
| 1302 20 10 | – – sausā veidā, | 0 | 0 | 0 |
| 1302 20 90 | – – pārējie izstrādājumi; | 0 | 0 | 0 |
| | – augu izcelsmes līmes un no dārzeņiem iegūti biezinātāji, gan pārveidotā, gan nepārveidotā veidā: | | | |
| 1302 31 00 | – – agars, | 0 | 0 | 0 |
| 1302 32 | – – augu izcelsmes līmes un biezinātāji gan pārveidotā, gan nepārveidotā veidā, kas iegūti no baltās Amerikas akācijas pupām, baltās Amerikas akācijas pupu sēklām vai guaras sēklas: | | | |
| 1302 32 10 | – – – iegūti no baltās Amerikas akācijas pupām vai baltās Amerikas akācijas pupu sēklām | 0 | 0 | 0 |
| 1516 | Dzīvnieku un dārzeņu tauki un eļļa un tās daļiņas, kas ir daļēji vai pilnībā apstrādātas ar ūdeņradi vai esteri vai tā savienojumiem, attīrītas vai neattīrītas, bet nav pārstrādātas tālāk: | | | |
| 1516 20 | – dzīvnieku tauki un eļļa un to daļiņas: | | | |
| 1516 20 10 | – – ar ūdeņradi apstrādāta rīcineļļa, tā sauktais “opāla vasks” | 0 | 0 | 0 |
| 1517 | Margarīns, pārtikā izmantojami dzīvnieku vai augu tauku vai eļļu vai dažādu šajā iedaļā minēto daļiņu maisījumi vai produkti, izņemot pārtikā izmantojamos taukus un eļļas un to daļiņas, kas ietilpst 1516. pozīcijā: | | | |
| 1517 10 | – margarīns, izņemot šķidro margarīnu: | | | |
| 1517 10 10 | – – ar piena tauku saturu vairāk nekā 10 svara %, bet ne vairāk kā 15 svara % | 15 | 10 | 0 |
| 1517 90 | – pārējie produkti: | | | |
| 1517 90 10 | – – satur no 10 % līdz 15 % piena tauku; | 0 | 0 | 0 |
| | – – pārējie produkti: | | | |
| 1517 90 93 | – – – pārtikā izmantojami maisījumi vai produkti, kas līdzīgi veidnēs pagatavotajiem produktiem | 0 | 0 | 0 |
| 1518 00 | Dzīvnieku un dārzeņu tauki un eļļa un to daļiņas, kas ir vārītas, apstrādātas ar skābekli vai sēru, atūdeņotas, kausētas, polimerizētas vakuumā ar siltumu vai inertās gāzē vai jebkādā citā veidā ķīmiski apstrādātas, izņemot tās, kas ietilpst 1516. pozīcijā: pārtikā neizmantojami dzīvnieku vai augu tauku un eļļu, tās daļiņu maisījumi vai izstrādājumi vai dažādi šajā iedaļā minētie tauki vai eļļas, kas nav minētas vai iekļautas citur: | | | |
| 1518 00 10 | – linoksīns, | 0 | 0 | 0 |
| | – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 1518 00 91 | – – dzīvnieku un dārzeņu tauki un eļļa un to daļiņas, kas ir vārītas, apstrādātas ar skābekli vai sēru, atūdeņotas, kausētas, polimerizētas vakuumā ar siltumu vai inertās gāzē vai jebkādā citā veidā ķīmiski apstrādātas, izņemot tās, kas ietilpst 1516. pozīcijā: | 0 | 0 | 0 |
| | – – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 1518 00 95 | – – – pārtikā neizmantojami dzīvnieku vai dzīvnieku un augu tauku un eļļu un to daļiņu maisījumi vai izstrādājumi, | 0 | 0 | 0 |
| 1518 00 99 | – – – pārējie izstrādājumi | 0 | 0 | 0 |
| 1521 | Attīrīti vai neattīrīti, krāsoti vai nekrāsoti dārzeņu vaski (izņemot triglicerīdus), bišu vasks, citu kukaiņu vaski un spermaceti: | | | |
| 1521 10 00 | – dārzeņu vasks, | 0 | 0 | 0 |
| 1521 90 | – pārējie produkti: | | | |
| 1521 90 10 | – – attīrīti vai neattīrīti, krāsoti vai nekrāsoti spermaceti, | 0 | 0 | 0 |
| | – – attīrīts vai neattīrīts, krāsots vai nekrāsots bišu un citu kukaiņu vasks: | | | |
| 1521 90 91 | – – – neapstrādāti produkti | 0 | 0 | 0 |
| 1522 00 | Trāns, taukvielu un dzīvnieku vai augu vasku apstrādes atlikumi: | | | |
| 1522 00 10 | – trāns | 0 | 0 | 0 |
| 1702 | Cita veida cukurs, ieskaitot ķīmiski tīru laktozi, maltozi, glikozi un fruktozi cietā veidā, cukura sīrupi, kas nesatur garšvielas vai krāsvielas, mākslīgais medus, kas ir vai nav sajaukts ar dabisko medu, karameles: | | | |
| 1702 90 | – pārējie izstrādājumi, ieskaitot invertcukuru un cita veida cukuru un cukura sīrupa maisījumus, kas sausā veidā satur 50 % fruktozes: | | | |
| 1702 90 10 | – – ķīmiski tīra maltoze | 0 | 0 | 0 |
| 1704 | Cukuru saturoša konditoreja (ieskaitot balto šokolādi), kas nesatur kakao: | | | |
| 1704 10 | – košļājamās gumijas, kas ir un nav pārklātas ar cukuru: | | | |
| | – – satur mazāk kā 60 % saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze): | | | |
| 1704 10 11 | – – – košļājamās gumijas plāksnītes, | 4 | 0 | 0 |
| 1704 10 19 | – – – pārējie izstrādājumi; | 4 | 0 | 0 |
| | – – satur 60 % un vairāk saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze): | | | |
| 1704 10 91 | – – – košļājamās gumijas plāksnītes, | 4 | 0 | 0 |
| 1704 10 99 | – – – pārējie izstrādājumi; | 4 | 0 | 0 |
| 1704 90 | – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 1704 90 10 | – – lakricas ekstrakts, kas satur vairāk nekā 10 % saharozes, bet kuram nav pievienotas citas vielas, | 0 | 0 | 0 |
| 1704 90 30 | – – baltā šokolāde, | 5 | 0 | 0 |
| | – – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 1704 90 51 | – – – pastas, ieskaitot marcipānu, iesaiņojumā ar tīro svaru 1 kg un vairāk, | 3 | 0 | 0 |
| 1704 90 55 | – – – pretklepus tabletes un tabletes pret kakla sāpēm | 5 | 0 | 0 |
| 1704 90 61 | – – – dražejas ar cukura pārklājumu, | 10 | 0 | 0 |
| | – – – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 1704 90 65 | – – – – konditorejas izstrādājumi košļājamo gumiju un želejas veidā, ieskaitot augļus, pastilas un no cukura pagatavotu konditorejas izstrādājumu veidā, | 10 | 0 | 0 |
| 1704 90 71 | – – – – vārītas konfektes ar pildījumu vai bez pildījuma, | 11 | 0 | 0 |
| 1704 90 75 | – – – – īrisi, karameles un tamlīdzīgi saldumi, | 11 | 0 | 0 |
| | – – – – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 1704 90 81 | – – – – – presētās tabletes, | 11 | 0 | 0 |
| 1704 90 99 | – – – – – pārējie izstrādājumi | 11 | 0 | 0 |
| 1803 | Kakao pasta, kas satur vai nesatur taukus: | | | |
| 1803 10 00 | – nesatur taukus, | 0 | 0 | 0 |
| 1803 20 00 | – pilnībā vai daļēji nesatur taukus | 0 | 0 | 0 |
| 1804 00 00 | Kakao sviests, tauki un eļļa | 0 | 0 | 0 |
| 1805 00 00 | Kakao pulveris, kam nav pievietots cukurs vai kāds cits saldinātājs | 0 | 0 | 0 |
| 1806 | Šokolāde un pārējie pārtikas produkti, kas satur kakao: | | | |
| 1806 10 | – kakao pulveris, kam pievienots cukurs vai kāds cits saldinošs līdzeklis, | 0 | 0 | 0 |
| 1806 20 | – pārējie izstrādājumi kubiciņu, plāksnīšu vai batoniņu formā, kas sver vairāk nekā 2 kg, vai šķidrā, mīklas, pulvera, graudu vai citā veidā, kas ievietoti konteineros vai iepakojumā, kura masa pārsniedz 2 kg: | | | |
| 1806 20 10 | – – satur 31 % vai vairāk kakao sviesta vai vairāk nekā 31 % kakao sviesta un piena tauku, | 0 | 0 | 0 |
| 1806 20 30 | – – satur no 25 % līdz 31 % kakao sviesta un piena tauku, | 0 | 0 | 0 |
| | – – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 1806 20 50 | – – satur 18 % vai vairāk kakao sviesta, | 10 | 0 | 0 |
| 1806 20 70 | – – – šokolādes piena skaidiņas, | 10 | 0 | 0 |
| 1806 20 80 | – – – aromatizēts šokolādes pārklājums, | 10 | 0 | 0 |
| 1806 20 95 | – – – pārējie izstrādājumi; | 10 | 0 | 0 |
| | – pārējie izstrādājumi kubiciņu, plāksnīšu vai batoniņu formā: | | | |
| 1806 31 00 | – – ar pildījumu, | 22,5 | 0 | 0 |
| 1806 32 | – – bez pildījuma: | | | |
| 1806 32 10 | – – – ar graudaugu, augļu vai riekstu piedevu, | 40 | 20 | 0 |
| 1806 32 90 | – – – pārējie izstrādājumi; | 22,5 | 0 | 0 |
| 1806 90 | – pārējie izstrādājumi: | | | |
| | – – šokolādes un šokolādes izstrādājumi: | | | |
| | – – – šokolāde ar pildījumu vai bez pildījuma: | | | |
| 1806 90 11 | – – – – satur alkoholu, | 22,5 | 0 | 0 |
| 1806 90 19 | – – – – pārējie izstrādājumi; | 40 | 20 | 0 |
| | – – – pārējie izstrādājumi | | | |
| 1806 90 31 | – – – – ar pildījumu, | 40 | 20 | 0 |
| 1806 90 39 | – – – – bez pildījuma, | 40 | 20 | 0 |
| 1806 90 50 | – – cukuru saturoša konditoreja un tās aizstājēji, kas pagatavoti no cukuru aizstājošām vielām, kas satur kakao, | 40 | 20 | 0 |
| 1806 90 60 | – – uz maizes ziežamie izstrādājumi, kas satur kakao, | 40 | 20 | 0 |
| 1806 90 70 | – – kakao saturošie produkti, kas paredzēti alkoholisko dzērienu ražošanai | 30 | 20 | 0 |
| 1806 90 90 | – – pārējie produkti | 30 | 20 | 0 |
| 1901 | Iesala ekstrakts, no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes, vai iesala ekstrakta pagatavotie pārtikas produkti, kas nesatur kakao vai satur mazāk kā 40 % kakao, kura daudzums aprēķināts no kopējās masas, kas nesatur taukus un kas nav minēti vai iekļauti citur, pārtikas produkti, kas pagatavoti no precēm, kas minētas no 0401. līdz 0404. pozīcijai un kas nesatur kakao vai satur mazāk kā 5 % kakao, kas aprēķināts no kopējās masas, kas nesatur taukus un kas nav minēti vai iekļauti citur: | | | |
| 1901 20 00 | – 1905. pozīcijā minēto maizes izstrādājumu ražošanā izmantotie maisījumi un mīklas, | 20 | 10 | 0 |
| 1901 90 | – pārējie izstrādājumi: | | | |
| | – – iesala ekstrakts: | | | |
| 1901 90 11 | – – – ar sausā ekstrakta saturu virs 90 %, | 0 | 0 | 0 |
| 1901 90 19 | – – – pārējie izstrādājumi; | 0 | 0 | 0 |
| | – – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 1901 90 91 | – – – nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti vai kuru saturā ir līdz 1.5 % piena tauku, 5 % saharozes (ieskaitot invertcukuru) vai izoglikozes, 5 % glikozes vai cietes, izņemot pārtikas produktus pulvera veidā, kas minēti no 0401. līdz 0404. pozīcijai, | 0 | 0 | 0 |
| 1901 90 99 | – – – pārējie produkti | 0 | 0 | 0 |
| 1902 | Vārīti un nevārīti, (ar gaļu un citām vielām) pildīti un nepildīti makaroni, kā arī cita veida sagatavoti vai nesagatavoti makaroni, piemēram, spageti, makaroni, nūdeles, lazaņja, gnoči, ravioli, kanneloni, kuskusmakaroni: | | | |
| | – nevārīti makaroni, kas nav pildīti vai citādi sagatavoti: | | | |
| 1902 11 00 | – – satur olas | 15 | 10 | 0 |
| 1902 19 | – – pārējie izstrādājumi; | 15 | 10 | 0 |
| 1902 20 | – pildītie makaroni, kas ir vārīti vai nevārīti vai citādi sagatavoti, | | | |
| | – – citi: | | | |
| 1902 20 91 | – – – vārīti | 13 | 10 | 0 |
| 1902 20 99 | – – – citi | 13 | 10 | 0 |
| 1902 30 | – cita veida makaroni, | 15 | 10 | 0 |
| 1902 40 | – kuskusmakaroni | 0 | 0 | 0 |
| 1904 | Pārstrādātie pārtikas produkti, kas iegūti, apcepot vai grauzdējot graudus vai labības produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); labības izstrādājumi (izņemot kukurūzu) graudu vai pārslu vai kādā citā pārstrādātā veidā (izņemot miltus, putraimus un rupjā maluma miltus), kas iepriekš izvārīti vai sagatavoti citādi un nav minēti vai iekļauti citur: | | | |
| 1904 10 | – pārstrādātie pārtikas produkti, kas iegūti, apcepinot vai grauzdējot graudus vai labības produktus: | | | |
| 1904 10 10 | – – iegūti no kukurūzas, | 23 | 15 | 0 |
| 1904 10 30 | – – iegūti no rīsiem, | 0 | 0 | 0 |
| 1904 10 90 | – – pārējie produkti; | 0 | 0 | 0 |
| 1904 20 | – pārstrādātie pārtikas produkti, kas iegūti no negrauzdētām graudu pārslām vai negrauzdētu graudu pārslu un grauzdētu graudu pārslu maisījumiem vai apceptiem graudiem: | | | |
| 1904 20 10 | – – maisījumu (Musli) veida produkts, kam pamatā ir negrauzdētas graudu pārslas, | 0 | 0 | 0 |
| | – – pārējie produkti: | | | |
| 1904 20 91 | – – – iegūti no kukurūzas, | 23 | 15 | 0 |
| 1904 20 95 | – – – iegūti no rīsiem, | 0 | 0 | 0 |
| 1904 20 99 | – – – pārējie produkti; | 0 | 0 | 0 |
| 1904 30 00 | – Bulgur kviešu putraimi, | 0 | 0 | 0 |
| 1904 90 | – pārējie produkti: | | | |
| 1904 90 10 | – – rīsi, | 0 | 0 | 0 |
| 1904 90 80 | – – pārējie produkti | 0 | 0 | 0 |
| 1905 | Maize, konditorejas izstrādājumi, tortes, cepumi un pārējie maizes izstrādājumi, kas satur vai nesatur kakao, dievmaize, farmācijā izmantojamas tukšas kapsulas, zīmoglaka, rīspapīrs un tamlīdzīgi izstrādājumi: | | | |
| 1905 10 00 | – grauzdiņi, | 0 | 0 | 0 |
| 1905 20 | – piparkūkas un tamlīdzīgi izstrādājumi: | | | |
| 1905 20 10 | – – satur mazāk kā 30 % saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze), | 7 | 5 | 0 |
| 1905 20 30 | – – satur no 30 % ieskaitot līdz 50 % saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze), | 7 | 5 | 0 |
| 1905 20 90 | – – satur 50 % un vairāk saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze); | 25 | 25 | 0 |
| | – saldie cepumi un vafeles: | | | |
| 1905 31 | – – saldie cepumi: | | | |
| | – – – daļēji vai pilnībā klāti ar šokolādi vai kādu citu produktu, kas satur kakao: | | | |
| 1905 31 11 | – – – – iepakojumos, kur to svars nepārsniedz 85 kg, | 20 | 10 | 0 |
| 1905 31 19 | – – – – pārējie izstrādājumi; | 20 | 10 | 0 |
| | – – – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 1905 31 30 | – – – – satur 8 % vai vairāk piena tauku, | 20 | 10 | 0 |
| | – – – – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 1905 31 91 | – – – – – sviestmaižu cepumi, | 12 | 8 | 0 |
| 1905 31 99 | – – – – – pārējie izstrādājumi; | 12 | 8 | 0 |
| 1905 32 | – – vafeles: | | | |
| 1905 32 05 | – – – ūdens saturs pārsniedz 10 % | 12 | 8 | 0 |
| | – – – pārējie izstrādājumi: | | | |
| | – – – – daļēji vai pilnībā klāti ar šokolādi vai kādu citu izstrādājumu, kas satur kakao: | | | |
| 1905 32 11 | – – – – – iepakojumos, kur to svars nepārsniedz 85 kg, | 20 | 10 | 0 |
| 1905 32 19 | – – – – – pārējie izstrādājumi; | 20 | 10 | 0 |
| | – – – – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 1905 32 91 | – – – – – sālīti, ar vai bez pildījuma, | 12 | 8 | 0 |
| 1905 32 99 | – – – – – pārējie izstrādājumi; | 18 | 10 | 0 |
| 1905 40 | – sausiņi, grauzdēta maize un līdzīgi grauzdēti izstrādājumi, | 0 | 0 | 0 |
| 1905 90 | – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 1905 90 10 | – – plāceņi, | 0 | 0 | 0 |
| 1905 90 20 | – – dievmaize, farmācijā izmantojamas tukšas kapsulas, zīmoglaka, rīspapīrs un tamlīdzīgi izstrādājumi, | 0 | 0 | 0 |
| | – – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 1905 90 30 | – – – maizes izstrādājumi, kam nav pievienots medus, olas, siers vai augļi un kuros sausā veidā ir ne vairāk kā 5 % cukura un ne vairāk kā 5 % tauku, | 20 | 10 | 0 |
| 1905 90 45 | – – – cepumi, | 12 | 8 | 0 |
| 1905 90 55 | – – – pikanti vai sālīti spiesti vai stieptie izstrādājumi, | 12 | 8 | 0 |
| | – – – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 1905 90 60 | – – – – ar saldinātāju | 12 | 8 | 0 |
| 1905 90 90 | – – – – pārējie izstrādājumi | 18 | 10 | 0 |
| 2001 | Dārzeņi, augļi, rieksti un citas pārtikā izmantojamas augu sastāvdaļas, kas sagatavotas vai konservētas etiķī vai etiķskābē: | | | |
| 2001 90 | – pārējie: | | | |
| 2001 90 30 | – – saldā kukurūza (Zea mays var. saccharata), | 0 | 0 | 0 |
| 2001 90 40 | – – saldie kartupeļi, batātes un tamlīdzīgas pārtikā izmantojamas augu sastāvdaļas, kas satur 5 % vai vairāk cietes, | 0 | 0 | 0 |
| 2001 90 60 | – – palmas serdeņi | 0 | 0 | 0 |
| 2004 | Pārējie saldētie, sagatavotie vai konservētie dārzeņi, izņemot etiķī vai etiķskābē apstrādātos un tos, kas ietilpst 2006. pozīcijā: | | | |
| 2004 10 | – kartupeļi, | | | |
| | – – pārējie: | | | |
| 2004 10 91 | – – – miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā; | 25 | 15 | 0 |
| 2004 90 | – pārējie dārzeņi vai dārzeņu maisījumi: | | | |
| 2004 90 10 | – – saldā kukurūza (Zea mays var. saccharata) | 0 | 0 | 0 |
| 2005 | Pārējie nesaldētie, sagatavotie vai konservētie dārzeņi, izņemot etiķī vai etiķskābē apstrādātos un tos, kas ietilpst 2006. pozīcijā: | | | |
| 2005 20 | – kartupeļi: | | | |
| 2005 20 10 | – – miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā; | 15 | 10 | 0 |
| 2005 80 00 | – saldā kukurūza (Zea mays var. saccharata) | 0 | 0 | 0 |
| 2008 | Augļi, rieksti un pārējās pārtikā izmantojamas augu sastāvdaļas, kas sagatavotas vai konservētas citā veidā, kam ir vai nav pievienots cukurs vai kāds cits saldinātājs vai alkohols, un kas nav minētas vai iekļautas citur: | | | |
| | – rieksti, zemesrieksti un cita veida sēklas, kas ir vai nav sajauktas kopā: | | | |
| 2008 91 00 | – – palmas serdeņi, | 0 | 0 | 0 |
| 2008 99 | – – pārējie produkti: | | | |
| | – – – bezalkoholiskie produkti: | | | |
| | – – – – bez cukura: | | | |
| 2008 99 85 | – – – – – kukurūza, izņemot saldo kukurūzu (Zea mays var. saccharata), | | | |
| 2008 99 91 | – – – – – saldie kartupeļi, batātes un tamlīdzīgas pārtikās izmantojamas augu sastāvdaļas, kas satur 5 % vai vairāk cietes | 0 | 0 | 0 |
| 2101 | Kafijas un tējas ekstrakti, esences un koncentrāti un uz šo ražojumu vai uz kafijas vai tējas pamata sagatavoti ražojumi; grauzdēti cigoriņi un pārējie grauzdētie kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti | 0 | 0 | 0 |
| 2102 | Aktīvs vai neaktīvs raugs, pārējie nedzīvie vienšūnas mikroorganismi (izņemot 3002. pozīcijā iekļautās vakcīnas); maizes rūpniecībā izmantotie pulveri: | | | |
| 2102 10 | – aktīvais raugs: | | | |
| 2102 10 10 | – – kultūrraugs, | 0 | 0 | 0 |
| | – – maizes rūpniecībā izmantojamais raugs: | | | |
| 2102 10 31 | – – – sausā veidā, | 25 | 25 | 0 |
| 2102 10 39 | – – – pārējie produkti; | 25 | 25 | 0 |
| 2102 10 90 | – – pārējie produkti; | 15 | 15 | 0 |
| 2102 20 | – neaktīvais raugs, pārējie nedzīvi vienšūnas mikroorganismi: | 0 | 0 | 0 |
| 2102 30 00 | – pārstrādātie maizes rūpniecībā izmantotie pulveri | 10 | 5 | 0 |
| 2103 | Mērces un produkti mērču pagatavošanai, garšvielu un piedevu maisījumi, sinepju pulveris un gatavas sinepes: | | | |
| 2103 10 00 | – sojas mērce, | 0 | 0 | 0 |
| 2103 20 00 | – tomātu kečups un pārējās tomātu mērces, | 25 | 10 | 0 |
| 2103 30 | – sinepju pulveris un gatavas sinepes: | | | |
| 2103 30 10 | – – sinepju pulveris, | 22 | 22 | 0 |
| 2103 30 90 | – – gatavas sinepes; | 40 | 40 | 0 |
| 2103 90 | – pārējie produkti: | 0 | 0 | 0 |
| 2104 | Zupas un buljoni, produkti to sagatavošanai, viendabīgie pārtikas produktu maisījumi: | 5 | 2 | 0 |
| 2105 00 | Saldējums un pārējie pārtikā izmantojamie ledus izstrādājumi, kuru sastāvā ir vai nav ledus: | | | |
| 2105 00 10 | – nesatur piena taukus vai kur to saturs ir 3 % vai mazāk, | 35 | 20 | 0 |
| | – ar tauku saturu: | | | |
| 2105 00 91 | – – no 3 % ieskaitot līdz 7 %, | 22,5 | 0 | 0 |
| 2105 00 99 | – – 7 % vai vairāk | 22,5 | 0 | 0 |
| 2106 | Pārtikas produkti, kas nav minēti vai iekļauti citur: | | | |
| 2106 10 | – proteīna koncentrāts un strukturētās proteīnvielas, | 7 | 7 | 0 |
| 2106 90 | – pārējie produkti: | | | |
| 2106 90 10 | – – Fondī siers, | 18 | 18 | 0 |
| 2106 90 20 | – – alkoholiskie maisījumi, izņemot tos, kuru pamatā ir alkoholisko dzērienu ražošanā izmantotās smaržvielas, | 40 | 40 | 0 |
| | – – pārējie produkti: | | | |
| 2106 90 92 | – – – nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti, vai kuru saturā ir līdz 1.5 % piena tauku, 5 % saharozes vai izoglikozes, 5 % glikozes vai cietes, | 18 | 18 | 0 |
| 2106 90 98 | – – – pārējie produkti | 18 | 18 | 0 |
| 2201 | Ūdens, ieskaitot dabisko vai mākslīgo minerālūdeni un gāzēto ūdeni, kam nav pievienots cukurs vai pārējie saldinātāji vai garšvielas, ledus un sniegs: | 20 | 10 | 0 |
| 2202 | Ūdens, ieskaitot dabisko vai mākslīgo minerālūdeni un gāzēto ūdeni, kam ir pievienots cukurs vai pārējie saldinātāji vai garšvielas, un pārējie bezalkoholiskie dzērieni, izņemot 2009. pozīcijā iekļautās augļu vai dārzeņu sulas: | 20 | 10 | 0 |
| 2203 00 | Alus, kura ražošanā izmantots iesals: | 35 | 25 | 0 |
| 2205 | Vermuts un pārējie vīni, kas ražoti no svaigām vīnogām un kuriem garšas uzlabošanai pievienoti augi vai aromātiskās vielas | 60 | 60 | 0 |
| 2207 | Denaturēts etilspirts ar alkohola saturu 80 % un vairāk, denaturēts etilspirts un pārējie spirta izstrādājumi ar jebkādu alkohola saturu | 95 | 95 | 0 |
| 2208 | Denaturēts etilspirts ar alkohola saturu līdz 80 %, spirts, liķieris un pārējie alkoholiskie dzērieni: | | | |
| 2208 20 | – alkoholiskie dzērieni, kas iegūti destilējot vīnogu vīnu vai vīnogu degvīnu, | 60 | 60 | 0 |
| 2208 30 | – viskijs, | 35 | 35 | 0 |
| 2208 40 | – rums un ruma paveidi (taffia), | 60 | 60 | 0 |
| 2208 50 | – džins un kadiķu degvīns, | 60 | 60 | 0 |
| 2208 60 | – degvīns, | 60 | 60 | 0 |
| 2208 70 | – liķieri, | 60 | 60 | 0 |
| 2208 90 | – pārējie dzērieni | 60 | 60 | 0 |
| 2402 | Dažāda veida cigāri un cigaretes, kas satur tabaku vai tabakas aizstājējus: | | | |
| 2402 10 00 | – dažāda veida cigāri, kas satur tabaku, | 60 | 60 | 0 |
| 2402 20 | – cigaretes, kas satur tabaku | 98 | 98 | 0 |
| 2402 90 00 | – pārējie izstrādājumi | 98 | 98 | 0 |
| 2403 | Pārējie tabakas izstrādājumi un rūpnieciski izstrādātie tabakas aizstājēji; “pārstrādātās” tabakas izstrādājumi, tabakas izvilkumi un esences: | 98 | 98 | 0 |
| 2403 10 | – smēķēšanai izmantojamā tabaka, kas jebkādās proporcijās satur vai nesatur tabakas aizstājējus: | | | |
| 2403 10 10 | – – iepakojumos, kur tās tīrā masa nepārsniedz 500 g, | 98 | 98 | 0 |
| 2403 10 90 | – – pārējie izstrādājumi; | 98 | 98 | 0 |
| | – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 2403 91 00 | – – “pārstrādātās” tabakas izstrādājumi, | 98 | 98 | 0 |
| 2403 99 | – – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 2403 99 10 | – – – zelējamā tabaka un šņaucamā tabaka, | 98 | 98 | 0 |
| 2403 99 90 | – – – pārējie izstrādājumi | 98 | 98 | 0 |
| 2905 | Acikliskie spirti ar un to halogēnētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi: | | | |
| | – pārējie polihidriskie alkoholiskie dzērieni: | | | |
| 2905 44 | – – D-glucīts (sorbīts): | | | |
| | – – – pārējie dzērieni: | | | |
| 2905 44 91 | – – – – satur 2 % mazāk D-mannīta, kura daudzums aprēķināts, balstoties uz D-glucīta daudzumu, | 16 | 16 | 0 |
| 2905 44 99 | – – – – pārējie dzērieni | 16 | 16 | 0 |
| 3302 | Rūpniecībā kā izejvielas izmantotie smaržvielu maisījumi un maisījumi (ieskaitot alkoholiskos šķīdumus), kuru pamatā ir viena vai vairākas no šīm vielām, pārējie izstrādājumi, kuru pamatā ir alkoholisko dzērienu ražošanā izmantotās smaržvielas: | | | |
| 3302 10 | – maisījumi, kas tiek izmantoti pārtikas vai dzērienu ražošanā: | | | |
| | – – – – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 3302 10 21 | – – – – – nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti, vai kuru saturā ir līdz 1.5 % piena tauku, 5 % saharozes vai izoglikozes, 5 % glikozes vai cietes: | 0 | 0 | 0 |
| 3302 10 29 | – – – – – pārējie izstrādājumi | 0 | 0 | 0 |
| 3823 | Rūpnieciskās monokarbonoksila taukskābes, attīrīšanas ceļā iegūtās skābi saturošās eļļas, rūpnieciskie taukspirti: | | | |
| 3823 11 00 | – – stearīnskābe, | 0 | 0 | 0 |
| 3823 12 00 | – – oleīnskābe, | 0 | 0 | 0 |
| 3823 13 00 | – – eļļas tauku skābes, | 0 | 0 | 0 |
| 3823 19 | – – pārējie produkti: | | | |
| 3823 19 10 | – – – destilētās tauku skābes, | 0 | 0 | 0 |
| 3823 19 30 | – – – eļļas tauku destilāts | 0 | 0 | 0 |

KN kods

Apraksts

No spēkā stāšanās dienas līdz 31.12.2005

(%)

No 1.1.2006 līdz 31.12.2006

(%)

No 1.1.2007

(%)

0403

Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un pārējie raudzēti vai skābēti piena produkti koncentrētā vai nekoncentrētā veidā vai produkti, kam pievienots cukurs vai kāds cits saldinošs līdzeklis, garšviela, augļi, rieksti vai kakao:

0403 10

– jogurts:

– – satur garšvielas vai augļus, riekstus, vai kakao:

– – – pulvera, graudu vai kādā citā cietā veidā ar tauku saturu:

0403 10 51

– – – – ne vairāk kā 1,5 %,

11

8

0

0403 10 53

– – – – no 1,5 % līdz 27 %,

11

8

0

0403 10 59

– – – – vairāk kā 27 %;

11

8

0

– – – citā veidā, ar tauku saturu:

0403 10 91

– – – – ne vairāk kā 3 %,

11

8

0

0403 10 93

– – – – no 3 % līdz 6 %,

11

8

0

0403 10 99

– – – – vairāk kā 6 %;

11

8

0

0403 90

– pārējie produkti:

– – satur garšvielas, augļus, riekstus vai kakao:

– – – pulvera, graudu vai kādā citā cietā veidā ar tauku saturu:

0403 90 71

– – – – ne vairāk kā 1,5 %,

11

8

0

0403 90 73

– – – – no 1,5 % līdz 27 %,

11

8

0

0403 90 79

– – – – vairāk kā 27 %;

11

8

0

– – – citā veidā ar tauku saturu:

0403 90 91

– – – – vairāk kā 3 %,

11

8

0

0403 90 93

– – – – no 3 % līdz 6 %,

11

8

0

0403 90 99

– – – – vairāk kā 6 %

11

8

0

0405

Sviests un pārējie taukus un eļļu saturošie produkti, kas iegūti no piena; kausētie sieri:

0405 20

– kausētie sieri:

0405 20 10

– – ar tauku saturu no 39 % līdz 60 %,

0

0

0

0405 20 30

– – ar tauku saturu no 60 % līdz 75 %

0

0

0

0710

Saldēti dārzeņi (nevārīti, tvaicēti vai ūdenī vārīti):

0710 40 00

– saldā kukurūza

0

0

0

0711

Konservēti dārzeņi īslaicīgai glabāšanai (piemēram, sēra dioksīdā, sālsūdenī, sēra dioksīdā vai kādā citā konservējošā šķīdumā), kas šādā veidā nav derīgi tiešai lietošanai pārtikā:

0711 90

– pārējie dārzeņi; dārzeņu maisījumi:

0711 90 30

– – – saldā kukurūza

0

0

0

1302

Dārzeņu biezeņi un izvilkumi, pektīni; pektināti un pektāti, agars un pārējās augu izcelsmes līmes un no dārzeņiem iegūti biezinātāji gan pārveidotā, gan nepārveidotā veidā:

– dārzeņu biezeņi un izvilkumi:

1302 12 00

– – iegūti no lakricas,

0

0

0

1302 13 00

– – iegūti no apiņiem,

0

0

0

– – iegūti no piretrām vai no rotenonu saturošo augu saknēm,

1302 19

– – pārējie izstrādājumi:

ex 1302 19 90

– – – dārzeņu ekstraktu maisījumi, kas paredzēti dzērienu vai pārtikas izstrādājumi ražošanai,

0

0

0

ex 1302 19 90

– – – – ārstniecībā izmantotie;

0

0

0

1302 20

– pektīni, pektināti un pektāti:

1302 20 10

– – sausā veidā,

0

0

0

1302 20 90

– – pārējie izstrādājumi;

0

0

0

– augu izcelsmes līmes un no dārzeņiem iegūti biezinātāji, gan pārveidotā, gan nepārveidotā veidā:

1302 31 00

– – agars,

0

0

0

1302 32

– – augu izcelsmes līmes un biezinātāji gan pārveidotā, gan nepārveidotā veidā, kas iegūti no baltās Amerikas akācijas pupām, baltās Amerikas akācijas pupu sēklām vai guaras sēklas:

1302 32 10

– – – iegūti no baltās Amerikas akācijas pupām vai baltās Amerikas akācijas pupu sēklām

0

0

0

1516

Dzīvnieku un dārzeņu tauki un eļļa un tās daļiņas, kas ir daļēji vai pilnībā apstrādātas ar ūdeņradi vai esteri vai tā savienojumiem, attīrītas vai neattīrītas, bet nav pārstrādātas tālāk:

1516 20

– dzīvnieku tauki un eļļa un to daļiņas:

1516 20 10

– – ar ūdeņradi apstrādāta rīcineļļa, tā sauktais “opāla vasks”

0

0

0

1517

Margarīns, pārtikā izmantojami dzīvnieku vai augu tauku vai eļļu vai dažādu šajā iedaļā minēto daļiņu maisījumi vai produkti, izņemot pārtikā izmantojamos taukus un eļļas un to daļiņas, kas ietilpst 1516. pozīcijā:

1517 10

– margarīns, izņemot šķidro margarīnu:

1517 10 10

– – ar piena tauku saturu vairāk nekā 10 svara %, bet ne vairāk kā 15 svara %

15

10

0

1517 90

– pārējie produkti:

1517 90 10

– – satur no 10 % līdz 15 % piena tauku;

0

0

0

– – pārējie produkti:

1517 90 93

– – – pārtikā izmantojami maisījumi vai produkti, kas līdzīgi veidnēs pagatavotajiem produktiem

0

0

0

1518 00

Dzīvnieku un dārzeņu tauki un eļļa un to daļiņas, kas ir vārītas, apstrādātas ar skābekli vai sēru, atūdeņotas, kausētas, polimerizētas vakuumā ar siltumu vai inertās gāzē vai jebkādā citā veidā ķīmiski apstrādātas, izņemot tās, kas ietilpst 1516. pozīcijā: pārtikā neizmantojami dzīvnieku vai augu tauku un eļļu, tās daļiņu maisījumi vai izstrādājumi vai dažādi šajā iedaļā minētie tauki vai eļļas, kas nav minētas vai iekļautas citur:

1518 00 10

– linoksīns,

0

0

0

– pārējie izstrādājumi:

1518 00 91

– – dzīvnieku un dārzeņu tauki un eļļa un to daļiņas, kas ir vārītas, apstrādātas ar skābekli vai sēru, atūdeņotas, kausētas, polimerizētas vakuumā ar siltumu vai inertās gāzē vai jebkādā citā veidā ķīmiski apstrādātas, izņemot tās, kas ietilpst 1516. pozīcijā:

0

0

0

– – pārējie izstrādājumi:

1518 00 95

– – – pārtikā neizmantojami dzīvnieku vai dzīvnieku un augu tauku un eļļu un to daļiņu maisījumi vai izstrādājumi,

0

0

0

1518 00 99

– – – pārējie izstrādājumi

0

0

0

1521

Attīrīti vai neattīrīti, krāsoti vai nekrāsoti dārzeņu vaski (izņemot triglicerīdus), bišu vasks, citu kukaiņu vaski un spermaceti:

1521 10 00

– dārzeņu vasks,

0

0

0

1521 90

– pārējie produkti:

1521 90 10

– – attīrīti vai neattīrīti, krāsoti vai nekrāsoti spermaceti,

0

0

0

– – attīrīts vai neattīrīts, krāsots vai nekrāsots bišu un citu kukaiņu vasks:

1521 90 91

– – – neapstrādāti produkti

0

0

0

1522 00

Trāns, taukvielu un dzīvnieku vai augu vasku apstrādes atlikumi:

1522 00 10

– trāns

0

0

0

1702

Cita veida cukurs, ieskaitot ķīmiski tīru laktozi, maltozi, glikozi un fruktozi cietā veidā, cukura sīrupi, kas nesatur garšvielas vai krāsvielas, mākslīgais medus, kas ir vai nav sajaukts ar dabisko medu, karameles:

1702 90

– pārējie izstrādājumi, ieskaitot invertcukuru un cita veida cukuru un cukura sīrupa maisījumus, kas sausā veidā satur 50 % fruktozes:

1702 90 10

– – ķīmiski tīra maltoze

0

0

0

1704

Cukuru saturoša konditoreja (ieskaitot balto šokolādi), kas nesatur kakao:

1704 10

– košļājamās gumijas, kas ir un nav pārklātas ar cukuru:

– – satur mazāk kā 60 % saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze):

1704 10 11

– – – košļājamās gumijas plāksnītes,

4

0

0

1704 10 19

– – – pārējie izstrādājumi;

4

0

0

– – satur 60 % un vairāk saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze):

1704 10 91

– – – košļājamās gumijas plāksnītes,

4

0

0

1704 10 99

– – – pārējie izstrādājumi;

4

0

0

1704 90

– pārējie izstrādājumi:

1704 90 10

– – lakricas ekstrakts, kas satur vairāk nekā 10 % saharozes, bet kuram nav pievienotas citas vielas,

0

0

0

1704 90 30

– – baltā šokolāde,

5

0

0

– – pārējie izstrādājumi:

1704 90 51

– – – pastas, ieskaitot marcipānu, iesaiņojumā ar tīro svaru 1 kg un vairāk,

3

0

0

1704 90 55

– – – pretklepus tabletes un tabletes pret kakla sāpēm

5

0

0

1704 90 61

– – – dražejas ar cukura pārklājumu,

10

0

0

– – – pārējie izstrādājumi:

1704 90 65

– – – – konditorejas izstrādājumi košļājamo gumiju un želejas veidā, ieskaitot augļus, pastilas un no cukura pagatavotu konditorejas izstrādājumu veidā,

10

0

0

1704 90 71

– – – – vārītas konfektes ar pildījumu vai bez pildījuma,

11

0

0

1704 90 75

– – – – īrisi, karameles un tamlīdzīgi saldumi,

11

0

0

– – – – pārējie izstrādājumi:

1704 90 81

– – – – – presētās tabletes,

11

0

0

1704 90 99

– – – – – pārējie izstrādājumi

11

0

0

1803

Kakao pasta, kas satur vai nesatur taukus:

1803 10 00

– nesatur taukus,

0

0

0

1803 20 00

– pilnībā vai daļēji nesatur taukus

0

0

0

1804 00 00

Kakao sviests, tauki un eļļa

0

0

0

1805 00 00

Kakao pulveris, kam nav pievietots cukurs vai kāds cits saldinātājs

0

0

0

1806

Šokolāde un pārējie pārtikas produkti, kas satur kakao:

1806 10

– kakao pulveris, kam pievienots cukurs vai kāds cits saldinošs līdzeklis,

0

0

0

1806 20

– pārējie izstrādājumi kubiciņu, plāksnīšu vai batoniņu formā, kas sver vairāk nekā 2 kg, vai šķidrā, mīklas, pulvera, graudu vai citā veidā, kas ievietoti konteineros vai iepakojumā, kura masa pārsniedz 2 kg:

1806 20 10

– – satur 31 % vai vairāk kakao sviesta vai vairāk nekā 31 % kakao sviesta un piena tauku,

0

0

0

1806 20 30

– – satur no 25 % līdz 31 % kakao sviesta un piena tauku,

0

0

0

– – pārējie izstrādājumi:

1806 20 50

– – satur 18 % vai vairāk kakao sviesta,

10

0

0

1806 20 70

– – – šokolādes piena skaidiņas,

10

0

0

1806 20 80

– – – aromatizēts šokolādes pārklājums,

10

0

0

1806 20 95

– – – pārējie izstrādājumi;

10

0

0

– pārējie izstrādājumi kubiciņu, plāksnīšu vai batoniņu formā:

1806 31 00

– – ar pildījumu,

22,5

0

0

1806 32

– – bez pildījuma:

1806 32 10

– – – ar graudaugu, augļu vai riekstu piedevu,

40

20

0

1806 32 90

– – – pārējie izstrādājumi;

22,5

0

0

1806 90

– pārējie izstrādājumi:

– – šokolādes un šokolādes izstrādājumi:

– – – šokolāde ar pildījumu vai bez pildījuma:

1806 90 11

– – – – satur alkoholu,

22,5

0

0

1806 90 19

– – – – pārējie izstrādājumi;

40

20

0

– – – pārējie izstrādājumi

1806 90 31

– – – – ar pildījumu,

40

20

0

1806 90 39

– – – – bez pildījuma,

40

20

0

1806 90 50

– – cukuru saturoša konditoreja un tās aizstājēji, kas pagatavoti no cukuru aizstājošām vielām, kas satur kakao,

