# Jurnalul Oficial C 304/29 i

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 304 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6429 iulie 2021 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 304

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6429 iulie 2021

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Consiliu |
| 2021/C 304/01 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Belgiei pentru 2021 | 1 |
| 2021/C 304/02 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al Bulgariei pentru 2021 | 6 |
| 2021/C 304/03 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 și care include aviz al Consiliului privind programul de convergență al Cehiei pentru 2021 | 10 |
| 2021/C 304/04 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2021 | 14 |
| 2021/C 304/05 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Germaniei pentru 2021 | 18 |
| 2021/C 304/06 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Estoniei pentru 2021 | 23 |
| 2021/C 304/07 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Irlandei pentru 2021 | 28 |
| 2021/C 304/08 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Greciei pentru 2021 | 33 |
| 2021/C 304/09 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Spaniei pentru 2021 | 38 |
| 2021/C 304/10 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Franței pentru 2021 | 43 |
| 2021/C 304/11 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al Croației pentru 2021 | 48 |
| 2021/C 304/12 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Italiei pentru 2021 | 53 |
| 2021/C 304/13 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Ciprului pentru 2021 | 58 |
| 2021/C 304/14 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Letoniei pentru 2021 | 63 |
| 2021/C 304/15 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Lituaniei pentru 2021 | 68 |
| 2021/C 304/16 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Luxemburgului pentru 2021 | 73 |
| 2021/C 304/17 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2021 | 78 |
| 2021/C 304/18 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2021 | 83 |
| 2021/C 304/19 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Țărilor de Jos pentru 2021 | 88 |
| 2021/C 304/20 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Austriei pentru 2021 | 93 |
| 2021/C 304/21 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al Poloniei pentru 2021 | 98 |
| 2021/C 304/22 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2021 | 102 |
| 2021/C 304/23 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al României pentru 2021 | 107 |
| 2021/C 304/24 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 în vederea încetării situației de deficit public excesiv din România | 111 |
| 2021/C 304/25 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2021 | 116 |
| 2021/C 304/26 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Slovaciei pentru 2021 | 121 |
| 2021/C 304/27 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Finlandei pentru 2021 | 126 |
| 2021/C 304/28 | Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al Suediei pentru 2021 | 131 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

2021/C 304/01

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Belgiei pentru 2021

1

2021/C 304/02

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al Bulgariei pentru 2021

6

2021/C 304/03

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 și care include aviz al Consiliului privind programul de convergență al Cehiei pentru 2021

10

2021/C 304/04

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2021

14

2021/C 304/05

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Germaniei pentru 2021

18

2021/C 304/06

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Estoniei pentru 2021

23

2021/C 304/07

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Irlandei pentru 2021

28

2021/C 304/08

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Greciei pentru 2021

33

2021/C 304/09

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Spaniei pentru 2021

38

2021/C 304/10

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Franței pentru 2021

43

2021/C 304/11

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al Croației pentru 2021

48

2021/C 304/12

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Italiei pentru 2021

53

2021/C 304/13

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Ciprului pentru 2021

58

2021/C 304/14

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Letoniei pentru 2021

63

2021/C 304/15

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Lituaniei pentru 2021

68

2021/C 304/16

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Luxemburgului pentru 2021

73

2021/C 304/17

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2021

78

2021/C 304/18

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2021

83

2021/C 304/19

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Țărilor de Jos pentru 2021

88

2021/C 304/20

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Austriei pentru 2021

93

2021/C 304/21

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al Poloniei pentru 2021

98

2021/C 304/22

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2021

102

2021/C 304/23

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al României pentru 2021

107

2021/C 304/24

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 în vederea încetării situației de deficit public excesiv din România

111

2021/C 304/25

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2021

116

2021/C 304/26

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Slovaciei pentru 2021

121

2021/C 304/27

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Finlandei pentru 2021

126

2021/C 304/28

Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al Suediei pentru 2021

131

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/1

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Belgiei pentru 2021

(2021/C 304/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Belgiei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Belgiei să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind în același timp investițiile. |
| --- | --- |

(2)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Belgiei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Belgiei să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind în același timp investițiile.

| (3) | Recomandarea din 2021 a Consiliului privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți. |
| --- | --- |

(3)

Recomandarea din 2021 a Consiliului privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

| (4) | La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Belgiei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. |
| --- | --- |

(4)

La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Belgiei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile.

| (5) | Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4) de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(5)

Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4) de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (6) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(6)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (7) | În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(7)

În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (8) | La 30 aprilie 2021, Belgia și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(8)

La 30 aprilie 2021, Belgia și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (9) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Belgiei a fost de 9,4 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 114,1 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de -7,5 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 4,5 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Belgia a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (de exemplu garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 11,8 % din PIB. Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este de mai puțin de 1⁄2 % din PIB. |
| --- | --- |

(9)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Belgiei a fost de 9,4 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 114,1 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de -7,5 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 4,5 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Belgia a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (de exemplu garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 11,8 % din PIB. Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este de mai puțin de 1⁄2 % din PIB.

| (10) | La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Belgiei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat. |
| --- | --- |

(10)

La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Belgiei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat.

| (11) | Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este realist în 2021 și 2022. Potrivit previziunilor programului de stabilitate pentru 2021, PIB-ul real ar urma să crească cu 4,1 % și 3,5 % în 2021 și, respectiv, 2022. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 preconizează o creștere reală ușor mai ridicată în 2021 și 2022, de 4,5 % și, respectiv, 3,7 %, determinată de volumul mai mare al investițiilor. |
| --- | --- |

(11)

Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este realist în 2021 și 2022. Potrivit previziunilor programului de stabilitate pentru 2021, PIB-ul real ar urma să crească cu 4,1 % și 3,5 % în 2021 și, respectiv, 2022. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 preconizează o creștere reală ușor mai ridicată în 2021 și 2022, de 4,5 % și, respectiv, 3,7 %, determinată de volumul mai mare al investițiilor.

| (12) | În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 9,4 % din PIB în 2020 la 7,7 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 116,3 % din PIB în 2021, de la 114,1 % în 2020. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -6,1 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 2,7 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste proiecții sunt conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. |
| --- | --- |

(12)

În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 9,4 % din PIB în 2020 la 7,7 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 116,3 % din PIB în 2021, de la 114,1 % în 2020. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -6,1 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 2,7 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste proiecții sunt conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Belgia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Belgia în 2020 și 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 sunt în cea mai mare parte temporare sau sunt însoțite de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Belgia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Belgia în 2020 și 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 sunt în cea mai mare parte temporare sau sunt însoțite de măsuri compensatorii.

| (14) | Programul de stabilitate pentru 2021 nu include încă primirea de granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență. Între timp, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 presupun investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,2 % din PIB în 2021 și 0,3 % din PIB în 2022, urmând aceeași ipoteză ca cea utilizată de Biroul federal de planificare din Belgia în evaluarea sa macroeconomică a Mecanismului de redresare și reziliență. |
| --- | --- |

(14)

Programul de stabilitate pentru 2021 nu include încă primirea de granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență. Între timp, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 presupun investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,2 % din PIB în 2021 și 0,3 % din PIB în 2022, urmând aceeași ipoteză ca cea utilizată de Biroul federal de planificare din Belgia în evaluarea sa macroeconomică a Mecanismului de redresare și reziliență.

| (15) | Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns semnificativ în materie de politici pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare. |
| --- | --- |

(15)

Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns semnificativ în materie de politici pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

| (16) | În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor curente primare și a investițiilor finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(16)

În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor curente primare și a investițiilor finanțate la nivel național.

| (17) | În programul său de stabilitate pentru 2021, deficitul public al Belgiei este planificat să scadă la 4,5 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii majorității măsurilor de sprijin temporare adoptate în 2020 și 2021 și a creșterii veniturilor publice rezultate în urma îmbunătățirii situației macroeconomice. Ponderea datoriei publice este planificată să se stabilizeze la 116 % din PIB în 2022. Aceste proiecții sunt conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -0,4 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,4 puncte procentuale din PIB. |
| --- | --- |

(17)

În programul său de stabilitate pentru 2021, deficitul public al Belgiei este planificat să scadă la 4,5 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii majorității măsurilor de sprijin temporare adoptate în 2020 și 2021 și a creșterii veniturilor publice rezultate în urma îmbunătățirii situației macroeconomice. Ponderea datoriei publice este planificată să se stabilizeze la 116 % din PIB în 2022. Aceste proiecții sunt conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -0,4 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,4 puncte procentuale din PIB.

| (18) | Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale. |
| --- | --- |

(18)

Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

| (19) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 4 % din PIB în 2023 la 3,7 % din PIB în 2024. Nu s-a planificat ca deficitul public să revină la nivelul de sub 3 % din PIB pe durata programului de stabilitate pentru 2021. Programul de stabilitate pentru 2021 nu include informațiile necesare pentru estimarea orientării bugetare generale în 2023 și 2024. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 23⁄4 % (8). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Belgiei. |
| --- | --- |

(19)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 4 % din PIB în 2023 la 3,7 % din PIB în 2024. Nu s-a planificat ca deficitul public să revină la nivelul de sub 3 % din PIB pe durata programului de stabilitate pentru 2021. Programul de stabilitate pentru 2021 nu include informațiile necesare pentru estimarea orientării bugetare generale în 2023 și 2024. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 23⁄4 % (8). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Belgiei.

| (20) | Ponderea datoriei publice este planificată să crească de la 116,7 % din PIB în 2023 la 117,4 % din PIB în 2024, în totalitate ca urmare a ajustărilor stoc-flux. Având în vedere ponderea ridicată a datoriei, care se preconizează că va scădea doar treptat în timp, se consideră că Belgia se confruntă cu riscuri ridicate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, în conformitate cu cea mai recentă analiză a sustenabilității datoriei. |
| --- | --- |

(20)

Ponderea datoriei publice este planificată să crească de la 116,7 % din PIB în 2023 la 117,4 % din PIB în 2024, în totalitate ca urmare a ajustărilor stoc-flux. Având în vedere ponderea ridicată a datoriei, care se preconizează că va scădea doar treptat în timp, se consideră că Belgia se confruntă cu riscuri ridicate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, în conformitate cu cea mai recentă analiză a sustenabilității datoriei.

| (21) | Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci. |
| --- | --- |

(21)

Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci.

| (22) | Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Belgia ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020, |
| --- | --- |

(22)

Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Belgia ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

RECOMANDĂ BELGIEI:

1.

Să utilizeze în 2022 Mecanismul de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării, urmărind în același timp politici bugetare prudente. Să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

2.

Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

3.

Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special investițiilor de sprijinire a tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, după caz, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind programul național de reformă al Belgiei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Belgiei pentru 2020, JO C 282, 26.8.2020, p. 1.

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

5

(6)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

6

(7)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră.

7

(8)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord.

8

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/6

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al Bulgariei pentru 2021

(2021/C 304/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de recesiune economică gravă. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de recesiune economică gravă. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Bulgariei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Bulgariei să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind în același timp investițiile. |
| --- | --- |

(2)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Bulgariei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Bulgariei să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind în același timp investițiile.

| (3) | Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(3)

Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (4) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(4)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (5) | În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(5)

În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (6) | La 5 mai 2021, Bulgaria și-a prezentat programul de convergență pentru 2021 după termenul stabilit la articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(6)

La 5 mai 2021, Bulgaria și-a prezentat programul de convergență pentru 2021 după termenul stabilit la articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (7) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Bulgariei a fost de 3,4 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 25 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de -5,5 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 3,2 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. |
| --- | --- |

(7)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Bulgariei a fost de 3,4 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 25 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de -5,5 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 3,2 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați.

| (8) | La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Bulgariei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Potrivit concluziilor raportului, criteriul deficitului a fost îndeplinit. |
| --- | --- |

(8)

La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Bulgariei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Potrivit concluziilor raportului, criteriul deficitului a fost îndeplinit.

| (9) | Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este prudent în 2021 și 2022, deoarece nu ia în considerare finanțarea în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență. În consecință, scenariul de referință prezentat nu este direct comparabil cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Mai mult, potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, va exista o rată de creștere mai mare a exporturilor, pe baza unor ipoteze mai favorabile pentru cererea externă. |
| --- | --- |

(9)

Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este prudent în 2021 și 2022, deoarece nu ia în considerare finanțarea în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență. În consecință, scenariul de referință prezentat nu este direct comparabil cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Mai mult, potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, va exista o rată de creștere mai mare a exporturilor, pe baza unor ipoteze mai favorabile pentru cererea externă.

| (10) | În programul său de convergență pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 3,4 % din PIB în 2020 la 5,6 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 27,4 % din PIB în 2021. Conform programului de convergență pentru 2021, se preconizează că variația soldului bugetar primar în 2021 față de nivelul de dinainte de criză (2019) va fi de -7,8 % din PIB. Motivele creșterii preconizate a deficitului public nominal și primar și, în consecință, a datoriei nu sunt explicate în detaliu în programul de convergență pentru 2021 și intervin în ciuda expirării unora dintre măsurile bugetare discreționare. Aceste proiecții se situează peste nivelul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, se preconizează că deficitul va scădea la 3,2 % din PIB în 2021, iar ponderea datoriei ar urma să scadă la 24,5 % din PIB în 2021. Principala sursă de diferențe o reprezintă estimarea altor venituri care, conform programului de convergență pentru 2021, sunt așteptate să scadă cu 2,5 puncte procentuale din PIB în 2021, cu mult sub nivelurile istorice. Motivele acestei reduceri nu sunt explicate în programul de convergență pentru 2021. |
| --- | --- |

(10)

În programul său de convergență pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 3,4 % din PIB în 2020 la 5,6 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 27,4 % din PIB în 2021. Conform programului de convergență pentru 2021, se preconizează că variația soldului bugetar primar în 2021 față de nivelul de dinainte de criză (2019) va fi de -7,8 % din PIB. Motivele creșterii preconizate a deficitului public nominal și primar și, în consecință, a datoriei nu sunt explicate în detaliu în programul de convergență pentru 2021 și intervin în ciuda expirării unora dintre măsurile bugetare discreționare. Aceste proiecții se situează peste nivelul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, se preconizează că deficitul va scădea la 3,2 % din PIB în 2021, iar ponderea datoriei ar urma să scadă la 24,5 % din PIB în 2021. Principala sursă de diferențe o reprezintă estimarea altor venituri care, conform programului de convergență pentru 2021, sunt așteptate să scadă cu 2,5 puncte procentuale din PIB în 2021, cu mult sub nivelurile istorice. Motivele acestei reduceri nu sunt explicate în programul de convergență pentru 2021.

| (11) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Bulgaria a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când introduc măsuri permanente, statele membre ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Bulgaria în 2020 și 2021 au fost conforme cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 sunt temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(11)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Bulgaria a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când introduc măsuri permanente, statele membre ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Bulgaria în 2020 și 2021 au fost conforme cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 sunt temporare sau însoțite de măsuri compensatorii.

| (12) | Programul de convergență pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,02 % din PIB în 2020, 0,3 % în 2021, 0,8 % în 2022, 1,4 % în 2023, 1,7 % în 2024, 2,6 % în 2025 și 1,8 % în 2026. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ aceste granturi în proiecțiile bugetare. |
| --- | --- |

(12)

Programul de convergență pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,02 % din PIB în 2020, 0,3 % în 2021, 0,8 % în 2022, 1,4 % în 2023, 1,7 % în 2024, 2,6 % în 2025 și 1,8 % în 2026. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ aceste granturi în proiecțiile bugetare.

| (13) | Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns semnificativ în materie de politici pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare. |
| --- | --- |

(13)

Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns semnificativ în materie de politici pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

| (14) | În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor curente primare și a investițiilor finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(14)

În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor curente primare și a investițiilor finanțate la nivel național.

| (15) | În programul său de convergență pentru 2021, deficitul public al Bulgariei este planificat să scadă la 2,7 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a unei întreruperi a măsurilor de sprijin temporare adoptate în 2020 și în 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 28,6 % din PIB în 2022. Aceste proiecții se situează peste nivelul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -1,4 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,8 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,4 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor furniza o contribuție expansionistă de 1 punct procentual din PIB. |
| --- | --- |

(15)

În programul său de convergență pentru 2021, deficitul public al Bulgariei este planificat să scadă la 2,7 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a unei întreruperi a măsurilor de sprijin temporare adoptate în 2020 și în 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 28,6 % din PIB în 2022. Aceste proiecții se situează peste nivelul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -1,4 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,8 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,4 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor furniza o contribuție expansionistă de 1 punct procentual din PIB.

| (16) | Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale. |
| --- | --- |

(16)

Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

| (17) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu din programul de convergență pentru 2021, se preconizează că deficitul public va crește la 3,1 % din PIB în 2023. În programul de convergență pentru 2021 nu sunt prevăzute informații referitoare la 2024. Pe baza programului de convergență pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -0,6 % din PIB în 2023. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește în 2023 cu 0,6 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție expansionistă de 0,4 puncte procentuale din PIB în 2023 (8). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor furniza o contribuție restrictivă de 0,4 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 5 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Bulgariei. |
| --- | --- |

(17)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu din programul de convergență pentru 2021, se preconizează că deficitul public va crește la 3,1 % din PIB în 2023. În programul de convergență pentru 2021 nu sunt prevăzute informații referitoare la 2024. Pe baza programului de convergență pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -0,6 % din PIB în 2023. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește în 2023 cu 0,6 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție expansionistă de 0,4 puncte procentuale din PIB în 2023 (8). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor furniza o contribuție restrictivă de 0,4 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 5 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Bulgariei.

| (18) | Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 29,3 % din PIB în 2023. În programul de convergență pentru 2021 nu sunt prevăzute informații referitoare la 2024. Se consideră că Bulgaria se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei. |
| --- | --- |

(18)

Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 29,3 % din PIB în 2023. În programul de convergență pentru 2021 nu sunt prevăzute informații referitoare la 2024. Se consideră că Bulgaria se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei.

| (19) | Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci. |
| --- | --- |

(19)

Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci.

| (20) | Consiliul a evaluat programul de convergență pentru 2021 și măsurile luate de Bulgaria ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020, |
| --- | --- |

(20)

Consiliul a evaluat programul de convergență pentru 2021 și măsurile luate de Bulgaria ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

RECOMANDĂ BULGARIEI:

1.

Să aplice în 2022 o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național. Să țină sub control creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național.

2.

Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

3.

Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special investițiilor de sprijinire a tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, după caz, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind programul național de reformă al Bulgariei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al Bulgariei pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 8).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

5

(6)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

6

(7)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

7

(8)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor furniza o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

8

(9)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord.

9

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/10

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

și care include aviz al Consiliului privind programul de convergență al Cehiei pentru 2021

(2021/C 304/03)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de recesiune economică gravă. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de recesiune economică gravă. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Cehiei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, Consiliul a recomandat Cehiei să urmărească, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare menite să permită obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind, în același timp, investițiile. |
| --- | --- |

(2)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Cehiei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, Consiliul a recomandat Cehiei să urmărească, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare menite să permită obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind, în același timp, investițiile.

| (3) | Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4) de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(3)

Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4) de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (4) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(4)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (5) | În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ-cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(5)

În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ-cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (6) | La 30 aprilie 2021, Cehia și-a prezentat programul de convergență pentru 2021 în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(6)

La 30 aprilie 2021, Cehia și-a prezentat programul de convergență pentru 2021 în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (7) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Cehiei a fost de 6,2 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 38,1 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de -6,4 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 4,6 % în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Cehia a oferit, de asemenea, un sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și gospodăriilor (și anume garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 6,2 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu aproximativ 11⁄2 % din PIB. |
| --- | --- |

(7)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Cehiei a fost de 6,2 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 38,1 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de -6,4 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 4,6 % în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Cehia a oferit, de asemenea, un sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și gospodăriilor (și anume garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 6,2 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu aproximativ 11⁄2 % din PIB.

| (8) | La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din Tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Cehiei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit. |
| --- | --- |

(8)

La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din Tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Cehiei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit.

| (9) | Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este realist în 2021 și prudent în 2022. Previziunile Comisiei sunt ușor mai optimiste în ceea ce privește creșterea PIB-ului real pentru 2021 (3,4 %, față de valoarea de 3,1 % din programul de convergență pentru 2021) și încă și mai optimiste pentru 2022 (4,4 %, față de valoarea de 3,7 % din programul de convergență pentru 2021), întrucât Comisia estimează o creștere mai mare a consumului privat în 2021 și o creștere a formării brute de capital fix în 2022. |
| --- | --- |

(9)

Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este realist în 2021 și prudent în 2022. Previziunile Comisiei sunt ușor mai optimiste în ceea ce privește creșterea PIB-ului real pentru 2021 (3,4 %, față de valoarea de 3,1 % din programul de convergență pentru 2021) și încă și mai optimiste pentru 2022 (4,4 %, față de valoarea de 3,7 % din programul de convergență pentru 2021), întrucât Comisia estimează o creștere mai mare a consumului privat în 2021 și o creștere a formării brute de capital fix în 2022.

| (10) | În programul său de convergență pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 6,2 % din PIB în 2020 la 8,8 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 44,8 % din PIB în 2021. Conform programului de convergență pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -9,0 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 6,5 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste previziuni corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. |
| --- | --- |

(10)

În programul său de convergență pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 6,2 % din PIB în 2020 la 8,8 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 44,8 % din PIB în 2021. Conform programului de convergență pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -9,0 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 6,5 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste previziuni corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021.

| (11) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Cehia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Cehia în 2020 și 2021 au fost în concordanță cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023, impactul cumulativ rămas al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 2 % din PIB, constând în principal în reducerea veniturilor provenite din impozitul pe venit al persoanelor fizice, cu un impact de 1,9 % din PIB. |
| --- | --- |

(11)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Cehia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Cehia în 2020 și 2021 au fost în concordanță cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023, impactul cumulativ rămas al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 2 % din PIB, constând în principal în reducerea veniturilor provenite din impozitul pe venit al persoanelor fizice, cu un impact de 1,9 % din PIB.

| (12) | Programul de convergență pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,3 % din PIB în 2021, 0,7 % din PIB în 2022 și 0,7 % din PIB în 2023. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ aceste granturi în proiecțiile bugetare. |
| --- | --- |

(12)

Programul de convergență pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,3 % din PIB în 2021, 0,7 % din PIB în 2022 și 0,7 % din PIB în 2023. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ aceste granturi în proiecțiile bugetare.

| (13) | Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare. |
| --- | --- |

(13)

Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

| (14) | Ca în abordarea urmărită în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Mergând mai departe de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției investițiilor și a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(14)

Ca în abordarea urmărită în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Mergând mai departe de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției investițiilor și a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național.

| (15) | În programul său de convergență pentru 2021, deficitul public al Cehiei este planificat să scadă la 5,9 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor de sprijin temporare adoptate în 2020 și în 2021 și datorită redresării economice. Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 48,2 % din PIB în 2022. Aceste previziuni corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate, în 2022, al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la 0,2 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,5 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor oferi o contribuție restrictivă de 0,3 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție neutră. |
| --- | --- |

(15)

În programul său de convergență pentru 2021, deficitul public al Cehiei este planificat să scadă la 5,9 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor de sprijin temporare adoptate în 2020 și în 2021 și datorită redresării economice. Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 48,2 % din PIB în 2022. Aceste previziuni corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate, în 2022, al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la 0,2 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,5 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor oferi o contribuție restrictivă de 0,3 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție neutră.

| (16) | Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale. |
| --- | --- |

(16)

Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

| (17) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de convergență pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 5,4 % în 2023 la 5,2 % din PIB în 2024. Nu s-a planificat ca, pe durata programului, deficitul public deficitului public să revină la nivelul de sub 3 % din nivelul de referință prevăzut în tratat. Pe baza programului de convergență pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la +1,2 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,3 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor oferi o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB (8). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 0,8 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 41⁄4 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Cehiei. |
| --- | --- |

(17)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de convergență pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 5,4 % în 2023 la 5,2 % din PIB în 2024. Nu s-a planificat ca, pe durata programului, deficitul public deficitului public să revină la nivelul de sub 3 % din nivelul de referință prevăzut în tratat. Pe baza programului de convergență pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la +1,2 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,3 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor oferi o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB (8). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 0,8 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 41⁄4 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Cehiei.

| (18) | În conformitate cu programul de convergență pentru 2021, ponderea datoriei publice este planificată să crească de la 51,5 % din PIB în 2023 la 54,6 % din PIB în 2024. Se consideră că Cehia se confruntă cu riscuri moderate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei. |
| --- | --- |

(18)

În conformitate cu programul de convergență pentru 2021, ponderea datoriei publice este planificată să crească de la 51,5 % din PIB în 2023 la 54,6 % din PIB în 2024. Se consideră că Cehia se confruntă cu riscuri moderate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei.

| (19) | Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci. |
| --- | --- |

(19)

Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci.

| (20) | Consiliul a evaluat programul de convergență pentru 2021 și măsurile luate de Cehia ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020, |
| --- | --- |

(20)

Consiliul a evaluat programul de convergență pentru 2021 și măsurile luate de Cehia ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

RECOMANDĂ CA CEHIA:

1.

Să mențină în 2022 o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

2.

Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

3.

Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special investițiilor de sprijinire a tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, după caz, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind programul național de reformă al Cehiei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al Cehiei pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 15).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

5

(6)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică fiscală expansionistă.

6

(7)  Se estimează că celelalte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră.

7

(8)  Se estimează că celelalte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră.

8

(9)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord.