40

20

0

1806 90 60

– – uz maizes ziežamie izstrādājumi, kas satur kakao,

40

20

0

1806 90 70

– – kakao saturošie produkti, kas paredzēti alkoholisko dzērienu ražošanai

30

20

0

1806 90 90

– – pārējie produkti

30

20

0

1901

Iesala ekstrakts, no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes, vai iesala ekstrakta pagatavotie pārtikas produkti, kas nesatur kakao vai satur mazāk kā 40 % kakao, kura daudzums aprēķināts no kopējās masas, kas nesatur taukus un kas nav minēti vai iekļauti citur, pārtikas produkti, kas pagatavoti no precēm, kas minētas no 0401. līdz 0404. pozīcijai un kas nesatur kakao vai satur mazāk kā 5 % kakao, kas aprēķināts no kopējās masas, kas nesatur taukus un kas nav minēti vai iekļauti citur:

1901 20 00

– 1905. pozīcijā minēto maizes izstrādājumu ražošanā izmantotie maisījumi un mīklas,

20

10

0

1901 90

– pārējie izstrādājumi:

– – iesala ekstrakts:

1901 90 11

– – – ar sausā ekstrakta saturu virs 90 %,

0

0

0

1901 90 19

– – – pārējie izstrādājumi;

0

0

0

– – pārējie izstrādājumi:

1901 90 91

– – – nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti vai kuru saturā ir līdz 1.5 % piena tauku, 5 % saharozes (ieskaitot invertcukuru) vai izoglikozes, 5 % glikozes vai cietes, izņemot pārtikas produktus pulvera veidā, kas minēti no 0401. līdz 0404. pozīcijai,

0

0

0

1901 90 99

– – – pārējie produkti

0

0

0

1902

Vārīti un nevārīti, (ar gaļu un citām vielām) pildīti un nepildīti makaroni, kā arī cita veida sagatavoti vai nesagatavoti makaroni, piemēram, spageti, makaroni, nūdeles, lazaņja, gnoči, ravioli, kanneloni, kuskusmakaroni:

– nevārīti makaroni, kas nav pildīti vai citādi sagatavoti:

1902 11 00

– – satur olas

15

10

0

1902 19

– – pārējie izstrādājumi;

15

10

0

1902 20

– pildītie makaroni, kas ir vārīti vai nevārīti vai citādi sagatavoti,

– – citi:

1902 20 91

– – – vārīti

13

10

0

1902 20 99

– – – citi

13

10

0

1902 30

– cita veida makaroni,

15

10

0

1902 40

– kuskusmakaroni

0

0

0

1904

Pārstrādātie pārtikas produkti, kas iegūti, apcepot vai grauzdējot graudus vai labības produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); labības izstrādājumi (izņemot kukurūzu) graudu vai pārslu vai kādā citā pārstrādātā veidā (izņemot miltus, putraimus un rupjā maluma miltus), kas iepriekš izvārīti vai sagatavoti citādi un nav minēti vai iekļauti citur:

1904 10

– pārstrādātie pārtikas produkti, kas iegūti, apcepinot vai grauzdējot graudus vai labības produktus:

1904 10 10

– – iegūti no kukurūzas,

23

15

0

1904 10 30

– – iegūti no rīsiem,

0

0

0

1904 10 90

– – pārējie produkti;

0

0

0

1904 20

– pārstrādātie pārtikas produkti, kas iegūti no negrauzdētām graudu pārslām vai negrauzdētu graudu pārslu un grauzdētu graudu pārslu maisījumiem vai apceptiem graudiem:

1904 20 10

– – maisījumu (Musli) veida produkts, kam pamatā ir negrauzdētas graudu pārslas,

0

0

0

– – pārējie produkti:

1904 20 91

– – – iegūti no kukurūzas,

23

15

0

1904 20 95

– – – iegūti no rīsiem,

0

0

0

1904 20 99

– – – pārējie produkti;

0

0

0

1904 30 00

– Bulgur kviešu putraimi,

0

0

0

1904 90

– pārējie produkti:

1904 90 10

– – rīsi,

0

0

0

1904 90 80

– – pārējie produkti

0

0

0

1905

Maize, konditorejas izstrādājumi, tortes, cepumi un pārējie maizes izstrādājumi, kas satur vai nesatur kakao, dievmaize, farmācijā izmantojamas tukšas kapsulas, zīmoglaka, rīspapīrs un tamlīdzīgi izstrādājumi:

1905 10 00

– grauzdiņi,

0

0

0

1905 20

– piparkūkas un tamlīdzīgi izstrādājumi:

1905 20 10

– – satur mazāk kā 30 % saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze),

7

5

0

1905 20 30

– – satur no 30 % ieskaitot līdz 50 % saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze),

7

5

0

1905 20 90

– – satur 50 % un vairāk saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze);

25

25

0

– saldie cepumi un vafeles:

1905 31

– – saldie cepumi:

– – – daļēji vai pilnībā klāti ar šokolādi vai kādu citu produktu, kas satur kakao:

1905 31 11

– – – – iepakojumos, kur to svars nepārsniedz 85 kg,

20

10

0

1905 31 19

– – – – pārējie izstrādājumi;

20

10

0

– – – pārējie izstrādājumi:

1905 31 30

– – – – satur 8 % vai vairāk piena tauku,

20

10

0

– – – – pārējie izstrādājumi:

1905 31 91

– – – – – sviestmaižu cepumi,

12

8

0

1905 31 99

– – – – – pārējie izstrādājumi;

12

8

0

1905 32

– – vafeles:

1905 32 05

– – – ūdens saturs pārsniedz 10 %

12

8

0

– – – pārējie izstrādājumi:

– – – – daļēji vai pilnībā klāti ar šokolādi vai kādu citu izstrādājumu, kas satur kakao:

1905 32 11

– – – – – iepakojumos, kur to svars nepārsniedz 85 kg,

20

10

0

1905 32 19

– – – – – pārējie izstrādājumi;

20

10

0

– – – – pārējie izstrādājumi:

1905 32 91

– – – – – sālīti, ar vai bez pildījuma,

12

8

0

1905 32 99

– – – – – pārējie izstrādājumi;

18

10

0

1905 40

– sausiņi, grauzdēta maize un līdzīgi grauzdēti izstrādājumi,

0

0

0

1905 90

– pārējie izstrādājumi:

1905 90 10

– – plāceņi,

0

0

0

1905 90 20

– – dievmaize, farmācijā izmantojamas tukšas kapsulas, zīmoglaka, rīspapīrs un tamlīdzīgi izstrādājumi,

0

0

0

– – pārējie izstrādājumi:

1905 90 30

– – – maizes izstrādājumi, kam nav pievienots medus, olas, siers vai augļi un kuros sausā veidā ir ne vairāk kā 5 % cukura un ne vairāk kā 5 % tauku,

20

10

0

1905 90 45

– – – cepumi,

12

8

0

1905 90 55

– – – pikanti vai sālīti spiesti vai stieptie izstrādājumi,

12

8

0

– – – pārējie izstrādājumi:

1905 90 60

– – – – ar saldinātāju

12

8

0

1905 90 90

– – – – pārējie izstrādājumi

18

10

0

2001

Dārzeņi, augļi, rieksti un citas pārtikā izmantojamas augu sastāvdaļas, kas sagatavotas vai konservētas etiķī vai etiķskābē:

2001 90

– pārējie:

2001 90 30

– – saldā kukurūza (Zea mays var. saccharata),

0

0

0

2001 90 40

– – saldie kartupeļi, batātes un tamlīdzīgas pārtikā izmantojamas augu sastāvdaļas, kas satur 5 % vai vairāk cietes,

0

0

0

2001 90 60

– – palmas serdeņi

0

0

0

2004

Pārējie saldētie, sagatavotie vai konservētie dārzeņi, izņemot etiķī vai etiķskābē apstrādātos un tos, kas ietilpst 2006. pozīcijā:

2004 10

– kartupeļi,

– – pārējie:

2004 10 91

– – – miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā;

25

15

0

2004 90

– pārējie dārzeņi vai dārzeņu maisījumi:

2004 90 10

– – saldā kukurūza (Zea mays var. saccharata)

0

0

0

2005

Pārējie nesaldētie, sagatavotie vai konservētie dārzeņi, izņemot etiķī vai etiķskābē apstrādātos un tos, kas ietilpst 2006. pozīcijā:

2005 20

– kartupeļi:

2005 20 10

– – miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā;

15

10

0

2005 80 00

– saldā kukurūza (Zea mays var. saccharata)

0

0

0

2008

Augļi, rieksti un pārējās pārtikā izmantojamas augu sastāvdaļas, kas sagatavotas vai konservētas citā veidā, kam ir vai nav pievienots cukurs vai kāds cits saldinātājs vai alkohols, un kas nav minētas vai iekļautas citur:

– rieksti, zemesrieksti un cita veida sēklas, kas ir vai nav sajauktas kopā:

2008 91 00

– – palmas serdeņi,

0

0

0

2008 99

– – pārējie produkti:

– – – bezalkoholiskie produkti:

– – – – bez cukura:

2008 99 85

– – – – – kukurūza, izņemot saldo kukurūzu (Zea mays var. saccharata),

2008 99 91

– – – – – saldie kartupeļi, batātes un tamlīdzīgas pārtikās izmantojamas augu sastāvdaļas, kas satur 5 % vai vairāk cietes

0

0

0

2101

Kafijas un tējas ekstrakti, esences un koncentrāti un uz šo ražojumu vai uz kafijas vai tējas pamata sagatavoti ražojumi; grauzdēti cigoriņi un pārējie grauzdētie kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti

0

0

0

2102

Aktīvs vai neaktīvs raugs, pārējie nedzīvie vienšūnas mikroorganismi (izņemot 3002. pozīcijā iekļautās vakcīnas); maizes rūpniecībā izmantotie pulveri:

2102 10

– aktīvais raugs:

2102 10 10

– – kultūrraugs,

0

0

0

– – maizes rūpniecībā izmantojamais raugs:

2102 10 31

– – – sausā veidā,

25

25

0

2102 10 39

– – – pārējie produkti;

25

25

0

2102 10 90

– – pārējie produkti;

15

15

0

2102 20

– neaktīvais raugs, pārējie nedzīvi vienšūnas mikroorganismi:

0

0

0

2102 30 00

– pārstrādātie maizes rūpniecībā izmantotie pulveri

10

5

0

2103

Mērces un produkti mērču pagatavošanai, garšvielu un piedevu maisījumi, sinepju pulveris un gatavas sinepes:

2103 10 00

– sojas mērce,

0

0

0

2103 20 00

– tomātu kečups un pārējās tomātu mērces,

25

10

0

2103 30

– sinepju pulveris un gatavas sinepes:

2103 30 10

– – sinepju pulveris,

22

22

0

2103 30 90

– – gatavas sinepes;

40

40

0

2103 90

– pārējie produkti:

0

0

0

2104

Zupas un buljoni, produkti to sagatavošanai, viendabīgie pārtikas produktu maisījumi:

5

2

0

2105 00

Saldējums un pārējie pārtikā izmantojamie ledus izstrādājumi, kuru sastāvā ir vai nav ledus:

2105 00 10

– nesatur piena taukus vai kur to saturs ir 3 % vai mazāk,

35

20

0

– ar tauku saturu:

2105 00 91

– – no 3 % ieskaitot līdz 7 %,

22,5

0

0

2105 00 99

– – 7 % vai vairāk

22,5

0

0

2106

Pārtikas produkti, kas nav minēti vai iekļauti citur:

2106 10

– proteīna koncentrāts un strukturētās proteīnvielas,

7

7

0

2106 90

– pārējie produkti:

2106 90 10

– – Fondī siers,

18

18

0

2106 90 20

– – alkoholiskie maisījumi, izņemot tos, kuru pamatā ir alkoholisko dzērienu ražošanā izmantotās smaržvielas,

40

40

0

– – pārējie produkti:

2106 90 92

– – – nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti, vai kuru saturā ir līdz 1.5 % piena tauku, 5 % saharozes vai izoglikozes, 5 % glikozes vai cietes,

18

18

0

2106 90 98

– – – pārējie produkti

18

18

0

2201

Ūdens, ieskaitot dabisko vai mākslīgo minerālūdeni un gāzēto ūdeni, kam nav pievienots cukurs vai pārējie saldinātāji vai garšvielas, ledus un sniegs:

20

10

0

2202

Ūdens, ieskaitot dabisko vai mākslīgo minerālūdeni un gāzēto ūdeni, kam ir pievienots cukurs vai pārējie saldinātāji vai garšvielas, un pārējie bezalkoholiskie dzērieni, izņemot 2009. pozīcijā iekļautās augļu vai dārzeņu sulas:

20

10

0

2203 00

Alus, kura ražošanā izmantots iesals:

35

25

0

2205

Vermuts un pārējie vīni, kas ražoti no svaigām vīnogām un kuriem garšas uzlabošanai pievienoti augi vai aromātiskās vielas

60

60

0

2207

Denaturēts etilspirts ar alkohola saturu 80 % un vairāk, denaturēts etilspirts un pārējie spirta izstrādājumi ar jebkādu alkohola saturu

95

95

0

2208

Denaturēts etilspirts ar alkohola saturu līdz 80 %, spirts, liķieris un pārējie alkoholiskie dzērieni:

2208 20

– alkoholiskie dzērieni, kas iegūti destilējot vīnogu vīnu vai vīnogu degvīnu,

60

60

0

2208 30

– viskijs,

35

35

0

2208 40

– rums un ruma paveidi (taffia),

60

60

0

2208 50

– džins un kadiķu degvīns,

60

60

0

2208 60

– degvīns,

60

60

0

2208 70

– liķieri,

60

60

0

2208 90

– pārējie dzērieni

60

60

0

2402

Dažāda veida cigāri un cigaretes, kas satur tabaku vai tabakas aizstājējus:

2402 10 00

– dažāda veida cigāri, kas satur tabaku,

60

60

0

2402 20

– cigaretes, kas satur tabaku

98

98

0

2402 90 00

– pārējie izstrādājumi

98

98

0

2403

Pārējie tabakas izstrādājumi un rūpnieciski izstrādātie tabakas aizstājēji; “pārstrādātās” tabakas izstrādājumi, tabakas izvilkumi un esences:

98

98

0

2403 10

– smēķēšanai izmantojamā tabaka, kas jebkādās proporcijās satur vai nesatur tabakas aizstājējus:

2403 10 10

– – iepakojumos, kur tās tīrā masa nepārsniedz 500 g,

98

98

0

2403 10 90

– – pārējie izstrādājumi;

98

98

0

– pārējie izstrādājumi:

2403 91 00

– – “pārstrādātās” tabakas izstrādājumi,

98

98

0

2403 99

– – pārējie izstrādājumi:

2403 99 10

– – – zelējamā tabaka un šņaucamā tabaka,

98

98

0

2403 99 90

– – – pārējie izstrādājumi

98

98

0

2905

Acikliskie spirti ar un to halogēnētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi:

– pārējie polihidriskie alkoholiskie dzērieni:

2905 44

– – D-glucīts (sorbīts):

– – – pārējie dzērieni:

2905 44 91

– – – – satur 2 % mazāk D-mannīta, kura daudzums aprēķināts, balstoties uz D-glucīta daudzumu,

16

16

0

2905 44 99

– – – – pārējie dzērieni

16

16

0

3302

Rūpniecībā kā izejvielas izmantotie smaržvielu maisījumi un maisījumi (ieskaitot alkoholiskos šķīdumus), kuru pamatā ir viena vai vairākas no šīm vielām, pārējie izstrādājumi, kuru pamatā ir alkoholisko dzērienu ražošanā izmantotās smaržvielas:

3302 10

– maisījumi, kas tiek izmantoti pārtikas vai dzērienu ražošanā:

– – – – pārējie izstrādājumi:

3302 10 21

– – – – – nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti, vai kuru saturā ir līdz 1.5 % piena tauku, 5 % saharozes vai izoglikozes, 5 % glikozes vai cietes:

0

0

0

3302 10 29

– – – – – pārējie izstrādājumi

0

0

0

3823

Rūpnieciskās monokarbonoksila taukskābes, attīrīšanas ceļā iegūtās skābi saturošās eļļas, rūpnieciskie taukspirti:

3823 11 00

– – stearīnskābe,

0

0

0

3823 12 00

– – oleīnskābe,

0

0

0

3823 13 00

– – eļļas tauku skābes,

0

0

0

3823 19

– – pārējie produkti:

3823 19 10

– – – destilētās tauku skābes,

0

0

0

3823 19 30

– – – eļļas tauku destilāts

0

0

0

---

III PIELIKUMS

Kvotas un nodokļi, ko piemēro Rumānijas izcelsmes produktu importam Kopienā

| KN kods | Apraksts | Apjoms tonnās | Kvotas nodokļu apmērs |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| | | No 1.1.2005. līdz 31.12.2005. (1) | No 1.1.2006. līdz 31.12.2006. | |
| ex 0405 | Sviests un pārējie taukus un eļļu saturošie produkti, kas iegūti no piena, kausētie sieri: | 1 100 | 1 200 | 0 % (2) |
| ex 0405 20 | – kausētie sieri: |
| 0405 20 10 | – – ar tauku saturu no 39 % līdz 60 %, |
| 0405 20 30 | – – ar tauku saturu no 60 % līdz 75 %, |
| ex 1704 | Cukuru saturoša konditoreja (ieskaitot balto šokolādi), kas nesatur kakao: | | | |
| ex 1704 90 | – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 1704 90 99 | – – – – – pārējie izstrādājumi. | 300 | 330 | 0 % |
| ex 1806 | Šokolāde un pārējie pārtikas izstrādājumi, kas satur kakao: | | | |
| ex 1806 10 | – kakao pulveris, kam pievienots cukurs vai kāds cits saldinošs līdzeklis: | | | |
| 1806 10 90 | – – satur 80 % vai vairāk saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) vai izoglikozes saharozes formā. | 44 | 50 | 0 % |
| ex 1806 | Šokolāde un pārējie pārtikas izstrādājumi, kas satur kakao: | | | |
| ex 1806 90 | – pārējie izstrādājumi, | | | |
| 1806 90 90 | – – pārējie izstrādājumi. | 44 | 50 | 0 % |
| ex 1901 | Iesala ekstrakts, no miltiem, rupja maluma miltiem, cietes, vai iesala ekstrakta pagatavotie pārtikas produkti, kas nesatur kakao vai satur mazāk kā 40 % kakao, kura daudzums aprēķināts no kopējās masas, kura nesatur taukus, un kas nav minēti vai iekļauti citur, pārtikas produkti, kas pagatavoti no precēm, kas minētas no 0401. līdz 0404. pozīcijai un kas nesatur kakao vai satur mazāk kā 5 % kakao, kas aprēķināts no kopējās masas, kas nesatur taukus un kas nav minēti vai iekļauti citur: | | | |
| ex 1901 90 | – pārējie izstrādājumi: | | | |
| | – – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 1901 90 99 | – – – pārējie izstrādājumi. | 44 | 50 | 0 % |
| ex 1905 | Maize, konditorejas izstrādājumi, tortes, cepumi un pārējie maizes izstrādājumi, kas satur vai nesatur kakao; dievmaize, tukšas kapsulas, kas paredzētas izmantošanai farmācijā, zīmoglaka, rīspapīrs un tamlīdzīgi izstrādājumi: | | | |
| ex 1905 90 | – pārējie izstrādājumi: | | | |
| 1905 90 90 | – – pārējie izstrādājumi. | 22 | 24 | 0 % |
| ex 2202 | Ūdens, ieskaitot minerālūdeni un gāzēto ūdeni, kam ir pievienots cukurs vai pārējie saldinātāji vai garšvielas, un pārējie bezalkoholiskie dzērieni, izņemot 2009. pozīcijā iekļautās augļu vai dārzeņu sulas: | 1 500 | 1 500 | 0 % |
| ex 2202 90 | – pārējie dzērieni: |
| | – – pārējie dzērieni, kas grupēti pēc tauku satura, ko tie iegūst no dzērieniem, kas minēti pozīcijās 0401 līdz 0404: |
| 2202 90 91 | – – – mazāk kā 0,2 %, |
| 2202 90 95 | – – – no 0,2 % ieskaitot līdz 2 %, |
| 2202 90 99 | – – – 2 % un mazāk. |
| 2205 | Vermuts un pārējie vīni, kas ražoti no svaigām vīnogām un kuriem garšas uzlabošanai pievienoti augi vai aromātiskās vielas: | 660 | 720 | 50 % no VLN likmes |
| 2205 10 | – traukos, kuru tilpums ir 2l vai mazāks: |
| 2205 10 10 | – – patiesais alkohola saturs ir 18 % vai mazāks, |
| 2205 10 90 | – – patiesais alkohola saturs ir lielāks par 18 %; |
| 2205 90 | – pārējie dzērieni: |
| 2205 90 10 | – – patiesais alkohola saturs ir 18 % vai mazāks, |
| 2205 90 90 | – – patiesais alkohola saturs ir lielāks par 18 %. |
| 2207 | Denaturēts etilspirts ar alkohola saturu 80 % un vairāk, denaturēts etilspirts un pārējie spirta izstrādājumi ar jebkādu alkohola daudzumu: | 2 000 hl | 2 000 hl | 0 % |
| 2207 10 00 | – denaturēts etilspirts ar alkohola saturu 80 % un vairāk |
| 2207 20 00 | – denaturēts etilspirts un pārējie spirta izstrādājumi ar jebkādu alkohola daudzumu |
| 2402 | Dažāda veida cigāri un cigaretes, kas satur tabaku vai tabakas aizstājējus: | 200 | 200 | 50 % no VLN likmes (3) |
| 2402 10 00 | – dažāda veida cigāri, kas satur tabaku, |
| 2402 20 | – cigaretes, kas satur tabaku: |
| 2402 20 10 | – – satur krustnagliņas, |
| 2402 20 90 | – – pārējie izstrādājumi, |
| 2402 90 00 | – pārējie izstrādājumi. |

KN kods

Apraksts

Apjoms tonnās

Kvotas nodokļu apmērs

(1)

(2)

(3)

(4)

No 1.1.2005. līdz 31.12.2005. (1)

No 1.1.2006. līdz 31.12.2006.

ex 0405

Sviests un pārējie taukus un eļļu saturošie produkti, kas iegūti no piena, kausētie sieri:

1 100

1 200

0 % (2)

ex 0405 20

– kausētie sieri:

0405 20 10

– – ar tauku saturu no 39 % līdz 60 %,

0405 20 30

– – ar tauku saturu no 60 % līdz 75 %,

ex 1704

Cukuru saturoša konditoreja (ieskaitot balto šokolādi), kas nesatur kakao:

ex 1704 90

– pārējie izstrādājumi:

1704 90 99

– – – – – pārējie izstrādājumi.

300

330

0 %

ex 1806

Šokolāde un pārējie pārtikas izstrādājumi, kas satur kakao:

ex 1806 10

– kakao pulveris, kam pievienots cukurs vai kāds cits saldinošs līdzeklis:

1806 10 90

– – satur 80 % vai vairāk saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) vai izoglikozes saharozes formā.

44

50

0 %

ex 1806

Šokolāde un pārējie pārtikas izstrādājumi, kas satur kakao:

ex 1806 90

– pārējie izstrādājumi,

1806 90 90

– – pārējie izstrādājumi.

44

50

0 %

ex 1901

Iesala ekstrakts, no miltiem, rupja maluma miltiem, cietes, vai iesala ekstrakta pagatavotie pārtikas produkti, kas nesatur kakao vai satur mazāk kā 40 % kakao, kura daudzums aprēķināts no kopējās masas, kura nesatur taukus, un kas nav minēti vai iekļauti citur, pārtikas produkti, kas pagatavoti no precēm, kas minētas no 0401. līdz 0404. pozīcijai un kas nesatur kakao vai satur mazāk kā 5 % kakao, kas aprēķināts no kopējās masas, kas nesatur taukus un kas nav minēti vai iekļauti citur:

ex 1901 90

– pārējie izstrādājumi:

– – pārējie izstrādājumi:

1901 90 99

– – – pārējie izstrādājumi.

44

50

0 %

ex 1905

Maize, konditorejas izstrādājumi, tortes, cepumi un pārējie maizes izstrādājumi, kas satur vai nesatur kakao; dievmaize, tukšas kapsulas, kas paredzētas izmantošanai farmācijā, zīmoglaka, rīspapīrs un tamlīdzīgi izstrādājumi:

ex 1905 90

– pārējie izstrādājumi:

1905 90 90

– – pārējie izstrādājumi.

22

24

0 %

ex 2202

Ūdens, ieskaitot minerālūdeni un gāzēto ūdeni, kam ir pievienots cukurs vai pārējie saldinātāji vai garšvielas, un pārējie bezalkoholiskie dzērieni, izņemot 2009. pozīcijā iekļautās augļu vai dārzeņu sulas:

1 500

1 500

0 %

ex 2202 90

– pārējie dzērieni:

– – pārējie dzērieni, kas grupēti pēc tauku satura, ko tie iegūst no dzērieniem, kas minēti pozīcijās 0401 līdz 0404:

2202 90 91

– – – mazāk kā 0,2 %,

2202 90 95

– – – no 0,2 % ieskaitot līdz 2 %,

2202 90 99

– – – 2 % un mazāk.

2205

Vermuts un pārējie vīni, kas ražoti no svaigām vīnogām un kuriem garšas uzlabošanai pievienoti augi vai aromātiskās vielas:

660

720

50 % no VLN likmes

2205 10

– traukos, kuru tilpums ir 2l vai mazāks:

2205 10 10

– – patiesais alkohola saturs ir 18 % vai mazāks,

2205 10 90

– – patiesais alkohola saturs ir lielāks par 18 %;

2205 90

– pārējie dzērieni:

2205 90 10

– – patiesais alkohola saturs ir 18 % vai mazāks,

2205 90 90

– – patiesais alkohola saturs ir lielāks par 18 %.

2207

Denaturēts etilspirts ar alkohola saturu 80 % un vairāk, denaturēts etilspirts un pārējie spirta izstrādājumi ar jebkādu alkohola daudzumu:

2 000 hl

2 000 hl

0 %

2207 10 00

– denaturēts etilspirts ar alkohola saturu 80 % un vairāk

2207 20 00

– denaturēts etilspirts un pārējie spirta izstrādājumi ar jebkādu alkohola daudzumu

2402

Dažāda veida cigāri un cigaretes, kas satur tabaku vai tabakas aizstājējus:

200

200

50 % no VLN likmes (3)

2402 10 00

– dažāda veida cigāri, kas satur tabaku,

2402 20

– cigaretes, kas satur tabaku:

2402 20 10

– – satur krustnagliņas,

2402 20 90

– – pārējie izstrādājumi,

2402 90 00

– pārējie izstrādājumi.

---

(1)  Attiecībā uz 2005. gadu kvotu apjomu samazina proporcionāli mēnešu skaitam, kas attiecīgajā gadā jau pagājuši.

(2)  Uz apjomiem, kas pārsniedz kvotu, ir attiecināmi I pielikumā noteiktie nodokļi.

(3)  Attiecībā uz kvotu 200 tonnu apmērā, kas noteikta no 1.1.2006. līdz 31.12.2006., kvotas noteiktais nodoklis ir 0 %.

---

IV PIELIKUMS

Tarifu kvotas, ko piemēro Kopienas izcelsmes produktu importam Rumānijā

| KN kods | Apraksts | Apjoms tonnās | Kvotas nodokļa apmērs (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| (2) | (3) | (4) | (5) |
| | | No 1.1.2005 līdz 31.12.2005 (2) | No 1.1.2006 līdz 31.12.2006 | |
| ex 1806 | Šokolāde un pārējie pārtikas izstrādājumi, kas satur kakao: | | | |
| 1806 32 | – – bez pildījuma: | 2 000 | 2 200 | 0 % |
| 1806 32 10 | – – – ar graudaugu, augļu vai riekstu piedevu; | | | |
| 1806 90 | – pārējie izstrādājumi: | | | |
| | – – šokolāde un šokolādes izstrādājumi: | | | |
| 1806 90 19 | – – – – pārējie izstrādājumi; | | | |
| | – – – pārējie izstrādājumi; | | | |
| 1806 90 31 | – – – – ar pildījumu, | | | |
| 1806 90 39 | – – – – bez pildījuma: | | | |
| 1806 90 50 | – – cukuru saturoši konditorejas izstrādājumi un to aizstājēji, kas pagatavoti no cukuru aizstājošām vielām, kas satur kakao; | | | |
| 1806 90 60 | – – uz maizes ziežamie izstrādājumi, kas satur kakao | | | |
| ex 1806 | Šokolāde un pārējie pārtikas izstrādājumi, kas satur kakao: | 220 | 240 | 0 % |
| 1806 90 70 | – – kakao saturošie izstrādājumi, kas paredzēti alkoholisko dzērienu ražošanai, |
| 1806 90 90 | – – pārējie izstrādājumi |
| ex 1901 | Iesala ekstrakts, no miltiem, rupja maluma miltiem, cietes, vai iesala ekstrakta pagatavotie pārtikas produkti, kas nesatur kakao vai satur mazāk kā 40 % kakao, kura daudzums aprēķināts no kopējās masas, kas nesatur taukus un kas nav minēti vai iekļauti citur, pārtikas produkti, kas pagatavoti no precēm, kuras minētas no 0401. līdz 0404. pozīcijai un kas nesatur kakao vai satur mazāk kā 5 % kakao, kas aprēķināts no kopējās masas, kas nesatur taukus un kas nav minēti vai iekļauti citur: | 200 | 200 | 0 % |
| 1901 20 00 | – 1905 pozīcijā minēto maizes izstrādājumu ražošanā izmantotie maisījumi un mīklas |
| ex 1904 | Pārstrādātie pārtikas produkti, kas iegūti, apcepot vai grauzdējot graudus vai labības izstrādājumi (piemēram, kukurūzas pārslas), labības izstrādājumi (izņemot kukurūzu) graudu vai pārslu vai kādā citā pārstrādātā veidā (izņemot miltus, putraimus un rupjā maluma miltus), kas iepriekš izvārīti vai sagatavoti citā veidā un nav minēti vai iekļauti citur: | 200 | 220 | 0 % |
| 1904 10 | – pārstrādātie pārtikas produkti, kas iegūti, apcepinot vai grauzdējot graudus vai labības izstrādājumus: |
| 1904 10 10 | – – iegūti no kukurūzas; |
| 1904 20 | – pārstrādātie pārtikas produkti, kas iegūti no negrauzdētām graudu pārslām vai negrauzdētu graudu pārslu un grauzdētu graudu pārslu maisījumiem vai apceptiem graudiem: |
| 1904 20 91 | – – – iegūti no kukurūzas |
| ex 1905 | Maize, konditorejas izstrādājumi, tortes, cepumi un pārējie maizes izstrādājumi, kas satur vai nesatur kakao; dievmaize, tukšas kapsulas, kas paredzētas izmantošanai farmācijā, zīmoglaka, rīspapīrs un tamlīdzīgi izstrādājumi: | 5 000 | 5 000 | 0 % |
| 1905 20 | – piparkūkas un tamlīdzīgie izstrādājumi: |
| 1905 20 10 | – – satur mazāk kā 30 % saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze), |
| 1905 20 30 | – – satur no 30 % ieskaitot līdz 50 % saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) |
| | – saldie cepumi un vafeles: |
| 1905 31 | – – saldie cepumi: |
| | – – – daļēji vai pilnībā klāti ar šokolādi vai kādu citu izstrādājumu, kas satur kakao: |
| 1905 31 11 | – – – – Iepakojumos, kur to svars nepārsniedz 85 kg, |
| 1905 31 19 | – – – – pārējie izstrādājumi; |
| | – – – pārējie izstrādājumi: |
| | – – – – pārējie izstrādājumi: |
| 1905 31 91 | – – – – – kārtainie cepumi, |
| 1905 31 99 | – – – – – pārējie izstrādājumi; |
| 1905 32 | – – vafeles; |
| 1905 90 | – pārējie izstrādājumi: |
| | – – pārējie izstrādājumi: |
| 1905 90 45 | – – – cepumi, |
| 1905 90 55 | – – – pikanti vai sālīti spiesti vai stieptie izstrādājumi, |
| | – – – pārējie izstrādājumi: |
| 1905 90 60 | – – – – ar saldinātāju, |
| 1905 90 90 | – – – – pārējie izstrādājumi |
| ex 2004 | Pārējie saldētie, sagatavotie vai konservētie dārzeņi, izņemot etiķī vai etiķskābē apstrādātos un tos, kas ietilpst 2006. pozīcijā: | 165 | 180 | 0 |
| 2004 10 | – kartupeļi: |
| | – – pārējie izstrādājumi: |
| 2004 10 91 | – – – miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā |
| ex 2005 | Pārējie nesaldētie, sagatavotie vai konservētie dārzeņi, izņemot etiķī vai etiķskābē apstrādātos un tos, kas ietilpst 2006. pozīcijā: |
| 2005 20 | – kartupeļi: |
| 2005 20 10 | – – miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā |
| ex 2102 | Aktīvs vai neaktīvs raugs, pārējie nedzīvie vienšūnas mikroorganismi (izņemot 3002. pozīcijā iekļautās vakcīnas), maizes rūpniecībā izmantotie pulveri: | 55 | 60 | 0 |
| 2102 30 00 | – pārstrādātie maizes rūpniecībā izmantotie pulveri |
| 2104 | Zupas un buljoni, produkti to sagatavošanai, viendabīgie pārtikas produktu maisījumi: | 1 200 | — | 4 % |
| 2104 10 | – zupas un buljoni, produkti to sagatavošanai: |
| 2104 10 10 | – – sausā veidā, |
| 2104 10 90 | – – pārējie izstrādājumi, |
| 2104 20 00 | – viendabīgie pārtikas produktu maisījumi |
| 2105 00 | Saldējums un pārējie pārtikā izmantojamie ledus izstrādājumi, kuru sastāvā ir vai nav ledus: | | | |
| 2105 00 10 | – nesatur piena taukus vai kur to saturs ir 3 % vai mazāk, | 160 | 160 | 0 |
| 2202 | Ūdens, ieskaitot minerālūdeni un gāzēto ūdeni, kam ir pievienots cukurs vai pārējie saldinātāji vai garšvielas, un pārējie bezalkoholiskie dzērieni, izņemot 2009. pozīcijā iekļautās augļu vai dārzeņu sulas | 5 000 | 5 000 | 0 |
| 2203 | Alus, kura ražošanā izmantots iesals | 14 300 hl | 15 600 hl | 0 |
| 2205 | Vermuts un pārējie vīni, kas ražoti no svaigām vīnogām un kuriem garšas uzlabošanai pievienoti augi vai aromātiskās vielas | 1 200 hl | 1 200 hl | 50 % no VLN likmes |
| ex 2208 | Denaturēts etilspirts ar alkohola saturu līdz 80 %, spirts, liķieris un pārējie alkoholiskie dzērieni: | | | |
| 2208 20 | – alkoholiskie dzērieni, kas iegūti destilējot vīnogu vīnu vai vīnogu degvīnu, | 2 000 hl | 2 000 hl | 50 % no VLN likmes |
| 2208 30 | – viskijs, | 6 500 hl | 6 500 hl | 17,5 % |
| 2208 40 | – rums un ruma paveidi (taffia), | 100 hl | 100 hl | 50 % no VLN likmes |
| 2208 50 | – džins un kadiķu degvīns, | 100 hl | 100 hl | 50 % no VLN likmes |
| 2208 60 | – degvīns | 200 hl | 200 hl | 50 % no VLN likmes |
| 2208 70 | – liķieri, | 150 hl | 150 hl | 50 % no VLN likmes |
| ex 2208 90 | – pārējie dzērieni (izņemot 2208 90 33, 2208 90 38, 2208 90 48, 2208 90 71, 2208 90 91 un 2208 90 99) | 800 hl | 800 hl | 50 % no VLN likmes |
| 2403 | Pārējie tabakas izstrādājumi un rūpnieciski izstrādātie tabakas aizstājēji, viendabīgie “pārstrādātās” tabakas izstrādājumi; tabakas izvilkumi un esences | 135 tonnas pie 60 % | 135 tonnas pie 30 % | |

KN kods

Apraksts

Apjoms tonnās

Kvotas nodokļa apmērs (1)

(2)

(3)

(4)

(5)

No 1.1.2005 līdz 31.12.2005 (2)

No 1.1.2006 līdz 31.12.2006

ex 1806

Šokolāde un pārējie pārtikas izstrādājumi, kas satur kakao:

1806 32

– – bez pildījuma:

2 000

2 200

0 %

1806 32 10

– – – ar graudaugu, augļu vai riekstu piedevu;

1806 90

– pārējie izstrādājumi:

– – šokolāde un šokolādes izstrādājumi:

1806 90 19

– – – – pārējie izstrādājumi;

– – – pārējie izstrādājumi;

1806 90 31

– – – – ar pildījumu,

1806 90 39

– – – – bez pildījuma:

1806 90 50

– – cukuru saturoši konditorejas izstrādājumi un to aizstājēji, kas pagatavoti no cukuru aizstājošām vielām, kas satur kakao;

1806 90 60

– – uz maizes ziežamie izstrādājumi, kas satur kakao

ex 1806

Šokolāde un pārējie pārtikas izstrādājumi, kas satur kakao:

220

240

0 %

1806 90 70

– – kakao saturošie izstrādājumi, kas paredzēti alkoholisko dzērienu ražošanai,

1806 90 90

– – pārējie izstrādājumi

ex 1901

Iesala ekstrakts, no miltiem, rupja maluma miltiem, cietes, vai iesala ekstrakta pagatavotie pārtikas produkti, kas nesatur kakao vai satur mazāk kā 40 % kakao, kura daudzums aprēķināts no kopējās masas, kas nesatur taukus un kas nav minēti vai iekļauti citur, pārtikas produkti, kas pagatavoti no precēm, kuras minētas no 0401. līdz 0404. pozīcijai un kas nesatur kakao vai satur mazāk kā 5 % kakao, kas aprēķināts no kopējās masas, kas nesatur taukus un kas nav minēti vai iekļauti citur:

200

200

0 %

1901 20 00

– 1905 pozīcijā minēto maizes izstrādājumu ražošanā izmantotie maisījumi un mīklas

ex 1904

Pārstrādātie pārtikas produkti, kas iegūti, apcepot vai grauzdējot graudus vai labības izstrādājumi (piemēram, kukurūzas pārslas), labības izstrādājumi (izņemot kukurūzu) graudu vai pārslu vai kādā citā pārstrādātā veidā (izņemot miltus, putraimus un rupjā maluma miltus), kas iepriekš izvārīti vai sagatavoti citā veidā un nav minēti vai iekļauti citur:

200

220

0 %

1904 10

– pārstrādātie pārtikas produkti, kas iegūti, apcepinot vai grauzdējot graudus vai labības izstrādājumus:

1904 10 10

– – iegūti no kukurūzas;

1904 20

– pārstrādātie pārtikas produkti, kas iegūti no negrauzdētām graudu pārslām vai negrauzdētu graudu pārslu un grauzdētu graudu pārslu maisījumiem vai apceptiem graudiem:

1904 20 91

– – – iegūti no kukurūzas

ex 1905

Maize, konditorejas izstrādājumi, tortes, cepumi un pārējie maizes izstrādājumi, kas satur vai nesatur kakao; dievmaize, tukšas kapsulas, kas paredzētas izmantošanai farmācijā, zīmoglaka, rīspapīrs un tamlīdzīgi izstrādājumi:

5 000

5 000

0 %

1905 20

– piparkūkas un tamlīdzīgie izstrādājumi:

1905 20 10

– – satur mazāk kā 30 % saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze),

1905 20 30

– – satur no 30 % ieskaitot līdz 50 % saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze)

– saldie cepumi un vafeles:

1905 31

– – saldie cepumi:

– – – daļēji vai pilnībā klāti ar šokolādi vai kādu citu izstrādājumu, kas satur kakao:

1905 31 11

– – – – Iepakojumos, kur to svars nepārsniedz 85 kg,

1905 31 19

– – – – pārējie izstrādājumi;

– – – pārējie izstrādājumi:

– – – – pārējie izstrādājumi:

1905 31 91

– – – – – kārtainie cepumi,

1905 31 99

– – – – – pārējie izstrādājumi;

1905 32

– – vafeles;

1905 90

– pārējie izstrādājumi:

– – pārējie izstrādājumi:

1905 90 45

– – – cepumi,

1905 90 55

– – – pikanti vai sālīti spiesti vai stieptie izstrādājumi,

– – – pārējie izstrādājumi:

1905 90 60

– – – – ar saldinātāju,

1905 90 90

– – – – pārējie izstrādājumi

ex 2004

Pārējie saldētie, sagatavotie vai konservētie dārzeņi, izņemot etiķī vai etiķskābē apstrādātos un tos, kas ietilpst 2006. pozīcijā:

165

180

0

2004 10

– kartupeļi:

– – pārējie izstrādājumi:

2004 10 91

– – – miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā

ex 2005

Pārējie nesaldētie, sagatavotie vai konservētie dārzeņi, izņemot etiķī vai etiķskābē apstrādātos un tos, kas ietilpst 2006. pozīcijā:

2005 20

– kartupeļi:

2005 20 10

– – miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā

ex 2102

Aktīvs vai neaktīvs raugs, pārējie nedzīvie vienšūnas mikroorganismi (izņemot 3002. pozīcijā iekļautās vakcīnas), maizes rūpniecībā izmantotie pulveri:

55

60

0

2102 30 00

– pārstrādātie maizes rūpniecībā izmantotie pulveri

2104

Zupas un buljoni, produkti to sagatavošanai, viendabīgie pārtikas produktu maisījumi:

1 200

—

4 %

2104 10

– zupas un buljoni, produkti to sagatavošanai:

2104 10 10

– – sausā veidā,

2104 10 90

– – pārējie izstrādājumi,

2104 20 00

– viendabīgie pārtikas produktu maisījumi

2105 00

Saldējums un pārējie pārtikā izmantojamie ledus izstrādājumi, kuru sastāvā ir vai nav ledus:

2105 00 10

– nesatur piena taukus vai kur to saturs ir 3 % vai mazāk,

160

160

0

2202

Ūdens, ieskaitot minerālūdeni un gāzēto ūdeni, kam ir pievienots cukurs vai pārējie saldinātāji vai garšvielas, un pārējie bezalkoholiskie dzērieni, izņemot 2009. pozīcijā iekļautās augļu vai dārzeņu sulas

5 000

5 000

0

2203

Alus, kura ražošanā izmantots iesals

14 300 hl

15 600 hl

0

2205

Vermuts un pārējie vīni, kas ražoti no svaigām vīnogām un kuriem garšas uzlabošanai pievienoti augi vai aromātiskās vielas

1 200 hl

1 200 hl

50 % no VLN likmes

ex 2208

Denaturēts etilspirts ar alkohola saturu līdz 80 %, spirts, liķieris un pārējie alkoholiskie dzērieni:

2208 20

– alkoholiskie dzērieni, kas iegūti destilējot vīnogu vīnu vai vīnogu degvīnu,

2 000 hl

2 000 hl

50 % no VLN likmes

2208 30

– viskijs,

6 500 hl

6 500 hl

17,5 %

2208 40

– rums un ruma paveidi (taffia),

100 hl

100 hl

50 % no VLN likmes

2208 50

– džins un kadiķu degvīns,

100 hl

100 hl

50 % no VLN likmes

2208 60

– degvīns

200 hl

200 hl

50 % no VLN likmes

2208 70

– liķieri,

150 hl

150 hl

50 % no VLN likmes

ex 2208 90

– pārējie dzērieni (izņemot 2208 90 33, 2208 90 38, 2208 90 48, 2208 90 71, 2208 90 91 un 2208 90 99)

800 hl

800 hl

50 % no VLN likmes

2403

Pārējie tabakas izstrādājumi un rūpnieciski izstrādātie tabakas aizstājēji, viendabīgie “pārstrādātās” tabakas izstrādājumi; tabakas izvilkumi un esences

135 tonnas pie 60 %

135 tonnas pie 30 %

---

(1)  Uz apjomiem, kas pārsniedz kvotu, ir attiecināmi II pielikumā noteiktie nodokļi.

(2)  Attiecībā uz 2005. gadu kvotu apjomu samazina proporcionāli mēnešu skaitam, kas attiecīgajā gadā jau pagājuši.

---

| 10.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/63 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/63

---

Informācija par to, ka stājas spēkā ES un Rumānijas Asociācijas padomes 2005. gada 5. jūlija Lēmums Nr. 3/2005 par tirdzniecības režīma uzlabojumiem attiecībā uz Eiropas Līguma 3. protokolā paredzētajiem pārstrādātajiem lauksaimniecības produktiem

Tā kā 2005. gada 23. novembrī ir saņemti paziņojumi, ka ir pabeigtas Lēmuma Nr. 3/2005 par tirdzniecības režīma uzlabojumiem attiecībā uz Eiropas Līguma 3. protokolā paredzētajiem pārstrādātajiem lauksaimniecības produktiem 5. pantā paredzētās procedūras, minētais lēmums, ko ES un Rumānijas Asociācijas padome pieņēma 2005. gada 5. jūlijā, stājās spēkā 2005. gada 1. decembrī.

Ieinteresēto personu uzmanība ir vērsta uz to, ka Komisijas Regula (EK) Nr. 1520/2000, kas minēta Lēmuma Nr. 3/2005 5. apsvērumā un 2. pantā, ir atcelta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1043/2005 (1), kas stājās spēkā 2005. gada 8. jūlijā. Saskaņā ar pēdējās minētās regulas 57. pantu atsauces uz Regulu (EK) Nr. 1520/2000 jāsaprot kā atsauces uz Regulu (EK) Nr. 1043/2005.

---

(1)  OV L 172, 5.7.2005., 24. lpp.

---

Komisija

| 10.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/64 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/64

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 30. jūnijs)

par Vācijas piešķirto valsts atbalstu Gruppe Herlitz

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 2212)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/878/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta 1. apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomiskās zonas līgumu, un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (1), un jo īpaši tā 7. panta 3. punktu,

pēc visu ieinteresēto pušu uzaicināšanas izteikt atzinumus saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (2), un ņemot vērā šos atzinumus,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2002. gada martā viens no svarīgākajiem akciju sabiedrības Herlitz AG konkurentiem iesniedza sūdzību par to, ka Herlitz AG saņemšot galvojumu no Berlīnes pavalsts. Ar 2002. gada 25. marta vēstuli Komisija lūdza Vācijai iesniegt informāciju par eventuālo Herlitz AG sniegto atbalstu. Vācija atbildēja ar 2002. gada 17. aprīļa vēstuli, kas reģistrēta 18. aprīlī, un norādīja, ka nekāds atbalsts neesot sniegts. Ņemot vērā 2002. gada 24. aprīļa rakstu presē, saskaņā ar kuru Brandenburgas pavalsts esot piešķīrusi Falken Office Products GmbH (turpmāk tekstā saukta FOP), Herlitz AG meitas sabiedrībai, aizdevumu 1 milj. EUR apmērā, Komisija ar 2002. gada 8. maija vēstuli atkārtoti lūdza Vācijai iesniegt datus par iespējamo Herlitz AG atbalstu. Vācija vēlreiz atbildēja ar 5. jūnijā reģistrētu vēstuli, kas datēta ar 2002. gada 4. jūniju, ka tā atbalstu nav sniegusi. |
| --- | --- |

(1)

2002. gada martā viens no svarīgākajiem akciju sabiedrības Herlitz AG konkurentiem iesniedza sūdzību par to, ka Herlitz AG saņemšot galvojumu no Berlīnes pavalsts. Ar 2002. gada 25. marta vēstuli Komisija lūdza Vācijai iesniegt informāciju par eventuālo Herlitz AG sniegto atbalstu. Vācija atbildēja ar 2002. gada 17. aprīļa vēstuli, kas reģistrēta 18. aprīlī, un norādīja, ka nekāds atbalsts neesot sniegts. Ņemot vērā 2002. gada 24. aprīļa rakstu presē, saskaņā ar kuru Brandenburgas pavalsts esot piešķīrusi Falken Office Products GmbH (turpmāk tekstā saukta FOP), Herlitz AG meitas sabiedrībai, aizdevumu 1 milj. EUR apmērā, Komisija ar 2002. gada 8. maija vēstuli atkārtoti lūdza Vācijai iesniegt datus par iespējamo Herlitz AG atbalstu. Vācija vēlreiz atbildēja ar 5. jūnijā reģistrētu vēstuli, kas datēta ar 2002. gada 4. jūniju, ka tā atbalstu nav sniegusi.

| (2) | Visbeidzot, Vācija ar 2002. gada 17. jūlija vēstuli, kas reģistrēta 19. jūlijā, paziņoja Komisijai, ka Brandenburgas pavalsts banka InvestitionsBank (turpmāk tekstā ILB) akciju sabiedrībai Herlitz PBS AG ir izsniegusi aizdevumu tieši 1 milj. EUR apmērā. Atbilstoši Vācijas sniegtajiem datiem pasākums bija jau noticis; šī iemesla dēļ Komisija to reģistrēja kā nepieteiktu atbalstu ar Nr. NN 89/2002. Vācija iesniedza pielikumus, ieskaitot maksātnespējas novēršanas plānu ar 2002. gada 19. jūlija vēstuli, kas reģistrēta 25. jūlijā, un ar 2002. gada 1. augusta vēstuli, kas reģistrēta šajā pašā dienā. 2002. gada 8. augustā Komisija lūdza paskaidrojumus par piešķirto atbalstu. 2002. gada 4. septembra vēstuli, kas reģistrēta šajā pašā dienā, Vācija atsūtīja papildus informāciju. |
| --- | --- |

(2)

Visbeidzot, Vācija ar 2002. gada 17. jūlija vēstuli, kas reģistrēta 19. jūlijā, paziņoja Komisijai, ka Brandenburgas pavalsts banka InvestitionsBank (turpmāk tekstā ILB) akciju sabiedrībai Herlitz PBS AG ir izsniegusi aizdevumu tieši 1 milj. EUR apmērā. Atbilstoši Vācijas sniegtajiem datiem pasākums bija jau noticis; šī iemesla dēļ Komisija to reģistrēja kā nepieteiktu atbalstu ar Nr. NN 89/2002. Vācija iesniedza pielikumus, ieskaitot maksātnespējas novēršanas plānu ar 2002. gada 19. jūlija vēstuli, kas reģistrēta 25. jūlijā, un ar 2002. gada 1. augusta vēstuli, kas reģistrēta šajā pašā dienā. 2002. gada 8. augustā Komisija lūdza paskaidrojumus par piešķirto atbalstu. 2002. gada 4. septembra vēstuli, kas reģistrēta šajā pašā dienā, Vācija atsūtīja papildus informāciju.

| (3) | Ar 2003. gada 29. janvāra vēstuli, kas reģistrēta šajā pašā dienā, Vācija Komisijai paziņoja, ka akciju sabiedrībai Herlitz PBS AG visa piešķirtā aizdevuma summa esot atmaksāta ILB. Bez tam maksātnespējas process pret Herlitz AG un Herlitz PBS AG esot izbeigts, maksātnespējas novēršanas plāni pieņemti un izpildīti. |
| --- | --- |

(3)

Ar 2003. gada 29. janvāra vēstuli, kas reģistrēta šajā pašā dienā, Vācija Komisijai paziņoja, ka akciju sabiedrībai Herlitz PBS AG visa piešķirtā aizdevuma summa esot atmaksāta ILB. Bez tam maksātnespējas process pret Herlitz AG un Herlitz PBS AG esot izbeigts, maksātnespējas novēršanas plāni pieņemti un izpildīti.

| (4) | Ar 2003. gada 19. februāra vēstuli Komisija paziņoja Vācijai savu lēmumu par procedūras uzsākšanu saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu attiecībā uz aizdevumu un ar to saistītajiem pasākumiem, un norādīja, ka šī lieta reģistrēta ar numuru C 16/03. Vācijas atbilde ar attiecīgajām piezīmēm reģistrēta 2003. gada 28. aprīlī. |
| --- | --- |

(4)

Ar 2003. gada 19. februāra vēstuli Komisija paziņoja Vācijai savu lēmumu par procedūras uzsākšanu saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu attiecībā uz aizdevumu un ar to saistītajiem pasākumiem, un norādīja, ka šī lieta reģistrēta ar numuru C 16/03. Vācijas atbilde ar attiecīgajām piezīmēm reģistrēta 2003. gada 28. aprīlī.

| (5) | Komisijas lēmums uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija lēmumā uzaicināja visus dalībniekus iesniegt savus atzinumus. Atzinumu atsūtīja viens dalībnieks un tas tika nodots Vācijai atbildes sniegšanai. Komisija saņēma Vācijas atzinumu ar 2003. gada 24. jūlija vēstuli, kas reģistrēta 2003. gada 27. jūlijā. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas lēmums uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija lēmumā uzaicināja visus dalībniekus iesniegt savus atzinumus. Atzinumu atsūtīja viens dalībnieks un tas tika nodots Vācijai atbildes sniegšanai. Komisija saņēma Vācijas atzinumu ar 2003. gada 24. jūlija vēstuli, kas reģistrēta 2003. gada 27. jūlijā.

| (6) | Ar 2003. gada 10., 12. un 28. novembra, 2004. gada 8. un 26. janvāra, kā arī 23. marta, 23. un 24. aprīļa vēstulēm Vācija iesniedza papildus informāciju. Komisijas locekļu, Vācijas valdības, uzņēmumu grupas Herlitz-Gruppe un maksātnespējas administratora oficiāla tikšanās notika 2004. gada 27. janvārī. |
| --- | --- |

(6)

Ar 2003. gada 10., 12. un 28. novembra, 2004. gada 8. un 26. janvāra, kā arī 23. marta, 23. un 24. aprīļa vēstulēm Vācija iesniedza papildus informāciju. Komisijas locekļu, Vācijas valdības, uzņēmumu grupas Herlitz-Gruppe un maksātnespējas administratora oficiāla tikšanās notika 2004. gada 27. janvārī.

II.   PASĀKUMI

1.   Uzņēmums

| (7) | Akciju sabiedrība Herlitz AG, kas 1904. gadā dibināta kā kancelejas preču veikals, ir izveidojusies par grupu, kura kopš 1977. gada piedalās biržā akciju kotēšanā. Grupā ir Herlitz AG Holdinggesellschaft (holdinga sabiedrība), kurai pieder meitas sabiedrību kapitāla daļas, no kurām svarīgākā ir akciju sabiedrība Herlitz PBS AG. |
| --- | --- |

(7)

Akciju sabiedrība Herlitz AG, kas 1904. gadā dibināta kā kancelejas preču veikals, ir izveidojusies par grupu, kura kopš 1977. gada piedalās biržā akciju kotēšanā. Grupā ir Herlitz AG Holdinggesellschaft (holdinga sabiedrība), kurai pieder meitas sabiedrību kapitāla daļas, no kurām svarīgākā ir akciju sabiedrība Herlitz PBS AG.

| (8) | Līdz maksātnespējas procesa ierosināšanai Herlitz AG bija Herlitz PBS AG un Diplomat GmbH (Diplomat) holdinga sabiedrība. Grupā Gruppe Herlitz bija Herlitz PBS AG, kas bija holdinga sabiedrība, kuras sastāvā ietilpa Falken Office Products GmbH (FOP), Herlitz Kunststoffverarbeitungs GmbH (HKV), Susy Card Papeterie GmbH (Susy), HGG Verwaltungsgesellschaft mbH (HGG) un meitas sabiedrības, kas atradās 15. valstīs. 2002. gadā Gruppe Herlitz iegādājās sabiedrību Mercoline GmbH, kā arī eCom Verwaltungs GmbH un eCom Logistik GmbH & Co. KG (eCom). Grupas struktūra ir šāda: |
| --- | --- |

(8)

Līdz maksātnespējas procesa ierosināšanai Herlitz AG bija Herlitz PBS AG un Diplomat GmbH (Diplomat) holdinga sabiedrība. Grupā Gruppe Herlitz bija Herlitz PBS AG, kas bija holdinga sabiedrība, kuras sastāvā ietilpa Falken Office Products GmbH (FOP), Herlitz Kunststoffverarbeitungs GmbH (HKV), Susy Card Papeterie GmbH (Susy), HGG Verwaltungsgesellschaft mbH (HGG) un meitas sabiedrības, kas atradās 15. valstīs. 2002. gadā Gruppe Herlitz iegādājās sabiedrību Mercoline GmbH, kā arī eCom Verwaltungs GmbH un eCom Logistik GmbH & Co. KG (eCom). Grupas struktūra ir šāda:

Image

| (9) | Herlitz-Gruppe darbojas rakstāmpiederumu un biroja preču, kā arī apsveikuma kartīšu tirgus jomā. Herlitz AG un Herlitz PBS biroji ir Berlīnē. Herlitz-Gruppe ražotnes ir Berlīnē, Falkenzē [Falkensee] (Brandenburgas pavalsts), Peicā [Peitz] (Brandenburgas Zeme), Cunevaldē [Cunewald] (Saksija), Poznaņā (Polijā) un Mostā (Čehijas Republika). FOP ir grupas nozīmīgākais biroja preču tirgotājs. |
| --- | --- |

(9)

Herlitz-Gruppe darbojas rakstāmpiederumu un biroja preču, kā arī apsveikuma kartīšu tirgus jomā. Herlitz AG un Herlitz PBS biroji ir Berlīnē. Herlitz-Gruppe ražotnes ir Berlīnē, Falkenzē [Falkensee] (Brandenburgas pavalsts), Peicā [Peitz] (Brandenburgas Zeme), Cunevaldē [Cunewald] (Saksija), Poznaņā (Polijā) un Mostā (Čehijas Republika). FOP ir grupas nozīmīgākais biroja preču tirgotājs.

| (10) | Kopš 2001. gada jūlija 67 % Herlitz AG pieder konsorcijam kas sastāv no šādām bankām: DB Industrial Holding (Deutsche Bank), Landesbank Berlin, Berliner Bank
   (4), Hypovereinsbank, Bayerische Landesbank, DZ Bank AG, Dresdner Bank, HSBC, IKB Deutsche Industriebank AG un West LB. Pārējie 35 % pieder daudziem īpašniekiem (5). |
| --- | --- |

(10)

Kopš 2001. gada jūlija 67 % Herlitz AG pieder konsorcijam kas sastāv no šādām bankām: DB Industrial Holding (Deutsche Bank), Landesbank Berlin, Berliner Bank
   (4), Hypovereinsbank, Bayerische Landesbank, DZ Bank AG, Dresdner Bank, HSBC, IKB Deutsche Industriebank AG un West LB. Pārējie 35 % pieder daudziem īpašniekiem (5).

| (11) | Šī tabula atspoguļo grupas biznesa attīstību:
  1. Tabula | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 kopā | 2002
  1.1.2002–16.9.2002 | 2002
  17.10.2002–31.12.2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apgrozījums milj. EUR (6) | 714 | 630 | 567 | 490 | 438 | 376 | 255 | 121 | 347 |
| Tīrā peļņa/zaudējumi milj. EUR (6) | – 51 | – 37 | – 46 | – 51 | – 134 | 99 | 51 | 48 | 1,7 |
| Nodarbinātie (6) | 5 420 | 4 483 | 4 228 | 3 380 | 2 984 | 3 096 | 3 181 Vidēji | 3 109 Vidēji | Bez būtiskām izmaiņām |
| Kapitāls milj. EUR (6) | 171 | 123 | 70 | 18 | – 55 | 43 | – 6 | 43 | 43 |
| Bankas saistības milj. EUR (6) | 172 | 365 | 373 | 356 | 297 | 89 | 250 | 89 | 63 |

(11)

Šī tabula atspoguļo grupas biznesa attīstību:

1. Tabula

1997

1998

1999

2000

2001

2002 kopā

2002

1.1.2002–16.9.2002

2002

17.10.2002–31.12.2002

2003

Apgrozījums milj. EUR (6)

714

630

567

490

438

376

255

121

347

Tīrā peļņa/zaudējumi milj. EUR (6)

– 51

– 37

– 46

– 51

– 134

99

51

48

1,7

Nodarbinātie (6)

5 420

4 483

4 228

3 380

2 984

3 096

3 181 Vidēji

3 109 Vidēji

Bez būtiskām izmaiņām

Kapitāls milj. EUR (6)

171

123

70

18

– 55

43

– 6

43

43

Bankas saistības milj. EUR (6)

172

365

373

356

297

89

250

89

63

| (12) | Sakarā ar to, ka bankas nepagarināja kredītus, 2002. gada martā Herlitz AG, Herlitz PBS AG un citām grupas meitas sabiedrībām, kā Diplomat, HKV un Susy draudēja bankrots vai tās jau bija maksātnespējīgas. 2002. gada 3. aprīlīHerlitz AG un Herlitz PBS AG iesniedza maksātnespējas pieteikumu. 2002. gada 5. jūnijā abos uzņēmumos tiesa uzsāka maksātnespējas procesu. |
| --- | --- |

(12)

Sakarā ar to, ka bankas nepagarināja kredītus, 2002. gada martā Herlitz AG, Herlitz PBS AG un citām grupas meitas sabiedrībām, kā Diplomat, HKV un Susy draudēja bankrots vai tās jau bija maksātnespējīgas. 2002. gada 3. aprīlīHerlitz AG un Herlitz PBS AG iesniedza maksātnespējas pieteikumu. 2002. gada 5. jūnijā abos uzņēmumos tiesa uzsāka maksātnespējas procesu.

| (13) | Dažās grupas meitas sabiedrībās notika atsevišķas maksātnespējas procedūras. Diplomat, HKV un Susy2002. gada 12. aprīlī lūdza pasludināt uzņēmumus par bankrotējušiem un tie tika likvidēti. Likvidācijas procesa laikā visi kreditori saņēma vienādu savu prasījumu procentu no konkursa masas. Neviens kreditors neatteicās no saviem prasījumiem pret uzņēmumu vai FOP. FOP Pateicoties Herlitz PBS AG piešķirtam glābšanas aizdevumam, FOP izdevās izvairīties no maksātnespējas. |
| --- | --- |

(13)

Dažās grupas meitas sabiedrībās notika atsevišķas maksātnespējas procedūras. Diplomat, HKV un Susy2002. gada 12. aprīlī lūdza pasludināt uzņēmumus par bankrotējušiem un tie tika likvidēti. Likvidācijas procesa laikā visi kreditori saņēma vienādu savu prasījumu procentu no konkursa masas. Neviens kreditors neatteicās no saviem prasījumiem pret uzņēmumu vai FOP. FOP Pateicoties Herlitz PBS AG piešķirtam glābšanas aizdevumam, FOP izdevās izvairīties no maksātnespējas.

| (14) | Herlitz AG un Herlitz PBS AG maksātnespējas procedūras tika izbeigtas 2002. gada 16. septembrī, pēc tam, kad tiesa bija piekritusi maksātnespējas novēršanas plāniem. 2002. gada 15. jūlijā kreditori vienbalsīgi un bez atrunām piekrita Herlitz AG un Herlitz PBS maksātnespējas novēršanas plāniem. Maksātnespējas administrators un kreditori uzraudzīja sanācijas plānu izpildi līdz 2004. gada 31. martam. |
| --- | --- |

(14)

Herlitz AG un Herlitz PBS AG maksātnespējas procedūras tika izbeigtas 2002. gada 16. septembrī, pēc tam, kad tiesa bija piekritusi maksātnespējas novēršanas plāniem. 2002. gada 15. jūlijā kreditori vienbalsīgi un bez atrunām piekrita Herlitz AG un Herlitz PBS maksātnespējas novēršanas plāniem. Maksātnespējas administrators un kreditori uzraudzīja sanācijas plānu izpildi līdz 2004. gada 31. martam.

| (15) | Atbilstoši Vācijas sniegtajai informācijai Herlitz-Gruppe finansiālās grūtību cēlonis bija virkne nepareizu lēmumu par investīcijām, kurus grupas vadība deviņdesmitajos gados nolēma izdarīt ārpus grupas galvenā darbības jomas. Pēc atkalapvienošanās sakarā ar prognozēm par lielu peļņu grupa nolēma iesaistīties nekustamo īpašumu biznesā Berlīnē un Brandenburgā. Pēc tam, kad prognozētais peļņas pieaugums tomēr netika sasniegts, grupai bija nepieciešams izveidot rezerves kapitālu un izdarīt norakstījumus 95 milj. EUR apmērā. Grupas vajadzībām Berlīnē-Tēgelē un Falkenzē uzceltās ēkas izrādījās pārāk lielas. Tā kā nevarēja atrast nevienu, kas vēlētos izmantot šīs platības, tad neizmantoto telpu izmaksas sasniedza 20 milj. EUR. |
| --- | --- |

(15)

Atbilstoši Vācijas sniegtajai informācijai Herlitz-Gruppe finansiālās grūtību cēlonis bija virkne nepareizu lēmumu par investīcijām, kurus grupas vadība deviņdesmitajos gados nolēma izdarīt ārpus grupas galvenā darbības jomas. Pēc atkalapvienošanās sakarā ar prognozēm par lielu peļņu grupa nolēma iesaistīties nekustamo īpašumu biznesā Berlīnē un Brandenburgā. Pēc tam, kad prognozētais peļņas pieaugums tomēr netika sasniegts, grupai bija nepieciešams izveidot rezerves kapitālu un izdarīt norakstījumus 95 milj. EUR apmērā. Grupas vajadzībām Berlīnē-Tēgelē un Falkenzē uzceltās ēkas izrādījās pārāk lielas. Tā kā nevarēja atrast nevienu, kas vēlētos izmantot šīs platības, tad neizmantoto telpu izmaksas sasniedza 20 milj. EUR.

| (16) | Investīcijas nekustamajos īpašumos bija faktors, kas nesa uzņēmumam vislielākos zaudējumus. Visi mēģinājumi pārdot nekustamos īpašumus bija neveiksmīgi. 2001. gada beigās tika nodibinātas divas, ar noteikti mērķi saistītas nekustamo īpašumu sabiedrības, proti, “GGB Grundstückgesellschaft Am Borsighafen mbH Co. KG” (GGB) attiecībā uz ēkām, kas grupai piederēja Berlīnē-Tegelē, un “GGF Grundstückgesellschaft Falkensee mbH Co. KG” (GGF) – nekustamajiem īpašumiem, kas atradās Falkenzē. Grupa veica Herlitz PBS AG un HGG vairākuma kontroli ar GGB un GGF starpniecību. Herlitz PBS AG bija komandītsabiedrība, bet HGG – GGB un GGF komplementāra sabiedrība. |
| --- | --- |

(16)

Investīcijas nekustamajos īpašumos bija faktors, kas nesa uzņēmumam vislielākos zaudējumus. Visi mēģinājumi pārdot nekustamos īpašumus bija neveiksmīgi. 2001. gada beigās tika nodibinātas divas, ar noteikti mērķi saistītas nekustamo īpašumu sabiedrības, proti, “GGB Grundstückgesellschaft Am Borsighafen mbH Co. KG” (GGB) attiecībā uz ēkām, kas grupai piederēja Berlīnē-Tegelē, un “GGF Grundstückgesellschaft Falkensee mbH Co. KG” (GGF) – nekustamajiem īpašumiem, kas atradās Falkenzē. Grupa veica Herlitz PBS AG un HGG vairākuma kontroli ar GGB un GGF starpniecību. Herlitz PBS AG bija komandītsabiedrība, bet HGG – GGB un GGF komplementāra sabiedrība.

| (17) | Herlitz-Gruppe plānoja sakārtot savu bilanci, likvidējot nekustamos īpašumos ieguldīto investīciju radīto noslogojumu. Šī iemesla dēļ 2002. gada janvārī grupa pārdeva GGB un GGF abus gruntsgabalus ar attiecīgajām mantojamām apbūves tiesībām, bet pēc tam grupai nepieciešamā gruntsgabala daļu tikai tai iznomāta. Tomēr nebija iespējams GGB un GGF izdalīt no grupas pirms maksātnespējas procesa. Visbeidzot, ar maksātnespējas administratora piekrišanu 2002. gada 30. septembrī no Herlitz-Gruppe izdalīja HGG, GGB un GGF mazākuma partneri, un Herlitz PBS AG komandīta tiesības pārvērta mazākuma īpašnieku kapitāla daļās GGB un GGF 1 milj. EUR vērtībā. Līdz ar to saskaņā ar Vācijas tiesību normām (7)
  Herlitz-Gruppe turpmāk nav vairs nekustamo īpašumu sabiedrību vairākuma īpašniece. |
| --- | --- |

(17)

Herlitz-Gruppe plānoja sakārtot savu bilanci, likvidējot nekustamos īpašumos ieguldīto investīciju radīto noslogojumu. Šī iemesla dēļ 2002. gada janvārī grupa pārdeva GGB un GGF abus gruntsgabalus ar attiecīgajām mantojamām apbūves tiesībām, bet pēc tam grupai nepieciešamā gruntsgabala daļu tikai tai iznomāta. Tomēr nebija iespējams GGB un GGF izdalīt no grupas pirms maksātnespējas procesa. Visbeidzot, ar maksātnespējas administratora piekrišanu 2002. gada 30. septembrī no Herlitz-Gruppe izdalīja HGG, GGB un GGF mazākuma partneri, un Herlitz PBS AG komandīta tiesības pārvērta mazākuma īpašnieku kapitāla daļās GGB un GGF 1 milj. EUR vērtībā. Līdz ar to saskaņā ar Vācijas tiesību normām (7)
  Herlitz-Gruppe turpmāk nav vairs nekustamo īpašumu sabiedrību vairākuma īpašniece.

| (18) | Par neveiksmīgu ieguldījumu papīra un papīra apstrādes biznesā izrādījās arī Krievijas papīrfabrikas pirkums. Sakarā ar papīra tirgus sabrukumu neatkarīgo valstu savienībā šie ieguldījumi radīja zaudējumus tieši 50 milj. EUR apmērā. Arī citas investīcijas preču realizācijas darījumos Portugālē, Francijā un Austrijā bija neveiksmīgas un radīja papildus zaudējumus, kuru summa bija 10 līdz 15 milj. EUR apmērā. Līdz ar to visu neveiksmīgo investīciju rezultātā radītie kopējo zaudējumu summa bija tieši 175 līdz 180 milj. EUR. Jāuzsver, ka visā šajā laika posmā grupas Gruppe Herlitz galvenā darījumu joma nesa peļņu, tomēr ar šo summu nepietika, lai segtu neveiksmīgo ieguldījumu radītos zaudējumus. |
| --- | --- |

(18)

Par neveiksmīgu ieguldījumu papīra un papīra apstrādes biznesā izrādījās arī Krievijas papīrfabrikas pirkums. Sakarā ar papīra tirgus sabrukumu neatkarīgo valstu savienībā šie ieguldījumi radīja zaudējumus tieši 50 milj. EUR apmērā. Arī citas investīcijas preču realizācijas darījumos Portugālē, Francijā un Austrijā bija neveiksmīgas un radīja papildus zaudējumus, kuru summa bija 10 līdz 15 milj. EUR apmērā. Līdz ar to visu neveiksmīgo investīciju rezultātā radītie kopējo zaudējumu summa bija tieši 175 līdz 180 milj. EUR. Jāuzsver, ka visā šajā laika posmā grupas Gruppe Herlitz galvenā darījumu joma nesa peļņu, tomēr ar šo summu nepietika, lai segtu neveiksmīgo ieguldījumu radītos zaudējumus.

2.   Finanšu pasākumi

a)   “Vecie pasākumi”

| (19) | 1989. gadā Berlīnes pavalsts piedāvāja Herlitz AG ar Liegenschaftsfonds Berlin GmbH & Co. KG (Liegenschaftsfonds) starpniecību izmantot teritoriju bijušā Borsiga rūpniecības rajonā Berlinē-Tēgelē. Liegenschaftsfonds ir sabiedrība Berlīnes pavalsts nekustamo īpašumu pārvaldīšanai. Par šo teritoriju Tēgelē Herlitz-Gruppe no Berlīnes pavalsts ieguva mantojamas apbūves tiesības, par kurām līdz 2053. gada 30. aprīlim bija jāmaksā attiecīga maksa. |
| --- | --- |

(19)

1989. gadā Berlīnes pavalsts piedāvāja Herlitz AG ar Liegenschaftsfonds Berlin GmbH & Co. KG (Liegenschaftsfonds) starpniecību izmantot teritoriju bijušā Borsiga rūpniecības rajonā Berlinē-Tēgelē. Liegenschaftsfonds ir sabiedrība Berlīnes pavalsts nekustamo īpašumu pārvaldīšanai. Par šo teritoriju Tēgelē Herlitz-Gruppe no Berlīnes pavalsts ieguva mantojamas apbūves tiesības, par kurām līdz 2053. gada 30. aprīlim bija jāmaksā attiecīga maksa.

| (20) | Maksa par mantojamām apbūves tiesībām bija 3 % no gruntsgabala vērtības, kas līguma darbības laikā varēja mainīties. Tēgelē grupa savām vajadzībām uzbūvēja atbilstošu biroja ēku ar rūpnīcu. Nomātajā gruntsgabalā uzceltās ēkas bija grupas īpašums. Pārdodot ēkas GGB, tika nodotas mantojamās gruntsgabala apbūves tiesības. |
| --- | --- |

(20)

Maksa par mantojamām apbūves tiesībām bija 3 % no gruntsgabala vērtības, kas līguma darbības laikā varēja mainīties. Tēgelē grupa savām vajadzībām uzbūvēja atbilstošu biroja ēku ar rūpnīcu. Nomātajā gruntsgabalā uzceltās ēkas bija grupas īpašums. Pārdodot ēkas GGB, tika nodotas mantojamās gruntsgabala apbūves tiesības.

| (21) | Līgumā starp Liegenschaftsfonds un Herlitz-Gruppe bija iekļauta klauzula par maksas par mantojamām apbūves tiesībām paaugstināšanu no 3 % uz 7,5 % gadījumā, ja gruntsgabals tiek izmantots citam mērķim, kurš neatbilst īpašnieka interesēm. Pēc mantojamo apbūves tiesību attiecībā uz gruntsgabalu Berlīnē-Tēgelē nodošanas GGB, Liegenschaftsfonds tomēr nepaaugstināja maksu par šīm mantojamām celtniecības tiesībām, un grupa šo summu maksāja līdz 2002. gada martam, bet GGB kopš (8) 2002. gada oktobra. |
| --- | --- |

(21)

Līgumā starp Liegenschaftsfonds un Herlitz-Gruppe bija iekļauta klauzula par maksas par mantojamām apbūves tiesībām paaugstināšanu no 3 % uz 7,5 % gadījumā, ja gruntsgabals tiek izmantots citam mērķim, kurš neatbilst īpašnieka interesēm. Pēc mantojamo apbūves tiesību attiecībā uz gruntsgabalu Berlīnē-Tēgelē nodošanas GGB, Liegenschaftsfonds tomēr nepaaugstināja maksu par šīm mantojamām celtniecības tiesībām, un grupa šo summu maksāja līdz 2002. gada martam, bet GGB kopš (8) 2002. gada oktobra.

| (22) | Bez tam 1989. gadā Herlitz AG saņēma no Berlīnes pavalsts nenodrošinātu aizdevumu 6 milj. DEM (3,07 milj. EUR) apmērā par savu ražotņu, kas atradās Moabitā un Špandavā, pārcelšanu uz Tēgeli (turpmāk tekstā pārcelšanās aizdevums). 1999. gada 17. novembrī Berlīnes pavalsts pārcelšanās aizdevuma atmaksas termiņu neilgi pirms tā iestāšanās pagarināja līdz 2004. gada 31. decembrim. Taču par to pavalsts paaugstināja procentu likmi atbilstoši Centrālās Eiropas bankas (Europäischen Zentralbank) procentu likmei plus 2 %. |
| --- | --- |

(22)

Bez tam 1989. gadā Herlitz AG saņēma no Berlīnes pavalsts nenodrošinātu aizdevumu 6 milj. DEM (3,07 milj. EUR) apmērā par savu ražotņu, kas atradās Moabitā un Špandavā, pārcelšanu uz Tēgeli (turpmāk tekstā pārcelšanās aizdevums). 1999. gada 17. novembrī Berlīnes pavalsts pārcelšanās aizdevuma atmaksas termiņu neilgi pirms tā iestāšanās pagarināja līdz 2004. gada 31. decembrim. Taču par to pavalsts paaugstināja procentu likmi atbilstoši Centrālās Eiropas bankas (Europäischen Zentralbank) procentu likmei plus 2 %.

| (23) | Kā nodrošinājumu Herlitz AG1999. gada 23. novembrī parakstīja notariālu aktu, kurā atzina savu parādu Berlīnes pavalstij 7,185 milj. DEM (3,67 milj. EUR) apmērā, kas atbilda pārcelšanās aizdevuma pamatsummai, pieskaitot prognozējamo uzkrāto procentu summu 1,185 milj. DEM (0,606 milj. EUR) apmērā. Bez tam ar aktu tika noteikts hipotēku parāds uzkrāto procentu summas apmērā par Herlitz AG mantojamām apbūves tiesībām attiecībā uz gruntsgabalu Berlīnē- Tēgelē. Šis hipotēku parāds tomēr bija mazāk svarīgs nekā hipotēku parāds, kas par tām pašām mantojamām apbūves tiesībām bija reģistrēts attiecībā uz bankām. Ne pārcelšanās aizdevuma piešķiršana 1989. gadā, ne termiņa pagarinājums 1999. gadā nenotika atbalsta sistēmas ietvaros; Vācija neziņoja Komisijai par šiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(23)

Kā nodrošinājumu Herlitz AG1999. gada 23. novembrī parakstīja notariālu aktu, kurā atzina savu parādu Berlīnes pavalstij 7,185 milj. DEM (3,67 milj. EUR) apmērā, kas atbilda pārcelšanās aizdevuma pamatsummai, pieskaitot prognozējamo uzkrāto procentu summu 1,185 milj. DEM (0,606 milj. EUR) apmērā. Bez tam ar aktu tika noteikts hipotēku parāds uzkrāto procentu summas apmērā par Herlitz AG mantojamām apbūves tiesībām attiecībā uz gruntsgabalu Berlīnē- Tēgelē. Šis hipotēku parāds tomēr bija mazāk svarīgs nekā hipotēku parāds, kas par tām pašām mantojamām apbūves tiesībām bija reģistrēts attiecībā uz bankām. Ne pārcelšanās aizdevuma piešķiršana 1989. gadā, ne termiņa pagarinājums 1999. gadā nenotika atbalsta sistēmas ietvaros; Vācija neziņoja Komisijai par šiem pasākumiem.

b)   Aizdevums uzņēmuma glābšanai

| (24) | Ar 2002. gada 10. maija līgumu, kas tika noslēgts ar maksātnespējas administratoru, banka ILB izsniedza Herlitz PBS AG aizdevumu 930 232 EUR apmērā (turpmāk tekstā glābšanas aizdevumu). Ar 2002. gada 29. maija vēstuli banka paaugstināja šo summu līdz 963 855,42 EUR. |
| --- | --- |

(24)

Ar 2002. gada 10. maija līgumu, kas tika noslēgts ar maksātnespējas administratoru, banka ILB izsniedza Herlitz PBS AG aizdevumu 930 232 EUR apmērā (turpmāk tekstā glābšanas aizdevumu). Ar 2002. gada 29. maija vēstuli banka paaugstināja šo summu līdz 963 855,42 EUR.

| (25) | Glābšanas aizdevums kalpoja starp Herlitz PBS AG un FOP noslēgtā pirkšanas līguma izpildei. FOP bija piegādājusi Herlitz PBS AG preces, bet nebija saņēmusi samaksu un tas radīja draudus uzņēmuma likviditātei. |
| --- | --- |

(25)

Glābšanas aizdevums kalpoja starp Herlitz PBS AG un FOP noslēgtā pirkšanas līguma izpildei. FOP bija piegādājusi Herlitz PBS AG preces, bet nebija saņēmusi samaksu un tas radīja draudus uzņēmuma likviditātei.

| (26) | Banka izsniedza glābšanas aizdevumu par gada procentu likmi 7,5 % apmērā un aizdevums bija jāatmaksā sešu mēnešu laikā pēc izmaksas. Aizdevumu izmaksāja2002. gada 24. jūlijā un nodrošināja, cedējot FOP atgriešanas garantiju prasījumu 2,5 milj. EUR apmērā un reģistrējot hipotēku parādu 13 549 234,85 EUR apmērā. Aizdevums ar procentiem ILB tika atmaksāts 2003. gada 24. janvārī. |
| --- | --- |

(26)

Banka izsniedza glābšanas aizdevumu par gada procentu likmi 7,5 % apmērā un aizdevums bija jāatmaksā sešu mēnešu laikā pēc izmaksas. Aizdevumu izmaksāja2002. gada 24. jūlijā un nodrošināja, cedējot FOP atgriešanas garantiju prasījumu 2,5 milj. EUR apmērā un reģistrējot hipotēku parādu 13 549 234,85 EUR apmērā. Aizdevums ar procentiem ILB tika atmaksāts 2003. gada 24. janvārī.

c)   Pārstrukturēšana ar sanācijas plānu palīdzību

| (27) | Vācija iesniedza Herlitz PBS AG, kā arī Herlitz AG maksātnespējas novēršanas plānu; abi plāni bija datēti 2002. gada 15. jūlijā. Šie maksātnespējas novēršanas plāni ir Herlitz-Gruppe sanācijas plāni (rekapitalizācijas plāni). Sanācijas plānu sastāvdaļas ir ražošanas jaudu samazināšana, uzņēmuma nekustamo īpašumu pārdošana, nerentablo meitas sabiedrību slēgšana, negatīvu darbības rezultātu samazināšana, pasākumi izmaksu samazināšanai un realizācijas optimizācija, kā arī stratēģiskā partnera meklējumi. Bez tam plāni paredz, ka uzņēmuma parādus samazina ar daļēju vai pilnīgu atteikšanos no nenodrošinātiem parādiem un ar darba ņēmēju ieguldījumu. |
| --- | --- |

(27)

Vācija iesniedza Herlitz PBS AG, kā arī Herlitz AG maksātnespējas novēršanas plānu; abi plāni bija datēti 2002. gada 15. jūlijā. Šie maksātnespējas novēršanas plāni ir Herlitz-Gruppe sanācijas plāni (rekapitalizācijas plāni). Sanācijas plānu sastāvdaļas ir ražošanas jaudu samazināšana, uzņēmuma nekustamo īpašumu pārdošana, nerentablo meitas sabiedrību slēgšana, negatīvu darbības rezultātu samazināšana, pasākumi izmaksu samazināšanai un realizācijas optimizācija, kā arī stratēģiskā partnera meklējumi. Bez tam plāni paredz, ka uzņēmuma parādus samazina ar daļēju vai pilnīgu atteikšanos no nenodrošinātiem parādiem un ar darba ņēmēju ieguldījumu.

| (28) | Abu maksātnespējas plānu pamatā bija sanācija, turpinot uzņēmējdarbību saskaņā ar Vācijas Maksātnespējas nolikumu (9). Šajā kopš 1999. gada 1. janvāra spēkā esošajā Maksātnespējas nolikumā ir iekļauta uzņēmuma glābšanas iespēja, saglabājot uzņēmuma vadību un apmierinot kreditorus no ieņēmumiem, kas paliek pēc maksātnespējas procesa beigām. Procedūrās pret Herlitz AG un Herlitz PBS AG šis risinājums izrādījās vispiemērotākais kreditoru apmierināšanai. Šī iemesla dēļ maksātnespējas administrators un kreditori atteicās no visa uzņēmuma pārdošanas iespējas (pārnesošā sanācija) vai uzņēmuma likvidācijas un īpašuma vērtību atsevišķās pārdošanas (likvidēšanas). |
| --- | --- |

(28)

Abu maksātnespējas plānu pamatā bija sanācija, turpinot uzņēmējdarbību saskaņā ar Vācijas Maksātnespējas nolikumu (9). Šajā kopš 1999. gada 1. janvāra spēkā esošajā Maksātnespējas nolikumā ir iekļauta uzņēmuma glābšanas iespēja, saglabājot uzņēmuma vadību un apmierinot kreditorus no ieņēmumiem, kas paliek pēc maksātnespējas procesa beigām. Procedūrās pret Herlitz AG un Herlitz PBS AG šis risinājums izrādījās vispiemērotākais kreditoru apmierināšanai. Šī iemesla dēļ maksātnespējas administrators un kreditori atteicās no visa uzņēmuma pārdošanas iespējas (pārnesošā sanācija) vai uzņēmuma likvidācijas un īpašuma vērtību atsevišķās pārdošanas (likvidēšanas).