9

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/14

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2021

(2021/C 304/04)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Danemarcei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Danemarcei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. |
| --- | --- |

(2)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Danemarcei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Danemarcei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile.

| (3) | Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(3)

Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (4) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(4)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (5) | În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(5)

În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (6) | La 29 aprilie 2021, Danemarca și-a prezentat programul de convergență pentru 2021 în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(6)

La 29 aprilie 2021, Danemarca și-a prezentat programul de convergență pentru 2021 în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (7) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Danemarcei a fost de 1,1 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 42,2 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de 5,1 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 2,8 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Danemarca a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (de exemplu, garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 28,4 % din PIB. Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este de mai puțin de 1⁄2 % din PIB. |
| --- | --- |

(7)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Danemarcei a fost de 1,1 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 42,2 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de 5,1 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 2,8 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Danemarca a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (de exemplu, garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 28,4 % din PIB. Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este de mai puțin de 1⁄2 % din PIB.

| (8) | La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Danemarcei, întrucât deficitul său public este planificat să depășească valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului a fost îndeplinit. |
| --- | --- |

(8)

La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Danemarcei, întrucât deficitul său public este planificat să depășească valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului a fost îndeplinit.

| (9) | Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este prudent în 2021 și realist în 2022. Potrivit previziunilor programului de convergență pentru 2021, PIB-ul real ar urma să crească cu 2,1 % în 2021 și cu 3,8 % în 2022. Prin comparație, potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, creșterea PIB-ului real ar urma să fie de 2,9 % în 2021 și de 3,5 % în 2022. Principalele diferențe sunt legate de ipotezele cu privire la evoluția pandemiei de COVID-19 și la restricțiile aferente din 2021. |
| --- | --- |

(9)

Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este prudent în 2021 și realist în 2022. Potrivit previziunilor programului de convergență pentru 2021, PIB-ul real ar urma să crească cu 2,1 % în 2021 și cu 3,8 % în 2022. Prin comparație, potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, creșterea PIB-ului real ar urma să fie de 2,9 % în 2021 și de 3,5 % în 2022. Principalele diferențe sunt legate de ipotezele cu privire la evoluția pandemiei de COVID-19 și la restricțiile aferente din 2021.

| (10) | În programul său de convergență pentru 2021, guvernul planifică o creștere a deficitului public de la -1,1 % din PIB în 2020 la -3,3 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să scadă la 40,7 % din PIB în 2021. Conform programului de convergență pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge 7 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 1,2 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează un deficit mai mic în 2021, reflectând un scenariu macroeconomic mai solid și o prognoză a mai optimistă pe partea veniturilor din impozitul pe randamentul fondurilor de pensii. |
| --- | --- |

(10)

În programul său de convergență pentru 2021, guvernul planifică o creștere a deficitului public de la -1,1 % din PIB în 2020 la -3,3 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să scadă la 40,7 % din PIB în 2021. Conform programului de convergență pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge 7 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 1,2 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează un deficit mai mic în 2021, reflectând un scenariu macroeconomic mai solid și o prognoză a mai optimistă pe partea veniturilor din impozitul pe randamentul fondurilor de pensii.

| (11) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Danemarca a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Danemarca în 2020 și 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și în 2021 sunt fie temporare, fie contrabalansate de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(11)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Danemarca a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Danemarca în 2020 și 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și în 2021 sunt fie temporare, fie contrabalansate de măsuri compensatorii.

| (12) | Programul de convergență pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,2 % din PIB în 2021, 0,2 % în 2022, 0,1 % în 2023, 0,1 % în 2024 și 0,03 % în 2025. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ aceste granturi în proiecțiile bugetare. |
| --- | --- |

(12)

Programul de convergență pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,2 % din PIB în 2021, 0,2 % în 2022, 0,1 % în 2023, 0,1 % în 2024 și 0,03 % în 2025. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ aceste granturi în proiecțiile bugetare.

| (13) | Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare. |
| --- | --- |

(13)

Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

| (14) | În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii.
  Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției investițiilor și a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(14)

În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii.

Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției investițiilor și a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național.

| (15) | În programul său de convergență pentru 2021, deficitul public al Danemarcei este planificat să scadă la 0,9 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a unei întreruperi a măsurilor de sprijin temporare adoptate în 2020 și în 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 41,3 % din PIB în 2022. Aceste proiecții corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la +1,6 % din PIB (6). Se preconizează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii va rămâne neschimbată. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră (7). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 1,0 puncte procentuale din PIB. |
| --- | --- |

(15)

În programul său de convergență pentru 2021, deficitul public al Danemarcei este planificat să scadă la 0,9 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a unei întreruperi a măsurilor de sprijin temporare adoptate în 2020 și în 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 41,3 % din PIB în 2022. Aceste proiecții corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la +1,6 % din PIB (6). Se preconizează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii va rămâne neschimbată. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră (7). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 1,0 puncte procentuale din PIB.

| (16) | Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale. |
| --- | --- |

(16)

Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

| (17) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de convergență pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 0,7 % din PIB în 2023 la 0,6 % din PIB în 2024 și să ajungă la un echilibru în 2025. Pe baza programului de convergență pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 0,2 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB (8). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție neutră. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 3 1⁄2 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Danemarcei. |
| --- | --- |

(17)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de convergență pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 0,7 % din PIB în 2023 la 0,6 % din PIB în 2024 și să ajungă la un echilibru în 2025. Pe baza programului de convergență pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 0,2 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB (8). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție neutră. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 3 1⁄2 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Danemarcei.

| (18) | În programul de convergență pentru 2021, ponderea datoriei publice este planificată să scadă de la 41,6 % din PIB în 2023 la 41,3 % din PIB în 2024. Se consideră că Danemarca se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei. |
| --- | --- |

(18)

În programul de convergență pentru 2021, ponderea datoriei publice este planificată să scadă de la 41,6 % din PIB în 2023 la 41,3 % din PIB în 2024. Se consideră că Danemarca se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei.

| (19) | Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci. |
| --- | --- |

(19)

Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci.

| (20) | Consiliul a evaluat programul de convergență pentru 2021 și măsurile luate de Danemarca ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020, |
| --- | --- |

(20)

Consiliul a evaluat programul de convergență pentru 2021 și măsurile luate de Danemarca ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

RECOMANDĂ CA DANEMARCA:

1.

Să mențină în 2022 o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

2.

Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

3.

Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special investițiilor de sprijinire a tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, după caz, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Danemarcei și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 22).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

5

(6)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

6

(7)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,6 puncte procentuale din PIB.

7

(8)  Se estimează că celelalte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor oferi o contribuție neutră.

8

(9)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord.

9

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/18

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Germaniei pentru 2021

(2021/C 304/05)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Germaniei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, Consiliul a recomandat Germaniei să urmărească, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare menite să permită obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind, în același timp, investițiile. |
| --- | --- |

(2)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Germaniei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, Consiliul a recomandat Germaniei să urmărească, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare menite să permită obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind, în același timp, investițiile.

| (3) | Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână expansioniste în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți. |
| --- | --- |

(3)

Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână expansioniste în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

| (4) | La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Germaniei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. |
| --- | --- |

(4)

La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Germaniei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile.

| (5) | Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(5)

Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (6) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(6)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (7) | În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ-cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(7)

În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ-cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (8) | La 27 aprilie 2021, Germania și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(8)

La 27 aprilie 2021, Germania și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (9) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Germaniei a fost de 4,2 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 69,8 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de -5,9 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de – 31⁄2 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Germania a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (de exemplu, garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 25 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu aproximativ 11⁄2 % din PIB. |
| --- | --- |

(9)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Germaniei a fost de 4,2 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 69,8 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de -5,9 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de – 31⁄2 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Germania a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (de exemplu, garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 25 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu aproximativ 11⁄2 % din PIB.

| (10) | La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Germaniei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat. |
| --- | --- |

(10)

La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Germaniei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat.

| (11) | Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este realist în 2021 și prudent în 2022. Programul de stabilitate pentru 2021 prognozează o creștere a PIB-ului real de 3,0 % în 2021 și de 2,6 % în 2022, față de previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 de 3,4 % și, respectiv, 4,1 %. Diferența provine din așteptarea autorităților cu privire la o redresare mai rapidă decât fusese anticipat a consumului privat, dar la o creștere mai puțin viguroasă a exporturilor în 2021. Pentru 2022, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 sunt determinate de o revenire întârziată, dar puternică a consumului. Previziunile din programul de stabilitate pentru 2021 presupun o revenire la nivelul de dinainte de criză al producției în cursul anului 2022, în timp ce se preconizează că ocuparea forței de muncă și consumul privat necesită ceva mai mult timp pentru a se redresa. |
| --- | --- |

(11)

Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este realist în 2021 și prudent în 2022. Programul de stabilitate pentru 2021 prognozează o creștere a PIB-ului real de 3,0 % în 2021 și de 2,6 % în 2022, față de previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 de 3,4 % și, respectiv, 4,1 %. Diferența provine din așteptarea autorităților cu privire la o redresare mai rapidă decât fusese anticipat a consumului privat, dar la o creștere mai puțin viguroasă a exporturilor în 2021. Pentru 2022, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 sunt determinate de o revenire întârziată, dar puternică a consumului. Previziunile din programul de stabilitate pentru 2021 presupun o revenire la nivelul de dinainte de criză al producției în cursul anului 2022, în timp ce se preconizează că ocuparea forței de muncă și consumul privat necesită ceva mai mult timp pentru a se redresa.

| (12) | În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul planifică o creștere a deficitului public de la 4,2 % din PIB în 2020 la 9 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească în continuare la 741⁄2 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -10,6 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 61⁄4 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. În previziunile sale din primăvara anului 2021, Comisia se așteaptă la un impact bugetar mai redus al măsurilor de combatere a pandemiei de COVID-19 și de sprijinire a economiei, prognozând un deficit mai mic decât cel din programul de stabilitate pentru 2021, la 7,5 % din PIB în 2021, cu o pondere a datoriei de 73,1 % din PIB. |
| --- | --- |

(12)

În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul planifică o creștere a deficitului public de la 4,2 % din PIB în 2020 la 9 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească în continuare la 741⁄2 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -10,6 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 61⁄4 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. În previziunile sale din primăvara anului 2021, Comisia se așteaptă la un impact bugetar mai redus al măsurilor de combatere a pandemiei de COVID-19 și de sprijinire a economiei, prognozând un deficit mai mic decât cel din programul de stabilitate pentru 2021, la 7,5 % din PIB în 2021, cu o pondere a datoriei de 73,1 % din PIB.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Germania a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Germania în 2020 și 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023, impactul rezidual cumulativ al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 1 % din PIB. De asemenea, aceste măsuri fără caracter temporar includ investiții de aproximativ1/10 % din PIB, care se preconizează că vor sprijini creșterea potențială pe termen mediu și, prin urmare, sustenabilitatea. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Germania a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Germania în 2020 și 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023, impactul rezidual cumulativ al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 1 % din PIB. De asemenea, aceste măsuri fără caracter temporar includ investiții de aproximativ1/10 % din PIB, care se preconizează că vor sprijini creșterea potențială pe termen mediu și, prin urmare, sustenabilitatea.

| (14) | Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,03 % din PIB în 2020, 0,3 % în 2021, 0,1 % în 2022, 0,1 % în 2023, 0,1 % în 2024, 0,1 % în 2025 și 0,04 % în 2026. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ aceste granturi în proiecțiile bugetare. |
| --- | --- |

(14)

Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,03 % din PIB în 2020, 0,3 % în 2021, 0,1 % în 2022, 0,1 % în 2023, 0,1 % în 2024, 0,1 % în 2025 și 0,04 % în 2026. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ aceste granturi în proiecțiile bugetare.

| (15) | Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns semnificativ în materie de politici pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare. |
| --- | --- |

(15)

Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns semnificativ în materie de politici pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

| (16) | Ca în abordarea urmărită în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției investițiilor și a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(16)

Ca în abordarea urmărită în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției investițiilor și a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național.

| (17) | În programul de stabilitate pentru 2021, deficitul public al Germaniei este planificat să scadă la 3 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor de sprijin temporare adoptate în 2020 și 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să scadă la 74 % din PIB în 2022. Aceste proiecții corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la +0,5 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,2 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor avea o contribuție restrictivă de 0,3 puncte procentuale din PIB. |
| --- | --- |

(17)

În programul de stabilitate pentru 2021, deficitul public al Germaniei este planificat să scadă la 3 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor de sprijin temporare adoptate în 2020 și 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să scadă la 74 % din PIB în 2022. Aceste proiecții corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la +0,5 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,2 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor avea o contribuție restrictivă de 0,3 puncte procentuale din PIB.

| (18) | Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale. |
| --- | --- |

(18)

Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

| (19) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu din programul de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 11⁄2 % în 2023 la 1⁄2 % din PIB în 2024, ajungând la un buget echilibrat de 0 % din PIB în 2025. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la +0,9 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va rămâne neschimbată. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră (8). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 0,7 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 23⁄4 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Germaniei. |
| --- | --- |

(19)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu din programul de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 11⁄2 % în 2023 la 1⁄2 % din PIB în 2024, ajungând la un buget echilibrat de 0 % din PIB în 2025. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la +0,9 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va rămâne neschimbată. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră (8). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 0,7 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 23⁄4 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Germaniei.

| (20) | Ponderea datoriei publice este planificată să scadă de la 731⁄4 % din PIB în 2023 la 72 % din PIB în 2024. Se consideră că Germania se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei. |
| --- | --- |

(20)

Ponderea datoriei publice este planificată să scadă de la 731⁄4 % din PIB în 2023 la 72 % din PIB în 2024. Se consideră că Germania se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei.

| (21) | Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci. |
| --- | --- |

(21)

Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci.

| (22) | Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Germania ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020, |
| --- | --- |

(22)

Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Germania ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

RECOMANDĂ GERMANIEI:

1.

Să mențină în 2022 o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

2.

Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

3.

Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special investițiilor de sprijinire a tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, după caz, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind programul național de reformă al Germaniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Germaniei pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 27).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

5

(6)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică fiscală expansionistă.

6

(7)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB.

7

(8)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

8

(9)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord.

9

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/23

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Estoniei pentru 2021

(2021/C 304/06)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Estoniei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Estoniei să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind în același timp investițiile. |
| --- | --- |

(2)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Estoniei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Estoniei să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind în același timp investițiile.

| (3) | Recomandarea din 2021 a Consiliului privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână expansioniste în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătând în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele Membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți. |
| --- | --- |

(3)

Recomandarea din 2021 a Consiliului privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână expansioniste în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătând în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele Membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

| (4) | La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Estoniei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. |
| --- | --- |

(4)

La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Estoniei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile.

| (5) | Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(5)

Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (6) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână expansionistă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare expansioniste în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să aplice politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(6)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână expansionistă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare expansioniste în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să aplice politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (7) | În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(7)

În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (8) | La 30 aprilie 2021, Estonia și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(8)

La 30 aprilie 2021, Estonia și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (9) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Estoniei a fost de 4,9 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 18,2 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de -4,7 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 2,7 % (5) în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Estonia a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (de exemplu, garanții și amânări la plata impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 1,5 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este de mai puțin de 1⁄2 % din PIB. |
| --- | --- |

(9)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Estoniei a fost de 4,9 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 18,2 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de -4,7 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 2,7 % (5) în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Estonia a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (de exemplu, garanții și amânări la plata impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 1,5 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este de mai puțin de 1⁄2 % din PIB.

| (10) | La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Estoniei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit. |
| --- | --- |

(10)

La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Estoniei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit.

| (11) | Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este realist în 2021 și 2022. Conform programului de stabilitate pentru 2021, creșterea PIB-ului real este proiectată la 2,5 % în 2021 și la 4,8 % în 2022. Această estimare corespunde previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, care indică o creștere a PIB-ului real de 2,8 % în 2021 și de 5,0 % în 2022. |
| --- | --- |

(11)

Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este realist în 2021 și 2022. Conform programului de stabilitate pentru 2021, creșterea PIB-ului real este proiectată la 2,5 % în 2021 și la 4,8 % în 2022. Această estimare corespunde previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, care indică o creștere a PIB-ului real de 2,8 % în 2021 și de 5,0 % în 2022.

| (12) | În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul planifică o creștere a deficitului public de la 4,9 % din PIB în 2020 la 6 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 21,4 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că variația soldului bugetar primar în 2021 față de nivelul de anterior crizei (2019) va atinge 6,3 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 3,3 % din PIB luate în 2020 și 2021 în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste proiecții sunt conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. |
| --- | --- |

(12)

În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul planifică o creștere a deficitului public de la 4,9 % din PIB în 2020 la 6 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 21,4 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că variația soldului bugetar primar în 2021 față de nivelul de anterior crizei (2019) va atinge 6,3 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 3,3 % din PIB luate în 2020 și 2021 în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste proiecții sunt conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Estonia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când introduc măsuri permanente, statele membre ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Estonia în 2020 și în 2021 au fost în concordanță cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023, impactul rezidual cumulativ al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 1 % din PIB, constând în principal în cheltuieli curente. De asemenea, aceste măsuri fără caracter temporar includ investiții de aproximativ 1⁄3 % din PIB, despre care se preconizează că vor sprijini creșterea potențială pe termen mediu și implicit sustenabilitatea. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Estonia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când introduc măsuri permanente, statele membre ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Estonia în 2020 și în 2021 au fost în concordanță cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023, impactul rezidual cumulativ al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 1 % din PIB, constând în principal în cheltuieli curente. De asemenea, aceste măsuri fără caracter temporar includ investiții de aproximativ 1⁄3 % din PIB, despre care se preconizează că vor sprijini creșterea potențială pe termen mediu și implicit sustenabilitatea.

| (14) | Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,4 % în 2021, 0,5 % în 2022, 0,7 % în 2023 și 0,7 % în 2024. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ aceste granturi în proiecțiile bugetare. |
| --- | --- |

(14)

Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,4 % în 2021, 0,5 % în 2022, 0,7 % în 2023 și 0,7 % în 2024. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ aceste granturi în proiecțiile bugetare.

| (15) | Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns semnificativ în materie de politici pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (6) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare. |
| --- | --- |

(15)

Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns semnificativ în materie de politici pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (6) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

| (16) | În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției investițiilor și a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(16)

În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției investițiilor și a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național.

| (17) | În programul său de stabilitate pentru 2021, deficitul public al Estoniei este planificat să scadă la 3,8 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a redresării economice și a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 24,6 % din PIB în 2022. Aceste proiecții sunt conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la +1,6 % din PIB (7). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,2 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB (8). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 1,7 puncte procentuale din PIB. |
| --- | --- |

(17)

În programul său de stabilitate pentru 2021, deficitul public al Estoniei este planificat să scadă la 3,8 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a redresării economice și a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 24,6 % din PIB în 2022. Aceste proiecții sunt conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la +1,6 % din PIB (7). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,2 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB (8). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 1,7 puncte procentuale din PIB.

| (18) | Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale. |
| --- | --- |

(18)

Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

| (19) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 3,2 % în 2023 la 2,2 % din PIB în 2024. Prin urmare, deficitul public este planificat ca în 2024 să nu mai depășească valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 1,1 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,4 puncte procentuale din PIB (9). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 0,5 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 53⁄4 % (10). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Estoniei. |
| --- | --- |

(19)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 3,2 % în 2023 la 2,2 % din PIB în 2024. Prin urmare, deficitul public este planificat ca în 2024 să nu mai depășească valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 1,1 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,4 puncte procentuale din PIB (9). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 0,5 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 53⁄4 % (10). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Estoniei.

| (20) | Ponderea datoriei publice este planificată să crească de la 27,4 % din PIB în 2023 la 28 % din PIB în 2024. Se consideră că Estonia se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei. |
| --- | --- |

(20)

Ponderea datoriei publice este planificată să crească de la 27,4 % din PIB în 2023 la 28 % din PIB în 2024. Se consideră că Estonia se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei.

| (21) | Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci. |
| --- | --- |

(21)

Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci.

| (22) | Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Estonia ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020, |
| --- | --- |

(22)

Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Estonia ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

RECOMANDĂ ESTONIEI:

1.

În 2022, să mențină o orientare bugetară expansionistă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

2.

Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

3.

Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special investițiilor de sprijinire a tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, după caz, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind programul național de reformă al Estoniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Estoniei pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 33).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  Programul de stabilitate pentru 2021 nu include o estimare a valorii totale a măsurilor bugetare discreționare.

5

(6)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

6

(7)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

7

(8)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,2 puncte procentuale din PIB.

8

(9)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră.

9

(10)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord.

10

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/28

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Irlandei pentru 2021

(2021/C 304/07)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Irlandei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, acesta a recomandat Irlandei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. |
| --- | --- |

(2)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Irlandei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, acesta a recomandat Irlandei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile.

| (3) | Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență trebuie să fie eliminate treptat, combătând în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele Membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți. |
| --- | --- |

(3)

Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență trebuie să fie eliminate treptat, combătând în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele Membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

| (4) | La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Irlandei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. |
| --- | --- |

(4)

La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Irlandei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile.

| (5) | Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(5)

Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (6) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(6)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (7) | În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(7)

În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (8) | La 30 aprilie 2021, Irlanda și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(8)

La 30 aprilie 2021, Irlanda și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (9) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Irlandei a fost de 5,0 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 59,5 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de -5,7 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 3,9 % în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Irlanda a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 1,2 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 se situează sub 1⁄2 % din PIB. |
| --- | --- |

(9)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Irlandei a fost de 5,0 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 59,5 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de -5,7 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 3,9 % în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Irlanda a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 1,2 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 se situează sub 1⁄2 % din PIB.

| (10) | La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Irlandei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit. |
| --- | --- |

(10)

La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Irlandei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit.

| (11) | Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este realist în 2021 și 2022. După o creștere a PIB-ului real de 3,4 % în 2020, programul de stabilitate preconizează o creștere de 4,5 % în 2021, care corespunde previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. În 2022, atât programul de stabilitate pentru 2021, cât și Comisia estimează o creștere anuală de 5,0 % a PIB-ului real. |
| --- | --- |

(11)

Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este realist în 2021 și 2022. După o creștere a PIB-ului real de 3,4 % în 2020, programul de stabilitate preconizează o creștere de 4,5 % în 2021, care corespunde previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. În 2022, atât programul de stabilitate pentru 2021, cât și Comisia estimează o creștere anuală de 5,0 % a PIB-ului real.

| (12) | În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 5,0 % din PIB în 2020 la 4,7 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 62,2 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, deteriorarea soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge 5,4 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 3,5 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste previziuni corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. |
| --- | --- |

(12)

În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 5,0 % din PIB în 2020 la 4,7 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 62,2 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, deteriorarea soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge 5,4 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 3,5 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste previziuni corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Irlanda a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare trebuie să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile trebuie să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele trebuie să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Irlanda în 2020 și în 2021 au fost în concordanță cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 sunt în principal temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Irlanda a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare trebuie să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile trebuie să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele trebuie să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Irlanda în 2020 și în 2021 au fost în concordanță cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 sunt în principal temporare sau însoțite de măsuri compensatorii.

| (14) | Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,02 % din PIB în 2022, 0,07 % în 2023, 0,06 % în 2024 și 0,04 % în 2025. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează o integrare simplificată și liniară a cheltuielilor finanțate în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență, în valoare de 0,06 % în 2021 și 0,04 % în 2022. |
| --- | --- |

(14)

Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,02 % din PIB în 2022, 0,07 % în 2023, 0,06 % în 2024 și 0,04 % în 2025. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează o integrare simplificată și liniară a cheltuielilor finanțate în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență, în valoare de 0,06 % în 2021 și 0,04 % în 2022.

| (15) | Indicatorii de ajustare fiscală stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare. |
| --- | --- |

(15)

Indicatorii de ajustare fiscală stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

| (16) | În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(16)

În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național.

| (17) | În programul său de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Irlandei va scădea la 2,8 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să scadă la 60,2 % din PIB în 2022. Aceste previziuni corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -0,4 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,2 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,2 puncte procentuale din PIB. |
| --- | --- |

(17)

În programul său de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Irlandei va scădea la 2,8 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să scadă la 60,2 % din PIB în 2022. Aceste previziuni corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -0,4 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,2 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,2 puncte procentuale din PIB.

| (18) | Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale. |
| --- | --- |

(18)

Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

| (19) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 1,2 % din PIB în 2023 la 0,7 % din PIB în 2024 și la 0,2 % din PIB în 2025. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 1,6 % din PIB în 2023 și în 2024. Se preconizează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii va rămâne neschimbată. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB (8). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție restrictivă de 1,4 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 61⁄2 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Irlandei. |
| --- | --- |

(19)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 1,2 % din PIB în 2023 la 0,7 % din PIB în 2024 și la 0,2 % din PIB în 2025. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 1,6 % din PIB în 2023 și în 2024. Se preconizează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii va rămâne neschimbată. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB (8). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție restrictivă de 1,4 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 61⁄2 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Irlandei.

| (20) | Ponderea datoriei publice este planificată să scadă de la 59,0 % din PIB în 2023 la 57,7 % din PIB în 2024. Se consideră că Irlanda se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei. |
| --- | --- |

(20)

Ponderea datoriei publice este planificată să scadă de la 59,0 % din PIB în 2023 la 57,7 % din PIB în 2024. Se consideră că Irlanda se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei.

| (21) | Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine a scăzut suficient până atunci. |
| --- | --- |

(21)

Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine a scăzut suficient până atunci.

| (22) | Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Irlanda ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020, |
| --- | --- |

(22)

Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Irlanda ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

RECOMANDĂ CA IRLANDA:

1.

În 2022, să aplice o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

2.

Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

3.

Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului național, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special investițiilor de sprijinire a tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, după caz, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind programul național de reformă al Irlandei și care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Irlandei pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 39).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

5

(6)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

6

(7)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

7

(8)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,3 puncte procentuale din PIB.

8

(9)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia convenită de comun acord.