| (29) | Proti, abu plānu pamatā ir viena un tā pati metode, tomēr sakarā ar Herlitz PBS AG un Herlitz AG atšķirīgo struktūru plānoties risinājumi bija atšķirīgi. Herlitz AG pārstrukturēšanu ar sanācijas plānu padarīja atkarīgu no plāna izpildes attiecībā uz Herlitz PBS AG. Abos plānos katra uzņēmuma kreditorus sadalīja grupās ar salīdzināmiem prasījumiem. |
| --- | --- |

(29)

Proti, abu plānu pamatā ir viena un tā pati metode, tomēr sakarā ar Herlitz PBS AG un Herlitz AG atšķirīgo struktūru plānoties risinājumi bija atšķirīgi. Herlitz AG pārstrukturēšanu ar sanācijas plānu padarīja atkarīgu no plāna izpildes attiecībā uz Herlitz PBS AG. Abos plānos katra uzņēmuma kreditorus sadalīja grupās ar salīdzināmiem prasījumiem.

| (30) | Saskaņā ar Maksātnespējas nolikuma 222. pantu maksātnespējas procesā var piedalīties trīs veidu kreditori:






  a) | kreditori ar prioritārām tiesībām, kuru tiesības plāns ietekmētu negatīvi; |
| --- | --- | --- |

(30)

Saskaņā ar Maksātnespējas nolikuma 222. pantu maksātnespējas procesā var piedalīties trīs veidu kreditori:

a)

kreditori ar prioritārām tiesībām, kuru tiesības plāns ietekmētu negatīvi;

| b) | kreditori ar vienādām tiesībām; |
| --- | --- |

b)

kreditori ar vienādām tiesībām;

| c) | pārējie kreditori, kuri nav atteikušies no saviem prasījumiem. |
| --- | --- |

c)

pārējie kreditori, kuri nav atteikušies no saviem prasījumiem.

| (31) | Kreditoru grupās ar vienādām tiesībām notiek sīkāka kreditoru sadale apakšgrupās. Pēc sadalīšanas pa grupām nevar notikt atsevišķs noregulējums, kuru realizējot būtu atšķirības vienas kreditoru grupas atsevišķo apakšgrupu starpā. |
| --- | --- |

(31)

Kreditoru grupās ar vienādām tiesībām notiek sīkāka kreditoru sadale apakšgrupās. Pēc sadalīšanas pa grupām nevar notikt atsevišķs noregulējums, kuru realizējot būtu atšķirības vienas kreditoru grupas atsevišķo apakšgrupu starpā.

| (32) | Maksātnespējas procedūrā pret Herlitz AG un Herlitz PBS AG kreditorus ar prioritārām tiesībām apmierināja atbilstoši viņu pretenzijām. |
| --- | --- |

(32)

Maksātnespējas procedūrā pret Herlitz AG un Herlitz PBS AG kreditorus ar prioritārām tiesībām apmierināja atbilstoši viņu pretenzijām.

| (33) | Vācija norādīja, ka procesā pret Herlitz AG un Herlitz PBS AG pilnībā samaksātas visas masas izmaksas un masas saistības. Daļa šo prasījumu attiecās uz apgrozījuma nodokli. Maksātnespējas procesos pret uzņēmumu, kas turpina darbību, preferenciālo tiesību apmierināšana ir priekšnosacījums procesa veiksmīgam noslēgumam. Masas saistības tika samaksātas nekavējoties pēc to rašanās, un attiecībā uz tām netika sastādīts atsevišķs saraksts. Tomēr tika sastādīti hipotētiski masas izmaksu un masas saistību saraksti, lai prognozētu likvidācijas un īpašuma vērtību pārdošanas iespējamos rezultātus. |
| --- | --- |

(33)

Vācija norādīja, ka procesā pret Herlitz AG un Herlitz PBS AG pilnībā samaksātas visas masas izmaksas un masas saistības. Daļa šo prasījumu attiecās uz apgrozījuma nodokli. Maksātnespējas procesos pret uzņēmumu, kas turpina darbību, preferenciālo tiesību apmierināšana ir priekšnosacījums procesa veiksmīgam noslēgumam. Masas saistības tika samaksātas nekavējoties pēc to rašanās, un attiecībā uz tām netika sastādīts atsevišķs saraksts. Tomēr tika sastādīti hipotētiski masas izmaksu un masas saistību saraksti, lai prognozētu likvidācijas un īpašuma vērtību pārdošanas iespējamos rezultātus.

| (34) | Herlitz AG maksātnespējas procedūrā maksātnespējas prasījumi tika sadalīti šādi:






  a) | prioritārie kreditori: netika veidota attiecīga kreditoru grupa. Prioritāras tiesības nodrošināja visus Hypovereinsbank un Eurohypo
   (10) prasījumus, bet tikai daļu no grupas HAG 1 prasījumiem; |
| --- | --- | --- |

(34)

Herlitz AG maksātnespējas procedūrā maksātnespējas prasījumi tika sadalīti šādi:

a)

prioritārie kreditori: netika veidota attiecīga kreditoru grupa. Prioritāras tiesības nodrošināja visus Hypovereinsbank un Eurohypo
   (10) prasījumus, bet tikai daļu no grupas HAG 1 prasījumiem;

| b) | masas izmaksas un masas saistības: netika izveidota attiecīga kreditoru grupa un prasījumi tikai apmaksāti nekavējoties pēc to rašanās; |
| --- | --- |

b)

masas izmaksas un masas saistības: netika izveidota attiecīga kreditoru grupa un prasījumi tikai apmaksāti nekavējoties pēc to rašanās;

| c) | kreditori ar vienādām tiesībām:






  — | grupa HAG 1: banku grupa ar prioritārām tiesībām daļai prasījumu sakarā ar kustamo īpašumu un Herlitz AG piederošajām daļām; |
| --- | --- | --- |

c)

kreditori ar vienādām tiesībām:

—

grupa HAG 1: banku grupa ar prioritārām tiesībām daļai prasījumu sakarā ar kustamo īpašumu un Herlitz AG piederošajām daļām;

| — | grupa HAG 2: citi kreditori, kas neietilpst Gruppe HAG 1; |
| --- | --- |

—

grupa HAG 2: citi kreditori, kas neietilpst Gruppe HAG 1;

| — | grupa HAG 3: Berlīnes finanšu iestāde [Finanzbehörde Berlin]; |
| --- | --- |

—

grupa HAG 3: Berlīnes finanšu iestāde [Finanzbehörde Berlin];

| — | grupa HAG 4: saistītie uzņēmumi; |
| --- | --- |

—

grupa HAG 4: saistītie uzņēmumi;

| d) | pārējie kreditori:






  — | grupa HAG 5: procenti, izmaksas, naudas sodi utt. |
| --- | --- | --- |

d)

pārējie kreditori:

—

grupa HAG 5: procenti, izmaksas, naudas sodi utt.

| (35) | Prasījumi, kuri parasti tiek apmierināti noteiktā rindas kārtībā, kas bija iekļauti grupā HAG 5, saskaņā ar maksātnespējas nolikuma 225. pantu tika svītroti no maksātnespējas plāna. HAG 3 un HAG 4 grupu kreditori atteicās no saviem prasījumiem un lēmums stājās spēkā ar 2002. gada 15. jūliju (11). Nākošajā tabulā atspoguļoti prasījumi un summas, no kurām kreditori atteicās (uz augšu noapaļotos skaitļi).
  2. Tabula










  Grupa | Herlitz AG

  privātie un publiskie kreditori | Prasījuma veids | Nodrošinājumi | Saistības
  (milj. EUR) | Atteikšanās no prasījuma
  (milj. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HAG 1 | Bankas ar prioritārām prasījumu apmierināšanas tiesībām (publiskas un privātas) | Kredīti pirms 2002. gada 3. aprīļa | Kustamo īpašumu izdalīšanas tiesības no masas | [130–140] (13) | [atteikušās, izņemot uz 135] * |
| HAG 2 | Bijušās valdes un darba ņēmēji (privāti) | Pensijas maksājumi nākotnē; darba algas pirms 3.4.2002.; kompensācijas | Nav | [35,91] * | [...] * |
| Izīrēts gruntsgabals Špandavā (privāts) | Īres maksājumi; zaudējumu kompensācija par līguma uzteikumu | Nav | [...] * |
| Piegādātāji (privāti) | Parādi par piegādēm un pakalpojumiem pirms 2002. gada 3. aprīļa; zaudējumu kompensācijas par līguma uzteikumu | Nav |
| Pensiju nodrošināšanas apvienība [Pensionssicherungs-verein] (publiski) | Pensiju maksājumi nākotnē | Nav | [8,43] * |
| Federālā darba birža [Bundesanstalt für Arbeit] (publiska) | Maksātnespējas naudas atlīdzināšana nodarbinātajiem (2002. g. 1. janvāris–2002. g. 4. jūnijs) | Nav |
| Slimokases (publiskas) | Summas par laiku 2002. g. 5. marts–2002. g. 4. jūnijs | Nav |
| Alfeldes finanšu iestāde [Finanzamt Alfeld] (publiska) | Zemes pirkuma nodoklis, pārdodot daļu pirms 2002. g. | Nav |
| Nekustamo īpašumu fonds [Liegenschaftsfonds] (publisks) | Īres maksājumi par Berlīni-Špandavu [Berlin-Spandau] | Nav |
| Atteikšanās no prasījumiem grupā HAG 2: kvota 0,5 milj. EUR samaksāta atbilstoši prasījumu apmēram, no pārējiem prasījumiem kreditori atsakās |
| HAG 3 | Berlīnes Finanšu pārvalde [Finanzamt Berlin] (publiska) | Algas un apgrozījuma nodoklis par laiku līdz 2002. gada 5. jūnijam | Nav | [2,0] * (12) | [2,0] * (12) |
| Atteikšanās no prasījumiem grupā HAG 3: atteicās no 100 % prasījumu |
| HAG 4 | Saistītie uzņēmumi (privāti) | Visi prasījumi pret Herlitz AG | Nav | 109 | 108 |
| HAG 5 | Kreditori, kuru prasījumi tiek apmierināti noteiktā kārtībā, ņemot vērā prioritāti (privāti vai publiski) | Procenti, izmaksas, nodevas utt. | Nav | Nav datu | Nav datu |

(35)

Prasījumi, kuri parasti tiek apmierināti noteiktā rindas kārtībā, kas bija iekļauti grupā HAG 5, saskaņā ar maksātnespējas nolikuma 225. pantu tika svītroti no maksātnespējas plāna. HAG 3 un HAG 4 grupu kreditori atteicās no saviem prasījumiem un lēmums stājās spēkā ar 2002. gada 15. jūliju (11). Nākošajā tabulā atspoguļoti prasījumi un summas, no kurām kreditori atteicās (uz augšu noapaļotos skaitļi).

2. Tabula

Grupa

Herlitz AG

privātie un publiskie kreditori

Prasījuma veids

Nodrošinājumi

Saistības

(milj. EUR)

Atteikšanās no prasījuma

(milj. EUR)

HAG 1

Bankas ar prioritārām prasījumu apmierināšanas tiesībām (publiskas un privātas)

Kredīti pirms 2002. gada 3. aprīļa

Kustamo īpašumu izdalīšanas tiesības no masas

[130–140] (13)

[atteikušās, izņemot uz 135] *

HAG 2

Bijušās valdes un darba ņēmēji (privāti)

Pensijas maksājumi nākotnē; darba algas pirms 3.4.2002.; kompensācijas

Nav

[35,91] *

[...] *

Izīrēts gruntsgabals Špandavā (privāts)

Īres maksājumi; zaudējumu kompensācija par līguma uzteikumu

Nav

[...] *

Piegādātāji (privāti)

Parādi par piegādēm un pakalpojumiem pirms 2002. gada 3. aprīļa; zaudējumu kompensācijas par līguma uzteikumu

Nav

Pensiju nodrošināšanas apvienība [Pensionssicherungs-verein] (publiski)

Pensiju maksājumi nākotnē

Nav

[8,43] *

Federālā darba birža [Bundesanstalt für Arbeit] (publiska)

Maksātnespējas naudas atlīdzināšana nodarbinātajiem (2002. g. 1. janvāris–2002. g. 4. jūnijs)

Nav

Slimokases (publiskas)

Summas par laiku 2002. g. 5. marts–2002. g. 4. jūnijs

Nav

Alfeldes finanšu iestāde [Finanzamt Alfeld] (publiska)

Zemes pirkuma nodoklis, pārdodot daļu pirms 2002. g.

Nav

Nekustamo īpašumu fonds [Liegenschaftsfonds] (publisks)

Īres maksājumi par Berlīni-Špandavu [Berlin-Spandau]

Nav

Atteikšanās no prasījumiem grupā HAG 2: kvota 0,5 milj. EUR samaksāta atbilstoši prasījumu apmēram, no pārējiem prasījumiem kreditori atsakās

HAG 3

Berlīnes Finanšu pārvalde [Finanzamt Berlin] (publiska)

Algas un apgrozījuma nodoklis par laiku līdz 2002. gada 5. jūnijam

Nav

[2,0] * (12)

[2,0] * (12)

Atteikšanās no prasījumiem grupā HAG 3: atteicās no 100 % prasījumu

HAG 4

Saistītie uzņēmumi (privāti)

Visi prasījumi pret Herlitz AG

Nav

109

108

HAG 5

Kreditori, kuru prasījumi tiek apmierināti noteiktā kārtībā, ņemot vērā prioritāti (privāti vai publiski)

Procenti, izmaksas, nodevas utt.

Nav

Nav datu

Nav datu

| (36) | Herlitz PBS AG maksātnespējas procedūrā kreditorus sadalīja šādi:






  a) | kreditori ar prioritārām tiesībām:






  — | grupa PBS 1: prioritāras tiesības nodrošināja noteiktu piegādātāju visu prasījumu apmierināšanu; |
| --- | --- | --- | --- |

(36)

Herlitz PBS AG maksātnespējas procedūrā kreditorus sadalīja šādi:

a)

kreditori ar prioritārām tiesībām:

—

grupa PBS 1: prioritāras tiesības nodrošināja noteiktu piegādātāju visu prasījumu apmierināšanu;

| — | grupa PBS 6: bankas ar prioritārām tiesībām attiecībā uz šo banku prasījumu daļām; Hypovereinsbank un Eurohypo tāpat bija prioritāras tiesības, bet tās netika iekļautas grupā PBS 6; |
| --- | --- |

—

grupa PBS 6: bankas ar prioritārām tiesībām attiecībā uz šo banku prasījumu daļām; Hypovereinsbank un Eurohypo tāpat bija prioritāras tiesības, bet tās netika iekļautas grupā PBS 6;

| b) | masas izmaksas un masas saistības: netika izveidota attiecīga kreditoru grupa, prasījumi samaksāti nekavējoties pēc to rašanās; |
| --- | --- |

b)

masas izmaksas un masas saistības: netika izveidota attiecīga kreditoru grupa, prasījumi samaksāti nekavējoties pēc to rašanās;

| c) | pārējie kreditori:






  — | grupa PBS 2: nodarbinātie |
| --- | --- | --- |

c)

pārējie kreditori:

—

grupa PBS 2: nodarbinātie

| — | grupa PBS 3: daži publiskie kreditori, kā, nodokļu iestādes, Federālā darba birža [Bundesanstalt für Arbeit], slimokases, Berlīnes pavalsts [Land Berlin] |
| --- | --- |

—

grupa PBS 3: daži publiskie kreditori, kā, nodokļu iestādes, Federālā darba birža [Bundesanstalt für Arbeit], slimokases, Berlīnes pavalsts [Land Berlin]

| — | grupa PBS 4: saistītie uzņēmumi |
| --- | --- |

—

grupa PBS 4: saistītie uzņēmumi

| — | grupa PBS 5: citi kreditori, kuru prasības netiek apmierinātas noteiktā rindas kārtībā, piem., bijušās valdes un darba ņēmēji, Profesionālā asociācija, [Berufsgenossenschaft], Pensiju nodrošināšanas apvienība [Pensionssicherungsverein], privātās līzinga bankas, Austrijas pasts [Österreischische Post], Galvenā muitas pārvalde [Hauptzollamt] utt.; |
| --- | --- |

—

grupa PBS 5: citi kreditori, kuru prasības netiek apmierinātas noteiktā rindas kārtībā, piem., bijušās valdes un darba ņēmēji, Profesionālā asociācija, [Berufsgenossenschaft], Pensiju nodrošināšanas apvienība [Pensionssicherungsverein], privātās līzinga bankas, Austrijas pasts [Österreischische Post], Galvenā muitas pārvalde [Hauptzollamt] utt.;

| d) | kreditori, kuru prasījumi tiek apmierināti noteiktā rindas kārtībā:






  — | grupa PBS 7: procenti, izmaksas, nodevas utt. |
| --- | --- | --- |

d)

kreditori, kuru prasījumi tiek apmierināti noteiktā rindas kārtībā:

—

grupa PBS 7: procenti, izmaksas, nodevas utt.

| (37) | Grupā PBS 7 iekļautos prasījumus saskaņā ar Maksātnespējas nolikuma 225. pantu svītroja no maksātnespējas likvidācijas plāna. Grupās PBS 3 un PBS 4 iekļautie kreditori atteicās no saviem prasījumiem un lēmums stājās spēkā ar 2002. gada 15. jūliju. Nākošajā tabulā atspoguļoti prasījumi un summas, no kurām kreditori atteicās (uz augšu noapaļotas summas).
  3. Tabula










  Grupa | Herlitz PBS AG

  privātie un publiskie kreditori | Prasījuma veids | Nodrošinājumi | Saistības
  (milj. EUR) | Atteikšanās no prasījumiem
  (milj. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PBS 1 | Piegādātāji ar prioritārām tiesībām (privāti) | Pircēju un pasūtītāju parādi pirms 2002. gada 3. aprīļa | Prioritāras tiesības uz kustamo īpašumu | [3–6] * | 0 |
| PBS 2 | Darba ņēmēji (privāti) | Nākošās algas | Nav | [40–50] */gadā | [2–4] * 2002. gadā [4–5] */gadā kopš 2003. gada |
| PBS 3 | Berlīnes finanšu pārvalde [Finanzamt Berlin] (publiska) | Algas nodoklis par 2002. gada martu | Nav | [11,50] * | [...] * |
| Berlīnes finanšu pārvalde (publiska) | Zemes nodoklis 2002. gada janvāris–marts | Nav |
| Berlīnes finanšu pārvalde (publiska) | Zemes pirkuma nodoklis no 1996. gada | Nav |
| Federālā darba birža [Bundesanstalt für Arbeit] (publiska) | Maksātnespējas naudas atlīdzināšana nodarbinātajiem (2002. gada 1. aprīlis–2002. gada 4. jūnijs) | Nav |
| Slimokases (publiskas) | Iemaksas par laiku 2002. gada 5. marts–4. jūnijs | Nav |
| Nekustamo īpašumu fonds (publisks) [Liegenschaftsfonds] | Maksa par mantojamām apbūves tiesībām 2002. gada aprīlis–jūnijs | Mazāk svarīgs hipotēku parāds |
| Berlīnes Zeme (publiska) | Prasība atmaksāt pārcelšanās aizdevumu | Nav |
| Kreditoru kopējā atteikšanās no prasījumiem grupā PBS 3: Kreditori atteicās no 100 % prasījumu |
| PBS 4 | Saistītie uzņēmumi (privāti) | Visi atlikušie prasījumi no Herlitz-Gruppe saistītajiem uzņēmumiem | Nav | 139 | 139 |
| PBS 5 | Bijušās valdes/vadošie darbinieki (privāti) (14) | Pensijas maksas prasījumi nākotnē, atlīdzība par darbu pirms 3.4.2002., kompensācija | Nav | [privāti kreditori 22,61; publiski kreditori 19,56] * | [...] * |
| Pensiju nodrošināšanas apvienība [Pensionssicherungsverein] (publiska) | Pensijas maksas prasījumi nākotnē | Nav |
| Līzinga bankas (privātas) | Līzinga maksājumu parādi un kapitalizētie turpmākie līzinga maksājumi | Nav |
| Austrijas pasts [Österreichische Post] (šajā gadījumā privāts) | Reklamāciju iegrāmatošana kredītā un bonusu kompensācija | Nav |
| Profesionālā asociācija [Berufsgenossenschaft] (publiska) | Iemaksas nelaimes gadījumu apdrošināšanai | Nav |
| Galvenā muitas pārvalde [Hauptzollamt] (publiska) | Importa apgrozījuma nodoklis, muita | Nav |
| Duales System Deutschland (privāta) | Iemaksas “Zaļajā punktā” [“Der Grüne Punkt”] | Nav |
| Slimokases (publiskas) | Iemaksas par laiku (1.–4.3.2002) | Nav |
| Nekustamo īpašumu fonds (publisks) | Maksa par mantojamām apbūves tiesībām 2002. gada jūlijs–septembris | Otršķirīgs hipotēku parāds |
| Citi piegādātāji bez nodrošinājuma (privāti) | Piegādes un pasūtījumi pirms 3.4.2002.; zaudējumu kompensācijas prasības saskaņā ar līgumiem utt. | Nav |
| Grupas PBS 5 kreditoru kopējā atteikšanās no prasījumiem: atteicās no 90 % prasījumu |
| PBS 6 | Bankas ar kustamo īpašumu nodrošinājumu (privātas un publiskas) | Kredīti laikā pirms 3.4.2003. | Kustamo īpašumu atdalīšanas tiesības | [100–120] * (15) | (atteicās, izņemot 76,75 milj. EUR) |
| PBS 7 | Pārējie kreditori (privāti vai publiski) | Procenti, izmaksas, nodevas utt. | Nav | Nav norādīts | Nav norādīts |

(37)

Grupā PBS 7 iekļautos prasījumus saskaņā ar Maksātnespējas nolikuma 225. pantu svītroja no maksātnespējas likvidācijas plāna. Grupās PBS 3 un PBS 4 iekļautie kreditori atteicās no saviem prasījumiem un lēmums stājās spēkā ar 2002. gada 15. jūliju. Nākošajā tabulā atspoguļoti prasījumi un summas, no kurām kreditori atteicās (uz augšu noapaļotas summas).

3. Tabula

Grupa

Herlitz PBS AG

privātie un publiskie kreditori

Prasījuma veids

Nodrošinājumi

Saistības

(milj. EUR)

Atteikšanās no prasījumiem

(milj. EUR)

PBS 1

Piegādātāji ar prioritārām tiesībām (privāti)

Pircēju un pasūtītāju parādi pirms 2002. gada 3. aprīļa

Prioritāras tiesības uz kustamo īpašumu

[3–6] *

0

PBS 2

Darba ņēmēji (privāti)

Nākošās algas

Nav

[40–50] */gadā

[2–4] * 2002. gadā [4–5] */gadā kopš 2003. gada

PBS 3

Berlīnes finanšu pārvalde [Finanzamt Berlin] (publiska)

Algas nodoklis par 2002. gada martu

Nav

[11,50] *

[...] *

Berlīnes finanšu pārvalde (publiska)

Zemes nodoklis 2002. gada janvāris–marts

Nav

Berlīnes finanšu pārvalde (publiska)

Zemes pirkuma nodoklis no 1996. gada

Nav

Federālā darba birža [Bundesanstalt für Arbeit] (publiska)

Maksātnespējas naudas atlīdzināšana nodarbinātajiem (2002. gada 1. aprīlis–2002. gada 4. jūnijs)

Nav

Slimokases (publiskas)

Iemaksas par laiku 2002. gada 5. marts–4. jūnijs

Nav

Nekustamo īpašumu fonds (publisks) [Liegenschaftsfonds]

Maksa par mantojamām apbūves tiesībām 2002. gada aprīlis–jūnijs

Mazāk svarīgs hipotēku parāds

Berlīnes Zeme (publiska)

Prasība atmaksāt pārcelšanās aizdevumu

Nav

Kreditoru kopējā atteikšanās no prasījumiem grupā PBS 3: Kreditori atteicās no 100 % prasījumu

PBS 4

Saistītie uzņēmumi (privāti)

Visi atlikušie prasījumi no Herlitz-Gruppe saistītajiem uzņēmumiem

Nav

139

139

PBS 5

Bijušās valdes/vadošie darbinieki (privāti) (14)

Pensijas maksas prasījumi nākotnē, atlīdzība par darbu pirms 3.4.2002., kompensācija

Nav

[privāti kreditori 22,61; publiski kreditori 19,56] *

[...] *

Pensiju nodrošināšanas apvienība [Pensionssicherungsverein] (publiska)

Pensijas maksas prasījumi nākotnē

Nav

Līzinga bankas (privātas)

Līzinga maksājumu parādi un kapitalizētie turpmākie līzinga maksājumi

Nav

Austrijas pasts [Österreichische Post] (šajā gadījumā privāts)

Reklamāciju iegrāmatošana kredītā un bonusu kompensācija

Nav

Profesionālā asociācija [Berufsgenossenschaft] (publiska)

Iemaksas nelaimes gadījumu apdrošināšanai

Nav

Galvenā muitas pārvalde [Hauptzollamt] (publiska)

Importa apgrozījuma nodoklis, muita

Nav

Duales System Deutschland (privāta)

Iemaksas “Zaļajā punktā” [“Der Grüne Punkt”]

Nav

Slimokases (publiskas)

Iemaksas par laiku (1.–4.3.2002)

Nav

Nekustamo īpašumu fonds (publisks)

Maksa par mantojamām apbūves tiesībām 2002. gada jūlijs–septembris

Otršķirīgs hipotēku parāds

Citi piegādātāji bez nodrošinājuma (privāti)

Piegādes un pasūtījumi pirms 3.4.2002.; zaudējumu kompensācijas prasības saskaņā ar līgumiem utt.

Nav

Grupas PBS 5 kreditoru kopējā atteikšanās no prasījumiem: atteicās no 90 % prasījumu

PBS 6

Bankas ar kustamo īpašumu nodrošinājumu (privātas un publiskas)

Kredīti laikā pirms 3.4.2003.

Kustamo īpašumu atdalīšanas tiesības

[100–120] * (15)

(atteicās, izņemot 76,75 milj. EUR)

PBS 7

Pārējie kreditori (privāti vai publiski)

Procenti, izmaksas, nodevas utt.

Nav

Nav norādīts

Nav norādīts

| (38) | Publiskie kreditori iesniedza prasījumus dažādās grupās. Grupās HAG 2, HAG 3, PBS 3 un PBS 5 neviens publisko un privāto kreditoru prasījums nebija nodrošināts. Tomēr pilnībā notika atteikšanās no grupās HAG 3 un PBS3 iekļauto kreditoru mazāk vērtīgajiem prasījumiem, bet grupu HAG 2 un PBS 5 kreditori ar attiecīgas klases prasījumiem saņēma proporcionālu maksājumu daļu. |
| --- | --- |

(38)

Publiskie kreditori iesniedza prasījumus dažādās grupās. Grupās HAG 2, HAG 3, PBS 3 un PBS 5 neviens publisko un privāto kreditoru prasījums nebija nodrošināts. Tomēr pilnībā notika atteikšanās no grupās HAG 3 un PBS3 iekļauto kreditoru mazāk vērtīgajiem prasījumiem, bet grupu HAG 2 un PBS 5 kreditori ar attiecīgas klases prasījumiem saņēma proporcionālu maksājumu daļu.

| (39) | Saskaņā ar maksātnespējas likvidācijas plāniem grupas HAG 2 kreditori vēlākais 2004. gada 31. martā saņēma daļu no kopsummas 0,5 milj. EUR apmērā atbilstoši viņu attiecīgo prasījumu apmēram. Grupā PBS 5 iekļautie kreditori saņēma 10 % no saviem prasījumiem līdz 2003. gada 31. decembrim. 2. un 3. tabulā atspoguļotas publisko prasījumu summas un attiecīgo prasījumu atteikumu summas. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar maksātnespējas likvidācijas plāniem grupas HAG 2 kreditori vēlākais 2004. gada 31. martā saņēma daļu no kopsummas 0,5 milj. EUR apmērā atbilstoši viņu attiecīgo prasījumu apmēram. Grupā PBS 5 iekļautie kreditori saņēma 10 % no saviem prasījumiem līdz 2003. gada 31. decembrim. 2. un 3. tabulā atspoguļotas publisko prasījumu summas un attiecīgo prasījumu atteikumu summas.

| (40) | Abos maksātnespējas likvidācijas plānos tiek minēts kredīts, kuru akciju sabiedrībai Herlitz PBS AG piešķir banku konsorcijs (turpmāk tekstā konsorcija kredīts). Konsorcija uzbūve atbilst 10. iedaļas numurā norādītajam konsorcijam. Viss konsorcijs kopā izsniedza kredītu, lai dotu iespēju pilnīgi atmaksāt akciju sabiedrības parādu, kas līdztekus noteiktai procentu likmei dod tiesības uz apmaiņu akcijās 100 milj. EUR apmērā. 2002. gada 3. aprīlī no konsorcija kredīta summas 65,4 milj. EUR apmērā 53,9 milj. EUR bija iztērēta. Bez tam lielākā daļa no banku konsorcija pirms 2001. gada jūlija izsniedza Herlitz-Gruppe citus kredītus (kredīta līnija) 156,6 milj. EUR apmērā, kas uz 2003. gada 3. aprīli bija iztērēti 134,11 milj. EUR apmērā. |
| --- | --- |

(40)

Abos maksātnespējas likvidācijas plānos tiek minēts kredīts, kuru akciju sabiedrībai Herlitz PBS AG piešķir banku konsorcijs (turpmāk tekstā konsorcija kredīts). Konsorcija uzbūve atbilst 10. iedaļas numurā norādītajam konsorcijam. Viss konsorcijs kopā izsniedza kredītu, lai dotu iespēju pilnīgi atmaksāt akciju sabiedrības parādu, kas līdztekus noteiktai procentu likmei dod tiesības uz apmaiņu akcijās 100 milj. EUR apmērā. 2002. gada 3. aprīlī no konsorcija kredīta summas 65,4 milj. EUR apmērā 53,9 milj. EUR bija iztērēta. Bez tam lielākā daļa no banku konsorcija pirms 2001. gada jūlija izsniedza Herlitz-Gruppe citus kredītus (kredīta līnija) 156,6 milj. EUR apmērā, kas uz 2003. gada 3. aprīli bija iztērēti 134,11 milj. EUR apmērā.

| (41) | Grupā PBS 6 bankas vienoti atteicās no konsorcija kredīta atmaksas prasījuma un Herlitz PBS AG izsniegtajā kredīta līnijā no tās prasījuma summas, kas pārsniedza 76,714 milj. EUR. No tiem pašiem Herlitz AG izsniegtā kredīta atmaksas prasījumiem vienoti atteicās grupas HAG 1 kreditori tās summas apmērā, kas pārsniedza 5 milj. EUR. Tām kredīta daļām, no kurām kreditori neatteicās, atbilda Herlitz-Gruppe izsniegti prolongēti kredīti. Attiecīgās saistības, kas atbilda Herlitz PBS AG un Herlitz AG izsniegto kredītu atmaksas prasījumu atteikumiem, vienlaikus pārņēma nekustamo īpašumu sabiedrības GGB un GGF. |
| --- | --- |

(41)

Grupā PBS 6 bankas vienoti atteicās no konsorcija kredīta atmaksas prasījuma un Herlitz PBS AG izsniegtajā kredīta līnijā no tās prasījuma summas, kas pārsniedza 76,714 milj. EUR. No tiem pašiem Herlitz AG izsniegtā kredīta atmaksas prasījumiem vienoti atteicās grupas HAG 1 kreditori tās summas apmērā, kas pārsniedza 5 milj. EUR. Tām kredīta daļām, no kurām kreditori neatteicās, atbilda Herlitz-Gruppe izsniegti prolongēti kredīti. Attiecīgās saistības, kas atbilda Herlitz PBS AG un Herlitz AG izsniegto kredītu atmaksas prasījumu atteikumiem, vienlaikus pārņēma nekustamo īpašumu sabiedrības GGB un GGF.

| (42) | Laikā, kad kreditori piekrita maksātnespējas likvidācijas plāniem, Herlitz-Gruppe bija arī citas saistības pret bankām, kuras nesedza konsorcija piešķirtais kredīts un kredīta līnijas. Pirmkārt, Hypovereinsbank (Īrija), Bayerische Landesbank un Landesbank Berlin pilnīgi atteicās no savu nenodrošināto kredītu atmaksas, lai neapdraudētu šo banku daļēji nodrošināto prasījumu piedziņu konsorcija kredīta ietvaros. Otrkārt, Herlitz-Gruppe saņēma kredītus, kas bija nodrošināti ar prioritārām ķīlas tiesībām attiecībā uz gruntsgabalu Berlīnē-Tēgelē: kredītu 15,4 milj. EUR no Hypovereinsbank un kredītu 30,8 milj. EUR apmērā Eurohypo. Vienošanās tekstā abi šie kredīti nebija iekļauti, bet no to prasījuma pret Herlitz AG un Herlitz PBS AG varēja atteikties, jo nodrošinātais gruntsgabals Berlīnē-Tēgelē tika pārdots GGB. |
| --- | --- |

(42)

Laikā, kad kreditori piekrita maksātnespējas likvidācijas plāniem, Herlitz-Gruppe bija arī citas saistības pret bankām, kuras nesedza konsorcija piešķirtais kredīts un kredīta līnijas. Pirmkārt, Hypovereinsbank (Īrija), Bayerische Landesbank un Landesbank Berlin pilnīgi atteicās no savu nenodrošināto kredītu atmaksas, lai neapdraudētu šo banku daļēji nodrošināto prasījumu piedziņu konsorcija kredīta ietvaros. Otrkārt, Herlitz-Gruppe saņēma kredītus, kas bija nodrošināti ar prioritārām ķīlas tiesībām attiecībā uz gruntsgabalu Berlīnē-Tēgelē: kredītu 15,4 milj. EUR no Hypovereinsbank un kredītu 30,8 milj. EUR apmērā Eurohypo. Vienošanās tekstā abi šie kredīti nebija iekļauti, bet no to prasījuma pret Herlitz AG un Herlitz PBS AG varēja atteikties, jo nodrošinātais gruntsgabals Berlīnē-Tēgelē tika pārdots GGB.

| (43) | 2002. gada 15. aprīlī konsorcija bankas izsniedza Herlitz likvīdo līdzekļu papildināšanas aizdevumu 15 milj. EUR, lai varētu turpināt grupas biznesa darbību. Aizdevumu divas reizes pagarināja un 2003. gada 17. novembrī tā pilna summa tika atmaksāta. Tas bija paredzēts grupas sezonas likviditātes vajadzībām un 2004. gada jūnijā kredītu varēja piešķirt atkārtoti. |
| --- | --- |

(43)

2002. gada 15. aprīlī konsorcija bankas izsniedza Herlitz likvīdo līdzekļu papildināšanas aizdevumu 15 milj. EUR, lai varētu turpināt grupas biznesa darbību. Aizdevumu divas reizes pagarināja un 2003. gada 17. novembrī tā pilna summa tika atmaksāta. Tas bija paredzēts grupas sezonas likviditātes vajadzībām un 2004. gada jūnijā kredītu varēja piešķirt atkārtoti.

| (44) | Herlitz AG parādi piegādātājiem grupā HAG 2 bija 9,3 milj. EUR. Herlitz PBS AG piegādātājus var sadalīt piegādātājos ar nodrošinājumiem (grupa PBS 1) un piegādātājos bez nodrošinājumiem (grupa PBS 5). Grupas PBS 1 piegādātajiem bija prioritāras tiesības uz 35 % Herlitz PBS AG apgrozāmā kapitāla un tāpēc tie neatteicās no saviem prasījumiem. Turpretī grupas PBS 5 nenodrošinātie piegādātāji atteicās no 90 % savu prasījumu, tāpat kā pārējie šīs grupas kreditori. |
| --- | --- |

(44)

Herlitz AG parādi piegādātājiem grupā HAG 2 bija 9,3 milj. EUR. Herlitz PBS AG piegādātājus var sadalīt piegādātājos ar nodrošinājumiem (grupa PBS 1) un piegādātājos bez nodrošinājumiem (grupa PBS 5). Grupas PBS 1 piegādātajiem bija prioritāras tiesības uz 35 % Herlitz PBS AG apgrozāmā kapitāla un tāpēc tie neatteicās no saviem prasījumiem. Turpretī grupas PBS 5 nenodrošinātie piegādātāji atteicās no 90 % savu prasījumu, tāpat kā pārējie šīs grupas kreditori.

| (45) | Pēc Vācijas tiesību normām attiecībā uz uzņēmumu maksātnespēju nodarbinātie un saistītie uzņēmumi var piedalīties maksātnespējas procesā un saņemt par saviem prasījumiem kvotas. Tika izveidotas atsevišķas “kreditoru grupas” (HAG 4, PBS 4), citus kreditorus iekļāva jauktajās grupās (HAG 2, PBS 5). |
| --- | --- |

(45)

Pēc Vācijas tiesību normām attiecībā uz uzņēmumu maksātnespēju nodarbinātie un saistītie uzņēmumi var piedalīties maksātnespējas procesā un saņemt par saviem prasījumiem kvotas. Tika izveidotas atsevišķas “kreditoru grupas” (HAG 4, PBS 4), citus kreditorus iekļāva jauktajās grupās (HAG 2, PBS 5).

| (46) | Procesos pret Herlitz AG un Herlitz PBS AG maksātnespējas administratori un kreditori nolēma saglabāt uzņēmuma darbību ar maksātnespējas likvidācijas plāniem. Kā norādīts iedaļā ar numuru 33, maksātnespējas procesā samaksāja visas masas izmaksas un masas saistības. Bez tam 0,5 milj. EUR kā kvotu samaksāja dažiem Herlitz AG mazāk svarīgiem kreditoriem, bet daži Herlitz PBS AG kreditori kā kvotu saņēma tieši 10 % no saviem prasījumiem. Kā izklāstīts iedaļā ar numuru 47, likvidējot uzņēmumu, prognozējamā maksātnespējas masas vērtība būtu bijusi daudz zemāka. Pārdodot visu uzņēmumu, būtu iespējams labāk apmierināt kreditorus. Tomēr nepieteicās neviens investors, kas būtu gatavs pārņemt grupas īpašuma vērtības. |
| --- | --- |

(46)

Procesos pret Herlitz AG un Herlitz PBS AG maksātnespējas administratori un kreditori nolēma saglabāt uzņēmuma darbību ar maksātnespējas likvidācijas plāniem. Kā norādīts iedaļā ar numuru 33, maksātnespējas procesā samaksāja visas masas izmaksas un masas saistības. Bez tam 0,5 milj. EUR kā kvotu samaksāja dažiem Herlitz AG mazāk svarīgiem kreditoriem, bet daži Herlitz PBS AG kreditori kā kvotu saņēma tieši 10 % no saviem prasījumiem. Kā izklāstīts iedaļā ar numuru 47, likvidējot uzņēmumu, prognozējamā maksātnespējas masas vērtība būtu bijusi daudz zemāka. Pārdodot visu uzņēmumu, būtu iespējams labāk apmierināt kreditorus. Tomēr nepieteicās neviens investors, kas būtu gatavs pārņemt grupas īpašuma vērtības.

| (47) | Saskaņā ar konsultāciju firmas Roland Berger atzinumu un arī pēc neatkarīga izsoļu organizētāja viedokļa, likvidējot uzņēmumu kustamo īpašumu, vērtība pazeminātos no 84,2 milj. EUR uz [10–30] * milj. EUR. Šo summu vispirms būtu nepieciešams izlietot prioritāro kreditoru prasījumu apmierināšanai, un atlikusī maksātnespējas masa būtu tikai [0–5] * milj. EUR. Herlitz-Gruppe ienākumi maksātnespējas procesa laikā būtu tieši 1 milj. EUR. Pieskaitot šo summu pie rīcībā esošajām īpašuma vērtībām, izveidotos rīcībā esoša maksātnespējas masa [1–6] * milj. EUR apmērā. |
| --- | --- |

(47)

Saskaņā ar konsultāciju firmas Roland Berger atzinumu un arī pēc neatkarīga izsoļu organizētāja viedokļa, likvidējot uzņēmumu kustamo īpašumu, vērtība pazeminātos no 84,2 milj. EUR uz [10–30] * milj. EUR. Šo summu vispirms būtu nepieciešams izlietot prioritāro kreditoru prasījumu apmierināšanai, un atlikusī maksātnespējas masa būtu tikai [0–5] * milj. EUR. Herlitz-Gruppe ienākumi maksātnespējas procesa laikā būtu tieši 1 milj. EUR. Pieskaitot šo summu pie rīcībā esošajām īpašuma vērtībām, izveidotos rīcībā esoša maksātnespējas masa [1–6] * milj. EUR apmērā.

| (48) | Rīcībā esošo masu izlietotu masas izmaksu un masas saistību segšanai, kas būtu radušās, pārvaldot un realizējot maksātnespējas masu. Pēc masas izmaksu atskaitīšanas atliktu tikai rīcībā esošas īpašuma vērtības [0–1] * milj. EUR apmērā. Ar šo summu nevarētu segt uzņēmuma masas saistības un tāpēc tā būtu nepietiekama pat daļējai prioritāro kreditoru apmierināšanai. |
| --- | --- |

(48)

Rīcībā esošo masu izlietotu masas izmaksu un masas saistību segšanai, kas būtu radušās, pārvaldot un realizējot maksātnespējas masu. Pēc masas izmaksu atskaitīšanas atliktu tikai rīcībā esošas īpašuma vērtības [0–1] * milj. EUR apmērā. Ar šo summu nevarētu segt uzņēmuma masas saistības un tāpēc tā būtu nepietiekama pat daļējai prioritāro kreditoru apmierināšanai.

| (49) | Saskaņā ar maksātnespējas likvidācijas plāniem nebūtu iespējams veikt uzņēmuma pārstrukturēšanu ar visu Herlitz-Gruppe īpašuma vērtību pārdošanu jaunam īpašniekam. Iesniedza divus piedāvājumus pārņemt noteiktas darbības jomas un noliktavu krājumus, bet šo piedāvājumu cena atbilda likviditātes vērtībai. Tādēļ kreditoriem labākais risinājums bija, uzņēmumam turpinot darbu, pārstrukturēt to ar maksātnespējas novēršanas plānu. |
| --- | --- |

(49)

Saskaņā ar maksātnespējas likvidācijas plāniem nebūtu iespējams veikt uzņēmuma pārstrukturēšanu ar visu Herlitz-Gruppe īpašuma vērtību pārdošanu jaunam īpašniekam. Iesniedza divus piedāvājumus pārņemt noteiktas darbības jomas un noliktavu krājumus, bet šo piedāvājumu cena atbilda likviditātes vērtībai. Tādēļ kreditoriem labākais risinājums bija, uzņēmumam turpinot darbu, pārstrukturēt to ar maksātnespējas novēršanas plānu.

d)   Lēmums uzsākt procedūru saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu

| (50) | 2003. gada 19. februārī Komisija pieņēma lēmumu par procedūras uzsākšanu saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu trīs svarīgu iemeslu dēļ, kas izrietēja no pasākumu saderīguma pārbaudes ar Kopienas pamatnostādnēm par atbalstu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, kas nonākuši grūtībās (16) (turpmāk tekstā – pamatnostādnes). |
| --- | --- |

(50)

2003. gada 19. februārī Komisija pieņēma lēmumu par procedūras uzsākšanu saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu trīs svarīgu iemeslu dēļ, kas izrietēja no pasākumu saderīguma pārbaudes ar Kopienas pamatnostādnēm par atbalstu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, kas nonākuši grūtībās (16) (turpmāk tekstā – pamatnostādnes).

| (51) | Pirmkārt, Komisija, konstatēja, ka bankas ILB Herlitz PBS AG izsniegtais aizdevums saturēja valsts atbalsta elementus EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē, un šie elementi bija jāpārbauda sīkāk. Vācija nebija iesniegusi pietiekamu informāciju par atbalsta saderīgumu ar pamatnostādnēm, lai konstatētu faktisko priekšrocību guvēju, pateicoties atbalstam. |
| --- | --- |

(51)

Pirmkārt, Komisija, konstatēja, ka bankas ILB Herlitz PBS AG izsniegtais aizdevums saturēja valsts atbalsta elementus EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē, un šie elementi bija jāpārbauda sīkāk. Vācija nebija iesniegusi pietiekamu informāciju par atbalsta saderīgumu ar pamatnostādnēm, lai konstatētu faktisko priekšrocību guvēju, pateicoties atbalstam.

| (52) | Otrkārt, Komisijai radās jautājums, vai vairāku publisko kreditoru (nodokļu iestādes, Federālā darba birža, sociālās nodrošināšanas un finanšu iestādes) atteikumi no prasījumiem maksātnespējas novēršanas plānos uzskatāmi par atbalstu. |
| --- | --- |

(52)

Otrkārt, Komisijai radās jautājums, vai vairāku publisko kreditoru (nodokļu iestādes, Federālā darba birža, sociālās nodrošināšanas un finanšu iestādes) atteikumi no prasījumiem maksātnespējas novēršanas plānos uzskatāmi par atbalstu.

| (53) | Treškārt, attiecībā uz Berlīnes pavalstij piederošo gruntsgabalu Berlīnē-Tēgelē Komisijai radās šaubas, vai attiecīgais nomas līgums ir noslēgts atbilstoši tirgus nosacījumiem. Tā kā pēc Līguma noslēgšanas bija pagājuši vairāk par 10 gadiem, nomas līgumu klasificēja kā pastāvošu valsts atbalstu. Komisija katrā gadījumā atzina, ka Berlīnes pavalsts atteikumu no mantojamo apbūves tiesību maksas un to faktu, ka maksa netika paaugstināta, varēja uzskatīt par jaunu valsts atbalstu. Bez tam Berlīnes pavalsts piešķirtais aizdevums un vēlākā atteikšanās no bezprocentu aizdevuma 6 milj. DEM apmērā arī varētu tikt uzskatīti par atbalstu. |
| --- | --- |

(53)

Treškārt, attiecībā uz Berlīnes pavalstij piederošo gruntsgabalu Berlīnē-Tēgelē Komisijai radās šaubas, vai attiecīgais nomas līgums ir noslēgts atbilstoši tirgus nosacījumiem. Tā kā pēc Līguma noslēgšanas bija pagājuši vairāk par 10 gadiem, nomas līgumu klasificēja kā pastāvošu valsts atbalstu. Komisija katrā gadījumā atzina, ka Berlīnes pavalsts atteikumu no mantojamo apbūves tiesību maksas un to faktu, ka maksa netika paaugstināta, varēja uzskatīt par jaunu valsts atbalstu. Bez tam Berlīnes pavalsts piešķirtais aizdevums un vēlākā atteikšanās no bezprocentu aizdevuma 6 milj. DEM apmērā arī varētu tikt uzskatīti par atbalstu.

III.   DALĪBNIEKU ATZINUMI

| (54) | Vienīgais dalībnieks, kas sniedza atzinumu par lēmumu uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru, bija Herlitz PBS AG pasākumu nodrošinātā labuma guvējas Herlitz-Gruppe vārdā. Herlitz PBS AG atzina, ka nepieciešams pamatīgi izmeklēt tos lietas apstākļus, kas bija pamatā Komisijas norādīto nelikumīgo atbalsta pasākumu piešķiršanai. Herlitz PBS AG paziņoja Komisijai, ka iesniegusi kompetentām institūcijām visus attiecīgos dokumentus. |
| --- | --- |

(54)

Vienīgais dalībnieks, kas sniedza atzinumu par lēmumu uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru, bija Herlitz PBS AG pasākumu nodrošinātā labuma guvējas Herlitz-Gruppe vārdā. Herlitz PBS AG atzina, ka nepieciešams pamatīgi izmeklēt tos lietas apstākļus, kas bija pamatā Komisijas norādīto nelikumīgo atbalsta pasākumu piešķiršanai. Herlitz PBS AG paziņoja Komisijai, ka iesniegusi kompetentām institūcijām visus attiecīgos dokumentus.

| (55) | Attiecībā uz uzņēmuma glābšanai paredzēto aizdevumu Herlitz PBS AG paziņoja, ka aizdevums esot atmaksāts un esot atbilstīgs glābšanas atbalstu piešķiršanas priekšnosacījumiem. Attiecībā uz atteikšanos no prasījumiem maksātnespējas novēršanas plānos Herlitz PBS AG norādīja, ka publiskie kreditori esot rīkojušies kā privāti kreditori un ka prasījumi, no kuriem viņi atteikušies, esot bezvērtīgi. Tā uzsvēra, ka kreditori vienbalsīgi piekrituši maksātnespējas novēršanas plāniem. Pēc Herlitz PBS AG atzinuma katrs atbalsta elements, ko Komisija atradusi prasījumu atteikumos, būtu jākvalificē atbilstoši pārstrukturēšanas atbalstu pamatnostādnēm. Lai izvairītos no atkārtošanās, attiecībā uz pārējo Herlitz PBS AG pievienojās Vācijas izteiktajam tiesiskajam atzinumam. |
| --- | --- |

(55)

Attiecībā uz uzņēmuma glābšanai paredzēto aizdevumu Herlitz PBS AG paziņoja, ka aizdevums esot atmaksāts un esot atbilstīgs glābšanas atbalstu piešķiršanas priekšnosacījumiem. Attiecībā uz atteikšanos no prasījumiem maksātnespējas novēršanas plānos Herlitz PBS AG norādīja, ka publiskie kreditori esot rīkojušies kā privāti kreditori un ka prasījumi, no kuriem viņi atteikušies, esot bezvērtīgi. Tā uzsvēra, ka kreditori vienbalsīgi piekrituši maksātnespējas novēršanas plāniem. Pēc Herlitz PBS AG atzinuma katrs atbalsta elements, ko Komisija atradusi prasījumu atteikumos, būtu jākvalificē atbilstoši pārstrukturēšanas atbalstu pamatnostādnēm. Lai izvairītos no atkārtošanās, attiecībā uz pārējo Herlitz PBS AG pievienojās Vācijas izteiktajam tiesiskajam atzinumam.

IV.   VĀCIJAS ATZINUMS

| (56) | Savā atbildē sakarā ar formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Vācija paziņoja, ka tikai bankas ILB izsniegtais glābšanas aizdevums jāuzskata par valsts atbalstu, kas esot saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(56)

Savā atbildē sakarā ar formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Vācija paziņoja, ka tikai bankas ILB izsniegtais glābšanas aizdevums jāuzskata par valsts atbalstu, kas esot saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

| (57) | Pārējie pasākumi un, jo īpaši, atteikumi no prasījumiem maksātnespējas procesā neesot valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. Publiskie kreditori maksātnespējas procesā neesot atteikušies no vērtīgiem prasījumiem, bez tam viņu rīcība esot saderīga ar privāta kreditora rīcības principu. Ja daži no pārējiem pasākumiem esot valsts atbalsts, tad par tiem varot runāt kā par atļautiem pārstrukturēšanas atbalsta pasākumiem EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē. |
| --- | --- |

(57)

Pārējie pasākumi un, jo īpaši, atteikumi no prasījumiem maksātnespējas procesā neesot valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. Publiskie kreditori maksātnespējas procesā neesot atteikušies no vērtīgiem prasījumiem, bez tam viņu rīcība esot saderīga ar privāta kreditora rīcības principu. Ja daži no pārējiem pasākumiem esot valsts atbalsts, tad par tiem varot runāt kā par atļautiem pārstrukturēšanas atbalsta pasākumiem EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē.

1.   Vācijas atzinums par uzņēmuma glābšanas aizdevumu

| (58) | Vācija norādīja, ka 2002. gada 10. maija lēmumu par aizdevuma uzņēmuma glābšanai piešķiršanu pieņēma pirms maksātnespējas novēršanas plāna pieņemšanas 2002. gada 15. jūnijā. Tas, ka aizdevumu izmaksāja tikai 2002. gada 24. jūlijā esot noticis “neatrisinātu jautājumu” dēļ, kurus ar banku ILB varēja atrisināt tikai 24. jūlijā. Laikā starp līguma parakstīšanu un naudas izmaksu šis aizdevums Herlitz PBS AG esot gan nodrošinājis nepieciešamo likviditāti, bet tomēr neesot bijis pietiekams, lai 2003. gada augustā segtu ar mācību gada sākumu saistīto nepieciešamo likviditāti. |
| --- | --- |

(58)

Vācija norādīja, ka 2002. gada 10. maija lēmumu par aizdevuma uzņēmuma glābšanai piešķiršanu pieņēma pirms maksātnespējas novēršanas plāna pieņemšanas 2002. gada 15. jūnijā. Tas, ka aizdevumu izmaksāja tikai 2002. gada 24. jūlijā esot noticis “neatrisinātu jautājumu” dēļ, kurus ar banku ILB varēja atrisināt tikai 24. jūlijā. Laikā starp līguma parakstīšanu un naudas izmaksu šis aizdevums Herlitz PBS AG esot gan nodrošinājis nepieciešamo likviditāti, bet tomēr neesot bijis pietiekams, lai 2003. gada augustā segtu ar mācību gada sākumu saistīto nepieciešamo likviditāti.

| (59) | Likvīdo līdzekļu papildināšanas aizdevums esot bijis nepieciešams, lai darbotos laikā līdz maksātnespējas novēršanas plānu pieņemšanai. Pēc Vācijas atzinuma šī aizdevuma summa esot bijusi samazināta līdz minimālajai nepieciešamajai summai, kas izrietējusi no Herlitz PBS AG ļoti zemās likviditātes laikā no 2002. gada augusta līdz decembrim. |
| --- | --- |

(59)

Likvīdo līdzekļu papildināšanas aizdevums esot bijis nepieciešams, lai darbotos laikā līdz maksātnespējas novēršanas plānu pieņemšanai. Pēc Vācijas atzinuma šī aizdevuma summa esot bijusi samazināta līdz minimālajai nepieciešamajai summai, kas izrietējusi no Herlitz PBS AG ļoti zemās likviditātes laikā no 2002. gada augusta līdz decembrim.

| (60) | Pēc Vācijas atzinuma nevis FOP, bet Herlitz PBS AG esot labuma guvēja no uzņēmuma glābšanai paredzētā aizdevuma. Pirmkārt, 2002. gada 10. maija līgums par kredītu esot noslēgts starp maksātnespējas administratoru un Herlitz PBS AG; otrkārt, FOP nevarot arī uzskatīt par labuma guvēju de facto, jo tā esot saņēmusi tikai tos maksājumus, kuru samaksas termiņš iestājies, saskaņā ar piegādes līgumu ar Herlitz PBS AG. |
| --- | --- |

(60)

Pēc Vācijas atzinuma nevis FOP, bet Herlitz PBS AG esot labuma guvēja no uzņēmuma glābšanai paredzētā aizdevuma. Pirmkārt, 2002. gada 10. maija līgums par kredītu esot noslēgts starp maksātnespējas administratoru un Herlitz PBS AG; otrkārt, FOP nevarot arī uzskatīt par labuma guvēju de facto, jo tā esot saņēmusi tikai tos maksājumus, kuru samaksas termiņš iestājies, saskaņā ar piegādes līgumu ar Herlitz PBS AG.

2.   Vācijas atzinums par uzņēmuma pārstrukturēšanu ar maksātnespējas novēršanas plāniem

| (61) | Vācija norādīja, ka dažu publisko kreditoru atteikumi no prasījumiem neesot radījuši valstij ieņēmumu zaudējumus, jo šie prasījumi neesot bijuši vērtīgi. Herlitz AG un Herlitz PBS AG aktīvi būtu pietiekami tikai prioritāro kreditoru prasījumu apmierināšanai. Ārpus šīs grupas esošie publiskie kreditori neesot varējuši uzrādīt nodrošinājumus vai uzrādījuši tikai hipotēku parādu, kas būtu apmierināms rindas kārtībā. |
| --- | --- |

(61)

Vācija norādīja, ka dažu publisko kreditoru atteikumi no prasījumiem neesot radījuši valstij ieņēmumu zaudējumus, jo šie prasījumi neesot bijuši vērtīgi. Herlitz AG un Herlitz PBS AG aktīvi būtu pietiekami tikai prioritāro kreditoru prasījumu apmierināšanai. Ārpus šīs grupas esošie publiskie kreditori neesot varējuši uzrādīt nodrošinājumus vai uzrādījuši tikai hipotēku parādu, kas būtu apmierināms rindas kārtībā.

| (62) | Likvidācijas gadījumā publiskie kreditori, pat tad, ja viņiem būtu nekustamā īpašuma ķīlas tiesības, maksājumus nesaņemtu vai saņemtu niecīgus maksājumus. Atbilstoši Eiropas Kopienu Tiesas pirmās instances 2002. gada 11. jūlija tiesas spriedumam, iedaļas numurs 168, lietā T-152/99(HAMSA/Komisija) (17) kreditors īstenībā neko neupurē, ja viņš atsakās no savu nenodrošināto prasījumu ievērojamas daļas, kas likvidācijas gadījumā būtu nevērtīga. |
| --- | --- |

(62)

Likvidācijas gadījumā publiskie kreditori, pat tad, ja viņiem būtu nekustamā īpašuma ķīlas tiesības, maksājumus nesaņemtu vai saņemtu niecīgus maksājumus. Atbilstoši Eiropas Kopienu Tiesas pirmās instances 2002. gada 11. jūlija tiesas spriedumam, iedaļas numurs 168, lietā T-152/99(HAMSA/Komisija) (17) kreditors īstenībā neko neupurē, ja viņš atsakās no savu nenodrošināto prasījumu ievērojamas daļas, kas likvidācijas gadījumā būtu nevērtīga.

| (63) | Pēc Vācijas atzinuma publiska kreditora atteikšanās no prasījuma nav ne pakalpojums, ne priekšrocība ar naudas vērtību. Tā kā Herlitz AG un Herlitz PBS AG bija maksātnespējīgas, ar šo sabiedrību aktīviem likvidācijas gadījumā nebūtu pietiekami, lai veidotu kvotu publiskajiem kreditoriem. Tāpēc Herlitz AG un Herlitz PBS AG pie normāliem apstākļiem sakarā ar maksātnespējas procesu esot atbrīvotas no šiem prasījumiem. |
| --- | --- |

(63)

Pēc Vācijas atzinuma publiska kreditora atteikšanās no prasījuma nav ne pakalpojums, ne priekšrocība ar naudas vērtību. Tā kā Herlitz AG un Herlitz PBS AG bija maksātnespējīgas, ar šo sabiedrību aktīviem likvidācijas gadījumā nebūtu pietiekami, lai veidotu kvotu publiskajiem kreditoriem. Tāpēc Herlitz AG un Herlitz PBS AG pie normāliem apstākļiem sakarā ar maksātnespējas procesu esot atbrīvotas no šiem prasījumiem.

| (64) | Ja Komisija tomēr uzskatīšot publisko kreditoru atteikumu no prasījumiem par pakalpojumu, tad Herlitz-Gruppe pretpakalpojums būtu turpmāku nodokļu un sociālās apdrošināšanas ieņēmumu veidā, kurus publiskie kreditori varētu sagaidīt, uzņēmumam turpinot darbību. |
| --- | --- |

(64)

Ja Komisija tomēr uzskatīšot publisko kreditoru atteikumu no prasījumiem par pakalpojumu, tad Herlitz-Gruppe pretpakalpojums būtu turpmāku nodokļu un sociālās apdrošināšanas ieņēmumu veidā, kurus publiskie kreditori varētu sagaidīt, uzņēmumam turpinot darbību.

| (65) | Pēc Vācijas atzinuma publisko kreditoru atteikšanās no prasījumiem jāvērtē atbilstoši HAMSA spriedumā noteiktajam privāta kreditora rīcības pamatprincipam. Saskaņā ar to publiskais kreditors jāsalīdzina ar privātu kreditoru, kas atrodas tādā pašā situācijā, vai ar iedomātu privātu kreditoru. |
| --- | --- |

(65)

Pēc Vācijas atzinuma publisko kreditoru atteikšanās no prasījumiem jāvērtē atbilstoši HAMSA spriedumā noteiktajam privāta kreditora rīcības pamatprincipam. Saskaņā ar to publiskais kreditors jāsalīdzina ar privātu kreditoru, kas atrodas tādā pašā situācijā, vai ar iedomātu privātu kreditoru.

| (66) | Pēc Vācijas atzinuma publiskie kreditori abu Herliz-Gruppe uzņēmumu maksātnespējas procesā bija publiskās bankas, Berlīnes finanšu pārvalde [Finanzamt Berlin], Federālā darba birža [Bundesanstalt für Arbeit], veselības apdrošināšanas fondi, Berlīnes pavalsts un citas iestādes, piem., Galvenā muitas pārvalde [Hauptzollamt] un Alfeldes finanšu iestāde [Finanzamt Alfeld]. Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas 2002. gada 16. maija spriedumu lietā C-482/99 (Francija/Komisija) (18) veicot pamatīgi izvērtēšanu, jānosaka, kādu atteikšanos no prasījumiem var uzskatīt par valsts pakalpojumu. |
| --- | --- |

(66)

Pēc Vācijas atzinuma publiskie kreditori abu Herliz-Gruppe uzņēmumu maksātnespējas procesā bija publiskās bankas, Berlīnes finanšu pārvalde [Finanzamt Berlin], Federālā darba birža [Bundesanstalt für Arbeit], veselības apdrošināšanas fondi, Berlīnes pavalsts un citas iestādes, piem., Galvenā muitas pārvalde [Hauptzollamt] un Alfeldes finanšu iestāde [Finanzamt Alfeld]. Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas 2002. gada 16. maija spriedumu lietā C-482/99 (Francija/Komisija) (18) veicot pamatīgi izvērtēšanu, jānosaka, kādu atteikšanos no prasījumiem var uzskatīt par valsts pakalpojumu.

| (67) | Ievērojot augstāk minēto, to publisko banku skaitā, kas piešķīra konsorcija kredītu un kredīta līnijas, jāiekļauj arī bankas Landesbank Berlin, Bayerische Landesbank un WestLB. Šīs bankas esot rīkojušās kā banku konsorcija privātas locekles, par ko liecinot tas, ka atteikumu no prasījumiem maksātnespējas novēršanas plānu ietvaros esot izdarījis viss konsorcijs kopā un ne atsevišķas bankas. Arī atteikumu no nenodrošinātajiem prasījumiem ārpus maksātnespējas novēršanas plānu ietvariem esot izdarījušas kā privātās, tā publiskās bankas. |
| --- | --- |

(67)

Ievērojot augstāk minēto, to publisko banku skaitā, kas piešķīra konsorcija kredītu un kredīta līnijas, jāiekļauj arī bankas Landesbank Berlin, Bayerische Landesbank un WestLB. Šīs bankas esot rīkojušās kā banku konsorcija privātas locekles, par ko liecinot tas, ka atteikumu no prasījumiem maksātnespējas novēršanas plānu ietvaros esot izdarījis viss konsorcijs kopā un ne atsevišķas bankas. Arī atteikumu no nenodrošinātajiem prasījumiem ārpus maksātnespējas novēršanas plānu ietvariem esot izdarījušas kā privātās, tā publiskās bankas.

| (68) | Berlīnes pavalsts Finanšu iestādes [Finanzbehörde des Landes Berlin] atteikšanās no visiem prasījumiem grupās HAG 3 un PBS 3 iemesls, saskaņā ar Vācija atzinumu, bijis tas apstāklis, ka finanšu iestādes no Herlitz AG un Herlitz PBS AG turpmākajiem nodokļu ieņēmumiem sagaidot pilnīgu šī atteikuma vērtības kompensāciju. Attiecīgi tika pamatoti Federālās darba biržas [Bundesanstalt für Arbeit] un slimokašu atteikumi no prasījumiem grupā PBS 3 ar prognozējamiem ieņēmumiem nākotnē no likumā paredzētajām sociālās nodrošināšanas iemaksām. Tie paši argumenti norādīti attiecībā uz Berlīnes pavalsts un Liegenschaftsfonds atteikumu no prasījumiem. Atbilstoši Vācijas atzinumam Herlitz-Gruppe sagaidāmie procenti par mantojamām apbūves tiesībām bijis cēlonis kreditoru atteikumam no prasījumiem grupā PBS 3. |
| --- | --- |

(68)

Berlīnes pavalsts Finanšu iestādes [Finanzbehörde des Landes Berlin] atteikšanās no visiem prasījumiem grupās HAG 3 un PBS 3 iemesls, saskaņā ar Vācija atzinumu, bijis tas apstāklis, ka finanšu iestādes no Herlitz AG un Herlitz PBS AG turpmākajiem nodokļu ieņēmumiem sagaidot pilnīgu šī atteikuma vērtības kompensāciju. Attiecīgi tika pamatoti Federālās darba biržas [Bundesanstalt für Arbeit] un slimokašu atteikumi no prasījumiem grupā PBS 3 ar prognozējamiem ieņēmumiem nākotnē no likumā paredzētajām sociālās nodrošināšanas iemaksām. Tie paši argumenti norādīti attiecībā uz Berlīnes pavalsts un Liegenschaftsfonds atteikumu no prasījumiem. Atbilstoši Vācijas atzinumam Herlitz-Gruppe sagaidāmie procenti par mantojamām apbūves tiesībām bijis cēlonis kreditoru atteikumam no prasījumiem grupā PBS 3.

| (69) | Vācija atzīst, ka publisko kreditoru 100 % atteikumi no viņu prasījumiem grupās HAG 3 un PBS 3 esot racionāli pamatoti un to nevarot salīdzināt ar kreditoru rīcību pārējās kreditoru grupās. 100 % atteikuma no prasījumiem pamats esot nākotnē prognozējamie ienākumi no nodokļiem, sociālās nodrošināšanas iemaksām un procentiem par mantojamām apbūves tiesībām, kurus kreditori varot sagaidīt, turpinoties uzņēmuma darbībai. Saskaņā ar Vācijas izteikumiem nākotnē paredzamie ienākumi esot viens no svarīgākajiem kreditoru atteikuma no prasījumiem iemesliem. Tā kā publiskām iestādēm esot labākas izredzes gūt ieņēmumus no Herlitz-Gruppe maksājumiem nekā privātiem kreditoriem, publisko kreditoru atteikšanās no prasījumiem esot lielākā mērā attaisnojama rīcība. |
| --- | --- |

(69)

Vācija atzīst, ka publisko kreditoru 100 % atteikumi no viņu prasījumiem grupās HAG 3 un PBS 3 esot racionāli pamatoti un to nevarot salīdzināt ar kreditoru rīcību pārējās kreditoru grupās. 100 % atteikuma no prasījumiem pamats esot nākotnē prognozējamie ienākumi no nodokļiem, sociālās nodrošināšanas iemaksām un procentiem par mantojamām apbūves tiesībām, kurus kreditori varot sagaidīt, turpinoties uzņēmuma darbībai. Saskaņā ar Vācijas izteikumiem nākotnē paredzamie ienākumi esot viens no svarīgākajiem kreditoru atteikuma no prasījumiem iemesliem. Tā kā publiskām iestādēm esot labākas izredzes gūt ieņēmumus no Herlitz-Gruppe maksājumiem nekā privātiem kreditoriem, publisko kreditoru atteikšanās no prasījumiem esot lielākā mērā attaisnojama rīcība.

| (70) | Saskaņā ar Vācijas atzinumu atšķirība starp publiskas iestādes lomu un publiska investora lomu piemērojama tikai, salīdzinot ar privāta naudas devēja rīcību, bet nevis ar privāta kreditora rīcību. Ja publiski kreditori, norakstot savus prasījumus, nevarētu ņemt vērā nākotnē gaidāmos ieņēmumus, tad tas būtu pielīdzināms kreditoru diskriminācijai un kreditorus nevarētu veiksmīgi savstarpēji salīdzināt. |
| --- | --- |

(70)

Saskaņā ar Vācijas atzinumu atšķirība starp publiskas iestādes lomu un publiska investora lomu piemērojama tikai, salīdzinot ar privāta naudas devēja rīcību, bet nevis ar privāta kreditora rīcību. Ja publiski kreditori, norakstot savus prasījumus, nevarētu ņemt vērā nākotnē gaidāmos ieņēmumus, tad tas būtu pielīdzināms kreditoru diskriminācijai un kreditorus nevarētu veiksmīgi savstarpēji salīdzināt.

| (71) | Ņemot vērā maksātnespējas administratora atzinumu, Vācija norādīja, ka bez grupu HAG 3 un PBS 3 publisko kreditoru pilnīgas atteikšanās no prasījumiem kreditori nebūtu piekrituši maksātnespējas novēršanas plāniem. Privātie kreditori esot pieprasījuši no publiskajiem kreditoriem lielāku upuri, uzņēmuma darbības turpināšana lielākajiem publiskajiem kreditoriem nodrošinot likumīgi garantētus ieņēmumus, ar kādiem privātie kreditori nevarot rēķināties. Šīs kreditoru grupas pilnīga atteikuma no prasījumiem pamatojums esot tas apstāklis, ka kreditoru piekrišanas brīdī nodokļu prasījumi vēl neesot bijuši noteikti, bet pēc šo neskaidrību novēršanas kreditori varējuši plāniem piekrist. |
| --- | --- |

(71)

Ņemot vērā maksātnespējas administratora atzinumu, Vācija norādīja, ka bez grupu HAG 3 un PBS 3 publisko kreditoru pilnīgas atteikšanās no prasījumiem kreditori nebūtu piekrituši maksātnespējas novēršanas plāniem. Privātie kreditori esot pieprasījuši no publiskajiem kreditoriem lielāku upuri, uzņēmuma darbības turpināšana lielākajiem publiskajiem kreditoriem nodrošinot likumīgi garantētus ieņēmumus, ar kādiem privātie kreditori nevarot rēķināties. Šīs kreditoru grupas pilnīga atteikuma no prasījumiem pamatojums esot tas apstāklis, ka kreditoru piekrišanas brīdī nodokļu prasījumi vēl neesot bijuši noteikti, bet pēc šo neskaidrību novēršanas kreditori varējuši plāniem piekrist.

| (72) | Vācija uzsver, ka attieksme pret publiskajiem kreditoriem, kas atteicās no daļas savu prasījumu grupās HAG 2 un PBS 5, esot bijusi tāda pati, kā pret šo grupu privātajiem kreditoriem. Šajās grupās esot apkopoti Federālās darba biržas [Bundesamt für Arbeit], slimokasu, Galvenās muitas pārvaldes [Hauptzollamt], Alfeldes finanšu iestādes, Berlīnes finanšu pārvaldes [Finanzamt Berlin] un Nekustamo īpašumu fonda [Liegenschaftsfonds] prasījumi. |
| --- | --- |

(72)

Vācija uzsver, ka attieksme pret publiskajiem kreditoriem, kas atteicās no daļas savu prasījumu grupās HAG 2 un PBS 5, esot bijusi tāda pati, kā pret šo grupu privātajiem kreditoriem. Šajās grupās esot apkopoti Federālās darba biržas [Bundesamt für Arbeit], slimokasu, Galvenās muitas pārvaldes [Hauptzollamt], Alfeldes finanšu iestādes, Berlīnes finanšu pārvaldes [Finanzamt Berlin] un Nekustamo īpašumu fonda [Liegenschaftsfonds] prasījumi.

| (73) | Visbeidzot, Vācija pauda argumentu, ka, pat tādā gadījumā, ja Komisija atteikumus no publiskiem prasījumiem pret Herlitz AG vai Herlitz PBS AG atzītu par valsts atbalstu, šie pasākumi esot atbilstīgi priekšnosacījumiem attiecībā uz pārstrukturēšanas palīdzības piešķiršanu saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu un pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(73)

Visbeidzot, Vācija pauda argumentu, ka, pat tādā gadījumā, ja Komisija atteikumus no publiskiem prasījumiem pret Herlitz AG vai Herlitz PBS AG atzītu par valsts atbalstu, šie pasākumi esot atbilstīgi priekšnosacījumiem attiecībā uz pārstrukturēšanas palīdzības piešķiršanu saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu un pamatnostādnēm.

| (74) | Pamatnostādņu priekšnoteikumi esot izpildīti, jo esot izstrādāts īsts un efektīvs pārstrukturēšanas plāns, atjaunota Herlitz-Gruppe rentabilitāte, samazinātas jaudas un līdz minimumam samazināti atteikumi no publiskiem prasījumiem. Bez tam Herlitz-Gruppe neesot saņēmusi liekus likvīdos līdzekļus un arī pagātnē neesot saņēmusi ne pārstrukturēšanas, ne glābšanas atbalstus. |
| --- | --- |

(74)

Pamatnostādņu priekšnoteikumi esot izpildīti, jo esot izstrādāts īsts un efektīvs pārstrukturēšanas plāns, atjaunota Herlitz-Gruppe rentabilitāte, samazinātas jaudas un līdz minimumam samazināti atteikumi no publiskiem prasījumiem. Bez tam Herlitz-Gruppe neesot saņēmusi liekus likvīdos līdzekļus un arī pagātnē neesot saņēmusi ne pārstrukturēšanas, ne glābšanas atbalstus.

3.   Vācijas atzinums attiecībā uz Berlīnes pavalsti un nekustamo īpašumu fondiem

| (75) | Attiecībā uz mantojamām celtniecības tiesībām uz gruntsgabala Berlīne-Tēgele Vācija iesniedza izrakstus no vienošanās par šo tiesību nodibināšanu. Nekustamo īpašumu fonds Liegenschaftsfonds nesot paaugstinājis maksu par šīm tiesībām, jo fonds neesot uzskatījis ēku Berlīnē-Tēgelē pārdošanu GGB par lietojuma maiņu, kas vērsta pret īpašnieka interesēm. |
| --- | --- |

(75)

Attiecībā uz mantojamām celtniecības tiesībām uz gruntsgabala Berlīne-Tēgele Vācija iesniedza izrakstus no vienošanās par šo tiesību nodibināšanu. Nekustamo īpašumu fonds Liegenschaftsfonds nesot paaugstinājis maksu par šīm tiesībām, jo fonds neesot uzskatījis ēku Berlīnē-Tēgelē pārdošanu GGB par lietojuma maiņu, kas vērsta pret īpašnieka interesēm.

| (76) | Attiecībā uz aizdevumu sakarā ar pārcelšanos Vācija paziņoja, ka par šī aizdevumu atmaksas termiņa pagarinājumu nav paziņots, jo Berlīnes pavalsts rīkojusies kā privāts kreditors. Tas izriet no fakta, ka atmaksas termiņa pagarinājumam noteikta procentu likme, publicēts parāda atzīšanas paziņojums un noteikta mantojamo apbūves tiesību maksa. |
| --- | --- |

(76)

Attiecībā uz aizdevumu sakarā ar pārcelšanos Vācija paziņoja, ka par šī aizdevumu atmaksas termiņa pagarinājumu nav paziņots, jo Berlīnes pavalsts rīkojusies kā privāts kreditors. Tas izriet no fakta, ka atmaksas termiņa pagarinājumam noteikta procentu likme, publicēts parāda atzīšanas paziņojums un noteikta mantojamo apbūves tiesību maksa.

V.   TIESISKAIS VĒRTĒJUMS

1.   Atbalsta pastāvēšana

| (77) | Saskaņā ar EK Līguma 87. panta 1. punktu ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība negatīvi ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Saskaņā ar Eiropas tiesu spriedumiem tirdzniecības negatīvas ietekmēšanas kritērijs ir izpildīts, ja tas, kuram dota priekšroka veic saimniecisku darbību, kas skar tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(77)

Saskaņā ar EK Līguma 87. panta 1. punktu ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība negatīvi ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Saskaņā ar Eiropas tiesu spriedumiem tirdzniecības negatīvas ietekmēšanas kritērijs ir izpildīts, ja tas, kuram dota priekšroka veic saimniecisku darbību, kas skar tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (78) | Herlitz-Gruppe ražojumi tiek tirgoti Kopienā, pie kam starp dalībvalstīm pastāv konkurence. Glābšanas aizdevums, aizdevums pārcelšanās izmaksu segšanai un atteikšanās no noteiktiem publiskiem prasījumiem maksātnespējas procesā ir valsts pasākumi vai šo pasākumu avots ir valsts resursi. Ja tas piešķir priekšrocības, tad tiek radīti konkurences traucējumi un negatīvi ietekmēta tirdzniecību. Tas, vai šajā gadījumā tika piešķirtas priekšrocības, jākonstatē saskaņā ar uz tirgus ekonomiku orientēta investora un privātā kreditora darbības kritērijiem. |
| --- | --- |

(78)

Herlitz-Gruppe ražojumi tiek tirgoti Kopienā, pie kam starp dalībvalstīm pastāv konkurence. Glābšanas aizdevums, aizdevums pārcelšanās izmaksu segšanai un atteikšanās no noteiktiem publiskiem prasījumiem maksātnespējas procesā ir valsts pasākumi vai šo pasākumu avots ir valsts resursi. Ja tas piešķir priekšrocības, tad tiek radīti konkurences traucējumi un negatīvi ietekmēta tirdzniecību. Tas, vai šajā gadījumā tika piešķirtas priekšrocības, jākonstatē saskaņā ar uz tirgus ekonomiku orientēta investora un privātā kreditora darbības kritērijiem.

a)   “Vecie pasākumi”

| (79) | Attiecībā uz aizdevumu sakarā ar pārcelšanos 1989. gada lēmumā par procedūras uzsākšanu tika konstatēts, ka tas notika desmit gadu ilgā periodā un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/99 1. panta b) punkta (IV) apakšpunktu bija pastāvošs atbalsts. Tātad šī aizdevuma piešķiršana nebija jāizmeklē. Bez tam jebkuru atbalsta elementu, kas bija saistībā ar gruntsgabala piedāvājumu Herlitz-Gruppe 1989. gadā, nevarēja pieprasīt atpakaļ saskaņā ar 15. pantu. |
| --- | --- |

(79)

Attiecībā uz aizdevumu sakarā ar pārcelšanos 1989. gada lēmumā par procedūras uzsākšanu tika konstatēts, ka tas notika desmit gadu ilgā periodā un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/99 1. panta b) punkta (IV) apakšpunktu bija pastāvošs atbalsts. Tātad šī aizdevuma piešķiršana nebija jāizmeklē. Bez tam jebkuru atbalsta elementu, kas bija saistībā ar gruntsgabala piedāvājumu Herlitz-Gruppe 1989. gadā, nevarēja pieprasīt atpakaļ saskaņā ar 15. pantu.

| (80) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija norādīja, ka maksas par mantojamām apbūves tiesībām uz gruntsgabalu Berlīnē-Tēgelē nepaaugstināšana 2002. gadā varētu būt valsts atbalsts. Šo pieņēmumu atspēkoja līguma par mantojamām apbūves tiesībām uz gruntsgabala noteikumi. Saskaņā ar tiem līgumu maksu par mantojamām apbūves tiesībām varēja paaugstināt tikai, izmantojot gruntsgabalu citam mērķim. Tomēr tas nenotika, jo gruntsgabalu ar uz tā esošajām ēkām arī turpmāk izmantoja tam pašam mērķim. Vienīgās izmaiņas ir tās, ka ēkas, kas agrāk piederēja Herlitz-Gruppe, pēc tam grupa nomāja. |
| --- | --- |

(80)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija norādīja, ka maksas par mantojamām apbūves tiesībām uz gruntsgabalu Berlīnē-Tēgelē nepaaugstināšana 2002. gadā varētu būt valsts atbalsts. Šo pieņēmumu atspēkoja līguma par mantojamām apbūves tiesībām uz gruntsgabala noteikumi. Saskaņā ar tiem līgumu maksu par mantojamām apbūves tiesībām varēja paaugstināt tikai, izmantojot gruntsgabalu citam mērķim. Tomēr tas nenotika, jo gruntsgabalu ar uz tā esošajām ēkām arī turpmāk izmantoja tam pašam mērķim. Vienīgās izmaiņas ir tās, ka ēkas, kas agrāk piederēja Herlitz-Gruppe, pēc tam grupa nomāja.

| (81) | Attiecībā uz pārcelšanās aizdevuma atmaksas termiņa pagarināšanu 1999. gadā Vācija paziņoja, ka pagarinājums piešķirts, ņemot vērā tirgus nosacījumus. Termiņa pagarinājums piešķirts laikā, kad Herlitz-Gruppe vēl neesot bijušas grūtības un procentu likme bijusi augstāka par bāzes likmi. Maksa bijusi nodrošināta un tikusi regulāri atmaksāta līdz maksātnespējas procesam. Komisija atzīst, ka šī atmaksas termiņa atlikšana nav jauns valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(81)

Attiecībā uz pārcelšanās aizdevuma atmaksas termiņa pagarināšanu 1999. gadā Vācija paziņoja, ka pagarinājums piešķirts, ņemot vērā tirgus nosacījumus. Termiņa pagarinājums piešķirts laikā, kad Herlitz-Gruppe vēl neesot bijušas grūtības un procentu likme bijusi augstāka par bāzes likmi. Maksa bijusi nodrošināta un tikusi regulāri atmaksāta līdz maksātnespējas procesam. Komisija atzīst, ka šī atmaksas termiņa atlikšana nav jauns valsts atbalsts.

b)   Glābšanas aizdevumā iekļautā palīdzība un atteikums no prasījumiem maksātnespējas procesā

| (82) | Glābšanas aizdevums Herlitz-Gruppe piešķīra priekšrocības, ko tāds uzņēmums, kuram tirgū ir grūtības, nevar sev iegūt. Vācija šim apgalvojumam nepiekrīt. Kā norādīts, dažu publisko kreditoru nesamērīgi atteikumi no prasījumiem, kas saistīti ar valsts resursiem, radīja Herlitz-Gruppe priekšrocības. Tātad tas uzskatāms par valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(82)

Glābšanas aizdevums Herlitz-Gruppe piešķīra priekšrocības, ko tāds uzņēmums, kuram tirgū ir grūtības, nevar sev iegūt. Vācija šim apgalvojumam nepiekrīt. Kā norādīts, dažu publisko kreditoru nesamērīgi atteikumi no prasījumiem, kas saistīti ar valsts resursiem, radīja Herlitz-Gruppe priekšrocības. Tātad tas uzskatāms par valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē.

| (83) | Lai noskaidrotu, kuri pasākumi finansēti no publiskiem līdzekļiem un jāklasificē kā valsts atbalsts, izmeklēšanā tika ietverts katrs kreditors. Šajā nolūkā Komisijas izveidotā publisko kreditoru grupa bija lielāka nekā Vācijas norādītā. Līdztekus publiskajām bankām, Berlīnes finanšu pārvaldei [Finanzamt Berlin], Federālajai darba biržai [Bundesamt für Arbeit], slimokasēm, Berlīnes pavalstij, ieskaitot tās Nekustamā īpašuma fondu [Liegenschaftsfonds] un Galveno muitas iestādi [Hauptzollamt] ir vēl divi citi kreditori. Tie ir Pensiju nodrošināšanas apvienība [Pensionsversicherungsverein] un Darba devēju profesionālā asociācija [Berufsgenossenschaft der Arbeitgeber]. |
| --- | --- |

(83)

Lai noskaidrotu, kuri pasākumi finansēti no publiskiem līdzekļiem un jāklasificē kā valsts atbalsts, izmeklēšanā tika ietverts katrs kreditors. Šajā nolūkā Komisijas izveidotā publisko kreditoru grupa bija lielāka nekā Vācijas norādītā. Līdztekus publiskajām bankām, Berlīnes finanšu pārvaldei [Finanzamt Berlin], Federālajai darba biržai [Bundesamt für Arbeit], slimokasēm, Berlīnes pavalstij, ieskaitot tās Nekustamā īpašuma fondu [Liegenschaftsfonds] un Galveno muitas iestādi [Hauptzollamt] ir vēl divi citi kreditori. Tie ir Pensiju nodrošināšanas apvienība [Pensionsversicherungsverein] un Darba devēju profesionālā asociācija [Berufsgenossenschaft der Arbeitgeber].

| (84) | Saskaņā ar Gesetz zur Verbesserung der betrieblichen Altersversorgung
   (19) [Likuma uzņēmumu labākas aprūpes nodrošināšanu vecumdienās] 14. pantu Pensiju nodrošināšanas apvienība ir atbildīga par nodrošināšanu maksātnespējas gadījumā. Saskaņā ar augstāk minētā likuma 10. panta 1. un 2. punktu visiem darba devējiem ar izlīdzināšanas fonda palīdzību jāmaksā likumā noteiktās iemaksas augstāk minētā nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(84)