9

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/33

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Greciei pentru 2021

(2021/C 304/08)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Greciei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, acesta a recomandat Greciei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. |
| --- | --- |

(2)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Greciei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, acesta a recomandat Greciei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile.

| (3) | Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele Membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți. |
| --- | --- |

(3)

Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele Membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

| (4) | La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Greciei era în general aliniat la recomandările privind politica bugetară prevăzute în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. |
| --- | --- |

(4)

La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Greciei era în general aliniat la recomandările privind politica bugetară prevăzute în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile.

| (5) | Instrumentul NextGenerationEU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4) de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(5)

Instrumentul NextGenerationEU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4) de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (6) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(6)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (7) | În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ-cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(7)

În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ-cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (8) | În urma finalizării cu succes a programului de asistență financiară din cadrul Mecanismului european de stabilitate în 2018, Grecia face obiectul unei supravegheri mai stricte în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5). Activarea supravegherii mai stricte pentru Grecia în temeiul Deciziilor de punere în aplicare (UE) 2018/1192 (6) și (UE) 2021/271 (7) ale Comisiei confirmă faptul că, pe termen mediu, Grecia trebuie să adopte în continuare măsuri pentru a aborda potențialele surse de dezechilibre macroeconomice, punând în aplicare în același timp reforme structurale pentru a sprijini o creștere economică solidă și durabilă. În cadrul reuniunii Eurogrupului din 22 iunie 2018, Grecia și-a luat angajamentul de a continua toate reformele-cheie adoptate în cadrul programului până la finalizarea integrală a acestora. De asemenea, Grecia s-a angajat să pună în aplicare măsuri specifice legate de politicile bugetare și bugetar-structurale, asistența socială, stabilitatea financiară, piața forței de muncă și piața produselor, privatizare, funcționarea sistemului de justiție, administrația publică și lupta anticorupție. Aceste reforme structurale sunt din ce în ce mai importante în contextul eforturilor Greciei de a-și relansa economia. Punerea în aplicare și finalizarea cu succes a acestor reforme ar trebui să contribuie în mod semnificativ la sprijinirea creșterii economice a Greciei pe termen mediu și lung. Grecia face obiectul unei raportări trimestriale cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a angajamentelor asumate în cadrul supravegherii mai stricte. Un raport favorabil poate, pe o bază semestrială, să deschidă calea pentru aplicarea unor măsuri de reducere a datoriei în valoare de 0,7 % din produsul intern brut (PIB) pe an. Activarea primelor patru tranșe de măsuri care vizează datoria și sunt condiționate de politici în valoare totală de 3 252 milioane EUR a fost convenită de Eurogrup în aprilie 2019, decembrie 2019, iunie 2020 și, respectiv, noiembrie 2020. Cel de al zecelea raport privind supravegherea mai strictă, care evaluează progresele realizate de Grecia în ceea ce privește punerea în aplicare a angajamentelor sale, a fost publicat la 2 iunie 2021. |
| --- | --- |

(8)

În urma finalizării cu succes a programului de asistență financiară din cadrul Mecanismului european de stabilitate în 2018, Grecia face obiectul unei supravegheri mai stricte în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5). Activarea supravegherii mai stricte pentru Grecia în temeiul Deciziilor de punere în aplicare (UE) 2018/1192 (6) și (UE) 2021/271 (7) ale Comisiei confirmă faptul că, pe termen mediu, Grecia trebuie să adopte în continuare măsuri pentru a aborda potențialele surse de dezechilibre macroeconomice, punând în aplicare în același timp reforme structurale pentru a sprijini o creștere economică solidă și durabilă. În cadrul reuniunii Eurogrupului din 22 iunie 2018, Grecia și-a luat angajamentul de a continua toate reformele-cheie adoptate în cadrul programului până la finalizarea integrală a acestora. De asemenea, Grecia s-a angajat să pună în aplicare măsuri specifice legate de politicile bugetare și bugetar-structurale, asistența socială, stabilitatea financiară, piața forței de muncă și piața produselor, privatizare, funcționarea sistemului de justiție, administrația publică și lupta anticorupție. Aceste reforme structurale sunt din ce în ce mai importante în contextul eforturilor Greciei de a-și relansa economia. Punerea în aplicare și finalizarea cu succes a acestor reforme ar trebui să contribuie în mod semnificativ la sprijinirea creșterii economice a Greciei pe termen mediu și lung. Grecia face obiectul unei raportări trimestriale cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a angajamentelor asumate în cadrul supravegherii mai stricte. Un raport favorabil poate, pe o bază semestrială, să deschidă calea pentru aplicarea unor măsuri de reducere a datoriei în valoare de 0,7 % din produsul intern brut (PIB) pe an. Activarea primelor patru tranșe de măsuri care vizează datoria și sunt condiționate de politici în valoare totală de 3 252 milioane EUR a fost convenită de Eurogrup în aprilie 2019, decembrie 2019, iunie 2020 și, respectiv, noiembrie 2020. Cel de al zecelea raport privind supravegherea mai strictă, care evaluează progresele realizate de Grecia în ceea ce privește punerea în aplicare a angajamentelor sale, a fost publicat la 2 iunie 2021.

| (9) | La 29 aprilie 2021, Grecia și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(9)

La 29 aprilie 2021, Grecia și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (10) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Greciei a fost de 9,7 % din PIB, în timp ce datoria publică a crescut la 205,6 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de 11,3 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 5,9 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Grecia a oferit, de asemenea, un sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și gospodăriilor (și anume garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 2,2 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 se situează sub 1⁄2 % din PIB. |
| --- | --- |

(10)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Greciei a fost de 9,7 % din PIB, în timp ce datoria publică a crescut la 205,6 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de 11,3 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 5,9 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Grecia a oferit, de asemenea, un sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și gospodăriilor (și anume garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 2,2 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 se situează sub 1⁄2 % din PIB.

| (11) | La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din Tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Greciei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat. |
| --- | --- |

(11)

La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din Tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Greciei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat.

| (12) | Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este prudent în 2021 și estimează că creșterea PIB-ului real va fi cu aproximativ 0,5 puncte procentuale mai mică decât cea estimată în previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Această diferență provine din diferitele ipoteze cu privire la evoluția pandemiei de COVID-19, la absorbția de fonduri în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și la ritmul de redresare a sectorului turismului. Proiecțiile macroeconomice pentru 2022 din programul de stabilitate pentru 2021 sunt strâns aliniate la previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. |
| --- | --- |

(12)

Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este prudent în 2021 și estimează că creșterea PIB-ului real va fi cu aproximativ 0,5 puncte procentuale mai mică decât cea estimată în previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Această diferență provine din diferitele ipoteze cu privire la evoluția pandemiei de COVID-19, la absorbția de fonduri în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și la ritmul de redresare a sectorului turismului. Proiecțiile macroeconomice pentru 2022 din programul de stabilitate pentru 2021 sunt strâns aliniate la previziunile Comisiei din primăvara anului 2021.

| (13) | În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o creștere a deficitului public de la 9,7 % din PIB în 2020 la 9,9 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să scadă la 204,8 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -11,6 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 6,4 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Proiecțiile deficitului public sunt conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. În ceea ce privește ponderea datoriei, proiecțiile prezentate în programul de stabilitate pentru 2021 se situează sub previziunile Comisiei din primăvara anului 2021, care estimează că ponderea datoriei va ajunge la 208,8 % din PIB. Diferența reflectă diferite ipoteze cu privire la încasările din privatizare, acumularea netă de active financiare și ajustările dintre contabilitatea de casă și contabilitatea de angajamente. |
| --- | --- |

(13)

În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o creștere a deficitului public de la 9,7 % din PIB în 2020 la 9,9 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să scadă la 204,8 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -11,6 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 6,4 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Proiecțiile deficitului public sunt conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. În ceea ce privește ponderea datoriei, proiecțiile prezentate în programul de stabilitate pentru 2021 se situează sub previziunile Comisiei din primăvara anului 2021, care estimează că ponderea datoriei va ajunge la 208,8 % din PIB. Diferența reflectă diferite ipoteze cu privire la încasările din privatizare, acumularea netă de active financiare și ajustările dintre contabilitatea de casă și contabilitatea de angajamente.

| (14) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Grecia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Grecia în 2020 și 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 și anunțate pentru 2022 sunt temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(14)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Grecia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Grecia în 2020 și 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 și anunțate pentru 2022 sunt temporare sau însoțite de măsuri compensatorii.

| (15) | Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,9 % din PIB în 2021, 1,7 % din PIB în 2022, 1,6 % din PIB în 2023, 1,6 % din PIB în 2024, 1,5 % din PIB în 2025 și 1,5 % din PIB în 2026. De asemenea, programul presupune împrumuturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 1,4 % din PIB în 2021, 1,4 % din PIB în 2022, 1,1 % din PIB în 2023, 1,1 % din PIB în 2024, 1 % din PIB în 2025 și 0,5 % în 2026. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ aceste granturi în proiecțiile bugetare, în timp ce, pentru împrumuturi, acestea prevăd o valoare mai mică în 2022 bazată pe o plată anuală uniformă după 2021. |
| --- | --- |

(15)

Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,9 % din PIB în 2021, 1,7 % din PIB în 2022, 1,6 % din PIB în 2023, 1,6 % din PIB în 2024, 1,5 % din PIB în 2025 și 1,5 % din PIB în 2026. De asemenea, programul presupune împrumuturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 1,4 % din PIB în 2021, 1,4 % din PIB în 2022, 1,1 % din PIB în 2023, 1,1 % din PIB în 2024, 1 % din PIB în 2025 și 0,5 % în 2026. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ aceste granturi în proiecțiile bugetare, în timp ce, pentru împrumuturi, acestea prevăd o valoare mai mică în 2022 bazată pe o plată anuală uniformă după 2021.

| (16) | Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns în materie de politici semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (8) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare. |
| --- | --- |

(16)

Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns în materie de politici semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (8) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

| (17) | În mod similar abordării urmărite în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției investițiilor și a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(17)

În mod similar abordării urmărite în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției investițiilor și a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național.

| (18) | În programul său de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Greciei va scădea la 2,9 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a redresării economice așteptate și a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea la 189,5 % din PIB în 2022. Proiecțiile deficitului public sunt conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. În ceea ce privește ponderea datoriei, proiecțiile prezentate în programul de stabilitate pentru 2021 se situează sub previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Diferența se explică prin diferite ipoteze privind soldul de numerar, încasările din privatizare și acumularea netă de active financiare. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -2,4 % din PIB (9). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,3 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,9 puncte procentuale din PIB (10). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,3 puncte procentuale din PIB. |
| --- | --- |

(18)

În programul său de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Greciei va scădea la 2,9 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a redresării economice așteptate și a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea la 189,5 % din PIB în 2022. Proiecțiile deficitului public sunt conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. În ceea ce privește ponderea datoriei, proiecțiile prezentate în programul de stabilitate pentru 2021 se situează sub previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Diferența se explică prin diferite ipoteze privind soldul de numerar, încasările din privatizare și acumularea netă de active financiare. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -2,4 % din PIB (9). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,3 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,9 puncte procentuale din PIB (10). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,3 puncte procentuale din PIB.

| (19) | Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale. |
| --- | --- |

(19)

Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

| (20) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu din programul de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public va ajunge la 0,4 % din PIB în 2023 și se va transforma într-un excedent de 0,6 % din PIB în 2024. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 0,6 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră (11). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor avea o contribuție restrictivă de 0,6 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 11⁄4 % (12). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Greciei. |
| --- | --- |

(20)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu din programul de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public va ajunge la 0,4 % din PIB în 2023 și se va transforma într-un excedent de 0,6 % din PIB în 2024. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 0,6 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră (11). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor avea o contribuție restrictivă de 0,6 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 11⁄4 % (12). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Greciei.

| (21) | Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea de la 176,7 % din PIB în 2023 la 166,1 % din PIB în 2024. Având în vedere ponderea ridicată a datoriei Greciei, care se preconizează că va scădea doar treptat în timp, se consideră că Grecia se confruntă cu riscuri ridicate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei. Cel de al 10-lea raport privind supravegherea mai strictă evidențiază și alți factori relevanți în contextul unei evaluări generale a sustenabilității datoriei, și anume faptul că structura și profilul de scadență al datoriei publice atenuează vulnerabilitățile datoriei, în timp ce datoriile contingente reprezintă un risc suplimentar. |
| --- | --- |

(21)

Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea de la 176,7 % din PIB în 2023 la 166,1 % din PIB în 2024. Având în vedere ponderea ridicată a datoriei Greciei, care se preconizează că va scădea doar treptat în timp, se consideră că Grecia se confruntă cu riscuri ridicate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei. Cel de al 10-lea raport privind supravegherea mai strictă evidențiază și alți factori relevanți în contextul unei evaluări generale a sustenabilității datoriei, și anume faptul că structura și profilul de scadență al datoriei publice atenuează vulnerabilitățile datoriei, în timp ce datoriile contingente reprezintă un risc suplimentar.

| (22) | Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci. |
| --- | --- |

(22)

Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci.

| (23) | Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Grecia ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020, |
| --- | --- |

(23)

Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Grecia ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

RECOMANDĂ GRECIEI:

1.

Să utilizeze în 2022 Mecanismul de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării, urmărind în același timp politici bugetare prudente. Să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

2.

Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

3.

Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special investițiilor de sprijinire a tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, după caz, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Greciei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Greciei pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 46).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (JO L 140, 27.5.2013, p. 1).

5

(6)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1192 a Comisiei din 11 iulie 2018 cu privire la activarea unei supravegheri mai stricte pentru Grecia (JO L 211, 22.8.2018, p. 1).

6

(7)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/271 a Comisiei din 17 februarie 2021 privind prelungirea supravegherii mai stricte pentru Grecia (JO L 61, 22.2.2021, p. 3).

7

(8)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

8

(9)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică fiscală expansionistă.

9

(10)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,9 puncte procentuale din PIB.

10

(11)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

11

(12)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord.

12

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/38

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Spaniei pentru 2021

(2021/C 304/09)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Spaniei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Spaniei să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind în același timp investițiile. |
| --- | --- |

(2)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Spaniei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Spaniei să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind în același timp investițiile.

| (3) | Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți. |
| --- | --- |

(3)

Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

| (4) | La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Spaniei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. |
| --- | --- |

(4)

La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Spaniei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile.

| (5) | Instrumentul NextGenerationEU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(5)

Instrumentul NextGenerationEU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (6) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerații legate de sustenabilitatea finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(6)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerații legate de sustenabilitatea finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (7) | În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(7)

În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (8) | La 30 aprilie 2021, Spania și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(8)

La 30 aprilie 2021, Spania și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (9) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Spaniei a fost de 11,0 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 120,0 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de 8,1 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 4,0 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Spania a oferit, de asemenea, un sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și gospodăriilor (și anume garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 15 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu aproximativ 8 % din PIB. |
| --- | --- |

(9)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Spaniei a fost de 11,0 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 120,0 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de 8,1 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 4,0 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Spania a oferit, de asemenea, un sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și gospodăriilor (și anume garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 15 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu aproximativ 8 % din PIB.

| (10) | La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Spaniei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat. |
| --- | --- |

(10)

La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Spaniei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat.

| (11) | Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este realist în 2021 și 2022. Diferența de 0,6 puncte procentuale din PIB dintre estimările Comisiei (5,9 %) și estimările programului de stabilitate pentru 2021 (6,5 %) cu privire la creșterea PIB-ului în 2021 se explică prin profilurile de cheltuieli oarecum diferite legate de granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență. Comisia preconizează o absorbție mai graduală a granturilor în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență, în timp ce scenariul macroeconomic al programului de stabilitate pentru 2021 se bazează pe o utilizare a fondurilor mai concentrată la începutul perioadei, ceea ce conduce la o creștere economică mai mare. În 2022, proiecțiile sunt, în linii mari, conforme, cu o discrepanță minoră. |
| --- | --- |

(11)

Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este realist în 2021 și 2022. Diferența de 0,6 puncte procentuale din PIB dintre estimările Comisiei (5,9 %) și estimările programului de stabilitate pentru 2021 (6,5 %) cu privire la creșterea PIB-ului în 2021 se explică prin profilurile de cheltuieli oarecum diferite legate de granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență. Comisia preconizează o absorbție mai graduală a granturilor în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență, în timp ce scenariul macroeconomic al programului de stabilitate pentru 2021 se bazează pe o utilizare a fondurilor mai concentrată la începutul perioadei, ceea ce conduce la o creștere economică mai mare. În 2022, proiecțiile sunt, în linii mari, conforme, cu o discrepanță minoră.

| (12) | În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 11,0 % din PIB în 2020 la 8,4 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să scadă la 119,5 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge 5,8 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste proiecții se situează peste nivelul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, potrivit cărora deficitul se va situa la nivelul de 7,6 % din PIB. Diferența se explică prin diferența dintre estimările privind cheltuielile publice. În special, Comisia preconizează că cheltuielile publice pentru transferuri sociale și alte cheltuieli vor fi mai mici decât cele preconizate în programul de stabilitate pentru 2021. |
| --- | --- |

(12)

În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 11,0 % din PIB în 2020 la 8,4 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să scadă la 119,5 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge 5,8 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste proiecții se situează peste nivelul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, potrivit cărora deficitul se va situa la nivelul de 7,6 % din PIB. Diferența se explică prin diferența dintre estimările privind cheltuielile publice. În special, Comisia preconizează că cheltuielile publice pentru transferuri sociale și alte cheltuieli vor fi mai mici decât cele preconizate în programul de stabilitate pentru 2021.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Spania a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Spania în 2020 și în 2021 au fost în concordanță cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile discreționare adoptate de guvern în 2020 și în 2021 sunt fie temporare, fie contrabalansate de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Spania a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Spania în 2020 și în 2021 au fost în concordanță cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile discreționare adoptate de guvern în 2020 și în 2021 sunt fie temporare, fie contrabalansate de măsuri compensatorii.

| (14) | Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,04 % din PIB în 2020, 1,8 % în 2021, 1,9 % în 2022, 1,4 % în 2023 și 0,1 % în 2024. Finanțarea din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență este planificată să fie utilizată aproape în totalitate în perioada programului de stabilitate pentru 2021, întrucât aproximativ 95 % din granturile din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență alocate Spaniei ar fi utilizate în perioada 2021-2023. Programul de stabilitate pentru 2021 indică, de asemenea, posibilitatea de a solicita împrumuturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 6,3 % din PIB într-o etapă ulterioară. Acest lucru ar putea dubla dimensiunea planului de redresare și reziliență al Spaniei. Cu toate acestea, proiecțiile bugetare ale programului de stabilitate pentru 2021 nu includ impactul direct al granturilor din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență asupra planurilor de venituri și cheltuieli, ci doar impactul indirect legat de creșterea mai accentuată a PIB-ului. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 nu includ integral granturile din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență, astfel cum sunt prevăzute de Spania în proiecțiile sale bugetare până în 2022, ca urmare a diferitelor ipoteze cu privire la momentul în care proiectele din cadrul planului de redresare și reziliență al Spaniei vor avansa într-o etapă în care cheltuielile vor avea loc efectiv, astfel încât acestea să înceapă să aibă un impact și asupra creșterii PIB-ului. |
| --- | --- |

(14)

Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,04 % din PIB în 2020, 1,8 % în 2021, 1,9 % în 2022, 1,4 % în 2023 și 0,1 % în 2024. Finanțarea din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență este planificată să fie utilizată aproape în totalitate în perioada programului de stabilitate pentru 2021, întrucât aproximativ 95 % din granturile din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență alocate Spaniei ar fi utilizate în perioada 2021-2023. Programul de stabilitate pentru 2021 indică, de asemenea, posibilitatea de a solicita împrumuturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 6,3 % din PIB într-o etapă ulterioară. Acest lucru ar putea dubla dimensiunea planului de redresare și reziliență al Spaniei. Cu toate acestea, proiecțiile bugetare ale programului de stabilitate pentru 2021 nu includ impactul direct al granturilor din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență asupra planurilor de venituri și cheltuieli, ci doar impactul indirect legat de creșterea mai accentuată a PIB-ului. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 nu includ integral granturile din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență, astfel cum sunt prevăzute de Spania în proiecțiile sale bugetare până în 2022, ca urmare a diferitelor ipoteze cu privire la momentul în care proiectele din cadrul planului de redresare și reziliență al Spaniei vor avansa într-o etapă în care cheltuielile vor avea loc efectiv, astfel încât acestea să înceapă să aibă un impact și asupra creșterii PIB-ului.

| (15) | Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns în materie de politici semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare. |
| --- | --- |

(15)

Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns în materie de politici semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

| (16) | În mod similar abordării urmărite în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției investițiilor și a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(16)

În mod similar abordării urmărite în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției investițiilor și a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național.

| (17) | În programul său de stabilitate pentru 2021, deficitul public al Spaniei este planificat să scadă la 5,0 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a unei întreruperi a măsurilor de sprijin temporare adoptate în 2020 și în 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să scadă la 115,1 % din PIB în 2022. Aceste proiecții sunt, în linii mari, conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -0,5 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,6 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor oferi o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 0,4 puncte procentuale din PIB. |
| --- | --- |

(17)

În programul său de stabilitate pentru 2021, deficitul public al Spaniei este planificat să scadă la 5,0 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a unei întreruperi a măsurilor de sprijin temporare adoptate în 2020 și în 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să scadă la 115,1 % din PIB în 2022. Aceste proiecții sunt, în linii mari, conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -0,5 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,6 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor oferi o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 0,4 puncte procentuale din PIB.

| (18) | Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale. |
| --- | --- |

(18)

Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

| (19) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 4,0 % în 2023 la 3,2 % din PIB în 2024. Nu se preconizează ca deficitul public să revină la nivelul de sub 3 % din PIB pe durata programului de stabilitate pentru 2021. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la +0,9 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,9 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră (8). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,2 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 21⁄2 %. Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Spaniei. |
| --- | --- |

(19)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 4,0 % în 2023 la 3,2 % din PIB în 2024. Nu se preconizează ca deficitul public să revină la nivelul de sub 3 % din PIB pe durata programului de stabilitate pentru 2021. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la +0,9 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,9 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră (8). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,2 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 21⁄2 %. Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Spaniei.

| (20) | Ponderea datoriei publice este planificată să scadă de la 113,3 % din PIB în 2023 la 112,1 % din PIB în 2024. Având în vedere ponderea ridicată a datoriei, care se preconizează că va scădea doar treptat în timp, se consideră că Spania se confruntă cu riscuri ridicate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, în conformitate cu cea mai recentă analiză a sustenabilității datoriei. |
| --- | --- |

(20)

Ponderea datoriei publice este planificată să scadă de la 113,3 % din PIB în 2023 la 112,1 % din PIB în 2024. Având în vedere ponderea ridicată a datoriei, care se preconizează că va scădea doar treptat în timp, se consideră că Spania se confruntă cu riscuri ridicate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, în conformitate cu cea mai recentă analiză a sustenabilității datoriei.

| (21) | Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative și să includă elemente cuantificate diferențiate, ca parte a orientărilor pe termen mediu. În 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci. |
| --- | --- |

(21)

Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative și să includă elemente cuantificate diferențiate, ca parte a orientărilor pe termen mediu. În 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci.

| (22) | Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Spania ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020, |
| --- | --- |

(22)

Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Spania ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

RECOMANDĂ CA SPANIA:

1.

Să utilizeze în 2022 Mecanismul de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării, urmărind în același timp politici bugetare prudente. Să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

2.

Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

3.

Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special investițiilor de sprijinire a tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, după caz, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Spaniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Spaniei pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 54).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

5

(6)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică fiscală expansionistă.

6

(7)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,5 puncte procentuale din PIB.

7

(8)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB.

8

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/43 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/43

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Franței pentru 2021

(2021/C 304/10)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Consiliul a recomandat Franței să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a răspunde în mod eficace pandemiei de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, acesta a recomandat Franței să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. |
| --- | --- |

(2)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Consiliul a recomandat Franței să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a răspunde în mod eficace pandemiei de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, acesta a recomandat Franței să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile.

| (3) | Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare rămân expansioniste în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență trebuie să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să se aplice politici bugetare prin care să se urmărească să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți. |
| --- | --- |

(3)

Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare rămân expansioniste în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență trebuie să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să se aplice politici bugetare prin care să se urmărească să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

| (4) | La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Franței este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară prevăzute în Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. Cu toate acestea, unele măsuri nu au părut a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(4)

La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Franței este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară prevăzute în Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. Cu toate acestea, unele măsuri nu au părut a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii.

| (5) | Instrumentul NextGenerationEU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4) de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(5)

Instrumentul NextGenerationEU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4) de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (6) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână expansionistă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea că activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, este necesar ca politicile bugetare ale statelor membre să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare expansioniste în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(6)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână expansionistă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea că activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, este necesar ca politicile bugetare ale statelor membre să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare expansioniste în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (7) | În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a enunțat opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(7)

În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a enunțat opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (8) | La 30 aprilie 2021, Franța și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(8)

La 30 aprilie 2021, Franța și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (9) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Franței a fost de 9,2 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 115,7 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de -6,2 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de 3,3 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Franța a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (de exemplu, garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 17,4 % din PIB. Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu aproximativ 6 % din PIB. |
| --- | --- |

(9)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Franței a fost de 9,2 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 115,7 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de -6,2 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de 3,3 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Franța a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (de exemplu, garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 17,4 % din PIB. Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu aproximativ 6 % din PIB.

| (10) | La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Acest raport analizează situația bugetară a Franței, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat. |
| --- | --- |

(10)

La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Acest raport analizează situația bugetară a Franței, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat.

| (11) | Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este prudent în 2021 și 2022. Potrivit previziunilor programului de stabilitate pentru 2021, creșterea PIB-ului ar urma să fie de 5 % și 4 % în 2021 și, respectiv, 2022, în timp ce Comisia preconizează că PIB-ul se va majora cu 5,7 % și 4,2 % în aceiași ani. Pentru 2021, creșterea mai mare estimată de Comisie se datorează unei contribuții mai mari la creștere a cererii interne și a exporturilor nete decât în cadrul programului de stabilitate pentru 2021. Mai exact, Comisia preconizează un consum privat mai puțin dinamic, în timp ce investițiile și exporturile ar urma să crească, potrivit estimărilor, mai rapid decât în scenariul macroeconomic din programul de stabilitate pentru 2021. Pentru 2022, creșterea mai accentuată estimată de Comisie se datorează în principal unei contribuții mai mari la creștere a exporturilor nete, în timp ce contribuția globală a cererii interne este estimată să fie în general similară celei din programul de stabilitate pentru 2021. |
| --- | --- |

(11)

Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este prudent în 2021 și 2022. Potrivit previziunilor programului de stabilitate pentru 2021, creșterea PIB-ului ar urma să fie de 5 % și 4 % în 2021 și, respectiv, 2022, în timp ce Comisia preconizează că PIB-ul se va majora cu 5,7 % și 4,2 % în aceiași ani. Pentru 2021, creșterea mai mare estimată de Comisie se datorează unei contribuții mai mari la creștere a cererii interne și a exporturilor nete decât în cadrul programului de stabilitate pentru 2021. Mai exact, Comisia preconizează un consum privat mai puțin dinamic, în timp ce investițiile și exporturile ar urma să crească, potrivit estimărilor, mai rapid decât în scenariul macroeconomic din programul de stabilitate pentru 2021. Pentru 2022, creșterea mai accentuată estimată de Comisie se datorează în principal unei contribuții mai mari la creștere a exporturilor nete, în timp ce contribuția globală a cererii interne este estimată să fie în general similară celei din programul de stabilitate pentru 2021.

| (12) | În programul de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o scădere a deficitului public de la 9,2 % din PIB în 2020 la 9,0 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să crească la 117,8 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -6,2 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 4,0 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste proiecții corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. |
| --- | --- |

(12)

În programul de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o scădere a deficitului public de la 9,2 % din PIB în 2020 la 9,0 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să crească la 117,8 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -6,2 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 4,0 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste proiecții corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Franța a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare trebuie să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile trebuie să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când introduc măsuri permanente, statele membre trebuie să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Franța în 2020 și 2021 au fost conforme cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 și anunțate pentru 2022 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023, impactul rezidual cumulativ al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 1 % din PIB, constând în principal într-o reducere permanentă a impozitelor pe producție, în creșterea salariilor funcționarilor publici, în principal a celor din sistemul de sănătate, precum și în transferuri de capital. De asemenea, aceste măsuri fără caracter temporar includ investiții de aproximativ 1/10 % din PIB, care se preconizează că vor sprijini creșterea potențială pe termen mediu și implicit sustenabilitatea. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Franța a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare trebuie să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile trebuie să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când introduc măsuri permanente, statele membre trebuie să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Franța în 2020 și 2021 au fost conforme cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 și anunțate pentru 2022 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023, impactul rezidual cumulativ al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 1 % din PIB, constând în principal într-o reducere permanentă a impozitelor pe producție, în creșterea salariilor funcționarilor publici, în principal a celor din sistemul de sănătate, precum și în transferuri de capital. De asemenea, aceste măsuri fără caracter temporar includ investiții de aproximativ 1/10 % din PIB, care se preconizează că vor sprijini creșterea potențială pe termen mediu și implicit sustenabilitatea.