Saskaņā ar Gesetz zur Verbesserung der betrieblichen Altersversorgung
   (19) [Likuma uzņēmumu labākas aprūpes nodrošināšanu vecumdienās] 14. pantu Pensiju nodrošināšanas apvienība ir atbildīga par nodrošināšanu maksātnespējas gadījumā. Saskaņā ar augstāk minētā likuma 10. panta 1. un 2. punktu visiem darba devējiem ar izlīdzināšanas fonda palīdzību jāmaksā likumā noteiktās iemaksas augstāk minētā nodrošināšanai.

| (85) | Saskaņā ar SGB 7 [7. Sociālā likuma] 144. pantu (Likumīga nelaimes gadījumu apdrošināšana) (20) Profesionālā asociācija ir atbildīga par nelaimes gadījumu apdrošināšanu. Saskaņā ar 7. Sociālā likuma 150. pantu visiem darba devējiem jāmaksā attiecīgas iemaksas. |
| --- | --- |

(85)

Saskaņā ar SGB 7 [7. Sociālā likuma] 144. pantu (Likumīga nelaimes gadījumu apdrošināšana) (20) Profesionālā asociācija ir atbildīga par nelaimes gadījumu apdrošināšanu. Saskaņā ar 7. Sociālā likuma 150. pantu visiem darba devējiem jāmaksā attiecīgas iemaksas.

| (86) | Pensiju nodrošināšanas apvienība un Profesionālā asociācija atrodas tādā situācijā, kāda aprakstīta Eiropas Kopienu Tiesas 2001. gada 13. marta spriedumā lietā C-379/98 (PreussenElektra) (21), 58. iedaļas numurs. Šo iestāžu atteikšanos no prasījumiem nepauda tieši valsts, bet publiska vai privāta iestāde, kuru valsts bija šim nolūkam norīkojusi vai nodibinājusi. Atteikšanās no prasījuma izpaudās kā atteikums no valsts ienākumiem likumā noteikto iemaksu veidā valsts noteiktā fondā. Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas 1999. gada 29. aprīļa spriedumu lietā. C-342/96 (Spānija/Komisija) (22) arī šis atteikums no prasījuma jāuzskata par valsts atteikumu, jo neatkarīgās sociālās nodrošināšanas iestādes uzrauga valsts un finansē uzņēmumu likumā noteiktās iemaksas. |
| --- | --- |

(86)

Pensiju nodrošināšanas apvienība un Profesionālā asociācija atrodas tādā situācijā, kāda aprakstīta Eiropas Kopienu Tiesas 2001. gada 13. marta spriedumā lietā C-379/98 (PreussenElektra) (21), 58. iedaļas numurs. Šo iestāžu atteikšanos no prasījumiem nepauda tieši valsts, bet publiska vai privāta iestāde, kuru valsts bija šim nolūkam norīkojusi vai nodibinājusi. Atteikšanās no prasījuma izpaudās kā atteikums no valsts ienākumiem likumā noteikto iemaksu veidā valsts noteiktā fondā. Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas 1999. gada 29. aprīļa spriedumu lietā. C-342/96 (Spānija/Komisija) (22) arī šis atteikums no prasījuma jāuzskata par valsts atteikumu, jo neatkarīgās sociālās nodrošināšanas iestādes uzrauga valsts un finansē uzņēmumu likumā noteiktās iemaksas.

| (87) | Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas spriedumiem (23) Komisija salīdzināja publisko kreditoru rīcību Herlitz-Gruppe maksātnespējas procesā ar privāto kreditoru rīcību. Tā kā attiecībā uz katru publisko kreditoru Komisijas rīcībā bija dati par attiecīgu salīdzināmu privātu kreditoru, tad nebija jāveic salīdzinājums ar pieņemtiem privātiem kreditoriem. |
| --- | --- |

(87)

Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas spriedumiem (23) Komisija salīdzināja publisko kreditoru rīcību Herlitz-Gruppe maksātnespējas procesā ar privāto kreditoru rīcību. Tā kā attiecībā uz katru publisko kreditoru Komisijas rīcībā bija dati par attiecīgu salīdzināmu privātu kreditoru, tad nebija jāveic salīdzinājums ar pieņemtiem privātiem kreditoriem.

| (88) | Privātā kreditora princips tika ņemts vērā Herlitz meitas sabiedrību Diplomat, HKV un Susy likvidācijas procesos, jo visi kreditori saņēma vienādu masas daļu. Privātie un publiskie kreditori izturējās attiecībā pret masas saistībām salīdzināmā veidā, jo šie prasījumi tika pilnīgi apmierināti. Arī attiecībā uz mazāk svarīgiem prasījumiem augstāk minētais princips tika ņemts vērā, jo no tiem atteicās visi publiskie un privātie kreditori. |
| --- | --- |

(88)

Privātā kreditora princips tika ņemts vērā Herlitz meitas sabiedrību Diplomat, HKV un Susy likvidācijas procesos, jo visi kreditori saņēma vienādu masas daļu. Privātie un publiskie kreditori izturējās attiecībā pret masas saistībām salīdzināmā veidā, jo šie prasījumi tika pilnīgi apmierināti. Arī attiecībā uz mazāk svarīgiem prasījumiem augstāk minētais princips tika ņemts vērā, jo no tiem atteicās visi publiskie un privātie kreditori.

| (89) | Neprioritāro kreditoru salīdzinājums noveda pie līdzīga rezultāta procesos saistībā ar Herlitz AG un Herlitz PBS AG. Vairākums grupu sastāvā bija kreditori ar vienādas pakāpes prasījumiem viņu pretenziju secībā, taču dažus kreditorus ar vienādām vai līdzīgām pretenzijām iekļāva dažādās grupās. Šīs rīcības sekas bija fakts, ka publiskie HAG 3 un PBS 3 grupu kreditori nesamērīgi atteicās no prasījumiem. Veicot pārbaudi atbilstoši privātā kreditora principam, izņemot abas šīs grupas, attiecībā uz visām pārējām maksātnespējas procesā noteiktajām kreditoru grupām, tika konstatēti salīdzināmi kreditori. |
| --- | --- |

(89)

Neprioritāro kreditoru salīdzinājums noveda pie līdzīga rezultāta procesos saistībā ar Herlitz AG un Herlitz PBS AG. Vairākums grupu sastāvā bija kreditori ar vienādas pakāpes prasījumiem viņu pretenziju secībā, taču dažus kreditorus ar vienādām vai līdzīgām pretenzijām iekļāva dažādās grupās. Šīs rīcības sekas bija fakts, ka publiskie HAG 3 un PBS 3 grupu kreditori nesamērīgi atteicās no prasījumiem. Veicot pārbaudi atbilstoši privātā kreditora principam, izņemot abas šīs grupas, attiecībā uz visām pārējām maksātnespējas procesā noteiktajām kreditoru grupām, tika konstatēti salīdzināmi kreditori.

| (90) | Saskaņā ar spriedumu HAMSA, iedaļas numurs 168, šādi faktori bija izšķirošie kreditoru vienveidīguma noteikšanā: nodrošinājumu veids un summa, prasījumu prioritāte, uzņēmuma rekapitalizācijas iespēju novērtējums un kreditoru prognozējamo likvidācijas ieņēmumu daļu novērtējums. Atbilstoši šiem kritērijiem grupu HAG 3 un HAG 2 kreditori ir salīdzināmi un šos kreditorus vajadzētu iekļaut vienā grupā ar vienādām tiesībām uz prasījumu apmierināšanu. Tas pats attiecas uz grupu PBS 3 un PBS 5 kreditoriem. |
| --- | --- |

(90)

Saskaņā ar spriedumu HAMSA, iedaļas numurs 168, šādi faktori bija izšķirošie kreditoru vienveidīguma noteikšanā: nodrošinājumu veids un summa, prasījumu prioritāte, uzņēmuma rekapitalizācijas iespēju novērtējums un kreditoru prognozējamo likvidācijas ieņēmumu daļu novērtējums. Atbilstoši šiem kritērijiem grupu HAG 3 un HAG 2 kreditori ir salīdzināmi un šos kreditorus vajadzētu iekļaut vienā grupā ar vienādām tiesībām uz prasījumu apmierināšanu. Tas pats attiecas uz grupu PBS 3 un PBS 5 kreditoriem.

| (91) | Šo grupu kreditoriem bija nenodrošināti, prasījumi, kuri nebija ar prioritārām tiesībām; likvidācijas gadījumā viņi būtu saņēmuši vienādas daļas vai nebūtu saņēmuši neko. Nekustamo īpašumu fonda rindas secībā apmierināmais hipotēku parāds maksātnespējas procesā nav nodrošinājums, pie kura banku prioritārā hipotēka un prioritārās tiesības pilnībā bija segtas no nodrošinājuma vērtības. Bez tam visiem kreditoriem šajās grupās bija vienādas intereses – novērst likvidāciju un saņemt kvotu maksātnespējas procesā. Tomēr kvotu saņēma tikai grupu PDS 5 un HAG 2 kreditori atbilstoši viņu pastāvošajiem maksātnespējas procesa prasījumiem. |
| --- | --- |

(91)

Šo grupu kreditoriem bija nenodrošināti, prasījumi, kuri nebija ar prioritārām tiesībām; likvidācijas gadījumā viņi būtu saņēmuši vienādas daļas vai nebūtu saņēmuši neko. Nekustamo īpašumu fonda rindas secībā apmierināmais hipotēku parāds maksātnespējas procesā nav nodrošinājums, pie kura banku prioritārā hipotēka un prioritārās tiesības pilnībā bija segtas no nodrošinājuma vērtības. Bez tam visiem kreditoriem šajās grupās bija vienādas intereses – novērst likvidāciju un saņemt kvotu maksātnespējas procesā. Tomēr kvotu saņēma tikai grupu PDS 5 un HAG 2 kreditori atbilstoši viņu pastāvošajiem maksātnespējas procesa prasījumiem.

| (92) | Pretēji Vācijas apsvērumiem grupu HAG 3 un PBS 3 kreditori tomēr nevar norādīt nodokļu un sociālās nodrošināšanas ieņēmumus nākotnē, lai sniegtu salīdzinoši lielā apmēra atteikšanās attaisnojošus pierādījumus. Saskaņā ar pirmās instances tiesas spriedumu un Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu (24) valsts institūcija, pamatojoties uz tās turpmākajiem nodokļu un sociālās nodrošināšanas ieņēmumiem, nevar pieņemt lēmumu atteikties no noteiktas daļas savu prasījumu pret parādnieku. Ja pieļautu šādus apsvērumus, tad valsts institūcijas uzdevumi tiktu sajaukti ar investora uzdevumiem. |
| --- | --- |

(92)

Pretēji Vācijas apsvērumiem grupu HAG 3 un PBS 3 kreditori tomēr nevar norādīt nodokļu un sociālās nodrošināšanas ieņēmumus nākotnē, lai sniegtu salīdzinoši lielā apmēra atteikšanās attaisnojošus pierādījumus. Saskaņā ar pirmās instances tiesas spriedumu un Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu (24) valsts institūcija, pamatojoties uz tās turpmākajiem nodokļu un sociālās nodrošināšanas ieņēmumiem, nevar pieņemt lēmumu atteikties no noteiktas daļas savu prasījumu pret parādnieku. Ja pieļautu šādus apsvērumus, tad valsts institūcijas uzdevumi tiktu sajaukti ar investora uzdevumiem.

| (93) | Valsts institūcijas un investora lomu atšķirīgums ir spēkā ne tikai attiecībā uz privāto saimniecību orientēta naudas devēja rīcības principu, bet arī uz privātā kreditora rīcības principu. Ar abiem kritērijiem būtībā jānoskaidro, vai publiskie un privātie investori rīkojas vienādi. Abu principu efektivitāte būtu pavājināta, ja valsts institūcija varētu nākotnē sagaidāmos likumīgos ieņēmumus ņemt vērā savos lēmumos, līdzīgi kā investors. Proti, maksātnespēja ir ārkārtas stāvoklis, kurā radušos likumīgos prasījumus (nodokļus un sociālās nodrošināšanas iemaksas) var salīdzināt ar privāto kreditoru civiltiesiskiem prasījumiem. Tomēr tādu salīdzinājumu var pieļaut tikai pastāvošo prasību gadījumā attiecībā uz pagātni. |
| --- | --- |

(93)

Valsts institūcijas un investora lomu atšķirīgums ir spēkā ne tikai attiecībā uz privāto saimniecību orientēta naudas devēja rīcības principu, bet arī uz privātā kreditora rīcības principu. Ar abiem kritērijiem būtībā jānoskaidro, vai publiskie un privātie investori rīkojas vienādi. Abu principu efektivitāte būtu pavājināta, ja valsts institūcija varētu nākotnē sagaidāmos likumīgos ieņēmumus ņemt vērā savos lēmumos, līdzīgi kā investors. Proti, maksātnespēja ir ārkārtas stāvoklis, kurā radušos likumīgos prasījumus (nodokļus un sociālās nodrošināšanas iemaksas) var salīdzināt ar privāto kreditoru civiltiesiskiem prasījumiem. Tomēr tādu salīdzinājumu var pieļaut tikai pastāvošo prasību gadījumā attiecībā uz pagātni.

| (94) | Nākotnē prognozējamus ieņēmumus var ņemt vērā lēmumā par atteikšanos no prasījumiem, bet tie tomēr nav galvenais apsvērums. Arī valsts, ievācot nodokļus, nevadās pēc peļņas gūšanas apsvērumiem. Ja Vācijas apsvērumus loģiski turpina, tad privātajiem kreditoriem būtu jārealizē lielāks atteikums no prasījumiem nekā publiskajiem, jo viņu atteikums atkarīgs no noteiktā nodokļu apmēra. Tomēr Vācija nav pamatojusi, kāpēc tāda paša veida kreditoru grupās publiskajiem kreditoriem par vienāda veida prasījumiem kvota ir piešķirta, bet grupās HAG 3 un PBS 3 tā nav piešķirta. Šī paša iemesla dēļ nedrīkstētu lielākā mērā atteikties no publiskā, bet ne likumīgā nekustamā īpašuma hipotēkas parāda prasījuma grupā PBS 3, kā no privātiem un publiskiem grupas PBS 5 prasījumiem. |
| --- | --- |

(94)

Nākotnē prognozējamus ieņēmumus var ņemt vērā lēmumā par atteikšanos no prasījumiem, bet tie tomēr nav galvenais apsvērums. Arī valsts, ievācot nodokļus, nevadās pēc peļņas gūšanas apsvērumiem. Ja Vācijas apsvērumus loģiski turpina, tad privātajiem kreditoriem būtu jārealizē lielāks atteikums no prasījumiem nekā publiskajiem, jo viņu atteikums atkarīgs no noteiktā nodokļu apmēra. Tomēr Vācija nav pamatojusi, kāpēc tāda paša veida kreditoru grupās publiskajiem kreditoriem par vienāda veida prasījumiem kvota ir piešķirta, bet grupās HAG 3 un PBS 3 tā nav piešķirta. Šī paša iemesla dēļ nedrīkstētu lielākā mērā atteikties no publiskā, bet ne likumīgā nekustamā īpašuma hipotēkas parāda prasījuma grupā PBS 3, kā no privātiem un publiskiem grupas PBS 5 prasījumiem.

| (95) | Visbeidzot, Eiropas Kopienu Tiesas pirmās instances tiesa spriedumā HAMSA, iedaļas numurs 167, ir konstatējusi, ka publiskus kreditorus attiecībā uz parādu norakstīšanu nevajag salīdzināt ar privātiem investoriem, kuri realizē globālu vai sektoru struktūrpolitiku, bet gan ar tādu privātu kreditoru, kura mērķis ir savus prasījumus pret finansiālās grūtībās nonākušo uzņēmumu celt pēc iespējas lielākā apmērā. Tādejādi kļūst saprotams, ka privātiem un publiskiem kreditoriem ir vienādas intereses saņemt kvotu par viņu pastāvošajiem maksātnespējas prasījumiem. |
| --- | --- |

(95)

Visbeidzot, Eiropas Kopienu Tiesas pirmās instances tiesa spriedumā HAMSA, iedaļas numurs 167, ir konstatējusi, ka publiskus kreditorus attiecībā uz parādu norakstīšanu nevajag salīdzināt ar privātiem investoriem, kuri realizē globālu vai sektoru struktūrpolitiku, bet gan ar tādu privātu kreditoru, kura mērķis ir savus prasījumus pret finansiālās grūtībās nonākušo uzņēmumu celt pēc iespējas lielākā apmērā. Tādejādi kļūst saprotams, ka privātiem un publiskiem kreditoriem ir vienādas intereses saņemt kvotu par viņu pastāvošajiem maksātnespējas prasījumiem.

| (96) | Glābšanas palīdzība atbilst uzņēmuma glābšanai paredzētajam aizdevumam 963 855,42 EUR apmērā. Herlitz-Gruppe atbalsts, atsakoties no prasījumiem maksātnespējas procesā, atbilst atšķirībai attiecībā uz daļām starp grupu PBS 3 un HAG 3 publisko kreditoru atteikumiem no prasījumiem un grupu PBS 5 un HAG 2 kreditoru prasījumiem. |
| --- | --- |

(96)

Glābšanas palīdzība atbilst uzņēmuma glābšanai paredzētajam aizdevumam 963 855,42 EUR apmērā. Herlitz-Gruppe atbalsts, atsakoties no prasījumiem maksātnespējas procesā, atbilst atšķirībai attiecībā uz daļām starp grupu PBS 3 un HAG 3 publisko kreditoru atteikumiem no prasījumiem un grupu PBS 5 un HAG 2 kreditoru prasījumiem.

| (97) | Herlitz AG maksātnespējas procesā grupas HAG 3 publiskais kreditors nerīkojās tā, kā salīdzināmie privātie kreditori grupā HAG 2. Šī iemesla dēļ parādu atlaišana ir valsts palīdzība, kuras summa ir augstāka nekā starpība starp sava prasījuma atlaisto daļu un privāto prasījumu atlaisto daļu. Proti, privātie kreditori, piemēram, savus prasījumus droši vien nebūtu atlaiduši tādā mērā, ja tos lielākā mērā nebūtu atlaiduši publiskie kreditori. Liela nozīme ir ne tikai prasījumu atlaistajai daļai, bet arī atlaisto summu lielumam katrā kreditoru grupā. Pie šiem apstākļiem palīdzības summa var sasniegt līdz 100 % no atlaisto parādu summas. Tomēr šajā gadījumā nav nepieciešams aprēķināt precīzu summu, jo, ja arī palīdzība būtu 100 % no atlaistajiem parādiem, tā tomēr būtu saderīga ar Kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(97)

Herlitz AG maksātnespējas procesā grupas HAG 3 publiskais kreditors nerīkojās tā, kā salīdzināmie privātie kreditori grupā HAG 2. Šī iemesla dēļ parādu atlaišana ir valsts palīdzība, kuras summa ir augstāka nekā starpība starp sava prasījuma atlaisto daļu un privāto prasījumu atlaisto daļu. Proti, privātie kreditori, piemēram, savus prasījumus droši vien nebūtu atlaiduši tādā mērā, ja tos lielākā mērā nebūtu atlaiduši publiskie kreditori. Liela nozīme ir ne tikai prasījumu atlaistajai daļai, bet arī atlaisto summu lielumam katrā kreditoru grupā. Pie šiem apstākļiem palīdzības summa var sasniegt līdz 100 % no atlaisto parādu summas. Tomēr šajā gadījumā nav nepieciešams aprēķināt precīzu summu, jo, ja arī palīdzība būtu 100 % no atlaistajiem parādiem, tā tomēr būtu saderīga ar Kopējo tirgu.

| (98) | Tas pats attiecas uz valsts atbalstu maksātnespējas procesā pret Herlitz PBS AG, kas izriet no prasījumu atlaišanas dažādās procentu likmes grupā PBS 3 un attiecībā uz salīdzināmajiem grupas PBS 5 privātajiem. |
| --- | --- |

(98)

Tas pats attiecas uz valsts atbalstu maksātnespējas procesā pret Herlitz PBS AG, kas izriet no prasījumu atlaišanas dažādās procentu likmes grupā PBS 3 un attiecībā uz salīdzināmajiem grupas PBS 5 privātajiem.

2.   Novērtējums saskaņā ar pamatnostādnēm

| (99) | Glābšanas aizdevums un nesamērīgi liela apmēra atteikums no prasījumiem radīja Herlitz-Gruppe priekšrocības un atbrīvoja no izmaksām, kuras būtu jāsedz pašai grupai un tas atviegloja grupas pārstrukturēšanas procesu. Šī iemesla dēļ Komisijai jāizvērtē, vai šos pasākumus var uzskatīt par saderīgiem ar Kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(99)

Glābšanas aizdevums un nesamērīgi liela apmēra atteikums no prasījumiem radīja Herlitz-Gruppe priekšrocības un atbrīvoja no izmaksām, kuras būtu jāsedz pašai grupai un tas atviegloja grupas pārstrukturēšanas procesu. Šī iemesla dēļ Komisijai jāizvērtē, vai šos pasākumus var uzskatīt par saderīgiem ar Kopējo tirgu.

| (100) | Tā kā atbalsts netika piešķirts Komisijas akceptēta regulējuma ietvaros, tā jāvērtē kā ad hoc atbalsts. EK Līguma 87. panta 2. un 3. punktā noteikts, kādiem priekšnoteikumiem jāatbilst, lai palīdzība būtu saderīga ar Kopējo tirgu vai, lai tā var tikt atzīta par saderīgu ar Kopējo tirgu. Šajā gadījumā jāņem vērā EK Līguma 8. panta 3. punkta c) apakšpunkts, jo augstāk minētie atbalsta pasākumi bija paredzēti tāda uzņēmuma, kas guva labumu no šiem pasākumiem, glābšanai un pārstrukturēšanai un netiek piemērots un nevar tikt piemērots neviens cits 87. panta 2. un 3. punktu izņēmuma noteikums. |
| --- | --- |

(100)

Tā kā atbalsts netika piešķirts Komisijas akceptēta regulējuma ietvaros, tā jāvērtē kā ad hoc atbalsts. EK Līguma 87. panta 2. un 3. punktā noteikts, kādiem priekšnoteikumiem jāatbilst, lai palīdzība būtu saderīga ar Kopējo tirgu vai, lai tā var tikt atzīta par saderīgu ar Kopējo tirgu. Šajā gadījumā jāņem vērā EK Līguma 8. panta 3. punkta c) apakšpunkts, jo augstāk minētie atbalsta pasākumi bija paredzēti tāda uzņēmuma, kas guva labumu no šiem pasākumiem, glābšanai un pārstrukturēšanai un netiek piemērots un nevar tikt piemērots neviens cits 87. panta 2. un 3. punktu izņēmuma noteikums.

| (101) | Pamatnostādnēs Komisija norādīja, pie kādiem nosacījumiem Komisija izmanto savas tiesības paust rīcību apstiprinošus apsvērumus saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Tā kā no Vācijas iesniegtajiem datiem izriet, ka visi vērtējamie atbalsta pasākumi tika piešķirti pēc pamatnostādņu spēkā stāšanās, tad pamatnostādnes var piemērot attiecībā uz šiem pasākumiem (25). |
| --- | --- |

(101)

Pamatnostādnēs Komisija norādīja, pie kādiem nosacījumiem Komisija izmanto savas tiesības paust rīcību apstiprinošus apsvērumus saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Tā kā no Vācijas iesniegtajiem datiem izriet, ka visi vērtējamie atbalsta pasākumi tika piešķirti pēc pamatnostādņu spēkā stāšanās, tad pamatnostādnes var piemērot attiecībā uz šiem pasākumiem (25).

a)   Labuma guvējs

| (102) | Komisija atzīst par labuma guvēju visu Herlitz-Gruppe un nevis atsevišķus uzņēmumus šīs grupas ietvaros visu šīs pārbaudes aptverto palīdzības pasākumu rezultātā. Šis secinājums izriet no ciešās uzņēmumu sasaistes grupā un sistemātiskās uzdevumu un īpašuma vērtību sasvstarpējās sadales starp abām galvenajām sabiedrībām Herlitz AG un Herlitz PBS AG un to meitas sabiedrībām. |
| --- | --- |

(102)

Komisija atzīst par labuma guvēju visu Herlitz-Gruppe un nevis atsevišķus uzņēmumus šīs grupas ietvaros visu šīs pārbaudes aptverto palīdzības pasākumu rezultātā. Šis secinājums izriet no ciešās uzņēmumu sasaistes grupā un sistemātiskās uzdevumu un īpašuma vērtību sasvstarpējās sadales starp abām galvenajām sabiedrībām Herlitz AG un Herlitz PBS AG un to meitas sabiedrībām.

| (103) | Herlitz-Gruppe tirgū darbojas kā viens uzņēmums. Tai, piem., ir noslēgta vienošanās par mantojamām apbūves tiesībām ar Berlīnes pavalsti attiecībā uz gruntsgabalu Berlīnē-Tēgelē, bet maksas prasījums par mantojamām apbūves tiesībām maksātnespējas procesā ir reģistrēts pret Herlitz PBS AG, kura no prasījuma atteicās. Bez tam Herlitz-Gruppe publicēja konsolidētas gada bilances un peļņas-zaudējumu aprēķinus saskaņā ar Tirdzniecības kodeksa [HGB] 290. pantu. Arī kreditori izturējās pret grupu kā pret vienu uzņēmumu, kad viņi kopumā piekrita paralēlajiem un savstarpēji saistītajiem Herlitz AG un Herlitz PBS AG maksātnespējas novēršanas plāniem. |
| --- | --- |

(103)

Herlitz-Gruppe tirgū darbojas kā viens uzņēmums. Tai, piem., ir noslēgta vienošanās par mantojamām apbūves tiesībām ar Berlīnes pavalsti attiecībā uz gruntsgabalu Berlīnē-Tēgelē, bet maksas prasījums par mantojamām apbūves tiesībām maksātnespējas procesā ir reģistrēts pret Herlitz PBS AG, kura no prasījuma atteicās. Bez tam Herlitz-Gruppe publicēja konsolidētas gada bilances un peļņas-zaudējumu aprēķinus saskaņā ar Tirdzniecības kodeksa [HGB] 290. pantu. Arī kreditori izturējās pret grupu kā pret vienu uzņēmumu, kad viņi kopumā piekrita paralēlajiem un savstarpēji saistītajiem Herlitz AG un Herlitz PBS AG maksātnespējas novēršanas plāniem.

| (104) | Herlitz AG, Herlitz PBS AG un FOP atrodas teritorijās, kuru attīstība tiek veicināta (Berlīne: 2. mērķis saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, Brandenburga saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu). Herlitz-Gruppe desmit gadu laikā pirms maksātnespējas procesa nesaņēma atbalstu pārstrukturēšanas veikšanai. |
| --- | --- |

(104)

Herlitz AG, Herlitz PBS AG un FOP atrodas teritorijās, kuru attīstība tiek veicināta (Berlīne: 2. mērķis saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, Brandenburga saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu). Herlitz-Gruppe desmit gadu laikā pirms maksātnespējas procesa nesaņēma atbalstu pārstrukturēšanas veikšanai.

b)   Grūtībās nonācis uzņēmums

| (105) | Pamatnostādņu 2.1. nodaļā raksturots grūtībās nonācis uzņēmums. Herlitz-Gruppe var uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu saskaņā ar pamatnostādņu 5. punkta a) apakšpunktu, jo tā ir akciju sabiedrība, kurā vairāk par pusi pamatkapitāla divpadsmit mēnešus ilgā laika periodā no 2000. gada 31. decembra līdz 2001. gada 31. decembrim tika likvidēta. Grupas pamatkapitāla pārskats dots šajā tabulā:
  4. Tabula | 31.12.1998. | 31.12.1999. | 31.12.2000. | 31.12.2001. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pamatkapitāls milj. EUR | 94,8 | 94,8 | 94,8 | 46,5 |
| Avots: Herlitz-Gruppe ziņojumi par 1999. un 2001.–2002. gadu. |

(105)

Pamatnostādņu 2.1. nodaļā raksturots grūtībās nonācis uzņēmums. Herlitz-Gruppe var uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu saskaņā ar pamatnostādņu 5. punkta a) apakšpunktu, jo tā ir akciju sabiedrība, kurā vairāk par pusi pamatkapitāla divpadsmit mēnešus ilgā laika periodā no 2000. gada 31. decembra līdz 2001. gada 31. decembrim tika likvidēta. Grupas pamatkapitāla pārskats dots šajā tabulā:

4. Tabula

31.12.1998.

31.12.1999.

31.12.2000.

31.12.2001.

Pamatkapitāls milj. EUR

94,8

94,8

94,8

46,5

Avots: Herlitz-Gruppe ziņojumi par 1999. un 2001.–2002. gadu.

| (106) | Bez tam Herlitz-Gruppe vismaz kopš 2002. gada aprīļa arī saskaņā ar Pamatnostādņu 5. punkta c) apakšpunktu bija nonākusi grūtībās, jo saskaņā ar attiecīgo Vācijas likumu kritērijiem tā bija atbilstīga priekšnoteikumiem attiecībā uz kolektīvu maksātnespējas procesu. Kā norādīts 13. iedaļas numurā, 2002. gada aprīlī tika iesniegti maksātnespējas pieteikumi attiecībā uz vairākiem galvenajiem uzņēmumiem grupas ietvaros. |
| --- | --- |

(106)

Bez tam Herlitz-Gruppe vismaz kopš 2002. gada aprīļa arī saskaņā ar Pamatnostādņu 5. punkta c) apakšpunktu bija nonākusi grūtībās, jo saskaņā ar attiecīgo Vācijas likumu kritērijiem tā bija atbilstīga priekšnoteikumiem attiecībā uz kolektīvu maksātnespējas procesu. Kā norādīts 13. iedaļas numurā, 2002. gada aprīlī tika iesniegti maksātnespējas pieteikumi attiecībā uz vairākiem galvenajiem uzņēmumiem grupas ietvaros.

| (107) | Līdz ar to Herlitz-Gruppe kopš 2001. gada 31. decembra bija nonākusi grūtības, jo 12 mēnešu laikā pirms šī perioda tā bija likvidējusi vairāk par pusi no pamatkapitāla. Tas fakts, ka Herlitz-Gruppe bija grūtībās nonācis uzņēmums, jāņem vērā gan attiecībā uz glābšanai, gan pārstrukturēšanai paredzēto palīdzību. |
| --- | --- |

(107)

Līdz ar to Herlitz-Gruppe kopš 2001. gada 31. decembra bija nonākusi grūtības, jo 12 mēnešu laikā pirms šī perioda tā bija likvidējusi vairāk par pusi no pamatkapitāla. Tas fakts, ka Herlitz-Gruppe bija grūtībās nonācis uzņēmums, jāņem vērā gan attiecībā uz glābšanai, gan pārstrukturēšanai paredzēto palīdzību.

3.   Grupas glābšanai paredzētā aizdevuma novērtējums

| (108) | Grupas glābšanai paredzēto aizdevumu piešķīra banka ILB, 1992. gadā nodibināta institūcija, kuras uzdevums bija veicināt industrijas attīstību Brandenburgas Zemē. Tā nav biznesa banka saskaņā ar Vācijas Tirdzniecības kodeksu [Handelsgesetzbuch], un šīs bankas darbības galvenais mērķis nav peļņas iegūšana. Šīs bankas uzdevums ir attīstīt Brandenburgas pavalsts ekonomikas struktūras, un šīs pavalsts Ekonomikas ministrs precīzi uzrauga bankas darbu. Tiek izveidotas veicināšanas komisijas, kas nodarbojas ar atsevišķiem pasākumiem (26). Tāpēc Komisija atzīst, ka šos pasākumus var uzskatīt par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(108)

Grupas glābšanai paredzēto aizdevumu piešķīra banka ILB, 1992. gadā nodibināta institūcija, kuras uzdevums bija veicināt industrijas attīstību Brandenburgas Zemē. Tā nav biznesa banka saskaņā ar Vācijas Tirdzniecības kodeksu [Handelsgesetzbuch], un šīs bankas darbības galvenais mērķis nav peļņas iegūšana. Šīs bankas uzdevums ir attīstīt Brandenburgas pavalsts ekonomikas struktūras, un šīs pavalsts Ekonomikas ministrs precīzi uzrauga bankas darbu. Tiek izveidotas veicināšanas komisijas, kas nodarbojas ar atsevišķiem pasākumiem (26). Tāpēc Komisija atzīst, ka šos pasākumus var uzskatīt par valsts atbalstu.

| (109) | Ar glābšanas aizdevumu Herlitz-Gruppe tika piešķirtas priekšrocības, kādas grūtībās nonācis uzņēmums tirgū sev nevarētu nodrošināt. Tā kā Vācija atzīst, ka šis aizdevums ir valsts palīdzība, nav nepieciešams piemērot tirgus ekonomikā ieinteresēta investora rīcības principu. Līdz ar to glābšanas aizdevums satur valsts palīdzības elementus EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē un attiecīgi arī jānovērtē. Pamatnostādnēs norādīti viennozīmīgi priekšnoteikumi attiecībā uz tāda veida palīdzības piešķiršanu. |
| --- | --- |

(109)

Ar glābšanas aizdevumu Herlitz-Gruppe tika piešķirtas priekšrocības, kādas grūtībās nonācis uzņēmums tirgū sev nevarētu nodrošināt. Tā kā Vācija atzīst, ka šis aizdevums ir valsts palīdzība, nav nepieciešams piemērot tirgus ekonomikā ieinteresēta investora rīcības principu. Līdz ar to glābšanas aizdevums satur valsts palīdzības elementus EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē un attiecīgi arī jānovērtē. Pamatnostādnēs norādīti viennozīmīgi priekšnoteikumi attiecībā uz tāda veida palīdzības piešķiršanu.

| (110) | Pirmkārt, palīdzība jārealizē kā likviditātes papildināšanas palīdzība, kas sniegta aizdevuma galvojumu vai aizdevumu ar aktuālajām tirgus procentu likmēm veidā. Glābšanas aizdevums ir atbilstīgs šai prasībai, jo procentu likme bija augstāka nekā Komisijas noteiktā bāzes procentu likme (27). |
| --- | --- |

(110)

Pirmkārt, palīdzība jārealizē kā likviditātes papildināšanas palīdzība, kas sniegta aizdevuma galvojumu vai aizdevumu ar aktuālajām tirgus procentu likmēm veidā. Glābšanas aizdevums ir atbilstīgs šai prasībai, jo procentu likme bija augstāka nekā Komisijas noteiktā bāzes procentu likme (27).

| (111) | Otrkārt, palīdzības sniegšana attaisnojama ar nopietnām sociālām grūtībām un tā nedrīkst radīt nesamērīgu negatīvu ietekmi uz industrijas stāvokli citās dalībvalstīs. Komisija pie tam var ņemt vērā, ka Herlitz-Gruppe ir svarīgs darba devējs attiecīgajās Berlīnes un Brandenburgas teritorijās, kuru attīstība jāveicina. Maksātnespēja, kas iestājas nekavējoties, un nav noregulēta, būtu izraisījusi nopietnas sociālas grūtības. Komisija atzīst, ka ar glābšanas aizdevumu radītā īslaicīgā negatīvā ietekme uz industrijas stāvokli citās dalībvalstīs ir ierobežota un nav neatbilstīga. |
| --- | --- |

(111)

Otrkārt, palīdzības sniegšana attaisnojama ar nopietnām sociālām grūtībām un tā nedrīkst radīt nesamērīgu negatīvu ietekmi uz industrijas stāvokli citās dalībvalstīs. Komisija pie tam var ņemt vērā, ka Herlitz-Gruppe ir svarīgs darba devējs attiecīgajās Berlīnes un Brandenburgas teritorijās, kuru attīstība jāveicina. Maksātnespēja, kas iestājas nekavējoties, un nav noregulēta, būtu izraisījusi nopietnas sociālas grūtības. Komisija atzīst, ka ar glābšanas aizdevumu radītā īslaicīgā negatīvā ietekme uz industrijas stāvokli citās dalībvalstīs ir ierobežota un nav neatbilstīga.

| (112) | Treškārt, Vācija, lai gan sākumā neziņoja Komisijai par glābšanas aizdevumu, pārbaudes procedūras laikā iesniedza dokumentālus pierādījumus par aizdevuma pilnīgu atmaksu. |
| --- | --- |

(112)

Treškārt, Vācija, lai gan sākumā neziņoja Komisijai par glābšanas aizdevumu, pārbaudes procedūras laikā iesniedza dokumentālus pierādījumus par aizdevuma pilnīgu atmaksu.

| (113) | Ceturtkārt, palīdzība jāierobežo ar summu, kas nepieciešama uzņēmuma darbības turpināšanai. Pēc Komisijas atzinuma šis priekšnoteikums ir izpildīts. Glābšanas aizdevums tika izmantots tikai tad, kad likviditātes aizdevums vairs nebija pietiekams paaugstinātajam likviditātes pieprasījumam sakarā ar mācību gada sākumu skolās 2002. gada rudenī. Pat pēc glābšanas aizdevuma saņemšanas Herlitz PBS AG likviditātes līmenis no 2002. gada augusta līdz decembrim bija zems. |
| --- | --- |

(113)

Ceturtkārt, palīdzība jāierobežo ar summu, kas nepieciešama uzņēmuma darbības turpināšanai. Pēc Komisijas atzinuma šis priekšnoteikums ir izpildīts. Glābšanas aizdevums tika izmantots tikai tad, kad likviditātes aizdevums vairs nebija pietiekams paaugstinātajam likviditātes pieprasījumam sakarā ar mācību gada sākumu skolās 2002. gada rudenī. Pat pēc glābšanas aizdevuma saņemšanas Herlitz PBS AG likviditātes līmenis no 2002. gada augusta līdz decembrim bija zems.

| (114) | Visbeidzot, palīdzību drīkst piešķirt tikai tam laika periodam, kāds nepieciešams uzņēmuma pārstrukturēšanas plāna izpildei. Ja neiestājas ārkārtas apstākļi, šis periods nedrīkst pārsniegt sešus mēnešus. Šajā gadījumā lēmumu par glābšanas izdevuma piešķiršanu pieņēma 2002. gada 10. maijā, bet faktiski naudu izmaksāja tikai 2002. gada 24. jūlijā un aizdevuma atmaksa tika veikta sešus mēnešus pēc izmaksas. Bez tam atmaksa notika, pirms Komisija pieņemtu lēmumu par atbilstoši maksātnespējas novēršanas plāniem veiktajiem pasākumiem. Līdz ar to uzņēmuma glābšanai paredzētais aizdevums ir atbilstīgs pamatnostādņu kritērijiem un to var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(114)

Visbeidzot, palīdzību drīkst piešķirt tikai tam laika periodam, kāds nepieciešams uzņēmuma pārstrukturēšanas plāna izpildei. Ja neiestājas ārkārtas apstākļi, šis periods nedrīkst pārsniegt sešus mēnešus. Šajā gadījumā lēmumu par glābšanas izdevuma piešķiršanu pieņēma 2002. gada 10. maijā, bet faktiski naudu izmaksāja tikai 2002. gada 24. jūlijā un aizdevuma atmaksa tika veikta sešus mēnešus pēc izmaksas. Bez tam atmaksa notika, pirms Komisija pieņemtu lēmumu par atbilstoši maksātnespējas novēršanas plāniem veiktajiem pasākumiem. Līdz ar to uzņēmuma glābšanai paredzētais aizdevums ir atbilstīgs pamatnostādņu kritērijiem un to var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu.