| (14) | Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,7 % din PIB în 2021 și de 0,9 % începând cu 2022. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ în proiecțiile bugetare granturi estimate de 0,8 % și 0,4 % din PIB în 2021 și, respectiv, 2022. |
| --- | --- |

(14)

Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,7 % din PIB în 2021 și de 0,9 % începând cu 2022. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ în proiecțiile bugetare granturi estimate de 0,8 % și 0,4 % din PIB în 2021 și, respectiv, 2022.

| (15) | Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. De asemenea, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare. |
| --- | --- |

(15)

Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. De asemenea, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

| (16) | Ca în abordarea urmărită în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de limitare a mișcării persoanelor și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(16)

Ca în abordarea urmărită în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de limitare a mișcării persoanelor și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național.

| (17) | În programul de stabilitate pentru 2021, deficitul public al Franței este planificat să scadă la 5,3 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea la 116,3 % din PIB în 2022. În timp ce proiecția datoriei corespunde previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, proiecția deficitului este mai mare decât cea prevăzută de aceste previziuni, în principal ca urmare a deficitului mai mic estimat de Comisie în 2021 și a scenariului macroeconomic ușor mai puțin favorabil prevăzut în programul de stabilitate pentru 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată a fi neutră (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,3 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,2 puncte procentuale din PIB (7). Se estimează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,2 puncte procentuale din PIB. |
| --- | --- |

(17)

În programul de stabilitate pentru 2021, deficitul public al Franței este planificat să scadă la 5,3 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea la 116,3 % din PIB în 2022. În timp ce proiecția datoriei corespunde previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, proiecția deficitului este mai mare decât cea prevăzută de aceste previziuni, în principal ca urmare a deficitului mai mic estimat de Comisie în 2021 și a scenariului macroeconomic ușor mai puțin favorabil prevăzut în programul de stabilitate pentru 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată a fi neutră (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,3 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,2 puncte procentuale din PIB (7). Se estimează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,2 puncte procentuale din PIB.

| (18) | Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, a devenit și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în concordanță cu îndeplinirea obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile de redresare și reziliență naționale vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale. |
| --- | --- |

(18)

Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, a devenit și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în concordanță cu îndeplinirea obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile de redresare și reziliență naționale vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

| (19) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 4,4 % în 2023 la 3,9 % în 2024, 3,5 % în 2025 și 3,2 % în 2026. Deficitul public este planificat să nu mai depășească 3 % din PIB în 2027, când va ajunge la 2,8 % din PIB. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 0,4 % din PIB în 2023 și în 2024. Programul nu include informațiile necesare pentru estimarea contribuțiilor la orientarea bugetară generală ale cheltuielilor finanțate de Uniune, ale investițiilor finanțate la nivel național și ale cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național. Creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este estimată în prezent la 21⁄4 % (8). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Franței. |
| --- | --- |

(19)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 4,4 % în 2023 la 3,9 % în 2024, 3,5 % în 2025 și 3,2 % în 2026. Deficitul public este planificat să nu mai depășească 3 % din PIB în 2027, când va ajunge la 2,8 % din PIB. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 0,4 % din PIB în 2023 și în 2024. Programul nu include informațiile necesare pentru estimarea contribuțiilor la orientarea bugetară generală ale cheltuielilor finanțate de Uniune, ale investițiilor finanțate la nivel național și ale cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național. Creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este estimată în prezent la 21⁄4 % (8). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Franței.

| (20) | Se estimează că ponderea datoriei publice va crește de la 117,2 % din PIB în 2023 la 118,0 % din PIB în 2024 și la 118,3 % din PIB în 2025, înainte de a se reduce la 118,2 % și la 117,7 % din PIB în 2026 și, respectiv, 2027. Având în vedere ponderea ridicată a datoriei, care se preconizează că va scădea doar treptat în timp, se consideră că Franța se confruntă cu riscuri ridicate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei. |
| --- | --- |

(20)

Se estimează că ponderea datoriei publice va crește de la 117,2 % din PIB în 2023 la 118,0 % din PIB în 2024 și la 118,3 % din PIB în 2025, înainte de a se reduce la 118,2 % și la 117,7 % din PIB în 2026 și, respectiv, 2027. Având în vedere ponderea ridicată a datoriei, care se preconizează că va scădea doar treptat în timp, se consideră că Franța se confruntă cu riscuri ridicate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei.

| (21) | Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci. |
| --- | --- |

(21)

Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci.

| (22) | Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Franța ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020, |
| --- | --- |

(22)

Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Franța ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

RECOMANDĂ CA FRANȚA:

1.

Să utilizeze în 2022 Mecanismul de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării, urmărind în același timp politici bugetare prudente. Să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

2.

Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

3.

Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special sprijinirii tranziției verzi și tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, după caz, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind programul național de reformă al Franței pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Franței pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 62).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

5

(6)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

6

(7)  Se estimează că celelalte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor oferi o contribuție neutră.

7

(8)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia convenită de comun acord.

8

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/48

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al Croației pentru 2021

(2021/C 304/11)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de recesiune economică gravă. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de recesiune economică gravă. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Croației să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Croației să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. |
| --- | --- |

(2)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Croației să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Croației să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile.

| (3) | Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4) de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(3)

Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4) de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (4) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare expansioniste în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(4)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare expansioniste în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (5) | În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(5)

În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (6) | La 29 aprilie 2021, Croația și-a prezentat programul de convergență pentru 2021 în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(6)

La 29 aprilie 2021, Croația și-a prezentat programul de convergență pentru 2021 în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (7) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Croației a fost de 7,4 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 88,7 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de -8,1 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 3,8 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Croația a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 4,6 % din PIB. Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 se situează sub 1⁄2 % din PIB. |
| --- | --- |

(7)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Croației a fost de 7,4 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 88,7 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de -8,1 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 3,8 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Croația a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 4,6 % din PIB. Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 se situează sub 1⁄2 % din PIB.

| (8) | La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Croației, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat. |
| --- | --- |

(8)

La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Croației, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat.

| (9) | Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este realist în 2021 și favorabil în 2022. În special, acesta proiectează o creștere oarecum mai puternică decât cea din previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 în 2021 (5,2 % față de 5 %), și mai ales în 2022 (6,6 % față de 6,1 %). Acest lucru se datorează în special prognozelor mai pozitive privind investițiile și consumul gospodăriilor, în timp ce previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 sunt ușor mai optimiste în ceea ce privește contribuția exporturilor. |
| --- | --- |

(9)

Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este realist în 2021 și favorabil în 2022. În special, acesta proiectează o creștere oarecum mai puternică decât cea din previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 în 2021 (5,2 % față de 5 %), și mai ales în 2022 (6,6 % față de 6,1 %). Acest lucru se datorează în special prognozelor mai pozitive privind investițiile și consumul gospodăriilor, în timp ce previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 sunt ușor mai optimiste în ceea ce privește contribuția exporturilor.

| (10) | În programul său de convergență pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 7,4 % din PIB în 2020 la 3,8 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să scadă la 86,6 % din PIB în 2021. Conform programului de convergență pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -4,6 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. În comparație, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 nu estimează că deficitul se va diminua la fel de mult în 2021 (4,6 % din PIB). Diferențele sunt cele mai pronunțate în ceea ce privește veniturile care, potrivit programului de convergență pentru 2021, sunt estimate să se redreseze cu mult peste rata nominală de creștere a PIB-ului. În paralel, este de așteptat ca reconstrucția în urma cutremurelor din 2020 de la Zagreb și Petrinja să aibă un impact, deși excepțional, asupra cheltuielilor. |
| --- | --- |

(10)

În programul său de convergență pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 7,4 % din PIB în 2020 la 3,8 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să scadă la 86,6 % din PIB în 2021. Conform programului de convergență pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -4,6 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. În comparație, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 nu estimează că deficitul se va diminua la fel de mult în 2021 (4,6 % din PIB). Diferențele sunt cele mai pronunțate în ceea ce privește veniturile care, potrivit programului de convergență pentru 2021, sunt estimate să se redreseze cu mult peste rata nominală de creștere a PIB-ului. În paralel, este de așteptat ca reconstrucția în urma cutremurelor din 2020 de la Zagreb și Petrinja să aibă un impact, deși excepțional, asupra cheltuielilor.

| (11) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Croația a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare trebuie să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile trebuie să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele trebuie să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Croația în 2020 și 2021 au fost conforme cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 sunt în cea mai mare parte temporare sau sunt însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023, impactul rămas al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 0,3 % din PIB, constând în principal în reduceri ale impozitului pe venit. |
| --- | --- |

(11)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Croația a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare trebuie să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile trebuie să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele trebuie să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Croația în 2020 și 2021 au fost conforme cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 sunt în cea mai mare parte temporare sau sunt însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023, impactul rămas al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 0,3 % din PIB, constând în principal în reduceri ale impozitului pe venit.

| (12) | Programul de convergență pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,4 % din PIB în 2021, 1,9 % în 2022, 2,4 % în 2023, 2,3 % în 2024, 1,7 % în 2025 și 1 % în 2026. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ aceste granturi în proiecțiile sale bugetare într-un ritm în mare parte similar în 2021 și 2022. |
| --- | --- |

(12)

Programul de convergență pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,4 % din PIB în 2021, 1,9 % în 2022, 2,4 % în 2023, 2,3 % în 2024, 1,7 % în 2025 și 1 % în 2026. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ aceste granturi în proiecțiile sale bugetare într-un ritm în mare parte similar în 2021 și 2022.

| (13) | Indicatorii de ajustare fiscală stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare. |
| --- | --- |

(13)

Indicatorii de ajustare fiscală stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

| (14) | În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(14)

În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național.

| (15) | În programul său de convergență pentru 2021, deficitul public al Croației este planificat să scadă la 2,6 % din PIB în 2022, în principal datorită creșterii puternice a veniturilor și întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să scadă la 82,5 % din PIB în 2022. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează o creștere a ponderii deficitului și a ponderii datoriei în 2022, la nivelul de 3,2 % din PIB și, respectiv, 82,9 % din PIB, diferența datorându-se în mare parte efectului de bază din 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate, în 2022, al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -2,4 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 1,5 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,8 puncte procentuale din PIB. |
| --- | --- |

(15)

În programul său de convergență pentru 2021, deficitul public al Croației este planificat să scadă la 2,6 % din PIB în 2022, în principal datorită creșterii puternice a veniturilor și întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să scadă la 82,5 % din PIB în 2022. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează o creștere a ponderii deficitului și a ponderii datoriei în 2022, la nivelul de 3,2 % din PIB și, respectiv, 82,9 % din PIB, diferența datorându-se în mare parte efectului de bază din 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate, în 2022, al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -2,4 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 1,5 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,8 puncte procentuale din PIB.

| (16) | Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale. |
| --- | --- |

(16)

Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

| (17) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de convergență pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 1,9 % din PIB în 2023 la 1,5 % din PIB în 2024. Pe baza programului de convergență pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 0,1 % din PIB în 2023 și în 2024. Se preconizează că cheltuielile finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii vor avea o contribuție restrictivă de 0,6 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor oferi o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB (8). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,6 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 31⁄4 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Croației. |
| --- | --- |

(17)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de convergență pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 1,9 % din PIB în 2023 la 1,5 % din PIB în 2024. Pe baza programului de convergență pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 0,1 % din PIB în 2023 și în 2024. Se preconizează că cheltuielile finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii vor avea o contribuție restrictivă de 0,6 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor oferi o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB (8). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,6 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 31⁄4 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Croației.

| (18) | Ponderea datoriei publice este planificată să scadă de la 79,5 % din PIB în 2023 la 76,8 % din PIB în 2024. Se consideră că Croația se confruntă cu riscuri moderate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei. |
| --- | --- |

(18)

Ponderea datoriei publice este planificată să scadă de la 79,5 % din PIB în 2023 la 76,8 % din PIB în 2024. Se consideră că Croația se confruntă cu riscuri moderate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei.

| (19) | Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine a scăzut suficient până atunci. |
| --- | --- |

(19)

Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine a scăzut suficient până atunci.

| (20) | Consiliul a evaluat programul de convergență pentru 2021 și măsurile luate de Croația ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020. |
| --- | --- |

(20)

Consiliul a evaluat programul de convergență pentru 2021 și măsurile luate de Croația ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020.

RECOMANDĂ CA CROAȚIA:

1.

În 2022, să mențină o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național. Să țină sub control creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național.

2.

Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

3.

Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special investițiilor de sprijinire a tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, după caz, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind programul național de reformă al Croației pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al Croației pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 68).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

5

(6)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică fiscală expansionistă.

6

(7)  Se estimează că celelalte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor oferi o contribuție neutră.

7

(8)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,2 puncte procentuale din PIB.

8

(9)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord.

9

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/53 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/53

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Italiei pentru 2021

(2021/C 304/12)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Ea a facilitat coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa referitoare la Strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Ea a facilitat coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa referitoare la Strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Consiliul a recomandat Italiei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a răspunde în mod eficace pandemiei de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, acesta a recomandat Italiei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. |
| --- | --- |

(2)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Consiliul a recomandat Italiei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a răspunde în mod eficace pandemiei de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, acesta a recomandat Italiei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile.

| (3) | Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență trebuie să fie eliminate treptat, combătând în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să urmărească politici bugetare având drept scop să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți. |
| --- | --- |

(3)

Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență trebuie să fie eliminate treptat, combătând în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să urmărească politici bugetare având drept scop să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

| (4) | La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Italiei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară prevăzute în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. Cu toate acestea, unele măsuri nu au părut a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(4)

La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Italiei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară prevăzute în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. Cu toate acestea, unele măsuri nu au părut a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii.

| (5) | Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Pe de o parte, el va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și, pe de altă parte, va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. În plus, el va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, precum și la creștere economică și crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(5)

Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Pe de o parte, el va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și, pe de altă parte, va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. În plus, el va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, precum și la creștere economică și crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (6) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea cu privire la normalizarea treptată a activității economice în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(6)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea cu privire la normalizarea treptată a activității economice în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (7) | În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia și-a exprimat opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021 Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(7)

În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia și-a exprimat opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021 Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (8) | La 30 aprilie 2021, Italia și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(8)

La 30 aprilie 2021, Italia și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (9) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Italiei a fost de 9,5 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 155,8 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de 8,0 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Italia a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 24,8 % din PIB; utilizarea reală a acestui sprijin sub formă de lichidități a fost, în 2020, echivalentă cu aproximativ 7 % din PIB. |
| --- | --- |

(9)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Italiei a fost de 9,5 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 155,8 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de 8,0 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Italia a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 24,8 % din PIB; utilizarea reală a acestui sprijin sub formă de lichidități a fost, în 2020, echivalentă cu aproximativ 7 % din PIB.

| (10) | La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Acest raport analizează situația bugetară a Italiei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat. |
| --- | --- |

(10)

La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Acest raport analizează situația bugetară a Italiei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat.

| (11) | Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este realist în 2021 și 2022. Potrivit previziunilor programului de stabilitate pentru 2021, PIB-ul real ar urma să crească cu 4,5 % în 2021 și 4,8 % în 2022. Prin comparație, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează o încetinire moderată a creșterii PIB-ului real de 4,2 % în 2021 și de 4,4 % în 2022, în principal ca urmare a restrângerii utilizării preconizate a granturilor în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în 2021 și 2022 pe baza indicațiilor mai recente furnizate în planul național de redresare și reziliență. |
| --- | --- |

(11)

Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este realist în 2021 și 2022. Potrivit previziunilor programului de stabilitate pentru 2021, PIB-ul real ar urma să crească cu 4,5 % în 2021 și 4,8 % în 2022. Prin comparație, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează o încetinire moderată a creșterii PIB-ului real de 4,2 % în 2021 și de 4,4 % în 2022, în principal ca urmare a restrângerii utilizării preconizate a granturilor în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în 2021 și 2022 pe baza indicațiilor mai recente furnizate în planul național de redresare și reziliență.

| (12) | În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o creștere a deficitului public de la 9,5 % din PIB în 2020 la 11,8 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să crească la 159,8 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se preconizează că variația soldului bugetar primar în 2021 față de nivelul de dinainte de criză (2019) va fi de 10,4 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. Aceste previziuni corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. |
| --- | --- |

(12)

În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o creștere a deficitului public de la 9,5 % din PIB în 2020 la 11,8 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să crească la 159,8 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se preconizează că variația soldului bugetar primar în 2021 față de nivelul de dinainte de criză (2019) va fi de 10,4 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. Aceste previziuni corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Italia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare trebuie să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile trebuie să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele trebuie să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Italia în 2020 și 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023 impactul cumulativ restant al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 1 % din PIB, constând în principal într-o reducere a contribuțiilor de asigurări sociale în regiunile mai sărace, extinderea creditului fiscal pentru veniturile obținute prin muncă și introducerea unei alocații familiale. De asemenea, aceste măsuri fără caracter temporar includ investiții de aproximativ 1⁄3 % din PIB, care se preconizează că vor sprijini creșterea potențială pe termen mediu și, prin urmare, sustenabilitatea. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Italia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare trebuie să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile trebuie să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele trebuie să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Italia în 2020 și 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023 impactul cumulativ restant al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 1 % din PIB, constând în principal într-o reducere a contribuțiilor de asigurări sociale în regiunile mai sărace, extinderea creditului fiscal pentru veniturile obținute prin muncă și introducerea unei alocații familiale. De asemenea, aceste măsuri fără caracter temporar includ investiții de aproximativ 1⁄3 % din PIB, care se preconizează că vor sprijini creșterea potențială pe termen mediu și, prin urmare, sustenabilitatea.

| (14) | Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,6 % din PIB în 2021, 0,9 % în 2022, 1,4 % în 2023, 0,5 % în 2024 și 0,2 % în 2025. De asemenea, programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin împrumuturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,3 % din PIB în 2020, 0,8 % în 2021, 0,9 % în 2022, 0,7 % în 2023, 1,3 % în 2024, 1,2 % în 2025 și 1,0 % în 2026. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 nu includ integral aceste granturi în proiecțiile sale bugetare, conform indicațiilor mai recente furnizate în planul național de redresare și reziliență, care a fost finalizat după programul de stabilitate pentru 2021. În schimb, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează că investițiile și reformele finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență se vor ridica la 0,3 % din PIB în 2021 și la 0,7 % din PIB în 2022. |
| --- | --- |

(14)

Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,6 % din PIB în 2021, 0,9 % în 2022, 1,4 % în 2023, 0,5 % în 2024 și 0,2 % în 2025. De asemenea, programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin împrumuturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,3 % din PIB în 2020, 0,8 % în 2021, 0,9 % în 2022, 0,7 % în 2023, 1,3 % în 2024, 1,2 % în 2025 și 1,0 % în 2026. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 nu includ integral aceste granturi în proiecțiile sale bugetare, conform indicațiilor mai recente furnizate în planul național de redresare și reziliență, care a fost finalizat după programul de stabilitate pentru 2021. În schimb, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează că investițiile și reformele finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență se vor ridica la 0,3 % din PIB în 2021 și la 0,7 % din PIB în 2022.

| (15) | Indicatorii de ajustare fiscală stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. Criteriul de referință privind cheltuielile trebuie de asemenea ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare. |
| --- | --- |

(15)

Indicatorii de ajustare fiscală stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. Criteriul de referință privind cheltuielile trebuie de asemenea ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

| (16) | La fel ca în abordarea urmărită în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Orientarea bugetară generală este apoi măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(16)

La fel ca în abordarea urmărită în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Orientarea bugetară generală este apoi măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național.

| (17) | În programul său de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Italiei va scădea la 5,9 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021 și a reducerii sprijinului provenit din stabilizatorii automați. Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea la 156,3 % din PIB în 2022. Aceste previziuni corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -2,2 % din PIB (6). Se preconizează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii va crește, cu 0,4 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,3 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 1,3 puncte procentuale din PIB. |
| --- | --- |

(17)

În programul său de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Italiei va scădea la 5,9 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021 și a reducerii sprijinului provenit din stabilizatorii automați. Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea la 156,3 % din PIB în 2022. Aceste previziuni corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -2,2 % din PIB (6). Se preconizează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii va crește, cu 0,4 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,3 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 1,3 puncte procentuale din PIB.

| (18) | Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, a devenit și mai important să se crească nivelul și calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în coerență cu îndeplinirea obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale. |
| --- | --- |

(18)

Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, a devenit și mai important să se crească nivelul și calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în coerență cu îndeplinirea obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

| (19) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu din programul de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public va scădea de la 4,3 % în 2023 la 3,4 % din PIB în 2024. Prin urmare, nu se preconizează că deficitul public va reveni la nivelul de sub 3 % din PIB pe durata programului. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – incluzând și impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate atât din bugetul național, cât și din bugetul Uniunii, în special Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 0,4 % din PIB în 2023 și 2024 (8). Se preconizează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii va scădea cu 0,4 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,2 puncte procentuale din PIB (9). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție neutră. Creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este estimată în prezent la 2 % (10). Cu toate acestea, această estimare nu include impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea astfel stimula creșterea potențială a Italiei. |
| --- | --- |

(19)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu din programul de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public va scădea de la 4,3 % în 2023 la 3,4 % din PIB în 2024. Prin urmare, nu se preconizează că deficitul public va reveni la nivelul de sub 3 % din PIB pe durata programului. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – incluzând și impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate atât din bugetul național, cât și din bugetul Uniunii, în special Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 0,4 % din PIB în 2023 și 2024 (8). Se preconizează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii va scădea cu 0,4 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,2 puncte procentuale din PIB (9). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție neutră. Creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este estimată în prezent la 2 % (10). Cu toate acestea, această estimare nu include impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea astfel stimula creșterea potențială a Italiei.

| (20) | Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea de la 155 % din PIB în 2023 la 152,7 % din PIB în 2024. Având în vedere ponderea ridicată a datoriei, care se preconizează că va scădea doar treptat în timp, se consideră că Italia se confruntă cu riscuri ridicate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei. |
| --- | --- |

(20)

Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea de la 155 % din PIB în 2023 la 152,7 % din PIB în 2024. Având în vedere ponderea ridicată a datoriei, care se preconizează că va scădea doar treptat în timp, se consideră că Italia se confruntă cu riscuri ridicate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei.

| (21) | Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine a scăzut suficient până atunci. |
| --- | --- |

(21)

Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine a scăzut suficient până atunci.

| (22) | Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Italia ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020, |
| --- | --- |

(22)

Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Italia ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

RECOMANDĂ CA ITALIA:

1.

În 2022, să utilizeze Mecanismul de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării, urmărind în același timp politici bugetare prudente. Să păstreze investițiile finanțate la nivel național. Să limiteze creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național.

2.

Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

3.

Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special sprijinirii tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, acolo unde este relevant, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind programul național de reformă al Italiei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Italiei pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 74).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de 4 ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite o evaluare corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

5

(6)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică fiscală expansionistă.

6

(7)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,2 puncte procentuale din PIB.

7

(8)  Estimările prezentate în acest considerent se bazează pe proiecțiile bugetare detaliate transmise de Italia cu programul de stabilitate pentru 2021. Cu excepția cifrelor generale pentru deficitul public și datoria publică, previziunile transmise de Italia nu iau în considerare pachetul bugetar anunțat pentru luna mai 2021. Acest pachet, adoptat la 20 mai 2021, a inclus sprijin suplimentar de urgență în 2021, precum și mai multe resurse pentru proiecte de investiții finanțate la nivel național în anii următori.

8

(9)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB.

9

(10)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia convenită de comun acord.

10

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/58

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Ciprului pentru 2021

(2021/C 304/13)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Ciprului să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, Consiliul a recomandat Ciprului să urmărească, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare menite să permită obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind, în același timp, investițiile. |
| --- | --- |

(2)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Ciprului să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, Consiliul a recomandat Ciprului să urmărească, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare menite să permită obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind, în același timp, investițiile.

| (3) | Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți. |
| --- | --- |

(3)

Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

| (4) | La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Ciprului este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. |
| --- | --- |

(4)

La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Ciprului este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile.

| (5) | Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4) de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(5)

Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4) de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (6) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea bugetară și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate bugetară. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității bugetare pe termen mediu. |
| --- | --- |

(6)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea bugetară și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate bugetară. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității bugetare pe termen mediu.

| (7) | În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(7)

În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (8) | La 29 aprilie 2021, Ciprul și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(8)

La 29 aprilie 2021, Ciprul și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (9) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Ciprului a fost de 5,7 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 118,2 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de -7,6 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 3,6 % în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Ciprul a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (de exemplu, garanții și amânarea plății impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 1,9 % din PIB. Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 se situează sub 1⁄2 % din PIB. |
| --- | --- |

(9)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Ciprului a fost de 5,7 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 118,2 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de -7,6 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 3,6 % în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Ciprul a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (de exemplu, garanții și amânarea plății impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 1,9 % din PIB. Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 se situează sub 1⁄2 % din PIB.

| (10) | La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Ciprului, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat. |
| --- | --- |

(10)

La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Ciprului, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat.

| (11) | Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este favorabil în 2021 și 2022. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, PIB-ul real al Ciprului ar urma să crească cu 3,1 % în 2021 și cu 3,8 % în 2022. Potrivit programului de stabilitate pentru 2021, se preconizează că economia Ciprului va crește cu 3,6 % în 2021 și cu 3,8 % în 2022. Rata de creștere comparativ mai mare în 2021 a programului de stabilitate pentru 2021 este determinată de un consum privat mai ridicat. |
| --- | --- |

(11)

Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este favorabil în 2021 și 2022. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, PIB-ul real al Ciprului ar urma să crească cu 3,1 % în 2021 și cu 3,8 % în 2022. Potrivit programului de stabilitate pentru 2021, se preconizează că economia Ciprului va crește cu 3,6 % în 2021 și cu 3,8 % în 2022. Rata de creștere comparativ mai mare în 2021 a programului de stabilitate pentru 2021 este determinată de un consum privat mai ridicat.

| (12) | În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o scădere a deficitului public de la 5,7 % din PIB în 2020 la 4,7 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să scadă la 111,9 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -6,5 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 3,4 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste proiecții sunt conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. |
| --- | --- |

(12)

În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o scădere a deficitului public de la 5,7 % din PIB în 2020 la 4,7 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să scadă la 111,9 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -6,5 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 3,4 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste proiecții sunt conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Ciprul a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Cipru în 2020 și în 2021 au fost în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 sunt în cea mai mare parte temporare sau sunt însoțite de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Ciprul a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Cipru în 2020 și în 2021 au fost în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 sunt în cea mai mare parte temporare sau sunt însoțite de măsuri compensatorii.

| (14) | Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,6 % în 2021, 0,4 % în 2022, 0,4 % în 2023 și 0,4 % în 2024. În schimb, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 presupun că impactul bugetar total al reformelor și al investițiilor prevăzute în planul de redresare și reziliență se ridică la 0,3 % din PIB în 2021 și 0,5 % din PIB în 2022. |
| --- | --- |

(14)

Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,6 % în 2021, 0,4 % în 2022, 0,4 % în 2023 și 0,4 % în 2024. În schimb, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 presupun că impactul bugetar total al reformelor și al investițiilor prevăzute în planul de redresare și reziliență se ridică la 0,3 % din PIB în 2021 și 0,5 % din PIB în 2022.

| (15) | Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns în materie de politici semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare. |
| --- | --- |

(15)

Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns în materie de politici semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

| (16) | În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției investițiilor și a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(16)

În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției investițiilor și a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național.

| (17) | În programul său de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Ciprului va scădea la 0,9 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să scadă la 103,9 % din PIB în 2022. Aceste previziuni se situează sub nivelul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Comisia prognozează un deficit de 2 % din PIB, cauzat în principal de creșterea cheltuielilor preconizate și scăderea veniturilor, și o pondere a datoriei publice de 106,6 % din PIB în 2022. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -0,3 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,4 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB. |
| --- | --- |

(17)

În programul său de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Ciprului va scădea la 0,9 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să scadă la 103,9 % din PIB în 2022. Aceste previziuni se situează sub nivelul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Comisia prognozează un deficit de 2 % din PIB, cauzat în principal de creșterea cheltuielilor preconizate și scăderea veniturilor, și o pondere a datoriei publice de 106,6 % din PIB în 2022. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -0,3 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,4 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

| (18) | Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității bugetare pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale. |
| --- | --- |

(18)

Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității bugetare pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

| (19) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, excedentul public este planificat să crească de la 0,1 % în 2023 la 1,6 % din PIB în 2024. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 2,8 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB (8). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție restrictivă de 2,8 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 31⁄2 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Ciprului. |
| --- | --- |

(19)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, excedentul public este planificat să crească de la 0,1 % în 2023 la 1,6 % din PIB în 2024. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 2,8 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB (8). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție restrictivă de 2,8 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 31⁄2 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Ciprului.

| (20) | Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea de la 99,5 % din PIB în 2023 la 92,9 % din PIB în 2024. Se consideră că Ciprul se confruntă cu riscuri moderate în ceea ce privește sustenabilitatea bugetară pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei. |
| --- | --- |

(20)

Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea de la 99,5 % din PIB în 2023 la 92,9 % din PIB în 2024. Se consideră că Ciprul se confruntă cu riscuri moderate în ceea ce privește sustenabilitatea bugetară pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei.

| (21) | Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci. |
| --- | --- |

(21)

Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci.

| (22) | Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Cipru ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020, |
| --- | --- |

(22)

Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Cipru ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

RECOMANDĂ CA CIPRUL:

1.

Să mențină în 2022 o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

2.

Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității bugetare pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

3.

Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului național, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special investițiilor de sprijinire a tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, după caz, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind programul național de reformă al Ciprului pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Ciprului pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 82).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

5

(6)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică fiscală expansionistă.

6

(7)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

7

(8)  Se estimează că celelalte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră.

8

(9)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia convenită de comun acord.

9

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/63 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/63

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Letoniei pentru 2021

(2021/C 304/14)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Consiliul a recomandat Letoniei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a răspunde în mod eficace pandemiei de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, acesta a recomandat Letoniei să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind în același timp investițiile. |
| --- | --- |

(2)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Consiliul a recomandat Letoniei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a răspunde în mod eficace pandemiei de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, acesta a recomandat Letoniei să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind în același timp investițiile.

| (3) | Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare rămân expansioniste în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență trebuie să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să se aplice politici bugetare prin care să se urmărească să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți. |
| --- | --- |

(3)

Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare rămân expansioniste în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență trebuie să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să se aplice politici bugetare prin care să se urmărească să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

| (4) | La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Letoniei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară prevăzute în Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. |
| --- | --- |

(4)

La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Letoniei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară prevăzute în Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile.

| (5) | Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4) de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(5)

Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4) de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (6) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea că activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, este necesar ca politicile bugetare ale statelor membre să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare expansioniste în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(6)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea că activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, este necesar ca politicile bugetare ale statelor membre să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare expansioniste în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (7) | În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a enunțat opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(7)

În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a enunțat opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (8) | La 15 aprilie 2021, Letonia și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(8)

La 15 aprilie 2021, Letonia și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (9) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Letoniei a fost de 4,5 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 43,5 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de – 4 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de 3,5 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Letonia a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (de exemplu, garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 1,7 % din PIB. Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este de sub 1⁄2 % din PIB. |
| --- | --- |

(9)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Letoniei a fost de 4,5 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 43,5 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de – 4 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de 3,5 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Letonia a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (de exemplu, garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 1,7 % din PIB. Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este de sub 1⁄2 % din PIB.

| (10) | La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Acest raport analizează situația bugetară a Letoniei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit. |
| --- | --- |

(10)

La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Acest raport analizează situația bugetară a Letoniei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit.

| (11) | Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este prudent în 2021 și 2022. Se estimează că ratele de creștere a PIB-ului real vor fi mai mici în programul de stabilitate pentru 2021 decât în previziunile Comisiei din primăvara anului 2021, în principal ca urmare a creșterii mai lente a exporturilor. Mai mult, programul de stabilitate pentru 2021 preconizează o nouă reducere a ocupării forței de muncă în 2021 și o redresare mai lentă în 2022, comparativ cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. |
| --- | --- |

(11)

Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este prudent în 2021 și 2022. Se estimează că ratele de creștere a PIB-ului real vor fi mai mici în programul de stabilitate pentru 2021 decât în previziunile Comisiei din primăvara anului 2021, în principal ca urmare a creșterii mai lente a exporturilor. Mai mult, programul de stabilitate pentru 2021 preconizează o nouă reducere a ocupării forței de muncă în 2021 și o redresare mai lentă în 2022, comparativ cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021.

| (12) | În programul de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o creștere a deficitului public de la 5,4 % din PIB în 2020 la 9,3 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să crească la 48,9 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -8,7 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 2,9 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Previziunile referitoare la deficit și datorie se situează peste nivelul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Programul de stabilitate pentru 2021 preconizează o creștere mai accentuată a cheltuielilor, în special a altor cheltuieli, față de previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Mai mult, se preconizează că evoluția veniturilor va fi mai favorabilă în previziunile Comisiei din primăvara anului 2021, conform scenariului macroeconomic mai optimist din previziunile respective. |
| --- | --- |

(12)

În programul de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o creștere a deficitului public de la 5,4 % din PIB în 2020 la 9,3 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să crească la 48,9 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -8,7 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 2,9 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Previziunile referitoare la deficit și datorie se situează peste nivelul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Programul de stabilitate pentru 2021 preconizează o creștere mai accentuată a cheltuielilor, în special a altor cheltuieli, față de previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Mai mult, se preconizează că evoluția veniturilor va fi mai favorabilă în previziunile Comisiei din primăvara anului 2021, conform scenariului macroeconomic mai optimist din previziunile respective.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Letonia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare trebuie să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile trebuie să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când introduc măsuri permanente, statele membre trebuie să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Letonia în 2020 și 2021 au fost în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023, impactul rezidual cumulativ al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 1 % din PIB, constând în principal în creșteri salariale în sectorul public, în special pentru lucrătorii din domeniul sănătății. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Letonia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare trebuie să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile trebuie să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când introduc măsuri permanente, statele membre trebuie să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Letonia în 2020 și 2021 au fost în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023, impactul rezidual cumulativ al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 1 % din PIB, constând în principal în creșteri salariale în sectorul public, în special pentru lucrătorii din domeniul sănătății.

| (14) | Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,1 % în 2021, 0,8 % în 2022 și 0,8 % în 2023. Programul de stabilitate pentru 2021 presupune că cheltuielile finanțate prin Mecanismul de redresare și reziliență vor fi ușor concentrate spre sfârșitul perioadei, cu cheltuieli mai mari planificate în 2024 și 2025. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ aceste granturi în proiecțiile bugetare. |
| --- | --- |

(14)

Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,1 % în 2021, 0,8 % în 2022 și 0,8 % în 2023. Programul de stabilitate pentru 2021 presupune că cheltuielile finanțate prin Mecanismul de redresare și reziliență vor fi ușor concentrate spre sfârșitul perioadei, cu cheltuieli mai mari planificate în 2024 și 2025. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ aceste granturi în proiecțiile bugetare.

| (15) | Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. De asemenea, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare. |
| --- | --- |

(15)

Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. De asemenea, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

| (16) | Ca în abordarea urmărită în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de limitare a mișcării persoanelor și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(16)

Ca în abordarea urmărită în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de limitare a mișcării persoanelor și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național.

| (17) | În programul de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Letoniei va scădea la 2,7 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 50,3 % din PIB în 2022. Aceste previziuni se situează peste nivelul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în principal ca urmare a scenariului macroeconomic mai favorabil din previziunile respective. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -0,8 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,6 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție contracționistă de 0,3 puncte procentuale din PIB (7). Se estimează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,5 puncte procentuale din PIB. |
| --- | --- |

(17)

În programul de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Letoniei va scădea la 2,7 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 50,3 % din PIB în 2022. Aceste previziuni se situează peste nivelul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în principal ca urmare a scenariului macroeconomic mai favorabil din previziunile respective. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -0,8 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,6 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție contracționistă de 0,3 puncte procentuale din PIB (7). Se estimează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,5 puncte procentuale din PIB.

| (18) | Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, a devenit și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în concordanță cu îndeplinirea obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile de redresare și reziliență naționale vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale. |
| --- | --- |

(18)

Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, a devenit și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în concordanță cu îndeplinirea obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile de redresare și reziliență naționale vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

| (19) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 1,3 % în 2023 la 0,3 % din PIB în 2024. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la +1,4 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielile finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea, în medie, cu 0,3 puncte procentuale din PIB în 2023 și 2024. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție contracționistă de 0,1 puncte procentuale din PIB (8). Se estimează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție restrictivă de 1 punct procentual din PIB. Creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este estimată în prezent la 43⁄4 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Letoniei. |
| --- | --- |

(19)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 1,3 % în 2023 la 0,3 % din PIB în 2024. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la +1,4 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielile finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea, în medie, cu 0,3 puncte procentuale din PIB în 2023 și 2024. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție contracționistă de 0,1 puncte procentuale din PIB (8). Se estimează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție restrictivă de 1 punct procentual din PIB. Creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este estimată în prezent la 43⁄4 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Letoniei.

| (20) | Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea de la 48,8 % din PIB în 2023 la 48,5 % din PIB în 2024. Se consideră că Letonia se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei. |
| --- | --- |

(20)

Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea de la 48,8 % din PIB în 2023 la 48,5 % din PIB în 2024. Se consideră că Letonia se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei.

| (21) | Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine a scăzut suficient până atunci. |
| --- | --- |

(21)

Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine a scăzut suficient până atunci.

| (22) | Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Letonia ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020, |
| --- | --- |

(22)

Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Letonia ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

RECOMANDĂ CA LETONIA:

1.

Să mențină în 2022 o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național. Să țină sub control creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național.

2.

Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

3.

Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special sprijinirii tranziției verzi și tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, după caz, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind programul național de reformă al Letoniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Letoniei pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 89).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite o evaluare corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

5

(6)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

6

(7)  Se estimează că celelalte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor oferi o contribuție neutră.

7

(8)  Se estimează că celelalte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor oferi o contribuție neutră.

8

(9)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia convenită de comun acord.

9

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/68 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/68

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Lituaniei pentru 2021

(2021/C 304/15)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Lituaniei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, Consiliul a recomandat Lituaniei să urmărească, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare menite să permită obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind în același timp investițiile. |
| --- | --- |

(2)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Lituaniei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, Consiliul a recomandat Lituaniei să urmărească, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare menite să permită obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind în același timp investițiile.

| (3) | Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți. |
| --- | --- |

(3)

Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

| (4) | La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Lituaniei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. La 21 decembrie 2020, Lituania a transmis un proiect de plan bugetar actualizat pentru 2021. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar actualizat al Lituaniei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. Cu toate acestea, unele măsuri nu au părut a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(4)

La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Lituaniei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. La 21 decembrie 2020, Lituania a transmis un proiect de plan bugetar actualizat pentru 2021. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar actualizat al Lituaniei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. Cu toate acestea, unele măsuri nu au părut a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii.

| (5) | Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(5)

Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (6) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea bugetară și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare expansioniste în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate bugetară. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității bugetare pe termen mediu. |
| --- | --- |

(6)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea bugetară și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare expansioniste în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate bugetară. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității bugetare pe termen mediu.

| (7) | În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ-cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(7)

În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ-cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (8) | La 30 aprilie 2021, Lituania și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(8)

La 30 aprilie 2021, Lituania și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (9) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Lituaniei a fost de 7,4 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 47,3 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de -8,0 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 7,1 % din PIB în sprijinul economiei și utilizarea stabilizatorilor automați. Lituania a oferit, de asemenea, un sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și gospodăriilor (și anume garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 2,7 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 se situează sub 1⁄2 % din PIB. |
| --- | --- |

(9)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Lituaniei a fost de 7,4 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 47,3 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de -8,0 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 7,1 % din PIB în sprijinul economiei și utilizarea stabilizatorilor automați. Lituania a oferit, de asemenea, un sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și gospodăriilor (și anume garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 2,7 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 se situează sub 1⁄2 % din PIB.

| (10) | La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Lituaniei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit. |
| --- | --- |

(10)

La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Lituaniei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit.

| (11) | Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este prudent în 2021 și 2022. Se estimează că PIB-ul real va crește cu 2,6 % în 2021 și 3,2 % în 2022. Scenariul macroeconomic nu a luat în considerare investițiile care urmează să fie finanțate prin Mecanismul de redresare și reziliență. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, PIB-ul real ar urma să crească cu 2,9 % în 2021 și cu 3,9 % în 2022. Estimările Comisiei referitoare la PIB sunt mai mari, în principal ca urmare a ipotezei referitoare la o redresare mai puternică a cererii interne, inclusiv investițiile care urmează să fie finanțate prin Mecanismul de redresare și reziliență. |
| --- | --- |

(11)

Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este prudent în 2021 și 2022. Se estimează că PIB-ul real va crește cu 2,6 % în 2021 și 3,2 % în 2022. Scenariul macroeconomic nu a luat în considerare investițiile care urmează să fie finanțate prin Mecanismul de redresare și reziliență. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, PIB-ul real ar urma să crească cu 2,9 % în 2021 și cu 3,9 % în 2022. Estimările Comisiei referitoare la PIB sunt mai mari, în principal ca urmare a ipotezei referitoare la o redresare mai puternică a cererii interne, inclusiv investițiile care urmează să fie finanțate prin Mecanismul de redresare și reziliență.

| (12) | În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o creștere a deficitului public de la 7,4 % din PIB în 2020 la 8,1 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 52,1 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -8,9 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 5,2 % din PIB luate în sprijinul economiei și utilizarea stabilizatorilor automați. Aceste proiecții corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, care estimează că deficitul public în 2021 va ajunge la 8,2 %, în timp ce ponderea datoriei în PIB ar urma să ajungă la 51,9 % din PIB. |
| --- | --- |

(12)

În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o creștere a deficitului public de la 7,4 % din PIB în 2020 la 8,1 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 52,1 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -8,9 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 5,2 % din PIB luate în sprijinul economiei și utilizarea stabilizatorilor automați. Aceste proiecții corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, care estimează că deficitul public în 2021 va ajunge la 8,2 %, în timp ce ponderea datoriei în PIB ar urma să ajungă la 51,9 % din PIB.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Lituania a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Lituania în 2020 și 2021 au fost conforme cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023, impactul cumulativ rămas al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 1 % din PIB, constând în principal în creșteri ale salariilor în sectorul public, ale pensiilor și ale altor beneficii. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Lituania a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Lituania în 2020 și 2021 au fost conforme cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023, impactul cumulativ rămas al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 1 % din PIB, constând în principal în creșteri ale salariilor în sectorul public, ale pensiilor și ale altor beneficii.

| (14) | Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,3 % din PIB în 2021, 0,8 % în 2022, 1,0 % în 2023 și 0,9 % în 2024. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ aceste granturi în proiecțiile sale bugetare. |
| --- | --- |

(14)

Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,3 % din PIB în 2021, 0,8 % în 2022, 1,0 % în 2023 și 0,9 % în 2024. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ aceste granturi în proiecțiile sale bugetare.

| (15) | Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns în materie de politici semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare. |
| --- | --- |

(15)

Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns în materie de politici semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

| (16) | În mod similar abordării urmărite în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor curente primare și a investițiilor finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(16)

În mod similar abordării urmărite în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor curente primare și a investițiilor finanțate la nivel național.

| (17) | În programul său de stabilitate pentru 2021, deficitul public al Lituaniei este planificat să scadă la 6,0 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 54,2 % din PIB în 2022. Aceste proiecții corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, care estimează că deficitul public va ajunge la 6,0 %, în timp ce ponderea datoriei în PIB ar urma să ajungă la 54,1 % din PIB. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -2,0 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,5 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor oferi o contribuție restrictivă de 0,3 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 1,8 puncte procentuale din PIB. |
| --- | --- |

(17)

În programul său de stabilitate pentru 2021, deficitul public al Lituaniei este planificat să scadă la 6,0 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 54,2 % din PIB în 2022. Aceste proiecții corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, care estimează că deficitul public va ajunge la 6,0 %, în timp ce ponderea datoriei în PIB ar urma să ajungă la 54,1 % din PIB. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -2,0 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,5 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor oferi o contribuție restrictivă de 0,3 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 1,8 puncte procentuale din PIB.

| (18) | Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității bugetare pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale. |
| --- | --- |

(18)

Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității bugetare pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

| (19) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 4,0 % în 2023 la 2,2 % din PIB în 2024. Prin urmare, deficitul public este planificat ca în 2024 să nu mai depășească valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la +2,1 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor oferi o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB (8). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție restrictivă de 1,9 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 51⁄4 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Lituaniei. |
| --- | --- |

(19)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 4,0 % în 2023 la 2,2 % din PIB în 2024. Prin urmare, deficitul public este planificat ca în 2024 să nu mai depășească valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la +2,1 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor oferi o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB (8). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție restrictivă de 1,9 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 51⁄4 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Lituaniei.

| (20) | Ponderea datoriei publice este planificată să rămână la 57,9 % din PIB în 2023 și 2024. Pe termen mediu, se consideră că Lituania se confruntă cu riscuri moderate în ceea ce privește sustenabilitatea bugetară. |
| --- | --- |

(20)

Ponderea datoriei publice este planificată să rămână la 57,9 % din PIB în 2023 și 2024. Pe termen mediu, se consideră că Lituania se confruntă cu riscuri moderate în ceea ce privește sustenabilitatea bugetară.

| (21) | Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative și să includă elemente cuantificate diferențiate, ca parte a orientărilor pe termen mediu. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci. |
| --- | --- |

(21)

Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative și să includă elemente cuantificate diferențiate, ca parte a orientărilor pe termen mediu. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci.

| (22) | Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Lituania ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020, |
| --- | --- |

(22)

Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Lituania ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

RECOMANDĂ CA LITUANIA:

1.

În 2022, să mențină o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național. Să țină sub control creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național.

2.

Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității bugetare pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

3.

Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special investițiilor de sprijinire a tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, după caz, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Lituaniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Lituaniei pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 95).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

5

(6)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică fiscală expansionistă.

6

(7)  Se estimează că celelalte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor oferi o contribuție neutră.

7

(8)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

8

(9)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord.

9

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/73 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/73

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Luxemburgului pentru 2021

(2021/C 304/16)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Luxemburgului să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, acesta a recomandat Luxemburgului să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. |
| --- | --- |

(2)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Luxemburgului să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, acesta a recomandat Luxemburgului să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile.

| (3) | Recomandarea din 2021 a Consiliului privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână expansioniste în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să se aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți. |
| --- | --- |

(3)

Recomandarea din 2021 a Consiliului privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână expansioniste în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să se aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

| (4) | La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Luxemburgului este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. |
| --- | --- |

(4)

La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Luxemburgului este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile.

| (5) | Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(5)

Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (6) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână expansionistă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare expansioniste în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(6)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână expansionistă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare expansioniste în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (7) | În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(7)

În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (8) | La 30 aprilie 2021, Luxemburgul și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(8)

La 30 aprilie 2021, Luxemburgul și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (9) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Luxemburgului a fost de 4,1 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 24,9 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de -6,6 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de 3,6 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Luxemburgul a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor un sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 5,7 % din PIB. Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este de mai puțin de 1⁄2 % din PIB. |
| --- | --- |

(9)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Luxemburgului a fost de 4,1 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 24,9 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de -6,6 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de 3,6 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Luxemburgul a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor un sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 5,7 % din PIB. Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este de mai puțin de 1⁄2 % din PIB.

| (10) | La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Luxemburgului, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit. |
| --- | --- |

(10)

La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Luxemburgului, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit.

| (11) | Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este realist în 2021 și favorabil în 2022. Programul de stabilitate pentru 2021 estimează că PIB-ul real va crește cu 4,0 % în 2021 față de 4,5 % potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, care iau în considerare o contribuție mai importantă la creștere provenită din cererea internă și exporturile nete. Pentru 2022, se estimează că PIB-ul real va crește cu 4,0 % în programul de stabilitate pentru 2021, ca urmare a unei creșteri mai puternice a contribuției exporturilor nete decât în previziunile Comisiei din primăvara anului 2021, unde se situează la nivelul de 3,3 %. |
| --- | --- |

(11)

Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este realist în 2021 și favorabil în 2022. Programul de stabilitate pentru 2021 estimează că PIB-ul real va crește cu 4,0 % în 2021 față de 4,5 % potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, care iau în considerare o contribuție mai importantă la creștere provenită din cererea internă și exporturile nete. Pentru 2022, se estimează că PIB-ul real va crește cu 4,0 % în programul de stabilitate pentru 2021, ca urmare a unei creșteri mai puternice a contribuției exporturilor nete decât în previziunile Comisiei din primăvara anului 2021, unde se situează la nivelul de 3,3 %.

| (12) | În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 4,1 % din PIB în 2020 la 2,0 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 26,8 % din PIB. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -4,3 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 0,6 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează o pondere a datoriei similară în 2021, dar o îmbunătățire mai mare a deficitului, până la 0,3 % din PIB, legată în principal de o diminuare mai mare a cheltuielilor publice. |
| --- | --- |

(12)

În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 4,1 % din PIB în 2020 la 2,0 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 26,8 % din PIB. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -4,3 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 0,6 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează o pondere a datoriei similară în 2021, dar o îmbunătățire mai mare a deficitului, până la 0,3 % din PIB, legată în principal de o diminuare mai mare a cheltuielilor publice.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Luxemburgul a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Luxemburg în 2020 și 2021 au fost în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 sunt în cea mai mare parte temporare sau sunt însoțite de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Luxemburgul a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Luxemburg în 2020 și 2021 au fost în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 sunt în cea mai mare parte temporare sau sunt însoțite de măsuri compensatorii.

| (14) | Programul de stabilitate pentru 2021 nu include încă primirea de granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență. În schimb, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează, în absența unor informații suficient de detaliate referitoare la planul național de redresare și reziliență, o integrare simplificată și liniară a cheltuielilor finanțate prin Mecanismul de redresare și reziliență, în valoare de aproximativ 0,03 % din PIB pe an. |
| --- | --- |

(14)

Programul de stabilitate pentru 2021 nu include încă primirea de granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență. În schimb, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează, în absența unor informații suficient de detaliate referitoare la planul național de redresare și reziliență, o integrare simplificată și liniară a cheltuielilor finanțate prin Mecanismul de redresare și reziliență, în valoare de aproximativ 0,03 % din PIB pe an.

| (15) | Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns semnificativ în materie de politici pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare. |
| --- | --- |

(15)

Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns semnificativ în materie de politici pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

| (16) | În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor curente primare și a investițiilor finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(16)

În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor curente primare și a investițiilor finanțate la nivel național.

| (17) | În programul său de stabilitate pentru 2021, deficitul public al Luxemburgului este planificat să scadă la 1,3 % din PIB în 2022, în principal datorită creșterii veniturilor publice și a scăderii cheltuielilor sociale ca urmare a întreruperii măsurilor de sprijin temporare adoptate în 2020 și 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 28,0 % din PIB în 2022. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, va exista o scădere a ponderii deficitului (0,1 %) și a ponderii datoriei (26,8 %). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -0,2 % din PIB (6). Se preconizează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii va rămâne neschimbată. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB (7). Se estimează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor furniza o contribuție expansionistă de 0,4 puncte procentuale din PIB. |
| --- | --- |

(17)

În programul său de stabilitate pentru 2021, deficitul public al Luxemburgului este planificat să scadă la 1,3 % din PIB în 2022, în principal datorită creșterii veniturilor publice și a scăderii cheltuielilor sociale ca urmare a întreruperii măsurilor de sprijin temporare adoptate în 2020 și 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 28,0 % din PIB în 2022. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, va exista o scădere a ponderii deficitului (0,1 %) și a ponderii datoriei (26,8 %). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -0,2 % din PIB (6). Se preconizează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii va rămâne neschimbată. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB (7). Se estimează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor furniza o contribuție expansionistă de 0,4 puncte procentuale din PIB.

| (18) | Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale. |
| --- | --- |

(18)

Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

| (19) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 0,4 % din PIB în 2023 la 0,0 % din PIB în 2024 și să se transforme într-un excedent de 0,4 % din PIB în 2025. Programul de stabilitate pentru 2021 nu include informațiile necesare pentru estimarea orientării bugetare generale în 2023 și 2024. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 5 % (8). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Luxemburgului. |
| --- | --- |

(19)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 0,4 % din PIB în 2023 la 0,0 % din PIB în 2024 și să se transforme într-un excedent de 0,4 % din PIB în 2025. Programul de stabilitate pentru 2021 nu include informațiile necesare pentru estimarea orientării bugetare generale în 2023 și 2024. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 5 % (8). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Luxemburgului.

| (20) | Ponderea datoriei publice este planificată să scadă de la 28,4 % din PIB în 2023 la 28,2 % din PIB în 2024. Se consideră că Luxemburgul se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei. |
| --- | --- |

(20)

Ponderea datoriei publice este planificată să scadă de la 28,4 % din PIB în 2023 la 28,2 % din PIB în 2024. Se consideră că Luxemburgul se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei.

| (21) | Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci. |
| --- | --- |

(21)

Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci.

| (22) | Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Luxemburg ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020, |
| --- | --- |

(22)

Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Luxemburg ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

RECOMANDĂ CA LUXEMBURGUL:

1.