4.   Uzņēmuma pārstrukturēšana, realizējot maksātnespējas novēršanas plānus

a)   Rentabilitātes atjaunošana

| (115) | Attiecībā uz Herlitz AG un Herlitz PBS AG akceptētie maksātnespējas novēršanas plāni paredzēja šādus uzņēmuma pasākumus grupas rentabilitātes atjaunošanai: lieko jaudu samazināšana, uzņēmuma teritorijas pārdošana, meitas sabiedrība slēgšana, negatīvo finansiālās darbības rezultātu uzlabošana, izmaksu samazināšana un optimizācija. Grupas darbību bija nepieciešams ierobežot, saglabājot tikai uzņēmuma galveno biznesu. |
| --- | --- |

(115)

Attiecībā uz Herlitz AG un Herlitz PBS AG akceptētie maksātnespējas novēršanas plāni paredzēja šādus uzņēmuma pasākumus grupas rentabilitātes atjaunošanai: lieko jaudu samazināšana, uzņēmuma teritorijas pārdošana, meitas sabiedrība slēgšana, negatīvo finansiālās darbības rezultātu uzlabošana, izmaksu samazināšana un optimizācija. Grupas darbību bija nepieciešams ierobežot, saglabājot tikai uzņēmuma galveno biznesu.

| (116) | Herlitz-Gruppe attīstība notika saskaņā ar finanšu plāniem, kas bija daļa no maksātnespējas novēršanas plāniem. Tā, grupa 2003. biznesa gadā guva uzņēmuma darbības peļņu pirms procentiem un finansēšanas maksājumiem 7,2 milj. EUR apmērā pie kopējā apgrozījuma 346,6 milj. EUR. Attiecīgi 2003. gadā apgrozījuma rendits pirms finansēšanas izdevumiem bija 2 %, kas atbilst vidējiem rādītājiem šajā sektorā. Uzņēmuma naudas plūsma pirms finansēšanas izdevumiem 2003. gadā bija tieši 14 milj. EUR. |
| --- | --- |

(116)

Herlitz-Gruppe attīstība notika saskaņā ar finanšu plāniem, kas bija daļa no maksātnespējas novēršanas plāniem. Tā, grupa 2003. biznesa gadā guva uzņēmuma darbības peļņu pirms procentiem un finansēšanas maksājumiem 7,2 milj. EUR apmērā pie kopējā apgrozījuma 346,6 milj. EUR. Attiecīgi 2003. gadā apgrozījuma rendits pirms finansēšanas izdevumiem bija 2 %, kas atbilst vidējiem rādītājiem šajā sektorā. Uzņēmuma naudas plūsma pirms finansēšanas izdevumiem 2003. gadā bija tieši 14 milj. EUR.

| (117) | 2004. gadā Herlitz-Gruppe prognozē uzņēmuma darbības peļņu pirms finansēšanas izdevumiem [5–10] * milj. EUR apmērā un uzņēmuma veikumu (28) (realizācija, krājumu izmaiņas pie gala izstrādājumiem) [250–300] * milj. EUR apmērā. Tas nodrošinās apgrozījuma renditu pirms finansēšanas izdevumiem [2–4] * % apmērā. Līdzšinējā attīstība apstiprina Herlitz-Gruppe prognozes. Pie šiem priekšnosacījumiem maksātnespējas novēršanas plāni bija pamats Herlitz-Gruppe rentabilitātes atjaunošanai. |
| --- | --- |

(117)

2004. gadā Herlitz-Gruppe prognozē uzņēmuma darbības peļņu pirms finansēšanas izdevumiem [5–10] * milj. EUR apmērā un uzņēmuma veikumu (28) (realizācija, krājumu izmaiņas pie gala izstrādājumiem) [250–300] * milj. EUR apmērā. Tas nodrošinās apgrozījuma renditu pirms finansēšanas izdevumiem [2–4] * % apmērā. Līdzšinējā attīstība apstiprina Herlitz-Gruppe prognozes. Pie šiem priekšnosacījumiem maksātnespējas novēršanas plāni bija pamats Herlitz-Gruppe rentabilitātes atjaunošanai.

b)   Līdz minimumam samazināts atbalsts

| (118) | Herlitz-Gruppe jau pirms maksātnespējas procesa veica pārstrukturēšanas pasākumus 20,6 milj. EUR apmērā, no kuriem 9,3 milj. bija maksājumi par atlaišanu, 6,2 milj. EUR norakstījumi un vērtības samazināšana, un 5,1 milj. EUR pārcelšanās, slēgšanas un konsultēšanas izmaksas. 2002. gadā maksātnespējas procesa ietvaros veikto pārstrukturēšanas pasākumu tiešās izmaksas bija 6,9 milj. EUR (maksājumi atlaišanas gadījumos un maksātnespējas procesa izmaksas). |
| --- | --- |

(118)

Herlitz-Gruppe jau pirms maksātnespējas procesa veica pārstrukturēšanas pasākumus 20,6 milj. EUR apmērā, no kuriem 9,3 milj. bija maksājumi par atlaišanu, 6,2 milj. EUR norakstījumi un vērtības samazināšana, un 5,1 milj. EUR pārcelšanās, slēgšanas un konsultēšanas izmaksas. 2002. gadā maksātnespējas procesa ietvaros veikto pārstrukturēšanas pasākumu tiešās izmaksas bija 6,9 milj. EUR (maksājumi atlaišanas gadījumos un maksātnespējas procesa izmaksas).

| (119) | Lielāko daļu no maksātnespējas procesa izmaksām sedza uzņēmums un tā kreditori. Akcionāru devums bija tas, ka viņi kopš 1997. gada nesaņēma dividendes. Katra pozitīva naudas plūsma tika reinvestēta grupā. Maksātnespējas procesa sākumā banku konsorcijs piešķīra grupai “jaunu” aizdevumu likvīdo līdzekļu papildināšanai 15 milj. apmērā, kuru divas reizes atjaunoja un kurš uz 2003. gada 17. novembri pilnībā bija atmaksāts. Šis aizdevums sedza grupai nepieciešamo sezonas likviditāti un 2004. gada jūnijā tas bija jāpiešķir atkārtoti. Līdztekus jaunajam aizdevumam bankas pagarināja izsniegto kredītu atmaksas termiņu vēl par vienu gadu līdz 2004. gada martam. |
| --- | --- |

(119)

Lielāko daļu no maksātnespējas procesa izmaksām sedza uzņēmums un tā kreditori. Akcionāru devums bija tas, ka viņi kopš 1997. gada nesaņēma dividendes. Katra pozitīva naudas plūsma tika reinvestēta grupā. Maksātnespējas procesa sākumā banku konsorcijs piešķīra grupai “jaunu” aizdevumu likvīdo līdzekļu papildināšanai 15 milj. apmērā, kuru divas reizes atjaunoja un kurš uz 2003. gada 17. novembri pilnībā bija atmaksāts. Šis aizdevums sedza grupai nepieciešamo sezonas likviditāti un 2004. gada jūnijā tas bija jāpiešķir atkārtoti. Līdztekus jaunajam aizdevumam bankas pagarināja izsniegto kredītu atmaksas termiņu vēl par vienu gadu līdz 2004. gada martam.

| (120) | Ja pārstrukturēšanas izmaksas ņem par pamatu laika periodam līdz maksātnespējas procesa sākumam, tad paša uzņēmuma daļa ir 95 % no 27,5 milj. EUR. Taču, ņemot vērā visas tieši ar maksātnespējas procesu saistītās izmaksas, šī paša uzņēmuma daļa ir 83,01 % no 6,9 milj. EUR. Ņemot vērā nozīmīgo pašu daļu abos gadījumos pārstrukturēšanas atbalsts ir samazināts līdz minumam. |
| --- | --- |

(120)

Ja pārstrukturēšanas izmaksas ņem par pamatu laika periodam līdz maksātnespējas procesa sākumam, tad paša uzņēmuma daļa ir 95 % no 27,5 milj. EUR. Taču, ņemot vērā visas tieši ar maksātnespējas procesu saistītās izmaksas, šī paša uzņēmuma daļa ir 83,01 % no 6,9 milj. EUR. Ņemot vērā nozīmīgo pašu daļu abos gadījumos pārstrukturēšanas atbalsts ir samazināts līdz minumam.

c)   Izvairīšanās no nepieļaujamiem konkurences traucējumiem

| (121) | Herlitz-Gruppe veica šādus beidzamos izlīdzināšanas pasākumus uzņēmuma jaudas ierobežošanai: trīs aplokšņu izgatavošanas mašīnu darbības apturēšana; ofseta iespiedmašīnas un salvešu locīšanas mašīnas pārdošana; materiālu termoplastiskās apstrādes pārtraukšana; meitu sabiedrību Portugālē, Austrijā un Francijā darbības izbeigšana vai pārdošana, noliktavu jaudas samazināšana un 630 nodarbināto atlaišana. |
| --- | --- |

(121)

Herlitz-Gruppe veica šādus beidzamos izlīdzināšanas pasākumus uzņēmuma jaudas ierobežošanai: trīs aplokšņu izgatavošanas mašīnu darbības apturēšana; ofseta iespiedmašīnas un salvešu locīšanas mašīnas pārdošana; materiālu termoplastiskās apstrādes pārtraukšana; meitu sabiedrību Portugālē, Austrijā un Francijā darbības izbeigšana vai pārdošana, noliktavu jaudas samazināšana un 630 nodarbināto atlaišana.

| (122) | Pārstrukturēšanas perioda laikā grupa ieguva kontroli pār bijušo kopuzņēmumu eCom [...] * milj. EUR apmērā un sabiedrību Mercoline [...] * milj. EUR apmērā; bez tam tā izpirka dažas īpašuma vērtības, likvidējot savas meitas sabiedrības [...] * milj. EUR apmērā. [Trīs šajā punktā minēto skaitļu vērtība ir 1–3 milj. EUR] par to samaksātās summas bija zemas, pie kam iegūto sabiedrību funkcijas un īpašuma vērtības tika pakļautas mērķim, kas bija samazināt izmaksas, koncentrēties uz galveno biznesu un savienot loģistikas un pārvaldes funkcijas. Šī iemesla dēļ Komisija atzīst, ka šīs investīcijas bija nepieciešamas, lai atjaunotu uzņēmuma rentabilitāti, neradot nepieļaujamus konkurences traucējumus. |
| --- | --- |

(122)

Pārstrukturēšanas perioda laikā grupa ieguva kontroli pār bijušo kopuzņēmumu eCom [...] * milj. EUR apmērā un sabiedrību Mercoline [...] * milj. EUR apmērā; bez tam tā izpirka dažas īpašuma vērtības, likvidējot savas meitas sabiedrības [...] * milj. EUR apmērā. [Trīs šajā punktā minēto skaitļu vērtība ir 1–3 milj. EUR] par to samaksātās summas bija zemas, pie kam iegūto sabiedrību funkcijas un īpašuma vērtības tika pakļautas mērķim, kas bija samazināt izmaksas, koncentrēties uz galveno biznesu un savienot loģistikas un pārvaldes funkcijas. Šī iemesla dēļ Komisija atzīst, ka šīs investīcijas bija nepieciešamas, lai atjaunotu uzņēmuma rentabilitāti, neradot nepieļaujamus konkurences traucējumus.

| (123) | Svarīgos tirgos, kuros Herlitz-Gruppe daļa ir [5–15 %] * Vācijā un [3–17 %] * Kopienā, netiek aizņemta pārāk liela niša. Ņemot vērā šo mazo tirgus daļu un valsts atbalsta mazo summu, papildus investīcijas var vērtēt kā nepieciešamas, kas nerada nepieļaujamus traucējumus. Pārstrukturēšanai paredzētā palīdzība līdz ar to atbilst pamatnostādnēs noteiktajiem kritērijiem un ir saderīga ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(123)

Svarīgos tirgos, kuros Herlitz-Gruppe daļa ir [5–15 %] * Vācijā un [3–17 %] * Kopienā, netiek aizņemta pārāk liela niša. Ņemot vērā šo mazo tirgus daļu un valsts atbalsta mazo summu, papildus investīcijas var vērtēt kā nepieciešamas, kas nerada nepieļaujamus traucējumus. Pārstrukturēšanai paredzētā palīdzība līdz ar to atbilst pamatnostādnēs noteiktajiem kritērijiem un ir saderīga ar kopējo tirgu.

VI.   SECINĀJUMI

| (124) | Pastāvot šiem priekšnoteikumiem, Komisija noslēgumā secina, ka uzņēmuma glābšanai paredzētais atbalsts, kā arī pārstrukturēšanai paredzētais atbalsts ir atbilstīgs pamatnostādnēs paredzētajiem priekšnoteikumiem un saderīgs ar Kopējo tirgu, |
| --- | --- |

(124)

Pastāvot šiem priekšnoteikumiem, Komisija noslēgumā secina, ka uzņēmuma glābšanai paredzētais atbalsts, kā arī pārstrukturēšanai paredzētais atbalsts ir atbilstīgs pamatnostādnēs paredzētajiem priekšnoteikumiem un saderīgs ar Kopējo tirgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Vācijas valsts atbalsts Herlitz-Gruppe šī uzņēmuma glābšanai un pārstrukturēšanai paredzētu atbalsta pasākumu veidā saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu ir savienojams ar Kopējo tirgu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2004. gada 30. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Mario MONTI

---

(1)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

1

(2)  OV C 100, 26.4.2003., 3. lpp.

2

(3)  Skatīt zemsvītras piezīmi 2.

3

(4)  2003. gada 1. jūlijāBerliner Bank kļuva par Landesbank Berlin meitas sabiedrību.

4

Berliner Bank

Landesbank Berlin

(5)  Skatīt Gruppe Herlitz tīmekļa vietni http://www.herlitz.de/index.php?id=347&backPID=348&begin_at=5&pS=1041375600&pL=31535999&arc=1&tt_news=81

5

(6)  Visi skaitļi attiecas uz stāvokli katra norādītā gada vai perioda beigās, izņemot, ja norādīta vidējā vērtība.

6

(7)  Sk. 290. pantu HGB, 10. maijs, 1897 (RGBl. I S. 219).

7

HGB

RGBl. I S.

(8)  Redakcijas kļūda.

8

(9)  1994. gada 5. oktobra Maksātnespējas nolikums, (Civillikums II 1994., 2866).

9

(10)  Skatīt 42. apsvērumu.

10

(11)  Vienīgais izņēmums bija tas, ka Herlitz PBS AG saņēma kompensāciju 1 milj. apmērā, lai pabeigtu realizēt vienošanos par Herlitz AG und Herlitz PBS AG apvienošanu.

11

Herlitz PBS AG

Herlitz AG

Herlitz PBS AG

(12)  Redakcijas kļūda.

12

(13)  Daļa no šī teksta ir rediģēta, lai nodrošinātu konfidenciālas informācijas neatklāšanu; attiecīgās daļas ir iekļautas kvadrātiekavās un atzīmētas ar asteriksu.

13

(14)  Summa par saistībām izriet pēc divkāršo prasījumu atskaitīšanas pret Herlitz AG un Herlitz PBS AG.

14

Herlitz AG

Herlitz PBS AG

(15)  Skatīt a) zemsvītras piezīmi.

15

(16)  OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp.

16

(17)  Pirmās instances tiesas 2002. gada 11. jūlija spriedums. Lieta T-152/99, Hijos de Andrès Molina, SA (HAMSA)/Eiropas Kopienu Komisija [2002] ECR II-3049.

17

Hijos de Andrès Molina, SA (HAMSA)

(18)  Tiesas 2002. gada 16. maija spriedums. Lieta C-482/99, Francija/Eiropas Kopienu Komisija [2002] ECR I-4397.

18

ECR

(19)  BetrAVG vom 19. Dezember 1974, BGBl. I S. 3610.

19

BetrAVG vom 19. Dezember 1974, BGBl. I S. 3610.

(20)  Federālo likumu izdevums Bundesgesetzblatt. 1996-I 1254. lpp.

20

Bundesgesetzblatt. 1996-I 1254. lpp

(21)  Tiesas 2001. gada 13. marta spriedums, lieta Nr. C-379/98, PreussenElektra AG v Schleswag AG, in the presence of Windpark Reußenköge III GmbH and Land Schleswig – Holstein [2001] ECR I-2099, 58. apsvērums.

21

PreussenElektra AG v Schleswag AG, in the presence of Windpark Reußenköge III GmbH and Land Schleswig – Holstein [2001] ECR I-2099

(22)  Tiesas 1999. gada 29. aprīļa spriedums, lieta Nr. C-342/96, Spānijas Karaliste/Eiropas Kopienu Komisija [1999] ECR I-2459, 5. pants, 46.

22

[1999] ECR I-2459

(23)  Sk. HAMSA/Kommission, loc. cit., 167.–170. panti; Spānija/Komisija, loc. cit., 46. pants; Tiesas 1999. gada 29. jūnija spriedums, lieta Nr. C-256/97 Déménagements-Manutention Transport SA (DM) [1999] ECR I-3913, 24. pants.

23

HAMSA/Kommission, loc. cit.

Spānija/Komisija, loc. cit.

Déménagements-Manutention Transport SA (DM) [1999] ECR I-3913

(24)  Skatīt Eiropas Kopienu Tiesas pirmās instances tiesas 2003. gada 6. marta spriedumu saistītajās lietā sT-228/99 un T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale and Land Nordhein-Westfalen/Eiropas Kopienu Komisija, Krājums [2003] ECR II-435, 272. apsvērums; Eiropas Kopienu Tiesas 2003. gada 28. janvāra spriedums lietā C-334/99, Vācija/Komisija, Krājums [2003], ECR I-1139 134. apsv.; Eiropas Kopienu Tiesas 1994. gada 14. septembra spriedums saistītajās lietās C-278/92, C-279/92 un C-280/92, Spānijas Karaliste/Eiropas Kopienu Komisija, [1994] I-4103, 22. apsv.

24

Westdeutsche Landesbank Girozentrale and Land Nordhein-Westfalen

(25)  Sk. Pamatnostādņu 101. punktu.

25

(26)  ILB tīmekļa vietne: www.ilb.de

26

ILB

(27)  Komisijas bāzes procentu likme attiecībā uz Vāciju bija 5,06 %, sākot no 1.1.2002. un 4,8 %, sākot no 1.1.2003., skatīt http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/others/reference_rates.html

27

(28)  Redakcijas kļūda.

28

---

| 10.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/87 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/87

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 8. decembris),

ar ko apstiprina metodes cūku liemeņu klasificēšanai Slovēnijā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 4744)

(Autentisks ir tikai teksts slovēņu valodā)

(2005/879/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1984. gada 13. novembra Regulu (EEK) Nr. 3220/84, ar ko nosaka Kopienas mērogu cūku liemeņu klasificēšanai (1), un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EEK) Nr. 3220/84 2. panta 3. punktā paredzēts, ka cūku liemeņus klasificē, nosakot liesās gaļas saturu saskaņā ar statistiski pierādītām novērtējuma metodēm, kuru pamatā ir cūkas liemeņa vienas vai vairāku anatomisko daļu fiziska izmērīšana. Klasificēšanas metodes atļauj izmantot, ja to novērtējums atbilst statistiskās kļūdas maksimālajai pielaidei. Šī pielaide tika noteikta 3. pantā Komisijas 1985. gada 24. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2967/85, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par Kopienas mēroga piemērošanu cūku liemeņu klasificēšanai (2). |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EEK) Nr. 3220/84 2. panta 3. punktā paredzēts, ka cūku liemeņus klasificē, nosakot liesās gaļas saturu saskaņā ar statistiski pierādītām novērtējuma metodēm, kuru pamatā ir cūkas liemeņa vienas vai vairāku anatomisko daļu fiziska izmērīšana. Klasificēšanas metodes atļauj izmantot, ja to novērtējums atbilst statistiskās kļūdas maksimālajai pielaidei. Šī pielaide tika noteikta 3. pantā Komisijas 1985. gada 24. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2967/85, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par Kopienas mēroga piemērošanu cūku liemeņu klasificēšanai (2).

| (2) | Slovēnijas valdība ir pieprasījusi, lai Komisija atļautu izmantot divas metodes cūku liemeņu klasificēšanai, un ir iesniegusi rezultātus secēšanas izmēģinājumiem, kas tika veikti pirms iestāšanās dienas, uzrādot protokola otro daļu, kā paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2967/85 3. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Slovēnijas valdība ir pieprasījusi, lai Komisija atļautu izmantot divas metodes cūku liemeņu klasificēšanai, un ir iesniegusi rezultātus secēšanas izmēģinājumiem, kas tika veikti pirms iestāšanās dienas, uzrādot protokola otro daļu, kā paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2967/85 3. pantā.

| (3) | Izvērtējot šo pieprasījumu, tika secināts, ka šo klasificēšanas metožu apstiprināšanas nosacījumi ir izpildīti attiecībā uz aparātu HGP 4, bet tikai daļēji izpildīti attiecībā uz aparātu ZP-DM5. Lai Slovēnijas iestādēm sniegtu pienācīgu laiku veikt jaunu secēšanas izmēģinājumu, ZP-DM5 aparātu ir atļauts lietot uz ierobežotu laiku. |
| --- | --- |

(3)

Izvērtējot šo pieprasījumu, tika secināts, ka šo klasificēšanas metožu apstiprināšanas nosacījumi ir izpildīti attiecībā uz aparātu HGP 4, bet tikai daļēji izpildīti attiecībā uz aparātu ZP-DM5. Lai Slovēnijas iestādēm sniegtu pienācīgu laiku veikt jaunu secēšanas izmēģinājumu, ZP-DM5 aparātu ir atļauts lietot uz ierobežotu laiku.

| (4) | Aparātu vai klasificēšanas metožu izmaiņas var apstiprināt tikai ar jaunu Komisijas lēmumu, kuru pieņem, pamatojoties uz iegūto pieredzi. Tādēļ pašreizējo apstiprinājumu var atcelt. |
| --- | --- |

(4)

Aparātu vai klasificēšanas metožu izmaiņas var apstiprināt tikai ar jaunu Komisijas lēmumu, kuru pieņem, pamatojoties uz iegūto pieredzi. Tādēļ pašreizējo apstiprinājumu var atcelt.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cūkgaļas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cūkgaļas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3220/84 cūku liemeņu klasificēšanai Slovēnijā ir atļauts izmantot šādas metodes:

| a) | klasificēšanas metode “Zwei-Punkt – DM5 (ZP)” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts ir sniegts pielikuma 1. daļā; |
| --- | --- |

a)

klasificēšanas metode “Zwei-Punkt – DM5 (ZP)” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts ir sniegts pielikuma 1. daļā;

| b) | aparāts ar nosaukumu “Hennessy Grading Probe (HGP 4)” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts ir sniegts pielikuma 2. daļā. |
| --- | --- |

b)

aparāts ar nosaukumu “Hennessy Grading Probe (HGP 4)” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts ir sniegts pielikuma 2. daļā.

Atļauja lietot ZP-DM5 klasificēšanas metodi ir piešķirta līdz 2007. gada 31. decembrim.

2. pants

Aparātu vai novērtējuma metožu izmaiņas nav atļautas.

3. pants

Lēmums ir adresēts Slovēnijas Republikai.

Briselē, 2005. gada 8. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 301, 20.11.1984., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3513/93 (OV L 320, 22.12.1993., 5. lpp.).

1

(2)  OV L 285, 25.10.1985., 39. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3127/94 (OV L 330, 21.12.1994., 43. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

METODES CŪKU LIEMEŅU KLASIFICĒŠANAI SLOVĒNIJĀ

I daļa

ZWEI-PUNKT – DM5 (ZP)

| 1. | Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar metodi “Zwei-Punkt – DM5 (ZP)”. |
| --- | --- |

1.

Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar metodi “Zwei-Punkt – DM5 (ZP)”.

| 2. | Cūku liemeņa liesās gaļas saturu aprēķina pēc šādas formulas:

  = 8,6980 + 66,7270 Z1 + 9,7218 Z2 + 33,2966 Z3 – 19,8084 Z4 – 0,1082 T
  kur: | = | liemeņa liesās gaļas aprēķinātā procentuālā izteiksme, |
| --- | --- | --- | --- |
| MDM | = | jostas muskuļa redzamais biezums milimetros sadalīta liemeņa viduslīnijā, ko mēra visīsākajā savienojuma vietā starp jostas muskuļa priekšējās daļas (galvas daļas) beigām un mugurkaula augšējo (muguras daļas) malu, |
| SDM | = | minimālais (muguras) tauku kārtas biezums (ieskaitot ādu) sadalīta liemeņa viduslīnijā milimetros, ietverot jostas muskuli (Musculus glutaeus medius), |
| Z1 | = | SDM/MDM |
| Z2 | = | |
| Z3 | = | log
  10(SDM) |
| Z4 | = | |
| T | = | silta liemeņa svars kilogramos. |

2.

Cūku liemeņa liesās gaļas saturu aprēķina pēc šādas formulas:

Image = 8,6980 + 66,7270 Z1 + 9,7218 Z2 + 33,2966 Z3 – 19,8084 Z4 – 0,1082 T

kur:

Image

=

liemeņa liesās gaļas aprēķinātā procentuālā izteiksme,

MDM

=

jostas muskuļa redzamais biezums milimetros sadalīta liemeņa viduslīnijā, ko mēra visīsākajā savienojuma vietā starp jostas muskuļa priekšējās daļas (galvas daļas) beigām un mugurkaula augšējo (muguras daļas) malu,

SDM

=

minimālais (muguras) tauku kārtas biezums (ieskaitot ādu) sadalīta liemeņa viduslīnijā milimetros, ietverot jostas muskuli (Musculus glutaeus medius),

Z1

=

SDM/MDM

Z2

=

Formula

Z3

=

log
  10(SDM)

Z4

=

Formula

T

=

silta liemeņa svars kilogramos.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 50 līdz 120 kilogramiem.

2. daļa

HENNESSY GRADING PROBE (HGP 4)

| 1. | Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu “Hennessy Grading Probe (HGP 4)”. |
| --- | --- |

1.

Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu “Hennessy Grading Probe (HGP 4)”.

| 2. | Aparātu aprīko ar zondi, kuras diametrs ir 5,95 milimetri (un 6,3 milimetrus platu asmeni zondes priekšgalā), kas satur fotodiodi (Siemens LED modeli LYU 260-EO) un 58 MR fotodetektoru, ar attāluma pielāgošanu no 0 līdz 120 milimetriem. Mērījumu rezultātus izsaka aprēķinātajā liesās gaļas saturā ar HPG 4 vai tam pievienoto datoru. |
| --- | --- |

2.

Aparātu aprīko ar zondi, kuras diametrs ir 5,95 milimetri (un 6,3 milimetrus platu asmeni zondes priekšgalā), kas satur fotodiodi (Siemens LED modeli LYU 260-EO) un 58 MR fotodetektoru, ar attāluma pielāgošanu no 0 līdz 120 milimetriem. Mērījumu rezultātus izsaka aprēķinātajā liesās gaļas saturā ar HPG 4 vai tam pievienoto datoru.

| 3. | Cūku liemeņa liesās gaļas saturu aprēķina pēc šādas formulas:

  = 64,9273 – 1,6690 SHGP + 0,01947 S2
  HGP + 0,2464 MHGP

  kur: | = | liemeņa liesās gaļas aprēķinātā procentuālā izteiksme, |
| --- | --- | --- | --- |
| SHGP | = | muguras tauku kārtas biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 7 cm no liemeņa viduslīnijas starp otro un trešo pēdējo ribu, |
| MHGP | = | muskuļa biezums milimetros, ko mēra tajā pašā laikā un vietā kā SHGP. |

3.

Cūku liemeņa liesās gaļas saturu aprēķina pēc šādas formulas:

Image = 64,9273 – 1,6690 SHGP + 0,01947 S2
  HGP + 0,2464 MHGP

kur:

Image

=

liemeņa liesās gaļas aprēķinātā procentuālā izteiksme,

SHGP

=

muguras tauku kārtas biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 7 cm no liemeņa viduslīnijas starp otro un trešo pēdējo ribu,

MHGP

=

muskuļa biezums milimetros, ko mēra tajā pašā laikā un vietā kā SHGP.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 50 līdz 120 kilogramiem.

---

| 10.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/89 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/89

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 8. decembris),

ar ko Nīderlandei piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 4778)

(Autentisks ir tikai teksts holandiešu valodā)

(2005/880/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīvu 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (1), un jo īpaši tās III pielikuma 2. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ja kūtsmēslu apjoms, ko dalībvalsts ir paredzējusi izmantot uz vienu hektāru gadā, atšķiras no Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta un a) apakšpunkta ievadteikumos konkretizētā apjoma, tas nosakāms tā, lai nekavētu šīs direktīvas 1. pantā minēto mērķu sasniegšanu, un pamatojams ar objektīviem kritērijiem, kas šajā gadījumā ir ilgi augšanas periodi un kultūraugi, kam nepieciešams daudz slāpekļa. |
| --- | --- |

(1)

Ja kūtsmēslu apjoms, ko dalībvalsts ir paredzējusi izmantot uz vienu hektāru gadā, atšķiras no Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta un a) apakšpunkta ievadteikumos konkretizētā apjoma, tas nosakāms tā, lai nekavētu šīs direktīvas 1. pantā minēto mērķu sasniegšanu, un pamatojams ar objektīviem kritērijiem, kas šajā gadījumā ir ilgi augšanas periodi un kultūraugi, kam nepieciešams daudz slāpekļa.

| (2) | Nīderlande 2005. gada 8. aprīlī iesniedza Komisijai lūgumu piešķirt atkāpi atbilstīgi Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta b) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(2)

Nīderlande 2005. gada 8. aprīlī iesniedza Komisijai lūgumu piešķirt atkāpi atbilstīgi Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta b) apakšpunktam.

| (3) | Lūdzot šo atkāpi, Nīderlande paredz gadā uz vienu hektāru izlietot 250 kg slāpekļa, kas iegūts no organiskajiem mēsliem saimniecībās, kurās ir vismaz 70 % zālaugu platību. Šis lūgums piešķirt atkāpi attiecas uz aptuveni 25 000 Nīderlandes saimniecību, kuru platība ir aptuveni 900 000 hektāru. |
| --- | --- |

(3)

Lūdzot šo atkāpi, Nīderlande paredz gadā uz vienu hektāru izlietot 250 kg slāpekļa, kas iegūts no organiskajiem mēsliem saimniecībās, kurās ir vismaz 70 % zālaugu platību. Šis lūgums piešķirt atkāpi attiecas uz aptuveni 25 000 Nīderlandes saimniecību, kuru platība ir aptuveni 900 000 hektāru.

| (4) | Nīderlande ir pieņēmusi tiesību aktus, ar ko ievieš Direktīvu 91/676/EEK, un kuri attiecas arī uz pieprasīto atkāpi. |
| --- | --- |

(4)

Nīderlande ir pieņēmusi tiesību aktus, ar ko ievieš Direktīvu 91/676/EEK, un kuri attiecas arī uz pieprasīto atkāpi.

| (5) | Nīderlandes tiesību akti, ar ko ievieš Direktīvu 91/676/EEK, ietver normas gan attiecībā uz slāpekļa, gan fosfātu lietošanu. Fosfātu izlietojuma normu mērķis ir līdz 2015. gadam panākt līdzsvaru fosfātu izmantošanā mēslošanā. |
| --- | --- |

(5)

Nīderlandes tiesību akti, ar ko ievieš Direktīvu 91/676/EEK, ietver normas gan attiecībā uz slāpekļa, gan fosfātu lietošanu. Fosfātu izlietojuma normu mērķis ir līdz 2015. gadam panākt līdzsvaru fosfātu izmantošanā mēslošanā.

| (6) | Nīderlande pievērsās kūtsmēslu un minerālmēslu lietošanas radītā barības vielu pārpalikuma problēmai, izmantojot dažādus politikas līdzekļus, un laikposmā no 1992. gada līdz 2002. gadam samazināja liellopu skaitu par 17 %, cūku – par 14 %, aitu un kazu skaitu par 21 %. Kūtsmēslu slāpekļa un fosfora daudzums laikposmā no 1985. gada līdz 2002. gadam samazinājās attiecīgi par 29 % un 34 %. Slāpekļa un fosfora pārpalikumi laikposmā no 1992. gada līdz 2002. gadam samazinājās attiecīgi par 25 % un 37 %. |
| --- | --- |

(6)

Nīderlande pievērsās kūtsmēslu un minerālmēslu lietošanas radītā barības vielu pārpalikuma problēmai, izmantojot dažādus politikas līdzekļus, un laikposmā no 1992. gada līdz 2002. gadam samazināja liellopu skaitu par 17 %, cūku – par 14 %, aitu un kazu skaitu par 21 %. Kūtsmēslu slāpekļa un fosfora daudzums laikposmā no 1985. gada līdz 2002. gadam samazinājās attiecīgi par 29 % un 34 %. Slāpekļa un fosfora pārpalikumi laikposmā no 1992. gada līdz 2002. gadam samazinājās attiecīgi par 25 % un 37 %.

| (7) | Dati par ūdens kvalitāti rāda tendenci, ka samazinās nitrātu koncentrācija gruntsūdeņos un barības vielu koncentrācija (ieskaitot fosforu) virszemes ūdeņos. |
| --- | --- |

(7)

Dati par ūdens kvalitāti rāda tendenci, ka samazinās nitrātu koncentrācija gruntsūdeņos un barības vielu koncentrācija (ieskaitot fosforu) virszemes ūdeņos.

| (8) | Nīderlandes paziņojumam pievienotie tehniskie un zinātniskie dokumenti liecina, ka, lietojot pieprasīto daudzumu liellopu kūtsmēslu slāpekļa, proti, 250 kg uz vienu hektāru gadā saimniecībās, kurās ir vismaz 70 % zālaugu platību, un optimāli saimniekojot, ir iespējams panākt slāpekļa saturu ūdenī 11,3 mg/l N (kas atbilst 50 mg/l NO3) visu veidu augsnēs un fosfora pārpalikumu, kas līdzinās gandrīz nullei. |
| --- | --- |

(8)

Nīderlandes paziņojumam pievienotie tehniskie un zinātniskie dokumenti liecina, ka, lietojot pieprasīto daudzumu liellopu kūtsmēslu slāpekļa, proti, 250 kg uz vienu hektāru gadā saimniecībās, kurās ir vismaz 70 % zālaugu platību, un optimāli saimniekojot, ir iespējams panākt slāpekļa saturu ūdenī 11,3 mg/l N (kas atbilst 50 mg/l NO3) visu veidu augsnēs un fosfora pārpalikumu, kas līdzinās gandrīz nullei.

| (9) | Iesniegtie tehniskie un zinātniskie dokumenti liecina, ka pieprasītais daudzums 250 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā no liellopu kūtsmēsliem saimniecībās, kurās ir vismaz 70 % zālaugu platību, ir pamatojams ar objektīviem kritērijiem, piemēram, ilgu augšanas periodu, un kultūraugiem, kam vajadzīgs daudz slāpekļa. |
| --- | --- |

(9)

Iesniegtie tehniskie un zinātniskie dokumenti liecina, ka pieprasītais daudzums 250 kg slāpekļa uz vienu hektāru gadā no liellopu kūtsmēsliem saimniecībās, kurās ir vismaz 70 % zālaugu platību, ir pamatojams ar objektīviem kritērijiem, piemēram, ilgu augšanas periodu, un kultūraugiem, kam vajadzīgs daudz slāpekļa.

| (10) | Tādēļ Komisija uzskata, ka Nīderlandes pieprasītais kūtsmēslu daudzums neietekmēs Direktīvas 91/676/EEK mērķu sasniegšanu, ja vien tiks ievēroti noteikti stingri nosacījumi. |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ Komisija uzskata, ka Nīderlandes pieprasītais kūtsmēslu daudzums neietekmēs Direktīvas 91/676/EEK mērķu sasniegšanu, ja vien tiks ievēroti noteikti stingri nosacījumi.

| (11) | Šie nosacījumi ietver mēslošanas plānu izstrādi katrai saimniecībai, mēslošanas darbu uzskaiti, izmantojot mēslošanas pārskatus, regulāru augsnes analīzi, augu segas izveidi ziemā pēc kukurūzas audzēšanas, īpašus noteikumus zāles uzaršanai, kūtsmēslu neizmantošanu pirms zāles uzaršanas un mēslošanas pielāgošanu, ņemot vērā pākšaugu ietekmi. Šiem noteikumiem ir jānodrošina mēslošana, kas ņem vērā kultūraugu vajadzības, kā arī samazina un novērš slāpekļa izskalošanās zudumus. |
| --- | --- |

(11)

Šie nosacījumi ietver mēslošanas plānu izstrādi katrai saimniecībai, mēslošanas darbu uzskaiti, izmantojot mēslošanas pārskatus, regulāru augsnes analīzi, augu segas izveidi ziemā pēc kukurūzas audzēšanas, īpašus noteikumus zāles uzaršanai, kūtsmēslu neizmantošanu pirms zāles uzaršanas un mēslošanas pielāgošanu, ņemot vērā pākšaugu ietekmi. Šiem noteikumiem ir jānodrošina mēslošana, kas ņem vērā kultūraugu vajadzības, kā arī samazina un novērš slāpekļa izskalošanās zudumus.

| (12) | Lai novērstu, ka pieprasītās atkāpes piemērošana izraisa intensifikāciju, kompetentajām iestādēm ir jānodrošina, ka kūtsmēslu ražošanas procesā radies slāpeklis un fosfors nepārsniedz 2002. gada daudzumu atbilstīgi rīcības programmai, kura Nīderlandei ir jāīsteno. |
| --- | --- |

(12)

Lai novērstu, ka pieprasītās atkāpes piemērošana izraisa intensifikāciju, kompetentajām iestādēm ir jānodrošina, ka kūtsmēslu ražošanas procesā radies slāpeklis un fosfors nepārsniedz 2002. gada daudzumu atbilstīgi rīcības programmai, kura Nīderlandei ir jāīsteno.

| (13) | Tādēļ ir jāapstiprina pieprasītā atkāpe. |
| --- | --- |

(13)

Tādēļ ir jāapstiprina pieprasītā atkāpe.

| (14) | Šis lēmums ir jāpiemēro saistībā ar Nīderlandes 2006.–2009. gada rīcības programmu. |
| --- | --- |

(14)

Šis lēmums ir jāpiemēro saistībā ar Nīderlandes 2006.–2009. gada rīcības programmu.

| (15) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko savā sanāksmē ir sniegusi Nitrātu komiteja, kas izveidota ar Direktīvas 91/676/EEK 9. pantu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko savā sanāksmē ir sniegusi Nitrātu komiteja, kas izveidota ar Direktīvas 91/676/EEK 9. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nīderlandes 2005. gada 8. aprīļa vēstulē pieprasīto atkāpi, kas atļauj lietot vairāk organisko mēslu, nekā paredzēts Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma ievadteikumos un 2. punkta a) apakšpunktā, piešķir, ja tiek ievēroti šajā lēmumā noteiktie nosacījumi.

2. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “ganību saimniecības” ir saimniecības, kurās 70 % vai vairāk no platības, kurās var lietot organiskos mēslus, aug zāle; |
| --- | --- |

a)

“ganību saimniecības” ir saimniecības, kurās 70 % vai vairāk no platības, kurās var lietot organiskos mēslus, aug zāle;

| b) | “ganību dzīvnieki” ir liellopi (izņemot gaļai audzējamus teļus), aitas, kazas un zirgi, ēzeļi, brieži un ūdensbifeļi; |
| --- | --- |

b)

“ganību dzīvnieki” ir liellopi (izņemot gaļai audzējamus teļus), aitas, kazas un zirgi, ēzeļi, brieži un ūdensbifeļi;

| c) | “lauksaimniecības zeme” ir platības, kas, pamatojoties uz rakstisku individuālu līgumu ir lauksaimnieka īpašumā, nomā vai valdījumā un par kuras apsaimniekošanu viņš ir tiešā veidā atbildīgs; |
| --- | --- |

c)

“lauksaimniecības zeme” ir platības, kas, pamatojoties uz rakstisku individuālu līgumu ir lauksaimnieka īpašumā, nomā vai valdījumā un par kuras apsaimniekošanu viņš ir tiešā veidā atbildīgs;

| d) | “zāle” ir pastāvīgas zālaugu platības vai pagaidu zālaugu platības, kuras ierīko uz laiku līdz četriem gadiem. |
| --- | --- |

d)

“zāle” ir pastāvīgas zālaugu platības vai pagaidu zālaugu platības, kuras ierīko uz laiku līdz četriem gadiem.

3. pants

Darbības joma

Šo lēmumu piemēro atsevišķos gadījumos, ievērojot nosacījumus, kas 4., 5. un 6. pantā noteikti ganību saimniecībām.

4. pants

Ikgadēja atļauja un saistības

1.   Lauksaimnieki, kas grib izmantot atkāpi, ik gadu iesniedz pieteikumu kompetentajai iestādei.

2.   Vienlaikus ar ikgadējā 1. punktā minētā pieteikuma iesniegšanu viņi rakstiski uzņemas 5. un 6. pantā paredzēto nosacījumu izpildi.

3.   Kompetentās iestādes nodrošina, ka visus atkāpes pieteikumus un mēslošanas pārskatus iesniedz administratīvai kontrolei. Ja valsts iestāžu veiktā 1. punktā minēto pieteikumu kontrole atklāj, ka nav ievēroti 5. un 6. pantā paredzētie nosacījumi, iesniedzēju par to informē. Šajā gadījumā pieteikumu uzskata par noraidītu.

5. pants

Kūtsmēslu un citu mēslošanas līdzekļu izmantošana

1.   Organiskā mēslojuma daudzums no ganību dzīvniekiem, ko ik gadus zemei izmanto ganību saimniecībās, ieskaitot pašu dzīvnieku atstātos mēslus, ņemot vērā 2.–7. punktā noteiktos nosacījumus, nedrīkst pārsniegt kūtsmēslu daudzumu, kas satur 250 kg slāpekļa uz vienu hektāru.

2.   Kopējais slāpekļa daudzums atbilst attiecīgajiem kultūraugiem nepieciešamo barības vielu daudzumam un to uzņemšanai no augsnes.

3.   Katrai saimniecībai ir jābūt mēslošanas plānam, kurā apraksta lauksaimniecības zemes augu seku un plānoto organiskā mēslojuma, slāpekļa un fosfātu minerālmēslu izmantošanu. Šo plānu saimniecībā sagatavo vēlākais līdz 1. februārim.

Mēslošanas plānā ir šādi dati:

| a) | dzīvnieku skaits, turēšanas un glabāšanas sistēmas apraksts, tostarp krājumā esošie kūtsmēsli; |
| --- | --- |

a)

dzīvnieku skaits, turēšanas un glabāšanas sistēmas apraksts, tostarp krājumā esošie kūtsmēsli;

| b) | saimniecībā saražoto kūtsmēslu slāpekļa (atskaitot turēšanas un glabāšanas zaudējumus) un fosfora aprēķins; |
| --- | --- |

b)

saimniecībā saražoto kūtsmēslu slāpekļa (atskaitot turēšanas un glabāšanas zaudējumus) un fosfora aprēķins;

| c) | augu seka un katra kultūrauga platība, ieskaitot kartes skici, kurā norādīta katra lauka atrašanās vieta; |
| --- | --- |

c)

augu seka un katra kultūrauga platība, ieskaitot kartes skici, kurā norādīta katra lauka atrašanās vieta;

| d) | paredzamais kultūraugiem nepieciešamais slāpekļa un fosfora daudzums; |
| --- | --- |

d)

paredzamais kultūraugiem nepieciešamais slāpekļa un fosfora daudzums;

| e) | to kūtsmēslu daudzums un veids, kas piegādāts pircējiem un nav izmantots saimniecībā; |
| --- | --- |

e)

to kūtsmēslu daudzums un veids, kas piegādāts pircējiem un nav izmantots saimniecībā;

| f) | lauksaimniecības zemē izmantoto ievesto kūtsmēslu daudzums; |
| --- | --- |

f)

lauksaimniecības zemē izmantoto ievesto kūtsmēslu daudzums;

| g) | organisko vielu mineralizācijas, pākšaugu un atmosfēras nokrišņu devuma un augsnē esošā slāpekļa daudzuma aprēķins laikā, kad kultūraugi sāk to pastiprināti izmantot; |
| --- | --- |

g)

organisko vielu mineralizācijas, pākšaugu un atmosfēras nokrišņu devuma un augsnē esošā slāpekļa daudzuma aprēķins laikā, kad kultūraugi sāk to pastiprināti izmantot;

| h) | kūtsmēslu slāpekļa un fosfora izmantošana katrā laukā (audzēto kultūraugu un augsnes veida ziņā viendabīgi saimniecības zemesgabali); |
| --- | --- |

h)

kūtsmēslu slāpekļa un fosfora izmantošana katrā laukā (audzēto kultūraugu un augsnes veida ziņā viendabīgi saimniecības zemesgabali);

| i) | slāpekļa un fosfora izkliedēšana katrā laukā, izmantojot ķīmiskos un citus mēslošanas līdzekļus; |
| --- | --- |

i)

slāpekļa un fosfora izkliedēšana katrā laukā, izmantojot ķīmiskos un citus mēslošanas līdzekļus;

| j) | aprēķini, lai novērtētu slāpekļa un fosfora izmantošanas normu ievērošanu. |
| --- | --- |

j)

aprēķini, lai novērtētu slāpekļa un fosfora izmantošanas normu ievērošanu.