În 2022, să urmeze o orientare bugetară expansionistă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

2.

Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

3.

Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special investițiilor de sprijinire a tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, după caz, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind programul național de reformă al Luxemburgului pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Luxemburgului pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 101).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

5

(6)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

6

(7)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB.

7

(8)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia convenită de comun acord.

8

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/78 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/78

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2021

(2021/C 304/17)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Ungariei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Ungariei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. |
| --- | --- |

(2)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Ungariei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Ungariei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile.

| (3) | Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(3)

Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (4) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână expansionistă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare expansioniste în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(4)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână expansionistă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare expansioniste în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (5) | În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(5)

În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (6) | La 30 aprilie 2021, Ungaria și-a prezentat programul de convergență pentru 2021 în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(6)

La 30 aprilie 2021, Ungaria și-a prezentat programul de convergență pentru 2021 în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (7) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Ungariei a fost de 8,1 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 80,4 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de -5,9 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de 6,3 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Ungaria a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la aproximativ 6,8 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu aproximativ 1⁄2 % din PIB. |
| --- | --- |

(7)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Ungariei a fost de 8,1 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 80,4 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de -5,9 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de 6,3 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Ungaria a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la aproximativ 6,8 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu aproximativ 1⁄2 % din PIB.

| (8) | La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Ungariei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat. |
| --- | --- |

(8)

La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Ungariei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat.

| (9) | Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este prudent în 2021 și 2022. Potrivit programului de convergență pentru 2021, creșterea PIB-ului real ar urma să fie de 4,3 % în 2021 și de 5,2 % în 2022, o redresare mai puțin viguroasă decât cea preconizată în previziunile de primăvară din 2021 ale Comisiei, în principal datorită revigorării mai lente decât așteptările a exporturilor și a consumului privat. Previziunile programului de convergență pentru 2021 pentru rata de creștere a PIB-ului nominal și principalele baze de impozitare, inclusiv remunerarea angajaților și consumul privat, sunt ușor mai mici decât cele din previziunile de primăvară ale Comisiei în 2021 și, în general, similare în 2022. |
| --- | --- |

(9)

Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este prudent în 2021 și 2022. Potrivit programului de convergență pentru 2021, creșterea PIB-ului real ar urma să fie de 4,3 % în 2021 și de 5,2 % în 2022, o redresare mai puțin viguroasă decât cea preconizată în previziunile de primăvară din 2021 ale Comisiei, în principal datorită revigorării mai lente decât așteptările a exporturilor și a consumului privat. Previziunile programului de convergență pentru 2021 pentru rata de creștere a PIB-ului nominal și principalele baze de impozitare, inclusiv remunerarea angajaților și consumul privat, sunt ușor mai mici decât cele din previziunile de primăvară ale Comisiei în 2021 și, în general, similare în 2022.

| (10) | În programul său de convergență pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 8,1 % din PIB în 2020 la 7,5 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să scadă la 79,9 % din PIB în 2021. Conform programului de convergență pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -5,1 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 3,0 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, va exista o scădere a ponderii deficitului (6,8 %) și a ponderii datoriei (78,6 %) în 2021, reflectând o intensificare a creșterii economice și a veniturilor fiscale. |
| --- | --- |

(10)

În programul său de convergență pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 8,1 % din PIB în 2020 la 7,5 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să scadă la 79,9 % din PIB în 2021. Conform programului de convergență pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -5,1 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 3,0 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, va exista o scădere a ponderii deficitului (6,8 %) și a ponderii datoriei (78,6 %) în 2021, reflectând o intensificare a creșterii economice și a veniturilor fiscale.

| (11) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Ungaria a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când introduc măsuri permanente, statele membre ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Ungaria în 2020 și 2021 au fost conforme cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023, impactul restant cumulativ al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 2 % din PIB, constând în principal în creșteri salariale pentru personalul medico-sanitar, o reintroducere treptată a celei de a treisprezecea pensii și scutirea de la plata impozitului pe venitul persoanelor fizice pentru angajații cu vârsta sub 25 de ani. |
| --- | --- |

(11)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Ungaria a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când introduc măsuri permanente, statele membre ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Ungaria în 2020 și 2021 au fost conforme cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023, impactul restant cumulativ al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 2 % din PIB, constând în principal în creșteri salariale pentru personalul medico-sanitar, o reintroducere treptată a celei de a treisprezecea pensii și scutirea de la plata impozitului pe venitul persoanelor fizice pentru angajații cu vârsta sub 25 de ani.

| (12) | Programul de convergență pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,9 % din PIB în 2021, 0,9 % din PIB în 2022, 1,0 % din PIB în 2023, 0,6 % din PIB în 2024 și 0,4 % din PIB în 2025. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 nu includ integral aceste granturi în proiecțiile bugetare, ca urmare a absenței informațiilor suficient de detaliate referitoare la Planul național de redresare și reziliență la data-limită. În schimb, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 presupun o absorbție liniară a alocării complete a granturilor pe durata de viață a Mecanismului de redresare și reziliență, începând din a doua jumătate a anului 2021 până în 2026. Astfel, investițiile și reformele finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență se ridică, în previziunile Comisiei din primăvara lui 2021, la 0,4 % din PIB în 2021 și la 0,8 % în 2022. |
| --- | --- |

(12)

Programul de convergență pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,9 % din PIB în 2021, 0,9 % din PIB în 2022, 1,0 % din PIB în 2023, 0,6 % din PIB în 2024 și 0,4 % din PIB în 2025. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 nu includ integral aceste granturi în proiecțiile bugetare, ca urmare a absenței informațiilor suficient de detaliate referitoare la Planul național de redresare și reziliență la data-limită. În schimb, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 presupun o absorbție liniară a alocării complete a granturilor pe durata de viață a Mecanismului de redresare și reziliență, începând din a doua jumătate a anului 2021 până în 2026. Astfel, investițiile și reformele finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență se ridică, în previziunile Comisiei din primăvara lui 2021, la 0,4 % din PIB în 2021 și la 0,8 % în 2022.

| (13) | Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns semnificativ în materie de politici pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare. |
| --- | --- |

(13)

Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns semnificativ în materie de politici pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

| (14) | În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției investițiilor și a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(14)

În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției investițiilor și a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național.

| (15) | În programul său de convergență pentru 2021, este planificat ca deficitul public al Ungariei să scadă la 5,9 % din PIB în 2022, în principal datorită redresării economice. Ponderea datoriei publice este planificată să scadă la 79,3 % din PIB. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, va exista o scădere a ponderii deficitului (4,5 %) și a ponderii datoriei (77,1 %), ca urmare a intensificării creșterii economice și a veniturilor fiscale, precum și a reducerii bazei deficitului în 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la +0,7 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,2 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 1,0 punct procentual din PIB. |
| --- | --- |

(15)

În programul său de convergență pentru 2021, este planificat ca deficitul public al Ungariei să scadă la 5,9 % din PIB în 2022, în principal datorită redresării economice. Ponderea datoriei publice este planificată să scadă la 79,3 % din PIB. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, va exista o scădere a ponderii deficitului (4,5 %) și a ponderii datoriei (77,1 %), ca urmare a intensificării creșterii economice și a veniturilor fiscale, precum și a reducerii bazei deficitului în 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la +0,7 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,2 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 1,0 punct procentual din PIB.

| (16) | Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale. |
| --- | --- |

(16)

Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

| (17) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu din programul de convergență pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 3,9 % din PIB în 2023 la 3,0 % din PIB în 2024 și la 2,0 % din PIB în 2025. Prin urmare, deficitul public este planificat ca în 2024 să nu mai depășească valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Pe baza programului de convergență pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la +0,3 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,4 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor oferi o contribuție restrictivă de 0,3 puncte procentuale din PIB (8). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,6 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 63⁄4 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Ungariei. |
| --- | --- |

(17)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu din programul de convergență pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 3,9 % din PIB în 2023 la 3,0 % din PIB în 2024 și la 2,0 % din PIB în 2025. Prin urmare, deficitul public este planificat ca în 2024 să nu mai depășească valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Pe baza programului de convergență pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la +0,3 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,4 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor oferi o contribuție restrictivă de 0,3 puncte procentuale din PIB (8). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,6 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 63⁄4 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Ungariei.

| (18) | Ponderea datoriei publice este planificată să scadă de la 77,5 % din PIB în 2023 la 75,7 % din PIB în 2024 și la 73,1 % din PIB în 2025. Se consideră că Ungaria se confruntă cu riscuri moderate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei. |
| --- | --- |

(18)

Ponderea datoriei publice este planificată să scadă de la 77,5 % din PIB în 2023 la 75,7 % din PIB în 2024 și la 73,1 % din PIB în 2025. Se consideră că Ungaria se confruntă cu riscuri moderate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei.

| (19) | Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci. |
| --- | --- |

(19)

Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci.

| (20) | Consiliul a evaluat programul de convergență pentru 2021 și măsurile luate de Ungaria ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020, |
| --- | --- |

(20)

Consiliul a evaluat programul de convergență pentru 2021 și măsurile luate de Ungaria ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

RECOMANDĂ CA UNGARIA:

1.

Să mențină în 2022 o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

2.

Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

3.

Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului național, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special investițiilor de sprijinire a tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, după caz, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Ungariei și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 107).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

5

(6)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

6

(7)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră.

7

(8)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB.

8

(9)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord.

9

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/83 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/83

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2021

(2021/C 304/18)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Maltei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, Consiliul a recomandat Maltei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. |
| --- | --- |

(2)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Maltei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, Consiliul a recomandat Maltei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile.

| (3) | Recomandarea din 2021 a Consiliului privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână expansioniste în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătând în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți. |
| --- | --- |

(3)

Recomandarea din 2021 a Consiliului privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână expansioniste în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătând în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

| (4) | La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Maltei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. |
| --- | --- |

(4)

La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Maltei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile.

| (5) | Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(5)

Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (6) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână expansionistă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare expansioniste în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să aplice politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(6)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână expansionistă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare expansioniste în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să aplice politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (7) | În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(7)

În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (8) | La 30 aprilie 2021, Malta și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(8)

La 30 aprilie 2021, Malta și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (9) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Maltei a fost de 10,1 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 54,3 % din PIB. Deteriorarea anuală a soldului bugetar primar a fost de 10,6 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de 5,7 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Malta a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 3,9 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu 1 % din PIB. |
| --- | --- |

(9)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Maltei a fost de 10,1 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 54,3 % din PIB. Deteriorarea anuală a soldului bugetar primar a fost de 10,6 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de 5,7 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Malta a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 3,9 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu 1 % din PIB.

| (10) | La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Maltei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit. |
| --- | --- |

(10)

La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Maltei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit.

| (11) | Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este prudent în 2021 și favorabil în 2022. Potrivit previziunilor programului de stabilitate pentru 2021, PIB-ul real ar urma să crească cu 3,8 % în 2021 și să se accelereze la 6,8 % în 2022. Creșterea ar fi determinată exclusiv de cererea internă în 2021, în timp ce în 2022 ar veni o contribuție pozitivă și din partea sectorului extern. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează o traiectorie de creștere mai lină, previziunile referitoare la PIB urmând să crească cu 4,6 % și, respectiv, 6,1 % în 2021 și, respectiv, 2022. O perspectivă mai optimistă pentru consumul privat și cel public în 2021 și o creștere a investițiilor mai redusă în 2022 explică cea mai mare parte a unui profil diferit al previziunilor Comisiei referitoare la creștere. |
| --- | --- |

(11)

Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este prudent în 2021 și favorabil în 2022. Potrivit previziunilor programului de stabilitate pentru 2021, PIB-ul real ar urma să crească cu 3,8 % în 2021 și să se accelereze la 6,8 % în 2022. Creșterea ar fi determinată exclusiv de cererea internă în 2021, în timp ce în 2022 ar veni o contribuție pozitivă și din partea sectorului extern. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează o traiectorie de creștere mai lină, previziunile referitoare la PIB urmând să crească cu 4,6 % și, respectiv, 6,1 % în 2021 și, respectiv, 2022. O perspectivă mai optimistă pentru consumul privat și cel public în 2021 și o creștere a investițiilor mai redusă în 2022 explică cea mai mare parte a unui profil diferit al previziunilor Comisiei referitoare la creștere.

| (12) | În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o creștere a deficitului public de la 10,1 % din PIB în 2020 la 12,0 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 65,0 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se preconizează că variația soldului bugetar primar în 2021 față de nivelul de dinainte de criză (2019) va fi de 12,5 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 5,6 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste previziuni corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. |
| --- | --- |

(12)

În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o creștere a deficitului public de la 10,1 % din PIB în 2020 la 12,0 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 65,0 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se preconizează că variația soldului bugetar primar în 2021 față de nivelul de dinainte de criză (2019) va fi de 12,5 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 5,6 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste previziuni corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Malta a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Malta în 2020 și 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 sunt în cea mai mare parte temporare sau sunt însoțite de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Malta a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Malta în 2020 și 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 sunt în cea mai mare parte temporare sau sunt însoțite de măsuri compensatorii.

| (14) | Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,3 % din PIB în 2021, 0,8 % în 2022, 0,6 % în 2023, 0,3 % în 2024 și 0,1 % în 2025. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 nu includ integral aceste granturi în proiecțiile sale bugetare, ca urmare a absenței informațiilor suficient de detaliate referitoare la Planul național de redresare și reziliență la data-limită. În schimb, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 presupun o integrare simplificată și liniară a cheltuielilor finanțate prin Mecanismul de redresare și reziliență. |
| --- | --- |

(14)

Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,3 % din PIB în 2021, 0,8 % în 2022, 0,6 % în 2023, 0,3 % în 2024 și 0,1 % în 2025. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 nu includ integral aceste granturi în proiecțiile sale bugetare, ca urmare a absenței informațiilor suficient de detaliate referitoare la Planul național de redresare și reziliență la data-limită. În schimb, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 presupun o integrare simplificată și liniară a cheltuielilor finanțate prin Mecanismul de redresare și reziliență.

| (15) | Indicatorii de ajustare fiscală stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns semnificativ în materie de politici pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare. |
| --- | --- |

(15)

Indicatorii de ajustare fiscală stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns semnificativ în materie de politici pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

| (16) | În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției investițiilor și a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(16)

În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției investițiilor și a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național.

| (17) | În programul său de stabilitate pentru 2021, deficitul public al Maltei este planificat să scadă la 5,6 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 65,8 % din PIB. Aceste proiecții sunt conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la 2,1 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 0,8 puncte procentuale din PIB. |
| --- | --- |

(17)

În programul său de stabilitate pentru 2021, deficitul public al Maltei este planificat să scadă la 5,6 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 65,8 % din PIB. Aceste proiecții sunt conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la 2,1 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 0,8 puncte procentuale din PIB.

| (18) | Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale. |
| --- | --- |

(18)

Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

| (19) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 3,9 % din PIB în 2023 la 2,9 % din PIB în 2024. Deficitul public este planificat ca în 2024 să nu mai depășească valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 1,3 % din PIB în 2023 și în 2024. Se preconizează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii va scădea cu 0,2 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor oferi o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB. (8) Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor avea o contribuție restrictivă de 0,4 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 51⁄2 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Maltei. |
| --- | --- |

(19)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 3,9 % din PIB în 2023 la 2,9 % din PIB în 2024. Deficitul public este planificat ca în 2024 să nu mai depășească valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 1,3 % din PIB în 2023 și în 2024. Se preconizează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii va scădea cu 0,2 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor oferi o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB. (8) Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor avea o contribuție restrictivă de 0,4 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 51⁄2 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Maltei.

| (20) | Ponderea datoriei publice este planificată să scadă de la 66 % din PIB în 2023 la 65,6 % din PIB în 2024. Se consideră că Malta se confruntă cu riscuri moderate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei. |
| --- | --- |

(20)

Ponderea datoriei publice este planificată să scadă de la 66 % din PIB în 2023 la 65,6 % din PIB în 2024. Se consideră că Malta se confruntă cu riscuri moderate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei.

| (21) | Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci. |
| --- | --- |

(21)

Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci.

| (22) | Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Malta ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020, |
| --- | --- |

(22)

Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Malta ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

RECOMANDĂ CA MALTA:

1.

În 2022, să mențină o orientare bugetară expansionistă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

2.

Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să asigure sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

3.

Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului național, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special investițiilor de sprijinire a tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, după caz, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 116).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

5

(6)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

6

(7)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 1,1 puncte procentuale din PIB.

7

(8)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,5 puncte procentuale din PIB.

8

(9)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord.

9

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/88 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/88

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Țărilor de Jos pentru 2021

(2021/C 304/19)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Țărilor de Jos să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, acesta a recomandat Țărilor de Jos să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind în același timp investițiile. |
| --- | --- |

(2)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Țărilor de Jos să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, acesta a recomandat Țărilor de Jos să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind în același timp investițiile.

| (3) | Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare rămân favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți. |
| --- | --- |

(3)

Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare rămân favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

| (4) | La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Țărilor de Jos este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. Cu toate acestea, unele măsuri nu au părut a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(4)

La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Țărilor de Jos este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. Cu toate acestea, unele măsuri nu au părut a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii.

| (5) | Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(5)

Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (6) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(6)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (7) | În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(7)

În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (8) | La 30 aprilie 2021, Țările de Jos și-au prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(8)

La 30 aprilie 2021, Țările de Jos și-au prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (9) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Țărilor de Jos a fost de 4,3 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 54,5 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de 6,0 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 3,0 % în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Țările de Jos au furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânarea plății impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 5,3 % din PIB. Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu aproximativ 2 % din PIB. |
| --- | --- |

(9)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Țărilor de Jos a fost de 4,3 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 54,5 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de 6,0 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 3,0 % în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Țările de Jos au furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânarea plății impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 5,3 % din PIB. Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu aproximativ 2 % din PIB.

| (10) | La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Țărilor de Jos, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit. |
| --- | --- |

(10)

La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Țărilor de Jos, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit.

| (11) | Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este realist în 2021 și 2022 și corespunde previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 arată o creștere mai puternică a consumului privat atât în 2021, cât și în 2022 (cu 0,5 puncte procentuale mai puternică în 2021 și cu 0,4 puncte procentuale mai puternică în 2022) și o creștere mai puternică a formării brute de capital fix în 2022 (cu 0,3 puncte procentuale mai puternică). Acest lucru este compensat de o creștere mai puternică a importurilor în previziunile Comisiei din primăvara anului 2021, ceea ce conduce la importuri nete pozitive, în timp ce programul de stabilitate pentru 2021 prevede importuri nete negative. |
| --- | --- |

(11)

Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este realist în 2021 și 2022 și corespunde previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 arată o creștere mai puternică a consumului privat atât în 2021, cât și în 2022 (cu 0,5 puncte procentuale mai puternică în 2021 și cu 0,4 puncte procentuale mai puternică în 2022) și o creștere mai puternică a formării brute de capital fix în 2022 (cu 0,3 puncte procentuale mai puternică). Acest lucru este compensat de o creștere mai puternică a importurilor în previziunile Comisiei din primăvara anului 2021, ceea ce conduce la importuri nete pozitive, în timp ce programul de stabilitate pentru 2021 prevede importuri nete negative.

| (12) | În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul planifică o creștere a deficitului public de la 4,3 % din PIB în 2020 la 5,9 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 58,6 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge 8,2 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 1,9 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. În previziunile din primăvara anului 2021, Comisia preconizează o creștere a deficitului public la 5,0 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 57,9 % din PIB în 2021. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 se bazează pe date privind rezultatele care indică venituri mai solide în 2020, estimate să rămână similare în 2021. Deficitul estimat mai redus conduce la niveluri mai mici ale datoriei. |
| --- | --- |

(12)

În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul planifică o creștere a deficitului public de la 4,3 % din PIB în 2020 la 5,9 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 58,6 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge 8,2 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 1,9 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. În previziunile din primăvara anului 2021, Comisia preconizează o creștere a deficitului public la 5,0 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 57,9 % din PIB în 2021. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 se bazează pe date privind rezultatele care indică venituri mai solide în 2020, estimate să rămână similare în 2021. Deficitul estimat mai redus conduce la niveluri mai mici ale datoriei.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Țările de Jos au adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Țările de Jos în 2020 și 2021 au fost în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023, impactul cumulativ rămas al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 1 % din PIB, toate acestea fiind transferuri de capital, în mare parte din Fondul național de investiții pentru creștere economică. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Țările de Jos au adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Țările de Jos în 2020 și 2021 au fost în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023, impactul cumulativ rămas al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 1 % din PIB, toate acestea fiind transferuri de capital, în mare parte din Fondul național de investiții pentru creștere economică.

| (14) | Programul de stabilitate pentru 2021 nu include încă primirea de granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 au estimat o integrare simplificată și liniară a cheltuielilor finanțate prin Mecanismul de redresare și reziliență, în absența unor informații suficient de detaliate referitoare la planul național de redresare și reziliență. |
| --- | --- |

(14)

Programul de stabilitate pentru 2021 nu include încă primirea de granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 au estimat o integrare simplificată și liniară a cheltuielilor finanțate prin Mecanismul de redresare și reziliență, în absența unor informații suficient de detaliate referitoare la planul național de redresare și reziliență.

| (15) | Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns semnificativ în materie de politici pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare. |
| --- | --- |

(15)

Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns semnificativ în materie de politici pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

| (16) | În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor curente primare și a investițiilor finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(16)

În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor curente primare și a investițiilor finanțate la nivel național.

| (17) | În programul său de stabilitate pentru 2021, deficitul public al Țărilor de Jos este planificat să scadă la 1,8 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a redresării economice și a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să scadă la 56,9 % din PIB în 2022. Aceste proiecții corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -0,4 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,2 puncte procentuale din PIB. |
| --- | --- |

(17)

În programul său de stabilitate pentru 2021, deficitul public al Țărilor de Jos este planificat să scadă la 1,8 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a redresării economice și a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să scadă la 56,9 % din PIB în 2022. Aceste proiecții corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -0,4 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,2 puncte procentuale din PIB.

| (18) | Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale. |
| --- | --- |

(18)

Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

| (19) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 1,4 % în 2023 la 1,1 % din PIB în 2024. Deficitul public este planificat să revină sub 3 % din PIB în 2022. Programul de stabilitate pentru 2021 nu include informațiile necesare pentru estimarea orientării bugetare generale în 2023 și 2024. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 3 % (8). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Țărilor de Jos. |
| --- | --- |

(19)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 1,4 % în 2023 la 1,1 % din PIB în 2024. Deficitul public este planificat să revină sub 3 % din PIB în 2022. Programul de stabilitate pentru 2021 nu include informațiile necesare pentru estimarea orientării bugetare generale în 2023 și 2024. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 3 % (8). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Țărilor de Jos.

| (20) | Ponderea datoriei publice este planificată să scadă de la 56,0 % din PIB în 2023 la 55,3 % din PIB în 2024. Se consideră că Țările de Jos se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei. |
| --- | --- |

(20)

Ponderea datoriei publice este planificată să scadă de la 56,0 % din PIB în 2023 la 55,3 % din PIB în 2024. Se consideră că Țările de Jos se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei.

| (21) | Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci. |
| --- | --- |

(21)

Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci.

| (22) | Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Țările de Jos ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020, |
| --- | --- |

(22)

Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Țările de Jos ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

RECOMANDĂ CA ȚĂRILE DE JOS:

1.

În 2022, să urmeze o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

2.

Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

3.

Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special investițiilor de sprijinire a tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, după caz, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind programul național de reformă al Țărilor de Jos pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Țărilor de Jos pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 122).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

5

(6)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

6

(7)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,3 puncte procentuale din PIB.

7

(8)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia convenită de comun acord.

8

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/93 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/93

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Austriei pentru 2021

(2021/C 304/20)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Austriei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Austriei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. |
| --- | --- |

(2)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Austriei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Austriei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile.

| (3) | Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți. |
| --- | --- |

(3)

Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

| (4) | La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Austriei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. |
| --- | --- |

(4)

La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Austriei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile.

| (5) | Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(5)

Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (6) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(6)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (7) | În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(7)

În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (8) | La 28 aprilie 2021, Austria și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(8)

La 28 aprilie 2021, Austria și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (9) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Austriei a fost de 8,9 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 83,9 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de -9,6 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 6,8 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Austria a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (de exemplu, garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 3,5 % din PIB. Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu aproximativ 2 % din PIB. |
| --- | --- |

(9)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Austriei a fost de 8,9 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 83,9 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de -9,6 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 6,8 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Austria a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (de exemplu, garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 3,5 % din PIB. Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu aproximativ 2 % din PIB.

| (10) | La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Austriei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat. |
| --- | --- |

(10)

La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Austriei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat.

| (11) | Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este prudent în 2021 și 2022. Potrivit previziunilor programului de stabilitate pentru 2021, PIB-ul real ar urma să crească moderat cu 1,5 % în 2021 și să cunoască o creștere puternică cu 4,7 % în 2022. Această situație este comparabilă cu creșterea reală de 3,4 % în 2021 și de 4,3 % în 2022 din previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Diferența dintre cele două previziuni se datorează, în principal, diferitelor date-limită ale acestora, ceea ce a permis ca previziunile Comisiei să ia în considerare estimarea-semnal peste așteptări pentru PIB-ul din primul trimestru, publicată la sfârșitul lunii aprilie 2021. În plus, previziunile Comisiei iau în considerare relaxarea restricțiilor din luna aprilie 2021 în anumite părți ale țării și anunțul guvernului cu privire la o relaxare substanțială a măsurilor de limitare a răspândirii bolii începând cu jumătatea lunii mai 2021. |
| --- | --- |

(11)

Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este prudent în 2021 și 2022. Potrivit previziunilor programului de stabilitate pentru 2021, PIB-ul real ar urma să crească moderat cu 1,5 % în 2021 și să cunoască o creștere puternică cu 4,7 % în 2022. Această situație este comparabilă cu creșterea reală de 3,4 % în 2021 și de 4,3 % în 2022 din previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Diferența dintre cele două previziuni se datorează, în principal, diferitelor date-limită ale acestora, ceea ce a permis ca previziunile Comisiei să ia în considerare estimarea-semnal peste așteptări pentru PIB-ul din primul trimestru, publicată la sfârșitul lunii aprilie 2021. În plus, previziunile Comisiei iau în considerare relaxarea restricțiilor din luna aprilie 2021 în anumite părți ale țării și anunțul guvernului cu privire la o relaxare substanțială a măsurilor de limitare a răspândirii bolii începând cu jumătatea lunii mai 2021.

| (12) | În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 8,9 % din PIB în 2020 la 8,4 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 89,6 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -9,2 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 5,8 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste previziuni sunt mai puțin favorabile în comparație cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, se preconizează că deficitul public se va îmbunătăți la 7,6 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei ar urma să crească la 87,2 % din PIB în 2021. Acest lucru este în mare parte rezultatul scenariului macroeconomic mai favorabil din previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. |
| --- | --- |

(12)

În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 8,9 % din PIB în 2020 la 8,4 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 89,6 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -9,2 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 5,8 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste previziuni sunt mai puțin favorabile în comparație cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, se preconizează că deficitul public se va îmbunătăți la 7,6 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei ar urma să crească la 87,2 % din PIB în 2021. Acest lucru este în mare parte rezultatul scenariului macroeconomic mai favorabil din previziunile Comisiei din primăvara anului 2021.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Austria a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când introduc măsuri permanente, statele membre ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Austria în 2020 și 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023, impactul rezidual cumulativ al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 1 % din PIB, constând în principal în prime pentru investiții, introducerea amortizării degresive și reducerea impozitului pe venit al persoanelor fizice, precum și transferuri de capital. De asemenea, aceste măsuri fără caracter temporar includ investiții de aproximativ 0,1 % din PIB, despre care se preconizează că vor sprijini creșterea potențială pe termen mediu și, prin urmare, sustenabilitatea. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Austria a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când introduc măsuri permanente, statele membre ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Austria în 2020 și 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023, impactul rezidual cumulativ al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 1 % din PIB, constând în principal în prime pentru investiții, introducerea amortizării degresive și reducerea impozitului pe venit al persoanelor fizice, precum și transferuri de capital. De asemenea, aceste măsuri fără caracter temporar includ investiții de aproximativ 0,1 % din PIB, despre care se preconizează că vor sprijini creșterea potențială pe termen mediu și, prin urmare, sustenabilitatea.

| (14) | Programul de stabilitate pentru 2021 preconizează investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,02 % din PIB în 2020, 0,1 % în 2021, 0,3 % în 2022, 0,3 % în 2023 și 0,2 % din PIB în 2024. Previziunile de primăvară ale Comisiei includ integral aceste granturi în proiecțiile bugetare. |
| --- | --- |

(14)

Programul de stabilitate pentru 2021 preconizează investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,02 % din PIB în 2020, 0,1 % în 2021, 0,3 % în 2022, 0,3 % în 2023 și 0,2 % din PIB în 2024. Previziunile de primăvară ale Comisiei includ integral aceste granturi în proiecțiile bugetare.

| (15) | Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns semnificativ în materie de politici pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare. |
| --- | --- |

(15)

Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns semnificativ în materie de politici pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

| (16) | În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției investițiilor și a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(16)

În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției investițiilor și a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național.

| (17) | În Programul său de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Austriei va scădea la 4,3 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a creșterii economice puternice preconizate de 4,7 % în termeni reali, a redresării așteptate pe piața forței de muncă și a consumului privat puternic. Ponderea datoriei publice este planificată să scadă la 88,1 % din PIB în 2022. Aceste previziuni sunt mai puțin favorabile în comparație cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, se preconizează că deficitul public se va îmbunătăți la 3,0 % din PIB în 2022, în timp ce ponderea datoriei ar urma să scadă la 85,0 % din PIB în 2022. Acest lucru este în mare parte rezultatul unui scenariu macroeconomic diferit. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată a fi neutră (la 0,0 % din PIB) (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor oferi o contribuție neutră (7). De asemenea, se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor oferi o contribuție neutră. |
| --- | --- |

(17)

În Programul său de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Austriei va scădea la 4,3 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a creșterii economice puternice preconizate de 4,7 % în termeni reali, a redresării așteptate pe piața forței de muncă și a consumului privat puternic. Ponderea datoriei publice este planificată să scadă la 88,1 % din PIB în 2022. Aceste previziuni sunt mai puțin favorabile în comparație cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, se preconizează că deficitul public se va îmbunătăți la 3,0 % din PIB în 2022, în timp ce ponderea datoriei ar urma să scadă la 85,0 % din PIB în 2022. Acest lucru este în mare parte rezultatul unui scenariu macroeconomic diferit. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată a fi neutră (la 0,0 % din PIB) (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor oferi o contribuție neutră (7). De asemenea, se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor oferi o contribuție neutră.

| (18) | Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale. |
| --- | --- |

(18)

Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

| (19) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 3,0 % în 2023 la 2,5 % din PIB în 2024. Prin urmare, deficitul public este planificat să nu mai depășească 3 % din PIB în 2023. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 0,6 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor oferi o contribuție neutră (8). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 0,4 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 3 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Austriei. |
| --- | --- |

(19)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 3,0 % în 2023 la 2,5 % din PIB în 2024. Prin urmare, deficitul public este planificat să nu mai depășească 3 % din PIB în 2023. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 0,6 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor oferi o contribuție neutră (8). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 0,4 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 3 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Austriei.

| (20) | Ponderea datoriei publice este planificată să scadă de la 88,1 % din PIB în 2023 la 87,6 % din PIB în 2024. Pe termen mediu, se consideră că Austria se confruntă cu riscuri moderate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(20)

Ponderea datoriei publice este planificată să scadă de la 88,1 % din PIB în 2023 la 87,6 % din PIB în 2024. Pe termen mediu, se consideră că Austria se confruntă cu riscuri moderate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice.

| (21) | Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci. |
| --- | --- |

(21)

Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci.

| (22) | Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Austria ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020, |
| --- | --- |

(22)

Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Austria ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

RECOMANDĂ CA AUSTRIA:

1.

În 2022, să mențină o orientare bugetară expansionistă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

2.

Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

3.

Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special investițiilor de sprijinire a tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, după caz, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 129).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

5

(6)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

6

(7)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

7

(8)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

8

(9)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord.

9

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/98 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/98

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al Poloniei pentru 2021

(2021/C 304/21)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Poloniei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a răspunde în mod eficace pandemiei de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, a recomandat Poloniei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. |
| --- | --- |

(2)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Poloniei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a răspunde în mod eficace pandemiei de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, a recomandat Poloniei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile.

| (3) | Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4) de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(3)

Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4) de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (4) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea cu privire la normalizarea treptată a activității economice în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a se reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(4)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea cu privire la normalizarea treptată a activității economice în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a se reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (5) | În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat de asemenea opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(5)

În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat de asemenea opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (6) | La 30 aprilie 2021, Polonia și-a prezentat programul de convergență pentru 2021 în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(6)

La 30 aprilie 2021, Polonia și-a prezentat programul de convergență pentru 2021 în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (7) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Poloniei a fost de 7,0 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 57,5 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de -6,4 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 4,3 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Modificarea ponderii datoriei în PIB a fost determinată și de emiterea de obligațiuni de către Fondul de dezvoltare din Polonia (4,3 % din PIB) în contextul politicii de combatere a crizei provocate de pandemia de COVID-19, din care o parte a fost deja inclusă în deficitul public din 2020. Polonia a oferit, de asemenea, un sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și gospodăriilor (și anume garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 10,5 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este sub 1⁄2 % din PIB. |
| --- | --- |

(7)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Poloniei a fost de 7,0 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 57,5 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de -6,4 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 4,3 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Modificarea ponderii datoriei în PIB a fost determinată și de emiterea de obligațiuni de către Fondul de dezvoltare din Polonia (4,3 % din PIB) în contextul politicii de combatere a crizei provocate de pandemia de COVID-19, din care o parte a fost deja inclusă în deficitul public din 2020. Polonia a oferit, de asemenea, un sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și gospodăriilor (și anume garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 10,5 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este sub 1⁄2 % din PIB.

| (8) | La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Acest raport analizează situația bugetară a Poloniei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit. |
| --- | --- |

(8)

La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Acest raport analizează situația bugetară a Poloniei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit.

| (9) | Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este în general prudent, în special pentru 2022. Potrivit programului de convergență pentru 2021, creșterea PIB-ului real ar urma să fie de 3,8 % în 2021 și de 4,3 % în 2022, o redresare mai puțin viguroasă decât cea din previziunile Comisiei din primăvara anului 2021, de 0,2 puncte procentuale în 2021 și de 1,1 puncte procentuale în 2022. Acest lucru este determinat în primul rând de faptul că scenariul central prevăzut în programul de convergență pentru 2021 nu include impactul Mecanismului de redresare și reziliență asupra economiei poloneze. |
| --- | --- |

(9)

Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este în general prudent, în special pentru 2022. Potrivit programului de convergență pentru 2021, creșterea PIB-ului real ar urma să fie de 3,8 % în 2021 și de 4,3 % în 2022, o redresare mai puțin viguroasă decât cea din previziunile Comisiei din primăvara anului 2021, de 0,2 puncte procentuale în 2021 și de 1,1 puncte procentuale în 2022. Acest lucru este determinat în primul rând de faptul că scenariul central prevăzut în programul de convergență pentru 2021 nu include impactul Mecanismului de redresare și reziliență asupra economiei poloneze.

| (10) | În programul său de convergență pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 7,0 % din PIB în 2020 la 6,9 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 60,0 % din PIB în 2021. Conform programului de convergență pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -6,4 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 2,5 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste previziuni se situează peste nivelul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Diferența este determinată în primul rând de creșterea cheltuielilor, inclusiv pentru măsurile de limitare a răspândirii pandemiei de COVID-19, prevăzute în programul de convergență pentru 2021. |
| --- | --- |

(10)

În programul său de convergență pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 7,0 % din PIB în 2020 la 6,9 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 60,0 % din PIB în 2021. Conform programului de convergență pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -6,4 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 2,5 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste previziuni se situează peste nivelul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Diferența este determinată în primul rând de creșterea cheltuielilor, inclusiv pentru măsurile de limitare a răspândirii pandemiei de COVID-19, prevăzute în programul de convergență pentru 2021.

| (11) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Polonia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Polonia în 2020 și în 2021 au fost în concordanță cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și în 2021 sunt fie temporare, fie contrabalansate de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(11)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Polonia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Polonia în 2020 și în 2021 au fost în concordanță cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și în 2021 sunt fie temporare, fie contrabalansate de măsuri compensatorii.

| (12) | Programul de convergență pentru 2021 nu include încă primirea de granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență. |
| --- | --- |

(12)

Programul de convergență pentru 2021 nu include încă primirea de granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență.

| (13) | Indicatorii de ajustare fiscală stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. Criteriul de referință privind cheltuielile trebuie de asemenea ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare. |
| --- | --- |

(13)

Indicatorii de ajustare fiscală stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. Criteriul de referință privind cheltuielile trebuie de asemenea ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

| (14) | La fel ca în abordarea urmărită în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile temporare de urgență au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor curente primare și a investițiilor finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(14)

La fel ca în abordarea urmărită în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile temporare de urgență au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor curente primare și a investițiilor finanțate la nivel național.

| (15) | În programul său de convergență pentru 2021, deficitul public al Poloniei este planificat să scadă la 4,2 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor de sprijin temporare adoptate în 2020 și în 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să scadă la 59,2 % din PIB în 2022. Aceste previziuni se situează peste nivelul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și rezultă din prezumția creșterii cheltuielilor pentru, printre altele, consumul intermediar și transferurile sociale, inclusiv pentru măsurile de limitare a răspândirii pandemiei de COVID-19. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la +0,1 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,3 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB. |
| --- | --- |

(15)

În programul său de convergență pentru 2021, deficitul public al Poloniei este planificat să scadă la 4,2 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor de sprijin temporare adoptate în 2020 și în 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să scadă la 59,2 % din PIB în 2022. Aceste previziuni se situează peste nivelul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și rezultă din prezumția creșterii cheltuielilor pentru, printre altele, consumul intermediar și transferurile sociale, inclusiv pentru măsurile de limitare a răspândirii pandemiei de COVID-19. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la +0,1 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,3 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB.

| (16) | Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, a devenit și mai important să se crească nivelul și calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în coerență cu îndeplinirea obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale. |
| --- | --- |

(16)

Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, a devenit și mai important să se crească nivelul și calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în coerență cu îndeplinirea obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

| (17) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de convergență pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 3,2 % în 2023 la 2,5 % din PIB în 2024. Astfel, deficitul public este planificat în 2024 să nu mai depășească valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Programul de convergență pentru 2021 nu include informațiile necesare pentru estimarea orientării bugetare generale în 2023 și 2024. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 53⁄4 % (8). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Poloniei. |
| --- | --- |

(17)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de convergență pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 3,2 % în 2023 la 2,5 % din PIB în 2024. Astfel, deficitul public este planificat în 2024 să nu mai depășească valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Programul de convergență pentru 2021 nu include informațiile necesare pentru estimarea orientării bugetare generale în 2023 și 2024. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 53⁄4 % (8). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Poloniei.

| (18) | Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea de la 58,7 % din PIB în 2023 la 57,9 % din PIB în 2024. Se consideră că Polonia se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei. |
| --- | --- |

(18)

Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea de la 58,7 % din PIB în 2023 la 57,9 % din PIB în 2024. Se consideră că Polonia se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei.

| (19) | Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine a scăzut suficient până atunci. |
| --- | --- |

(19)

Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine a scăzut suficient până atunci.

| (20) | Consiliul a evaluat programul de convergență pentru 2021 și măsurile luate de Polonia ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020, |
| --- | --- |

(20)

Consiliul a evaluat programul de convergență pentru 2021 și măsurile luate de Polonia ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

RECOMANDĂ CA POLONIA:

1.

În 2022, să aplice o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

2.

Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

3.

Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special sprijinirii tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, acolo unde este relevant, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind programul național de reformă al Poloniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al Poloniei pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 135).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite o evaluare corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

5

(6)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică fiscală expansionistă.

6

(7)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB.

7

(8)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia convenită de comun acord.

8

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/102 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/102

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2021

(2021/C 304/22)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Portugaliei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Portugaliei să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind în același timp investițiile. |
| --- | --- |

(2)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Portugaliei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Portugaliei să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind în același timp investițiile.

| (3) | Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență trebuie să fie eliminate treptat, combătând în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți. |
| --- | --- |

(3)

Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență trebuie să fie eliminate treptat, combătând în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

| (4) | La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Portugaliei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. |
| --- | --- |

(4)

La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Portugaliei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile.

| (5) | Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(5)

Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (6) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(6)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (7) | În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(7)

În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (8) | La 30 aprilie 2021, Portugalia și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(8)

La 30 aprilie 2021, Portugalia și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (9) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Portugaliei a fost de 5,7 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 133,6 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de - 6 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de circa 3 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Portugalia a oferit, de asemenea, un sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și gospodăriilor (și anume garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la aproape 4 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu aproximativ 31⁄2 % din PIB. |
| --- | --- |

(9)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Portugaliei a fost de 5,7 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 133,6 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de - 6 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de circa 3 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Portugalia a oferit, de asemenea, un sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și gospodăriilor (și anume garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la aproape 4 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu aproximativ 31⁄2 % din PIB.

| (10) | La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Portugaliei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat. |
| --- | --- |

(10)

La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Portugaliei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat.

| (11) | Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este realist în 2021 și 2022. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se estimează că PIB-ul real se va majora cu 4 % în 2021 și cu 4,9 % în 2022. Această estimare este în concordanță cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Sectoarele cu un nivel ridicat al contactelor interumane au fost afectate în mod deosebit de criza provocată de pandemia de COVID-19. Riscurile pentru perspectivele macroeconomice prezintă în continuare o evoluție negativă, ca urmare a dependenței ridicate a Portugaliei de turismul străin, pentru care există încă un nivel ridicat de incertitudine în ceea ce privește calea către redresare. |
| --- | --- |

(11)

Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este realist în 2021 și 2022. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se estimează că PIB-ul real se va majora cu 4 % în 2021 și cu 4,9 % în 2022. Această estimare este în concordanță cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Sectoarele cu un nivel ridicat al contactelor interumane au fost afectate în mod deosebit de criza provocată de pandemia de COVID-19. Riscurile pentru perspectivele macroeconomice prezintă în continuare o evoluție negativă, ca urmare a dependenței ridicate a Portugaliei de turismul străin, pentru care există încă un nivel ridicat de incertitudine în ceea ce privește calea către redresare.

| (12) | În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o scădere a deficitului public de la 5,7 % din PIB în 2020 la 4,5 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să scadă la 128 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge – 5 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de aproximativ 3 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste proiecții corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. |
| --- | --- |

(12)

În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o scădere a deficitului public de la 5,7 % din PIB în 2020 la 4,5 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să scadă la 128 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge – 5 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de aproximativ 3 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste proiecții corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Portugalia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Portugalia în 2020 și 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023, impactul cumulativ rămas al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 1 % din PIB, constând în principal în cheltuieli suplimentare pentru salariile din sectorul public. De asemenea, aceste măsuri fără caracter temporar includ investiții de aproximativ 1/10 % din PIB, despre care se preconizează că vor sprijini creșterea potențială pe termen mediu și, prin urmare, sustenabilitatea. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Portugalia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Portugalia în 2020 și 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023, impactul cumulativ rămas al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 1 % din PIB, constând în principal în cheltuieli suplimentare pentru salariile din sectorul public. De asemenea, aceste măsuri fără caracter temporar includ investiții de aproximativ 1/10 % din PIB, despre care se preconizează că vor sprijini creșterea potențială pe termen mediu și, prin urmare, sustenabilitatea.

| (14) | Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,3 % din PIB în 2021, 1,3 % din PIB în 2022, 1,5 % din PIB în 2023, 1,3 % din PIB în 2024 și 1,1 % din PIB în 2025. De asemenea, programul de stabilitate pentru 2021 estimează împrumuturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,7 % din PIB în 2021, 0,2 % din PIB în 2022 și 0,1 % din PIB în fiecare an în perioada 2023-2025. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ aceste granturi în proiecțiile bugetare. |
| --- | --- |

(14)

Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,3 % din PIB în 2021, 1,3 % din PIB în 2022, 1,5 % din PIB în 2023, 1,3 % din PIB în 2024 și 1,1 % din PIB în 2025. De asemenea, programul de stabilitate pentru 2021 estimează împrumuturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,7 % din PIB în 2021, 0,2 % din PIB în 2022 și 0,1 % din PIB în fiecare an în perioada 2023-2025. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ aceste granturi în proiecțiile bugetare.

| (15) | Indicatorii de ajustare fiscală stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns semnificativ în materie de politici pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare. |
| --- | --- |

(15)

Indicatorii de ajustare fiscală stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns semnificativ în materie de politici pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

| (16) | În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(16)

În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național.

| (17) | În programul său de stabilitate pentru 2021, deficitul public al Portugaliei este planificat să scadă la 3,2 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021, precum și a redresării economice preconizate. Ponderea datoriei publice este planificată să scadă la 123 % din PIB în 2022. Aceste previziuni corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -1,1 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,2 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,7 puncte procentuale din PIB. |
| --- | --- |

(17)

În programul său de stabilitate pentru 2021, deficitul public al Portugaliei este planificat să scadă la 3,2 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021, precum și a redresării economice preconizate. Ponderea datoriei publice este planificată să scadă la 123 % din PIB în 2022. Aceste previziuni corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -1,1 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,2 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,7 puncte procentuale din PIB.

| (18) | Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale. |
| --- | --- |

(18)

Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

| (19) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 2,2 % din PIB în 2023 la 1,6 % din PIB în 2024. Prin urmare, deficitul public este planificat ca în 2023 să nu mai depășească valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 0,3 % din PIB în 2023 și în 2024. Se preconizează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii va rămâne neschimbată. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB (8). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 0,3 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 3 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Portugaliei. |
| --- | --- |

(19)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 2,2 % din PIB în 2023 la 1,6 % din PIB în 2024. Prin urmare, deficitul public este planificat ca în 2023 să nu mai depășească valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 0,3 % din PIB în 2023 și în 2024. Se preconizează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii va rămâne neschimbată. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB (8). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 0,3 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 3 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Portugaliei.

| (20) | Ponderea datoriei publice este planificată să scadă de la 120,7 % din PIB în 2023 la 117,1 % din PIB în 2024. Având în vedere ponderea ridicată a datoriei, despre care se preconizează că va scădea treptat în timp, se consideră că Portugalia se confruntă cu riscuri ridicate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei. |
| --- | --- |

(20)

Ponderea datoriei publice este planificată să scadă de la 120,7 % din PIB în 2023 la 117,1 % din PIB în 2024. Având în vedere ponderea ridicată a datoriei, despre care se preconizează că va scădea treptat în timp, se consideră că Portugalia se confruntă cu riscuri ridicate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei.

| (21) | Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine a scăzut suficient până atunci. |
| --- | --- |

(21)

Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine a scăzut suficient până atunci.

| (22) | Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Portugalia ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020, |
| --- | --- |

(22)

Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Portugalia ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

RECOMANDĂ CA PORTUGALIA:

1.

Să utilizeze în 2022 Mecanismul de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării, urmărind în același timp politici bugetare prudente. Să păstreze investițiile finanțate la nivel național. Să limiteze creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național.

2.

Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

3.

Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului național, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special investițiilor de sprijinire a tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, după caz, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind programul național de reformă al Portugaliei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 142).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

5

(6)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

6

(7)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

7

(8)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB.

8

(9)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord.

9

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/107 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/107

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al României pentru 2021

(2021/C 304/23)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 3 aprilie 2020, Consiliul a adoptat Decizia (UE) 2020/509 (3) privind existența unui deficit excesiv în România ca urmare a nerespectării criteriului privind deficitul în 2019. Aceasta s-a bazat pe obiectivele bugetare actualizate ale guvernului, iar publicarea ulterioară a unui deficit public de 4,3 % din PIB a confirmat nerespectarea criteriului. Depășirea valorii de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat a fost rezultatul unei acumulări constante de dezechilibre bugetare, cauzată de politica fiscal-bugetară expansionistă aplicată începând din 2016, într-o perioadă de creștere economică puternică. La 3 aprilie 2020, Consiliul a emis, de asemenea, o recomandare (4) în vederea încetării situației de deficit public excesiv din România până cel târziu în 2022. |
| --- | --- |

(2)

La 3 aprilie 2020, Consiliul a adoptat Decizia (UE) 2020/509 (3) privind existența unui deficit excesiv în România ca urmare a nerespectării criteriului privind deficitul în 2019. Aceasta s-a bazat pe obiectivele bugetare actualizate ale guvernului, iar publicarea ulterioară a unui deficit public de 4,3 % din PIB a confirmat nerespectarea criteriului. Depășirea valorii de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat a fost rezultatul unei acumulări constante de dezechilibre bugetare, cauzată de politica fiscal-bugetară expansionistă aplicată începând din 2016, într-o perioadă de creștere economică puternică. La 3 aprilie 2020, Consiliul a emis, de asemenea, o recomandare (4) în vederea încetării situației de deficit public excesiv din România până cel târziu în 2022.

| (3) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (5) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Consiliul a recomandat României să aplice politici fiscal-bugetare în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 3 aprilie 2020 și să ia totodată toate măsurile necesare pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. |
| --- | --- |

(3)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (5) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Consiliul a recomandat României să aplice politici fiscal-bugetare în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 3 aprilie 2020 și să ia totodată toate măsurile necesare pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare.

| (4) | Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (6) de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(4)

Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (6) de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (5) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Comunicarea respectivă a enunțat, de asemenea, opinia Comisiei conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(5)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Comunicarea respectivă a enunțat, de asemenea, opinia Comisiei conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (6) | La 5 mai 2021, România și-a prezentat programul de convergență pentru 2021, depășind termenul stabilit la articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(6)

La 5 mai 2021, România și-a prezentat programul de convergență pentru 2021, depășind termenul stabilit la articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (7) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al României a fost de 9,2 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 47,3 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de -3,6 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 1,5 % în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. România a oferit, de asemenea, un sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și gospodăriilor (și anume garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 4 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu aproximativ 11⁄2 % din PIB. |
| --- | --- |

(7)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al României a fost de 9,2 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 47,3 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de -3,6 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 1,5 % în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. România a oferit, de asemenea, un sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și gospodăriilor (și anume garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 4 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu aproximativ 11⁄2 % din PIB.

| (8) | Scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare este realist în 2021 și 2022. Conform programului de convergență pentru 2021, creșterea reală a PIB-ului este proiectată la 5,0 % în 2021 și 4,8 % în 2022. În ambii ani, se așteaptă ca principalul motor al creșterii să fie cererea internă, cu o creștere puternică a consumului și a investițiilor. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 referitoare la creșterea economică a României sunt ușor mai favorabile decât cele din programul de convergență pentru 2021, acestea indicând 5,1 % în 2021 și 4,9 % în 2022, de asemenea având la bază cererea internă. |
| --- | --- |

(8)

Scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare este realist în 2021 și 2022. Conform programului de convergență pentru 2021, creșterea reală a PIB-ului este proiectată la 5,0 % în 2021 și 4,8 % în 2022. În ambii ani, se așteaptă ca principalul motor al creșterii să fie cererea internă, cu o creștere puternică a consumului și a investițiilor. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 referitoare la creșterea economică a României sunt ușor mai favorabile decât cele din programul de convergență pentru 2021, acestea indicând 5,1 % în 2021 și 4,9 % în 2022, de asemenea având la bază cererea internă.

| (9) | În programul său de convergență pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 9,2 % din PIB în 2020 la 8 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 50,8 % din PIB în 2021. Conform programului de convergență pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge 3,3 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 1,5 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste proiecții sunt conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. |
| --- | --- |

(9)

În programul său de convergență pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 9,2 % din PIB în 2020 la 8 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 50,8 % din PIB în 2021. Conform programului de convergență pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge 3,3 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 1,5 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste proiecții sunt conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021.

| (10) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, România a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile luate de România în 2020 și în 2021 au fost în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile discreționare adoptate de guvern în 2020 și în 2021 sunt fie temporare, fie contrabalansate de măsuri compensatorii. În același timp, a existat un impact bugetar continuu al măsurilor expansioniste adoptate înainte de pandemia de COVID-19. Măsurile respective au inclus în special creșteri ale pensiilor, precum și alte cheltuieli sociale și reduceri ale impozitelor. |
| --- | --- |

(10)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, România a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile luate de România în 2020 și în 2021 au fost în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile discreționare adoptate de guvern în 2020 și în 2021 sunt fie temporare, fie contrabalansate de măsuri compensatorii. În același timp, a existat un impact bugetar continuu al măsurilor expansioniste adoptate înainte de pandemia de COVID-19. Măsurile respective au inclus în special creșteri ale pensiilor, precum și alte cheltuieli sociale și reduceri ale impozitelor.

| (11) | Programul de convergență pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,1 % din PIB în 2021, 0,6 % din PIB în 2022, 1,2 % din PIB în 2023, 1,2 % din PIB în 2024, 0,9 % din PIB în 2025 și 0,9 % din PIB în 2026. Programul de convergență pentru 2021presupune, de asemenea, împrumuturi în cadrul Mecanismul de redresare și reziliență în valoare de 2,3 % din PIB în 2025 și de 2,5 % din PIB în 2026. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ în proiecțiile lor bugetare doar granturile, deoarece programul de convergență pentru 2021 prevede că împrumuturile vor începe după încheierea perioadei vizate de previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. |
| --- | --- |