Plānus pārskata ne vēlāk kā pēc septiņām dienām, ja ir notikušas kādas izmaiņas apsaimniekošanā, lai nodrošinātu plānu un faktiskās lauksaimniecības prakses atbilstību.

4.   Katrā saimniecībā ir jābūt mēslošanas pārskatam. Tas katru kalendāro gadu ir iesniedzams kompetentai iestādei. Tajā ir šāda informācija:

| a) | kultūraugu platības; |
| --- | --- |

a)

kultūraugu platības;

| b) | dzīvnieku skaits un veids; |
| --- | --- |

b)

dzīvnieku skaits un veids;

| c) | viena dzīvnieka saražoto mēslu daudzums; |
| --- | --- |

c)

viena dzīvnieka saražoto mēslu daudzums;

| d) | saimniecībā ievesto mēslošanas līdzekļu apjoms; |
| --- | --- |

d)

saimniecībā ievesto mēslošanas līdzekļu apjoms;

| e) | kūtsmēslu apjoms, ko saimniecība ir pārdevusi, norādot saņēmēju. |
| --- | --- |

e)

kūtsmēslu apjoms, ko saimniecība ir pārdevusi, norādot saņēmēju.

5.   Visas ganību saimniecības, kas izmanto individuālo atkāpi, akceptē, ka mēslošanas līdzekļu izmantošanu un pārskatu var pārbaudīt.

6.   Katrā saimniecībā, kura izmanto atkāpi, vismaz ik pēc četriem gadiem veic periodiskas augsnes slāpekļa un fosfora analīzes visās lauksaimniecības zemēs, kuras ir viendabīgas attiecībā uz augu seku un augsnes īpatnībām.

Visās viendabīgās saimniecības platībās pēc zālaugu platību uzaršanas veic minerālu slāpekļa un citu parametru analīzi, lai noteiktu organisko vielu mineralizācijas gaitā radušos slāpekļa daudzumu.

Attiecībā uz pirmajā un otrajā daļā minētajām analīzēm spēkā ir prasība, ka ir jāizdara vismaz viena analīze uz katriem 5 platības hektāriem.

7.   Kūtsmēslus nedrīkst izkliedēt rudenī pirms zāles izsēšanas.

6. pants

(Zemes) augu sega

1.   70 % vai vairāk no saimniecību platībām, kurās izmanto kūtsmēslus, audzē zāli. Lauksaimnieki, kas izmanto individuālo atkāpi, veic šādus pasākumus:

| a) | smilšu un lesa augsnēs pēc kukurūzas novākšanas audzē zāli vai citus kultūraugus, kas ziemā nodrošina zemes augu segu, lai būtiski samazinātu iespējamo izskalošanos; |
| --- | --- |

a)

smilšu un lesa augsnēs pēc kukurūzas novākšanas audzē zāli vai citus kultūraugus, kas ziemā nodrošina zemes augu segu, lai būtiski samazinātu iespējamo izskalošanos;

| b) | starpkultūras neuzar pirms 1. februāra, lai nodrošinātu pastāvīgu augu segu aramzemēs, lai atgūtu nitrātu rudens zudumus augsnes apakškārtā un ierobežotu zudumus ziemā; |
| --- | --- |

b)

starpkultūras neuzar pirms 1. februāra, lai nodrošinātu pastāvīgu augu segu aramzemēs, lai atgūtu nitrātu rudens zudumus augsnes apakškārtā un ierobežotu zudumus ziemā;

| c) | smilšu un lesa augsnē zāli uzar pavasarī; |
| --- | --- |

c)

smilšu un lesa augsnē zāli uzar pavasarī;

| d) | visos augšņu veidos pēc zāles uzaršanas tūlīt iesēj tādus kultūraugus, kam nepieciešams daudz slāpekļa, un mēslošanas vajadzībām augsni analizē, nosakot minerālu slāpekli un citus parametrus, ko izmanto kā bāzes rādītājus, lai novērtētu slāpekļa izdalīšanos augsnes organisko vielu mineralizācijas procesā; |
| --- | --- |

d)

visos augšņu veidos pēc zāles uzaršanas tūlīt iesēj tādus kultūraugus, kam nepieciešams daudz slāpekļa, un mēslošanas vajadzībām augsni analizē, nosakot minerālu slāpekli un citus parametrus, ko izmanto kā bāzes rādītājus, lai novērtētu slāpekļa izdalīšanos augsnes organisko vielu mineralizācijas procesā;

| e) | ja augu seka ietver pākšaugus vai citus augus, kas saista atmosfēras slāpekli, attiecīgi samazina slāpekļa mēslu lietošanu. |
| --- | --- |

e)

ja augu seka ietver pākšaugus vai citus augus, kas saista atmosfēras slāpekli, attiecīgi samazina slāpekļa mēslu lietošanu.

2.   Atkāpjoties no c) punkta, ir atļauta zāles uzaršana rudenī, ja stāda puķu sīpolus.

7. pants

Pasākumi attiecībā uz kūtsmēslu ražošanu

Valsts iestādes nodrošina, ka kūtsmēslu ražošanā ne slāpekļa, ne fosfora daudzums nepārsniedz 2002. gada apjomu.

8. pants

Uzraudzība

1.   Kompetentās iestādes sastāda un ik gadu atjauno kartes, kurās redzams, kādu daļu procentuāli aizņem ganību saimniecības, lauksaimniecības dzīvnieki un lauksaimniecības zeme, uz ko katrā administratīvajā rajonā attiecas individuāla atkāpe.

Šīs kartes ik gadus iesniedz Komisijai, pirmo reizi to izdara 2006. gada otrajā ceturksnī.

2.   Augsnes ūdens, ūdensteču un augšējo gruntsūdeņu paraugu ņemšanai izveido un uztur atrašanās vietu uzraudzības tīklu, lai uzraudzītu atkāpes piemērošanu.

Uzraudzības tīkls, kurā ietvertas vismaz 300 saimniecības, kuras izmanto individuālas atkāpes, reprezentatīvi ietver visus augšņu veidus (mālaugsni, kūdru, smilšaugsni, smilšainas lesa augsnes), mēslošanas paradumus un augu seku. Uzraudzības tīklu sastāvu šā lēmuma piemērošanas laikā nemaina.

3.   Pētījumi un pastāvīga barības vielu analīze nodrošina datus par vietējo zemes izmantojumu, augu seku un lauksaimniecības praksi saimniecībās, kas izmanto individuālas atkāpes. Šos datus var izmantot nitrātu izskalošanās daudzuma un fosfora zudumu paraugaprēķinam laukiem, kuros gadā uz vienu hektāru izlieto līdz 250 kg slāpekļa no ganību dzīvnieku mēsliem.

4.   Nitrātu un fosfora koncentrāciju ūdenī, kas izplūst no sakņu zonas un ieplūst gruntsūdeņu un virszemes ūdeņu sistēmā, nosaka, izmantojot datus par augšējiem gruntsūdeņiem, augsnes ūdeni, drenāžas ūdeni un ūdenstecēm uzraudzības tīklā esošajās saimniecībās.

5.   Smilšainās augsnēs esošajos lauksaimnieciskās sateces baseinos ir vajadzīga pastiprināta ūdens uzraudzība.

9. pants

Kontroles

1.   Kompetentā valsts iestāde veic administratīvo kontroli visās saimniecībās, kuras izmanto individuālu atkāpi, lai noteiktu, vai tiek ievērotas normas par maksimālo ganību dzīvnieku mēslu slāpekļa daudzuma izmantošanu gadā uz vienu hektāru, proti, 250 kg, un kopējo slāpekļa un fosfātu daudzumu, kā arī zemes izmantošanas nosacījumi.

2.   Pamatojoties uz riska analīzi, iepriekšējo gadu kontroles rezultātiem un to likumu vispārējo izlases veida pārbaužu rezultātiem, ar ko ievieš Direktīvu 91/676/EEK, sastāda pārbaužu programmu.

Īpašas pārbaudes veic vismaz 5 % saimniecību, kuras izmanto individuālu atkāpi attiecībā uz zemes izmantošanu, dzīvnieku skaitu un kūtsmēslu ražošanu.

Lauka apskati veic vismaz 3 % saimniecību, lai pārbaudītu, vai tiek izpildīti 5. un 6. pantā minētie nosacījumi.

10. pants

Ziņojumi

1.   Kompetentā iestāde ik gadu iesniedz Komisijai uzraudzības rezultātus, kam pievienots īss novērtējuma ziņojums (saimniecību pārbaude, ieskaitot informāciju par saimniecībām, kurās, veicot administratīvo kontroli un lauka apskati, ir konstatēti pārkāpumi) un ūdens kvalitātes novērtējums (pamatojoties uz izskalojumiem sakņu zonā, virszemes un gruntsūdeņu kvalitāti un paraugaprēķiniem).

Pirmo ziņojumu iesniedz līdz 2007. gada martam, turpmākos ziņojumus iesniedz attiecīgi līdz 2008., 2009. un 2010. gada martam.

2.   Papildus 1. punktā minētajiem datiem ziņojumā ir šāda informācija:

| a) | visu to saimniecību mēslošanas dati, kuras izmanto individuālu atkāpi; |
| --- | --- |

a)

visu to saimniecību mēslošanas dati, kuras izmanto individuālu atkāpi;

| b) | katras lauksaimniecības dzīvnieku sugas dzīvnieku skaita attīstības tendences Nīderlandē un saimniecībās, kurām piešķirta atkāpe; |
| --- | --- |

b)

katras lauksaimniecības dzīvnieku sugas dzīvnieku skaita attīstības tendences Nīderlandē un saimniecībās, kurām piešķirta atkāpe;

| c) | valstī vērojamās kūtsmēslu ražošanas tendences attiecībā uz kūtsmēslu slāpekli un fosfātiem; |
| --- | --- |

c)

valstī vērojamās kūtsmēslu ražošanas tendences attiecībā uz kūtsmēslu slāpekli un fosfātiem;

| d) | kopsavilkums par valsts līmenī veikto pārbaužu rezultātiem attiecībā uz cūku un mājputnu mēslu izdalījumu koeficientu. |
| --- | --- |

d)

kopsavilkums par valsts līmenī veikto pārbaužu rezultātiem attiecībā uz cūku un mājputnu mēslu izdalījumu koeficientu.

3.   Iegūtos rezultātus Komisija ņems vērā, ja Nīderlandes iestādes eventuāli atkal lūgs piešķirt atkāpi.

4.   Kompetentā iestāde ik gadus sagatavo ziņojumu par mēslošanu un ražu dažādās augsnēs un dažādām kultūrām un iesniedz to Komisijai, lai sniegtu informāciju par to ganību saimniecību pārvaldību, kam piemēro atkāpi, un sasniegto pārvaldības optimizācijas pakāpi.

11. pants

Piemērošana

Šo lēmumu piemēro no 2006. gada 1. janvāra.

Šis lēmums ir spēkā līdz 2009. gada 31. decembrim.

12. pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2005. gada 8. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

1

---

| 10.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/94 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/94

---

KOMISIJAS IETEIKUMS

(2005. gada 8. decembris)

par noteiktu ar veselības aprūpes reformām saistītu jautājumu traktēšanu saskaņotajos patēriņa cenu indeksos atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 2494/95 un konkrētiem ar to saistītiem īstenošanas pasākumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/881/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 211. pantu,

tā kā:

| (1) | Nīderlandē no 2006. gada janvāra tiks veikta reforma veselības aprūpes apdrošināšanas sistēmā. Jauna obligātās sociālās apdrošināšanas pamata shēma attieksies uz lielu daļu visu iedzīvotāju veselības aprūpes, un paredzams, ka apmēram 37,5 % no kopējā iedzīvotāju skaita būs jāpārorientējas no privātajām apdrošināšanas shēmām uz jauno sociālās apdrošināšanas shēmu (turpmāk tekstā – “reforma”). |
| --- | --- |

(1)

Nīderlandē no 2006. gada janvāra tiks veikta reforma veselības aprūpes apdrošināšanas sistēmā. Jauna obligātās sociālās apdrošināšanas pamata shēma attieksies uz lielu daļu visu iedzīvotāju veselības aprūpes, un paredzams, ka apmēram 37,5 % no kopējā iedzīvotāju skaita būs jāpārorientējas no privātajām apdrošināšanas shēmām uz jauno sociālās apdrošināšanas shēmu (turpmāk tekstā – “reforma”).

| (2) | Reforma ievieš būtiskas pārmaiņas veselības aprūpes sistēmas organizācijā un institucionālajā struktūrā. Saskaņotajos patēriņa cenu indeksos (SPCI) tā jātraktē atbilstoši, saskaņā ar SPCI tiesisko regulējumu un jo īpaši ar šādām regulām:






  — | ar Padomes 1995. gada 23. oktobra Regulu (EK) Nr. 2494/95 par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (1) un jo īpaši ar tās 4. pantu, 5. panta 3. punktu, 8. panta 3. punktu, 9. un 12. pantu, |
| --- | --- | --- |

(2)

Reforma ievieš būtiskas pārmaiņas veselības aprūpes sistēmas organizācijā un institucionālajā struktūrā. Saskaņotajos patēriņa cenu indeksos (SPCI) tā jātraktē atbilstoši, saskaņā ar SPCI tiesisko regulējumu un jo īpaši ar šādām regulām:

—

ar Padomes 1995. gada 23. oktobra Regulu (EK) Nr. 2494/95 par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (1) un jo īpaši ar tās 4. pantu, 5. panta 3. punktu, 8. panta 3. punktu, 9. un 12. pantu,

| — | ar Komisijas 1996. gada 9. septembra Regulas (EK) Nr. 1749/96 par sākotnējiem īstenošanas pasākumiem Padomes Regulai (EK) Nr. 2494/95 par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (2) 2. un 4. pantu un Ia pielikumu, jo īpaši ar 16. un 17. zemsvītras piezīmi, |
| --- | --- |

—

ar Komisijas 1996. gada 9. septembra Regulas (EK) Nr. 1749/96 par sākotnējiem īstenošanas pasākumiem Padomes Regulai (EK) Nr. 2494/95 par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (2) 2. un 4. pantu un Ia pielikumu, jo īpaši ar 16. un 17. zemsvītras piezīmi,

| — | ar Komisijas 1997. gada 10. decembra Regulu (EK) Nr. 2454/97, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 2494/95 izpildei attiecībā uz minimālajiem SPCI svēruma kvalitātes standartiem (3), |
| --- | --- |

—

ar Komisijas 1997. gada 10. decembra Regulu (EK) Nr. 2454/97, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 2494/95 izpildei attiecībā uz minimālajiem SPCI svēruma kvalitātes standartiem (3),

| — | ar Komisijas 1999. gada 23. jūlija Regulas (EK) Nr. 1617/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 2494/95 īstenošanai attiecībā uz obligātiem standartiem par apdrošināšanas traktējumu Saskaņotajā patēriņa cenu indeksā un ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 2214/96 (4), 2. un 3. pantu, |
| --- | --- |

—

ar Komisijas 1999. gada 23. jūlija Regulas (EK) Nr. 1617/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 2494/95 īstenošanai attiecībā uz obligātiem standartiem par apdrošināšanas traktējumu Saskaņotajā patēriņa cenu indeksā un ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 2214/96 (4), 2. un 3. pantu,

| — | ar Padomes 1999. gada 8. oktobra Regulas (EK) Nr. 2166/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 2494/95 īstenošanai attiecībā uz obligātajiem produktu apstrādes standartiem (obligātajiem produktu traktējuma standartiem) veselības aizsardzības, izglītības un sociālās aizsardzības nozarēs Saskaņotajā patēriņa cenu indeksā (5), 4. pantu, |
| --- | --- |

—

ar Padomes 1999. gada 8. oktobra Regulas (EK) Nr. 2166/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 2494/95 īstenošanai attiecībā uz obligātajiem produktu apstrādes standartiem (obligātajiem produktu traktējuma standartiem) veselības aizsardzības, izglītības un sociālās aizsardzības nozarēs Saskaņotajā patēriņa cenu indeksā (5), 4. pantu,

un tā, lai izveidotie SPCI būtu salīdzināmi, ticami un atbilstīgi.

| (3) | SPCI tiesiskajā regulējumā nav norāžu tieši uz konkrēto reformu, kas paredz būtiskas izmaiņas noteikumos, kuri reglamentē atbilstību sociālās apdrošināšanas programmām un to pieejamību. Ņemot vērā iespējamo ietekmi uz SPCI un tās radīto nedrošību lietotājiem, Komisija uzskata, ka ir jāpublicē ieteikums par to, kā traktēt reformu saskaņotajos patēriņa cenu indeksos, lai darītu skaidrākus noteikumus par SPCI. |
| --- | --- |

(3)

SPCI tiesiskajā regulējumā nav norāžu tieši uz konkrēto reformu, kas paredz būtiskas izmaiņas noteikumos, kuri reglamentē atbilstību sociālās apdrošināšanas programmām un to pieejamību. Ņemot vērā iespējamo ietekmi uz SPCI un tās radīto nedrošību lietotājiem, Komisija uzskata, ka ir jāpublicē ieteikums par to, kā traktēt reformu saskaņotajos patēriņa cenu indeksos, lai darītu skaidrākus noteikumus par SPCI.

| (4) | SPCI tiesiskais regulējums paredz, ka inflācijas novērtēšanai SPCI jāņem vērā cenu izmaiņas no nulles cenām līdz pozitīvām cenām un otrādi. Atsevišķi šī prasība varētu norādīt uz to, ka reformas dēļ SPCI liecinās par ļoti būtisku inflācijas samazināšanos. Tomēr saistībā ar šo reformu Komisija (Eurostat) uzskata, ka šāds traktējums tādu cenu veidošanas darījumu dēļ, kas pamatoti ar dažādām vērtēšanas procedūrām, atspoguļotu nepamatotas cenu izmaiņas. |
| --- | --- |

(4)

SPCI tiesiskais regulējums paredz, ka inflācijas novērtēšanai SPCI jāņem vērā cenu izmaiņas no nulles cenām līdz pozitīvām cenām un otrādi. Atsevišķi šī prasība varētu norādīt uz to, ka reformas dēļ SPCI liecinās par ļoti būtisku inflācijas samazināšanos. Tomēr saistībā ar šo reformu Komisija (Eurostat) uzskata, ka šāds traktējums tādu cenu veidošanas darījumu dēļ, kas pamatoti ar dažādām vērtēšanas procedūrām, atspoguļotu nepamatotas cenu izmaiņas.

| (5) | Veselības aprūpes izmaksu vērtējums Saskaņotajā patēriņa cenu indeksā (COICOP/SPCI 06) (6) ir atkarīgs no veselības apdrošināšanas traktējuma (COICOP/SPCI 12.5.3). |
| --- | --- |

(5)

Veselības aprūpes izmaksu vērtējums Saskaņotajā patēriņa cenu indeksā (COICOP/SPCI 06) (6) ir atkarīgs no veselības apdrošināšanas traktējuma (COICOP/SPCI 12.5.3).

| (6) | Sociālā apdrošināšana neietilpst mājsaimniecību galīgā monetārā patēriņa izdevumos ne pirms, ne pēc reformas. Reforma rezultātā būtiski samazinās to iedzīvotāju skaitu, uz kuriem attiecas privātās apdrošināšanas shēmas. |
| --- | --- |

(6)

Sociālā apdrošināšana neietilpst mājsaimniecību galīgā monetārā patēriņa izdevumos ne pirms, ne pēc reformas. Reforma rezultātā būtiski samazinās to iedzīvotāju skaitu, uz kuriem attiecas privātās apdrošināšanas shēmas.

| (7) | Ar veselības aprūpi saistītā patēriņa apjomi uz vienu iedzīvotāju salīdzinājumā ar attiecīgajiem patēriņa apjomiem pamata vai atskaites periodā principā nemainās, bet noteikumos, kas attiecas uz atbilstību sociālās apdrošināšanas shēmām un to pieejamību, veikto izmaiņu rezultātā salīdzināmajos periodos mainās patērētāju sastāvs un vērtēšanas koncepcija. |
| --- | --- |

(7)

Ar veselības aprūpi saistītā patēriņa apjomi uz vienu iedzīvotāju salīdzinājumā ar attiecīgajiem patēriņa apjomiem pamata vai atskaites periodā principā nemainās, bet noteikumos, kas attiecas uz atbilstību sociālās apdrošināšanas shēmām un to pieejamību, veikto izmaiņu rezultātā salīdzināmajos periodos mainās patērētāju sastāvs un vērtēšanas koncepcija.

| (8) | Tādējādi patērētāju pārorientēšanās uz jauno sociālās veselības apdrošināšanas shēmu, sākot no janvāra, kurā reformu sāks piemērot, SPCI praktiski neietekmēs. |
| --- | --- |

(8)

Tādējādi patērētāju pārorientēšanās uz jauno sociālās veselības apdrošināšanas shēmu, sākot no janvāra, kurā reformu sāks piemērot, SPCI praktiski neietekmēs.

| (9) | Komisija uzskata, ka minētais traktējums neliek apšaubīt iepriekšējo traktējumu, kas piemērots cenu izmaiņām no nulles cenām līdz pozitīvām cenām un otrādi (piem., televīzijas licences atcelšana 2000. gadā un 2004. gada veselības apdrošināšanas reforma Nīderlandē vai 2004. gada veselības aprūpes reforma Vācijā). |
| --- | --- |

(9)

Komisija uzskata, ka minētais traktējums neliek apšaubīt iepriekšējo traktējumu, kas piemērots cenu izmaiņām no nulles cenām līdz pozitīvām cenām un otrādi (piem., televīzijas licences atcelšana 2000. gadā un 2004. gada veselības apdrošināšanas reforma Nīderlandē vai 2004. gada veselības aprūpes reforma Vācijā).

| (10) | Komisija (Eurostat) ir ņēmusi vērā galveno SPCI lietotāju un nacionālo SPCI ekspertu atzinumus par iepriekš minēto, |
| --- | --- |

(10)

Komisija (Eurostat) ir ņēmusi vērā galveno SPCI lietotāju un nacionālo SPCI ekspertu atzinumus par iepriekš minēto,

AR ŠO IESAKA:

| 1) | Veidojot SPCI, patēriņa preču izmaiņas nevajadzētu vērtēt vienkārši kā rezultātu izmaiņām noteikumos, kas attiecas uz atbilstību veselības sociālās apdrošināšanas shēmām un to pieejamību. SPCI drīzāk būtu jāliecina par cenu izmaiņām vienā un tajā pašā shēmā un cenu izmaiņām, kas radušās cenu veidošanas noteikumu izmaiņu dēļ vienā un tajā pašā shēmā. |
| --- | --- |

1)

Veidojot SPCI, patēriņa preču izmaiņas nevajadzētu vērtēt vienkārši kā rezultātu izmaiņām noteikumos, kas attiecas uz atbilstību veselības sociālās apdrošināšanas shēmām un to pieejamību. SPCI drīzāk būtu jāliecina par cenu izmaiņām vienā un tajā pašā shēmā un cenu izmaiņām, kas radušās cenu veidošanas noteikumu izmaiņu dēļ vienā un tajā pašā shēmā.

| 2) | Cenām un veselības apdrošināšanas un veselības aprūpes izdevumu svērumiem jābūt savstarpēji saskaņotiem – arī laika ziņā. |
| --- | --- |

2)

Cenām un veselības apdrošināšanas un veselības aprūpes izdevumu svērumiem jābūt savstarpēji saskaņotiem – arī laika ziņā.

| 3) | Lai SPCI būtu precīzi un atbilstīgi, šī reforma un arī citas reformas, kas atbilst iepriekš minētajam raksturojumam, jāvērtē, koriģējot svērumu un aprēķinot ķēžu indeksus:






  a) | veselības apdrošināšanai vai veselības apdrošināšanai ietvaros starp iepriekšējo decembri un janvāri, kurā reformu sāk piemērot; |
| --- | --- | --- |

3)

Lai SPCI būtu precīzi un atbilstīgi, šī reforma un arī citas reformas, kas atbilst iepriekš minētajam raksturojumam, jāvērtē, koriģējot svērumu un aprēķinot ķēžu indeksus:

a)

veselības apdrošināšanai vai veselības apdrošināšanai ietvaros starp iepriekšējo decembri un janvāri, kurā reformu sāk piemērot;

| b) | veselības aprūpes izdevumiem vai veselības aprūpes izdevumu ietvaros starp iepriekšējo decembri un janvāri, kurā reformu sāk piemērot. Tādējādi šis traktējums ir atbilstīgs veselības apdrošināšanas traktējumam. |
| --- | --- |

b)

veselības aprūpes izdevumiem vai veselības aprūpes izdevumu ietvaros starp iepriekšējo decembri un janvāri, kurā reformu sāk piemērot. Tādējādi šis traktējums ir atbilstīgs veselības apdrošināšanas traktējumam.

| 4) | Šis ieteikums jāievēro iestādēm, kas veido SPCI, ņemot vērā katras konkrētās reformas apstākļus. |
| --- | --- |

4)

Šis ieteikums jāievēro iestādēm, kas veido SPCI, ņemot vērā katras konkrētās reformas apstākļus.

| 5) | Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm. |
| --- | --- |

5)

Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 8. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV L 257, 27.10.1995., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 229, 10.9.1996., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 708/2005 (OV L 274, 20.10.2005., 9. lpp.).

2

(3)  OV L 340, 11.12.1997., 24. lpp.

3

(4)  OV L 192, 24.7.1999., 9. lpp.

4

(5)  OV L 266, 14.10.1999., 1. lpp.

5

(6)  Individuālā patēriņa klasifikācija pēc mērķa, kas pielāgota SPCI vajadzībām (COICOP/SPCI).

6

---

| 10.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/96 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/96

---

EK–EBTA APVIENOTĀS KOMITEJAS VIENOTAIS TRANZĪTS LĒMUMS Nr. 6/2005

(2005. gada 4. oktobris),

ar ko groza 1987. gada 20. maija Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru

(2005/882/EK)

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā 1987. gada 20. maija Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru (1) (turpmāk – “Konvencija”), un jo īpaši tās 15. panta 3. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ir paredzēts, ka Rumānija pievienojas Konvencijai. |
| --- | --- |

(1)

Ir paredzēts, ka Rumānija pievienojas Konvencijai.

| (2) | Tādejādi Konvencijā atbilstīgā secībā būtu jāiekļauj tajā izmantoto norāžu rumāņu valodas versijas. |
| --- | --- |

(2)

Tādejādi Konvencijā atbilstīgā secībā būtu jāiekļauj tajā izmantoto norāžu rumāņu valodas versijas.

| (3) | Šā lēmuma piemērošanai būtu jāsakrīt ar dienu, kad Rumānija pievienojas Konvencijai. |
| --- | --- |

(3)

Šā lēmuma piemērošanai būtu jāsakrīt ar dienu, kad Rumānija pievienojas Konvencijai.

| (4) | Lai varētu izmantot garantijas veidlapas, kas iespiestas saskaņā ar kritērijiem, kuri ir spēkā pirms dienas, kad Rumānija pievienojas Konvencijai, būtu jānosaka pārejas periods, kurā ar dažiem pielāgojumiem varētu izmantot iespiestās formas. |
| --- | --- |

(4)

Lai varētu izmantot garantijas veidlapas, kas iespiestas saskaņā ar kritērijiem, kuri ir spēkā pirms dienas, kad Rumānija pievienojas Konvencijai, būtu jānosaka pārejas periods, kurā ar dažiem pielāgojumiem varētu izmantot iespiestās formas.

| (5) | Tāpēc Konvencija būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Konvencija būtu attiecīgi jāgroza,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru groza šādi.

| 1) | Konvencijas I papildinājumu groza saskaņā ar šā lēmuma A pielikumu. |
| --- | --- |

1)

Konvencijas I papildinājumu groza saskaņā ar šā lēmuma A pielikumu.

| 2) | Konvencijas II papildinājumu groza saskaņā ar šā lēmuma B pielikumu. |
| --- | --- |

2)

Konvencijas II papildinājumu groza saskaņā ar šā lēmuma B pielikumu.

| 3) | Konvencijas III papildinājumu groza saskaņā ar šā lēmuma C pielikumu. |
| --- | --- |

3)

Konvencijas III papildinājumu groza saskaņā ar šā lēmuma C pielikumu.

2. pants

1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2006. gada 1. janvāra.

2.   Ne ilgāk kā līdz 2006. gada 31. decembrim var turpināt izmantot veidlapas, kuru pamatā ir III papildinājuma B1, B2, B4, B5 un B6 pielikumā paredzētie paraugi, veicot attiecīgus ģeogrāfiskus pielāgojumus un pielāgojumus attiecībā uz pilnvarotā aģenta adresi.

Bāzelē, 2005. gada 4. oktobrī

Apvienotās komitejas vārdā —

Priekšsēdētājs

Rudolf DIETRICH

---

(1)  OV L 226, 13.8.1987., 2. lpp. Konvencijā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 4/2005 (OV L 225, 31.8.2005., 29. lpp.).

1

---

A PIELIKUMS

Konvencijas I papildinājumu groza šādi.

| 1) | Papildinājuma 14. panta 3. punkta otrajai daļai pievieno šādu ievilkumu:







  “— | RO | Validitate limitată”. |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Papildinājuma 14. panta 3. punkta otrajai daļai pievieno šādu ievilkumu:

“—

RO

Validitate limitată”.

| 2) | Papildinājuma 28. panta 7. punkta otrajai daļai pievieno šādu ievilkumu:







  “— | RO | Dispensă”. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Papildinājuma 28. panta 7. punkta otrajai daļai pievieno šādu ievilkumu:

“—

RO

Dispensă”.

| 3) | Papildinājuma 34. pantu groza šādi:






  a) | 3. punktam pievieno šādu ievilkumu:







  “— | RO | Probă alternativă”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Papildinājuma 34. pantu groza šādi:

a)

3. punktam pievieno šādu ievilkumu:

“—

RO

Probă alternativă”;

| b) | 4. punkta otrajai daļai pievieno šādu ievilkumu:







  “— | RO | Diferenţe: mărfuri prezentate la biroul vamal......(nume şi ţara)”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

4. punkta otrajai daļai pievieno šādu ievilkumu:

“—

RO

Diferenţe: mărfuri prezentate la biroul vamal......(nume şi ţara)”;

| c) | 5. punktam pievieno šādu ievilkumu:







  “— | RO | Ieşire din... supusă restricţiilor sau impozitelor prin Reglementarea/Directiva/Decizia nr......”. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

5. punktam pievieno šādu ievilkumu:

“—

RO

Ieşire din... supusă restricţiilor sau impozitelor prin Reglementarea/Directiva/Decizia nr......”.

| 4) | Papildinājuma 64. panta 2. punktam pievieno šādu ievilkumu:







  “— | RO | Dispensă de la itinerariul obligatoriu”. |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Papildinājuma 64. panta 2. punktam pievieno šādu ievilkumu:

“—

RO

Dispensă de la itinerariul obligatoriu”.

| 5) | Papildinājuma 69. panta 1. punktam pievieno šādu ievilkumu:







  “— | RO | Expeditor agreat”. |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Papildinājuma 69. panta 1. punktam pievieno šādu ievilkumu:

“—

RO

Expeditor agreat”.

| 6) | Papildinājuma 70. panta 2. punktam pievieno šādu ievilkumu:







  “— | RO | Dispensă de semnătură”. |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Papildinājuma 70. panta 2. punktam pievieno šādu ievilkumu:

“—

RO

Dispensă de semnătură”.

| 7) | Konvencijas IV pielikumu groza šādi:






  a) | 2.8. punkta pirmajam ievilkumam pievieno šādu apakšievilkumu:







  “— | RO | GARANŢIE GLOBALĂ INTERZISĂ”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

7)

Konvencijas IV pielikumu groza šādi:

a)

2.8. punkta pirmajam ievilkumam pievieno šādu apakšievilkumu:

“—

RO

GARANŢIE GLOBALĂ INTERZISĂ”;

| b) | 4.3. punktam pievieno šādu ievilkumu:







  “— | RO | UTILIZARE NELIMITATĂ”. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

4.3. punktam pievieno šādu ievilkumu:

“—

RO

UTILIZARE NELIMITATĂ”.

---

B PIELIKUMS

Konvencijas II papildinājumu groza šādi.

| 1) | Papildinājuma 4. panta 2. punktam pievieno šādu ievilkumu:







  “— | RO | Eliberat ulterior”. |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Papildinājuma 4. panta 2. punktam pievieno šādu ievilkumu:

“—

RO

Eliberat ulterior”.

| 2) | Papildinājuma 16. panta 2. punktam pievieno šādu ievilkumu:







  “— | RO | Expeditor agreat”. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Papildinājuma 16. panta 2. punktam pievieno šādu ievilkumu:

“—

RO

Expeditor agreat”.

| 3) | Papildinājuma 17. panta 2. punktam pievieno šādu ievilkumu:







  “— | RO | Dispensă de semnătură”. |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Papildinājuma 17. panta 2. punktam pievieno šādu ievilkumu:

“—

RO

Dispensă de semnătură”.

---

C PIELIKUMS

Konvencijas III papildinājumu groza šādi.

| 1) | Papildinājuma A7 pielikuma II sadaļas I iedaļu groza šādi:






  a) | 2. ailes trešajai daļai pievieno šādu ievilkumu:







  “— | RO | Diverşi”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Papildinājuma A7 pielikuma II sadaļas I iedaļu groza šādi:

a)

2. ailes trešajai daļai pievieno šādu ievilkumu:

“—

RO

Diverşi”;

| b) | 31. ailes pirmajai daļai pievieno šādu ievilkumu:







  “— | RO | Vrac”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

31. ailes pirmajai daļai pievieno šādu ievilkumu:

“—

RO

Vrac”;

| c) | 40. ailei pievieno šādu ievilkumu:







  “— | RO | Diverşi”; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

40. ailei pievieno šādu ievilkumu:

“—

RO

Diverşi”;

| 2) | Papildinājuma A8 pielikuma B daļu groza šādi:






  a) | 2. ailei pievieno šādu ievilkumu:







  “— | RO | Diverşi”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Papildinājuma A8 pielikuma B daļu groza šādi:

a)

2. ailei pievieno šādu ievilkumu:

“—

RO

Diverşi”;

| b) | 14. ailes pirmajai daļai pievieno šādu ievilkumu:







  “— | RO | Expeditor”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

14. ailes pirmajai daļai pievieno šādu ievilkumu:

“—

RO

Expeditor”;

| c) | 31. ailes pirmajai daļai pievieno šādu ievilkumu:







  “— | RO | Vrac”. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

31. ailes pirmajai daļai pievieno šādu ievilkumu:

“—

RO

Vrac”.

| 3) | Papildinājuma A9 pielikuma 51. ailē piemērojamo kodu sarakstā starp kodiem, kas attiecas uz Norvēģiju un Šveici, iekļauj šādu kodu:






  “Rumānija | RO”. |
| --- | --- | --- |

3)

Papildinājuma A9 pielikuma 51. ailē piemērojamo kodu sarakstā starp kodiem, kas attiecas uz Norvēģiju un Šveici, iekļauj šādu kodu:

“Rumānija

RO”.

| 4) | Papildinājuma B1 pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:

  “B1 PIELIKUMS
  KOPĪGA/KOPIENAS TRANZĪTA PROCEDŪRA |
| --- | --- |

4)

Papildinājuma B1 pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:

“B1 PIELIKUMS

KOPĪGA/KOPIENAS TRANZĪTA PROCEDŪRA

Image

Image

| 5) | Papildinājuma B2 pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:

  “B2 PIELIKUMS
  KOPĪGA/KOPIENAS TRANZĪTA PROCEDŪRA |
| --- | --- |

5)

Papildinājuma B2 pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:

“B2 PIELIKUMS

KOPĪGA/KOPIENAS TRANZĪTA PROCEDŪRA

Image

Image

| 6) | Papildinājuma B4 pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:

  “B4 PIELIKUMS
  KOPĪGA/KOPIENAS TRANZĪTA PROCEDŪRA |
| --- | --- |

6)

Papildinājuma B4 pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:

“B4 PIELIKUMS

KOPĪGA/KOPIENAS TRANZĪTA PROCEDŪRA

Image

Image

| 7) | Papildinājuma B5 pielikuma 7. ailē starp vārdiem “Norvēģija” un “Šveice” iekļauj vārdu “Rumānija”. |
| --- | --- |

7)

Papildinājuma B5 pielikuma 7. ailē starp vārdiem “Norvēģija” un “Šveice” iekļauj vārdu “Rumānija”.

| 8) | Papildinājuma B6 pielikuma 6. ailē starp vārdiem “Norvēģija” un “Šveice” iekļauj vārdu “Rumānija”. |
| --- | --- |

8)

Papildinājuma B6 pielikuma 6. ailē starp vārdiem “Norvēģija” un “Šveice” iekļauj vārdu “Rumānija”.

| 9) | Papildinājuma B7 pielikuma 1.2.1. punktam pievieno šādu ievilkumu:







  “— | RO | Validitate limitată”. |
| --- | --- | --- | --- |

9)

Papildinājuma B7 pielikuma 1.2.1. punktam pievieno šādu ievilkumu:

“—

RO

RO

Validitate limitată”.

Validitate limitată

---

| 10.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/107 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/107

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 9. decembris)

par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar aizdomām par īpaši patogēnu putnu gripu Ukrainā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5385)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/883/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 18. decembra Direktīvu 97/78/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (1), un jo īpaši tās 22. pantu,

tā kā:

| (1) | Putnu gripa ir vīrusa ierosināta mājputnu un putnu infekcijas slimība, kas izraisa nāvi un traucējumus, kuri var ātri iegūt epizootijas apmērus, kas var nopietni apdraudēt dzīvnieku un sabiedrības veselību un strauji samazināt putnkopības rentabilitāti. Pastāv risks, ka slimības ierosinātāju var ievazāt ar dzīvu mājputnu un mājputnu produktu starptautisko tirdzniecību. |
| --- | --- |

(1)

Putnu gripa ir vīrusa ierosināta mājputnu un putnu infekcijas slimība, kas izraisa nāvi un traucējumus, kuri var ātri iegūt epizootijas apmērus, kas var nopietni apdraudēt dzīvnieku un sabiedrības veselību un strauji samazināt putnkopības rentabilitāti. Pastāv risks, ka slimības ierosinātāju var ievazāt ar dzīvu mājputnu un mājputnu produktu starptautisko tirdzniecību.

| (2) | Ukraina 2005. gada 5. decembrī informēja Komisiju par putnu gripas uzliesmojumu. Izolētais H5 vīruss un klīniskā aina līdz neiraminidāzes (N) tipa un patogenitātes indeksa noteikšanai rada pamatu aizdomām par īpaši patogēnu putnu gripu. |
| --- | --- |

(2)

Ukraina 2005. gada 5. decembrī informēja Komisiju par putnu gripas uzliesmojumu. Izolētais H5 vīruss un klīniskā aina līdz neiraminidāzes (N) tipa un patogenitātes indeksa noteikšanai rada pamatu aizdomām par īpaši patogēnu putnu gripu.

| (3) | No Ukrainas nav atļauts ievest putnus, mājputnus, kā arī no tiem iegūtus produktus, izņemot dzīvus putnus, kas nav mājputni, neapstrādātas spalvas un konkrētus apstrādātus blakusproduktus, tostarp apstrādātas spalvas, kas neapdraud dzīvnieku veselību Kopienā. Saskaņā ar Lēmumu 2005/759/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar īpaši patogēnu putnu gripu dažās trešās valstīs un putnu, kas ir kopā ar saviem īpašniekiem, pārvietošanu no trešām valstīm (2) un Lēmumu 2005/760/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem attiecībā uz nebrīvē turētu putnu ievešanu saistībā ar aizdomām par ļoti patogēno putnu gripu dažās trešās valstīs (3) līdz 2006. gada 31. janvārim ir apturēta dzīvu putnu, kas nav mājputni, un lolojumputnu ievešana no Ukrainas. |
| --- | --- |

(3)

No Ukrainas nav atļauts ievest putnus, mājputnus, kā arī no tiem iegūtus produktus, izņemot dzīvus putnus, kas nav mājputni, neapstrādātas spalvas un konkrētus apstrādātus blakusproduktus, tostarp apstrādātas spalvas, kas neapdraud dzīvnieku veselību Kopienā. Saskaņā ar Lēmumu 2005/759/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar īpaši patogēnu putnu gripu dažās trešās valstīs un putnu, kas ir kopā ar saviem īpašniekiem, pārvietošanu no trešām valstīm (2) un Lēmumu 2005/760/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem attiecībā uz nebrīvē turētu putnu ievešanu saistībā ar aizdomām par ļoti patogēno putnu gripu dažās trešās valstīs (3) līdz 2006. gada 31. janvārim ir apturēta dzīvu putnu, kas nav mājputni, un lolojumputnu ievešana no Ukrainas.

| (4) | Ņemot vērā apdraudējumu dzīvnieku veselībai gadījumā, ja slimību ievazātu Kopienā, ir lietderīgi uz laiku pārtraukt neapstrādātu spalvu ievešanu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā apdraudējumu dzīvnieku veselībai gadījumā, ja slimību ievazātu Kopienā, ir lietderīgi uz laiku pārtraukt neapstrādātu spalvu ievešanu no Ukrainas.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Dalībvalstis pārtrauc neapstrādātu spalvu un to daļu ievešanu no Ukrainas teritorijas.

2. pants

Dalībvalstis nodrošina, ka, ievedot no Ukrainas teritorijas apstrādātas spalvas vai apstrādātu spalvu daļas (izņemot apstrādātas dekoratīvās spalvas, apstrādātas spalvas, ko ceļotāji ved savai privātai lietošanai, vai apstrādātu spalvu sūtījumus privātpersonām nerūpnieciskiem mērķiem), to sūtījumiem ir pievienots tirdzniecības dokuments, kurā apliecina, ka šīs apstrādātās spalvas vai to daļas ir apstrādātas ar tvaika plūsmu vai kādu citu metodi, kas nodrošina patogēnu inaktivāciju.

3. pants

Dalībvalstis nekavējoties veic vajadzīgos pasākumus, lai izpildītu šo lēmumu, un šos pasākumus publicē. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

4. pants

Šo lēmumu piemēro līdz 2006. gada 31. maijam.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē 2005. gada 9. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 24, 31.1.1998., 9. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 (OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.; labotais variants OV L 191, 28.5.2004., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 285, 28.10.2005., 52. lpp.

2

(3)  OV L 285, 28.10.2005., 60. lpp.

3

---