(11)

Programul de convergență pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,1 % din PIB în 2021, 0,6 % din PIB în 2022, 1,2 % din PIB în 2023, 1,2 % din PIB în 2024, 0,9 % din PIB în 2025 și 0,9 % din PIB în 2026. Programul de convergență pentru 2021presupune, de asemenea, împrumuturi în cadrul Mecanismul de redresare și reziliență în valoare de 2,3 % din PIB în 2025 și de 2,5 % din PIB în 2026. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ în proiecțiile lor bugetare doar granturile, deoarece programul de convergență pentru 2021 prevede că împrumuturile vor începe după încheierea perioadei vizate de previziunile Comisiei din primăvara anului 2021.

| (12) | Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor curente primare și a investițiilor finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor curente primare și a investițiilor finanțate la nivel național.

| (13) | În programul său de convergență pentru 2021, deficitul public al României este planificat să scadă la 6,2 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor de sprijin temporare adoptate în 2020 și în 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 52,9 % din PIB în 2022. Aceste proiecții sunt mai favorabile decât previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -0,5 % din PIB (7). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,4 puncte procentuale din PIB. Se estimează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB (8). Se estimează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție neutră. |
| --- | --- |

(13)

În programul său de convergență pentru 2021, deficitul public al României este planificat să scadă la 6,2 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor de sprijin temporare adoptate în 2020 și în 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 52,9 % din PIB în 2022. Aceste proiecții sunt mai favorabile decât previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -0,5 % din PIB (7). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,4 puncte procentuale din PIB. Se estimează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB (8). Se estimează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție neutră.

| (14) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de convergență pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 4,4 % în 2023 la 2,9 % din PIB în 2024. Deficitul public este planificat ca în 2024 să nu mai depășească valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Pe baza programului de convergență pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include și impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 0,6 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,2 puncte procentuale din PIB. Se estimează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB (9). Se estimează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor furniza o contribuție restrictivă de 0,8 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 53⁄4 % (10). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a României. |
| --- | --- |

(14)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de convergență pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 4,4 % în 2023 la 2,9 % din PIB în 2024. Deficitul public este planificat ca în 2024 să nu mai depășească valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Pe baza programului de convergență pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include și impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 0,6 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,2 puncte procentuale din PIB. Se estimează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB (9). Se estimează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor furniza o contribuție restrictivă de 0,8 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 53⁄4 % (10). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a României.

| (15) | Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 53,3 % din PIB în 2023 și să scadă la 52,4 % din PIB în 2024. Având în vedere traiectoria de creștere deosebit de rapidă a datoriei pe termen mediu, cauzată în principal de deficitul mare preconizat pentru 2022 și de condițiile de finanțare nefavorabile comparativ cu alte state membre, se consideră că România se confruntă cu riscuri ridicate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, în conformitate cu cea mai recentă analiză a sustenabilității datoriei. |
| --- | --- |

(15)

Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 53,3 % din PIB în 2023 și să scadă la 52,4 % din PIB în 2024. Având în vedere traiectoria de creștere deosebit de rapidă a datoriei pe termen mediu, cauzată în principal de deficitul mare preconizat pentru 2022 și de condițiile de finanțare nefavorabile comparativ cu alte state membre, se consideră că România se confruntă cu riscuri ridicate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, în conformitate cu cea mai recentă analiză a sustenabilității datoriei.

| (16) | La 2 iunie 2021, Comisia a recomandat adoptarea unei recomandări a Consiliului privind corectarea deficitului excesiv al României până în 2024. Conform acestei recomandări, România ar trebui să atingă o țintă de deficit public global de 8,0 % din PIB în 2021, 6,2 % din PIB în 2022, 4,4 % din PIB în 2023 și 2,9 % din PIB în 2024, care este conformă cu o rată de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de 3,4 % în 2021, 1,3 % în 2022, 0,9 % în 2023 și 0,0 % în 2024. Aceasta corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,7 % din PIB în 2021, 1,8 % din PIB în 2022, 1,7 % din PIB în 2023 și 1,5 % din PIB în 2024. |
| --- | --- |

(16)

La 2 iunie 2021, Comisia a recomandat adoptarea unei recomandări a Consiliului privind corectarea deficitului excesiv al României până în 2024. Conform acestei recomandări, România ar trebui să atingă o țintă de deficit public global de 8,0 % din PIB în 2021, 6,2 % din PIB în 2022, 4,4 % din PIB în 2023 și 2,9 % din PIB în 2024, care este conformă cu o rată de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de 3,4 % în 2021, 1,3 % în 2022, 0,9 % în 2023 și 0,0 % în 2024. Aceasta corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,7 % din PIB în 2021, 1,8 % din PIB în 2022, 1,7 % din PIB în 2023 și 1,5 % din PIB în 2024.

| (17) | Consiliul a evaluat programul de convergență pentru 2021 și măsurile luate de România ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020, |
| --- | --- |

(17)

Consiliul a evaluat programul de convergență pentru 2021 și măsurile luate de România ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

RECOMANDĂ ROMÂNIEI:

1.

Să aplice politici fiscal-bugetare în conformitate cu Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 în vederea încetării situației de deficit public excesiv din România (11).

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Decizia (UE) 2020/509 a Consiliului din 3 aprilie 2020 privind existența unui deficit excesiv în România (JO L 110, 8.4.2020, p. 58).

3

(4)  Recomandarea Consiliului din 3 aprilie 2020 în vederea încetării situației de deficit public excesiv din România (JO C 116, 8.4.2020, p. 1).

4

(5)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind programul național de reformă al României pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al României pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 149).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

6

(7)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică fiscală expansionistă.

7

(8)  Se estimează că celelalte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor oferi o contribuție neutră.

8

(9)  Se estimează că celelalte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor oferi o contribuție neutră.

9

(10)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia convenită de comun acord.

10

(11)  A se vedea pagina ... din prezentul Jurnal Oficial.

11

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/111 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/111

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

în vederea încetării situației de deficit public excesiv din România

(2021/C 304/24)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (7),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive.

| (2) | Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere susținută și durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă. |
| --- | --- |

(2)

Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere susținută și durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă.

| (3) | În urma unei recomandări a Comisiei, Consiliul a decis, la 3 aprilie 2020, prin Decizia (UE) 2020/509 (1), în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din tratat, că în România exista un deficit excesiv și a emis o recomandare pentru corectarea acestuia până în 2022 cel târziu (2) (denumită în continuare „Recomandarea Consiliului din 3 aprilie 2020”), în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(3)

În urma unei recomandări a Comisiei, Consiliul a decis, la 3 aprilie 2020, prin Decizia (UE) 2020/509 (1), în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din tratat, că în România exista un deficit excesiv și a emis o recomandare pentru corectarea acestuia până în 2022 cel târziu (2) (denumită în continuare „Recomandarea Consiliului din 3 aprilie 2020”), în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (3).

| (4) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din PSC. Clauza respectivă, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului (4), precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale din PSC erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă a creșterii economice rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. |
| --- | --- |

(4)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din PSC. Clauza respectivă, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului (4), precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale din PSC erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă a creșterii economice rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei.

| (5) | La 15 septembrie 2020, România și-a prezentat raportul privind măsurile luate în urma Recomandării Consiliului din 3 aprilie 2020. Raportul respectiv a indicat o deteriorare majoră a finanțelor sale publice în cursul anului 2020, în principal din cauza pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(5)

La 15 septembrie 2020, România și-a prezentat raportul privind măsurile luate în urma Recomandării Consiliului din 3 aprilie 2020. Raportul respectiv a indicat o deteriorare majoră a finanțelor sale publice în cursul anului 2020, în principal din cauza pandemiei de COVID-19.

| (6) | La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind situația bugetară a României. Având în vedere incertitudinea excepțională persistentă creată de pandemia de COVID-19 și impactul ei macroeconomic și bugetar extraordinar, Comisia a considerat că, în acel moment, nu se putea lua nicio decizie cu privire la alte măsuri în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive inițiate pentru România. În special, incertitudinea excepțională, inclusiv în ceea ce privește elaborarea unei traiectorii credibile pentru politica bugetară, nu a permis Comisiei să prezinte, în acel stadiu, o recomandare de recomandare a Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat. Comisia a declarat că va reevalua situația bugetară a României în primăvara anului 2021, pe baza datelor privind execuția bugetară din 2020, a bugetului pe 2021 și a previziunilor economice ale Comisiei din primăvara anului 2021 și că, dacă este cazul, va propune noi măsuri în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive, ținând seama de aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale din PSC în 2021. |
| --- | --- |

(6)

La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind situația bugetară a României. Având în vedere incertitudinea excepțională persistentă creată de pandemia de COVID-19 și impactul ei macroeconomic și bugetar extraordinar, Comisia a considerat că, în acel moment, nu se putea lua nicio decizie cu privire la alte măsuri în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive inițiate pentru România. În special, incertitudinea excepțională, inclusiv în ceea ce privește elaborarea unei traiectorii credibile pentru politica bugetară, nu a permis Comisiei să prezinte, în acel stadiu, o recomandare de recomandare a Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat. Comisia a declarat că va reevalua situația bugetară a României în primăvara anului 2021, pe baza datelor privind execuția bugetară din 2020, a bugetului pe 2021 și a previziunilor economice ale Comisiei din primăvara anului 2021 și că, dacă este cazul, va propune noi măsuri în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive, ținând seama de aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale din PSC în 2021.

| (7) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare care oferă orientări politice suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat punctul său de vedere conform căruia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale din PSC ar trebui să cuprindă o evaluare globală a stării economiei, criteriul cantitativ esențial fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro în comparație cu nivelurile anterioare crizei (sfârșitul anului 2019). La 2 iunie 2021, Comisia a adoptat o comunicare intitulată „Coordonarea politicilor economice în 2021: depășirea crizei provocate de pandemia de COVID-19, sprijinirea redresării și modernizarea economiei noastre”. Conform comunicări menționate, clauza derogatorie generală din PSC va continua să se aplice în 2022 și se preconizează că va fi dezactivată începând din 2023. |
| --- | --- |

(7)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare care oferă orientări politice suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat punctul său de vedere conform căruia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale din PSC ar trebui să cuprindă o evaluare globală a stării economiei, criteriul cantitativ esențial fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro în comparație cu nivelurile anterioare crizei (sfârșitul anului 2019). La 2 iunie 2021, Comisia a adoptat o comunicare intitulată „Coordonarea politicilor economice în 2021: depășirea crizei provocate de pandemia de COVID-19, sprijinirea redresării și modernizarea economiei noastre”. Conform comunicări menționate, clauza derogatorie generală din PSC va continua să se aplice în 2022 și se preconizează că va fi dezactivată începând din 2023.

| (8) | Potrivit unei actualizări a Monitorului privind sustenabilitatea datoriei din 2020 al Comisiei pentru a reflecta previziunile economice ale Comisiei din primăvara anului 2021, riscurile legate de sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu și lung ale României rămân ridicate. Aceste riscuri trebuie abordate printr-un plan bugetar pe termen mediu adecvat, susținut de măsuri structurale. |
| --- | --- |

(8)

Potrivit unei actualizări a Monitorului privind sustenabilitatea datoriei din 2020 al Comisiei pentru a reflecta previziunile economice ale Comisiei din primăvara anului 2021, riscurile legate de sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu și lung ale României rămân ridicate. Aceste riscuri trebuie abordate printr-un plan bugetar pe termen mediu adecvat, susținut de măsuri structurale.

| (9) | Având în vedere recesiunea economică semnificativă cauzată de pandemia de COVID-19 și necesitatea conexă de politici bugetare pentru a sprijini redresarea în 2021 și 2022, Recomandarea Consiliului din 3 aprilie 2020 nu mai oferă o bază relevantă pentru orientările de politică bugetară pentru România. |
| --- | --- |

(9)

Având în vedere recesiunea economică semnificativă cauzată de pandemia de COVID-19 și necesitatea conexă de politici bugetare pentru a sprijini redresarea în 2021 și 2022, Recomandarea Consiliului din 3 aprilie 2020 nu mai oferă o bază relevantă pentru orientările de politică bugetară pentru România.

| (10) | În temeiul articolului 3 alineatul (5) ultima teză din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în cazul unei recesiuni economice grave în zona euro sau în Uniune în ansamblu, Consiliul poate decide, la recomandarea Comisiei, să adopte o recomandare revizuită în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, cu condiția ca aceasta să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(10)

În temeiul articolului 3 alineatul (5) ultima teză din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în cazul unei recesiuni economice grave în zona euro sau în Uniune în ansamblu, Consiliul poate decide, la recomandarea Comisiei, să adopte o recomandare revizuită în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, cu condiția ca aceasta să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu.

| (11) | În conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, Consiliul trebuie să adreseze o recomandare statului membru în cauză care stabilește, de asemenea, un termen pentru corectarea deficitului excesiv. Recomandarea respectivă urmează să stabilească un termen de maximum șase luni pentru ca statul membru în cauză să întreprindă măsuri eficiente pentru a corecta deficitul excesiv, termen care poate fi redus la trei luni, atunci când gravitatea situației justifică acest lucru. De asemenea, într-o recomandare privind corectarea unui deficit excesiv, Consiliul trebuie să solicite îndeplinirea unor obiective bugetare anuale care, conform previziunilor care stau la baza recomandării respective, corespund unei ameliorări anuale minime a soldului structural, altfel spus a soldului ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, de cel puțin 0,5 % din PIB, ca valoare de referință. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, Consiliul trebuie să adreseze o recomandare statului membru în cauză care stabilește, de asemenea, un termen pentru corectarea deficitului excesiv. Recomandarea respectivă urmează să stabilească un termen de maximum șase luni pentru ca statul membru în cauză să întreprindă măsuri eficiente pentru a corecta deficitul excesiv, termen care poate fi redus la trei luni, atunci când gravitatea situației justifică acest lucru. De asemenea, într-o recomandare privind corectarea unui deficit excesiv, Consiliul trebuie să solicite îndeplinirea unor obiective bugetare anuale care, conform previziunilor care stau la baza recomandării respective, corespund unei ameliorări anuale minime a soldului structural, altfel spus a soldului ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, de cel puțin 0,5 % din PIB, ca valoare de referință.

| (12) | PIB-ul real al României s-a contractat cu 3,9 % în 2020. Potrivit previziunilor economice ale Comisiei din primăvara anului 2021, PIB-ul real ar urma să crească cu 5,1 % în 2021 și cu 4,9 % în 2022. Se preconizează o redresare a consumului privat pe măsură ce va crește rata de vaccinare și se vor elimina treptat măsurile de distanțare socială, în timp ce creșterea salariilor ar urma să rămână semnificativă. Începerea proiectelor din cadrul Planului de redresare și reziliență (PRR), astfel cum este menționat în Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (5), este menită să dea un nou impuls creșterii investițiilor. Contribuția exporturilor nete (exporturi minus importuri) ar urma să rămână negativă pe perioada analizată în previziuni. Aceasta deoarece se preconizează că importurile urmează să fie stimulate de redresarea consumului privat, precum și de creșterea investițiilor. Se preconizează că exporturile vor fi susținute de o redresare a cererii externe, dar vor rămâne mai puțin dinamice decât importurile. Perspectivele de creștere sunt supuse unor riscuri echilibrate. Pe de o parte, o strategie bugetară credibilă pe termen mediu poate contribui la înlăturarea preocupărilor legate de sustenabilitatea finanțelor publice, mai ales când este combinată cu reforme ambițioase (inclusiv cele cuprinse în PRR). Acest lucru ar contribui la remedierea dezechilibrelor macroeconomice ale României, la reducerea riscurilor la adresa stabilității financiare și la creșterea sustenabilă, inclusiv prin îmbunătățirea climatului investițional. Pe de altă parte, incertitudinea în ceea ce privește elaborarea politicilor publice și întârzierile sau ineficiențele în punerea în aplicare a planului de redresare și reziliență ar putea avea efecte negative asupra încrederii. |
| --- | --- |

(12)

PIB-ul real al României s-a contractat cu 3,9 % în 2020. Potrivit previziunilor economice ale Comisiei din primăvara anului 2021, PIB-ul real ar urma să crească cu 5,1 % în 2021 și cu 4,9 % în 2022. Se preconizează o redresare a consumului privat pe măsură ce va crește rata de vaccinare și se vor elimina treptat măsurile de distanțare socială, în timp ce creșterea salariilor ar urma să rămână semnificativă. Începerea proiectelor din cadrul Planului de redresare și reziliență (PRR), astfel cum este menționat în Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (5), este menită să dea un nou impuls creșterii investițiilor. Contribuția exporturilor nete (exporturi minus importuri) ar urma să rămână negativă pe perioada analizată în previziuni. Aceasta deoarece se preconizează că importurile urmează să fie stimulate de redresarea consumului privat, precum și de creșterea investițiilor. Se preconizează că exporturile vor fi susținute de o redresare a cererii externe, dar vor rămâne mai puțin dinamice decât importurile. Perspectivele de creștere sunt supuse unor riscuri echilibrate. Pe de o parte, o strategie bugetară credibilă pe termen mediu poate contribui la înlăturarea preocupărilor legate de sustenabilitatea finanțelor publice, mai ales când este combinată cu reforme ambițioase (inclusiv cele cuprinse în PRR). Acest lucru ar contribui la remedierea dezechilibrelor macroeconomice ale României, la reducerea riscurilor la adresa stabilității financiare și la creșterea sustenabilă, inclusiv prin îmbunătățirea climatului investițional. Pe de altă parte, incertitudinea în ceea ce privește elaborarea politicilor publice și întârzierile sau ineficiențele în punerea în aplicare a planului de redresare și reziliență ar putea avea efecte negative asupra încrederii.

| (13) | La 2 martie 2021, Parlamentul României a adoptat bugetul și strategia bugetară pe termen mediu a României pentru 2021. Respectiva strategie bugetară, împreună cu informațiile privind profilul sprijinului financiar nerambursabil și al împrumuturilor acordate în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență instituit prin Regulamentul (UE) 2021/241 (denumit în continuare „mecanismul”), a fost luată în considerare în Programul de convergență pentru 2021 al României (denumit în continuare „Programul de convergență”), care a fost prezentat Comisiei la 5 mai 2021. Pornind de la un deficit public de 9,2 % din PIB în 2020, Programul de convergență vizează un deficit public sub 3 % din PIB până în 2024, în următoarele etape: 8,0 % din PIB în 2021, 6,2 % din PIB în 2022, 4,4 % în 2023 și 2,9 % din PIB în 2024. Ajustarea bugetară prevăzută în programul de convergență se bazează în cea mai mare parte pe cheltuieli. Se preconizează controlul cheltuielilor (reducere ca procent din PIB), în special pentru salariile din sectorul public (reducere cu 1,4 puncte procentuale în perioada 2022-2024) și pentru transferurile sociale (reducere cu 0,9 puncte procentuale în perioada 2022-2024). |
| --- | --- |

(13)

La 2 martie 2021, Parlamentul României a adoptat bugetul și strategia bugetară pe termen mediu a României pentru 2021. Respectiva strategie bugetară, împreună cu informațiile privind profilul sprijinului financiar nerambursabil și al împrumuturilor acordate în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență instituit prin Regulamentul (UE) 2021/241 (denumit în continuare „mecanismul”), a fost luată în considerare în Programul de convergență pentru 2021 al României (denumit în continuare „Programul de convergență”), care a fost prezentat Comisiei la 5 mai 2021. Pornind de la un deficit public de 9,2 % din PIB în 2020, Programul de convergență vizează un deficit public sub 3 % din PIB până în 2024, în următoarele etape: 8,0 % din PIB în 2021, 6,2 % din PIB în 2022, 4,4 % în 2023 și 2,9 % din PIB în 2024. Ajustarea bugetară prevăzută în programul de convergență se bazează în cea mai mare parte pe cheltuieli. Se preconizează controlul cheltuielilor (reducere ca procent din PIB), în special pentru salariile din sectorul public (reducere cu 1,4 puncte procentuale în perioada 2022-2024) și pentru transferurile sociale (reducere cu 0,9 puncte procentuale în perioada 2022-2024).

| (14) | Previziunile economice ale Comisiei din primăvara anului 2021, prelungite până în 2024, estimează un deficit public de 8,0 % din PIB în 2021, de 7,1 % din PIB în 2022 și de 6,8 % din PIB în 2023 și 2024. Aceste previziuni iau în considerare cheltuielile preconizate a fi finanțate prin sprijin financiar nerambursabil și împrumuturi din partea mecanismului, astfel cum este prezentat în Programul de convergență și în informațiile suplimentare furnizate de România. Scăderea deficitului bugetar preconizată de Comisie este determinată în principal de expirarea treptată a măsurilor de urgență adoptate ca răspuns la pandemia de COVID-19, de veniturile mai mari determinate de redresarea economică preconizată și de impactul pozitiv suplimentar al investițiilor și reformelor preconizate a fi finanțate de mecanism. În plus, guvernul român a decis să înghețe salariile din sectorul public în 2021 și 2022, să amâne creșterea pensiilor în 2021 și să majoreze pensiile într-un ritm moderat în 2022, măsuri ce contribuie la o îmbunătățire a perspectivei comparativ cu cea din previziunile economice ale Comisiei din toamna anului 2020. Măsurile respective au fost deja adoptate. În plus, guvernul României intenționează să adopte o nouă legislație privind pensiile care să mențină cheltuielile cu pensiile la un nivel în general stabil ca procent din PIB. Deficitul mai ridicat din previziunile economice ale Comisiei din primăvara anului 2021, comparativ cu cel din Programul de convergență, rezultă din faptul că consolidarea planificată nu este pe deplin susținută de măsuri adoptate sau anunțate în mod credibil și, prin urmare, nu a putut fi luată în considerare în previziunile Comisiei. Deficitul structural, potrivit proiecției Comisiei, ar urma să se îmbunătățească cu 0,7 puncte procentuale din PIB în 2021 și cu 0,5 puncte procentuale din PIB în 2022 și să se deterioreze cu 0,1 puncte procentuale din PIB în 2023 și cu 0,4 puncte procentuale din PIB în 2024. |
| --- | --- |

(14)

Previziunile economice ale Comisiei din primăvara anului 2021, prelungite până în 2024, estimează un deficit public de 8,0 % din PIB în 2021, de 7,1 % din PIB în 2022 și de 6,8 % din PIB în 2023 și 2024. Aceste previziuni iau în considerare cheltuielile preconizate a fi finanțate prin sprijin financiar nerambursabil și împrumuturi din partea mecanismului, astfel cum este prezentat în Programul de convergență și în informațiile suplimentare furnizate de România. Scăderea deficitului bugetar preconizată de Comisie este determinată în principal de expirarea treptată a măsurilor de urgență adoptate ca răspuns la pandemia de COVID-19, de veniturile mai mari determinate de redresarea economică preconizată și de impactul pozitiv suplimentar al investițiilor și reformelor preconizate a fi finanțate de mecanism. În plus, guvernul român a decis să înghețe salariile din sectorul public în 2021 și 2022, să amâne creșterea pensiilor în 2021 și să majoreze pensiile într-un ritm moderat în 2022, măsuri ce contribuie la o îmbunătățire a perspectivei comparativ cu cea din previziunile economice ale Comisiei din toamna anului 2020. Măsurile respective au fost deja adoptate. În plus, guvernul României intenționează să adopte o nouă legislație privind pensiile care să mențină cheltuielile cu pensiile la un nivel în general stabil ca procent din PIB. Deficitul mai ridicat din previziunile economice ale Comisiei din primăvara anului 2021, comparativ cu cel din Programul de convergență, rezultă din faptul că consolidarea planificată nu este pe deplin susținută de măsuri adoptate sau anunțate în mod credibil și, prin urmare, nu a putut fi luată în considerare în previziunile Comisiei. Deficitul structural, potrivit proiecției Comisiei, ar urma să se îmbunătățească cu 0,7 puncte procentuale din PIB în 2021 și cu 0,5 puncte procentuale din PIB în 2022 și să se deterioreze cu 0,1 puncte procentuale din PIB în 2023 și cu 0,4 puncte procentuale din PIB în 2024.

| (15) | Datoria publică era de 34,7 % din PIB la sfârșitul anului 2018, de 35,3 % din PIB la sfârșitul anului 2019 și de 47,3 % din PIB la sfârșitul anului 2020. Conform previziunilor economice ale Comisiei din primăvara anului 2021, se preconizează că datoria publică va crește la 49,7 % din PIB la sfârșitul anului 2021, la 52,7 % din PIB la sfârșitul anului 2022 și la 59,5 % din PIB la sfârșitul anului 2024, apropiindu-se astfel pentru prima dată de valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat, în absența unor măsuri corective suplimentare față de cele deja adoptate sau anunțate în mod credibil. |
| --- | --- |

(15)

Datoria publică era de 34,7 % din PIB la sfârșitul anului 2018, de 35,3 % din PIB la sfârșitul anului 2019 și de 47,3 % din PIB la sfârșitul anului 2020. Conform previziunilor economice ale Comisiei din primăvara anului 2021, se preconizează că datoria publică va crește la 49,7 % din PIB la sfârșitul anului 2021, la 52,7 % din PIB la sfârșitul anului 2022 și la 59,5 % din PIB la sfârșitul anului 2024, apropiindu-se astfel pentru prima dată de valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat, în absența unor măsuri corective suplimentare față de cele deja adoptate sau anunțate în mod credibil.

| (16) | Analiza sustenabilității datoriei pe termen mediu și lung, actualizată după previziunile economice ale Comisiei din primăvara anului 2021, confirmă că riscurile la adresa sustenabilității sunt ridicate pe termen mediu. Conform unei proiecții de referință pe 10 ani, ponderea datoriei publice în PIB va continua să crească în perioada respectivă și va atinge un nivel apropiat de 90 % din PIB. Riscurile la adresa sustenabilității datoriei sunt determinate de deficitele bugetare mari, de costurile îmbătrânirii populației și de vulnerabilitatea traiectoriei datoriei la șocurile macrobugetare. Creșterile pensiilor adoptate în vara anului 2019 și, pentru moment, amânate până la sfârșitul anului 2022 reprezintă sursa predominantă a riscurilor legate de sustenabilitatea datoriei. Structura datoriei, cu o pondere ridicată a datoriei denominate în valută și o pondere semnificativă a datoriei deținute de nerezidenți, se adaugă la riscurile privind sustenabilitatea datoriei, deși intervențiile Băncii Naționale a României pe piața secundară au contribuit la menținerea costurilor îndatorării publice la niveluri favorabile în 2020. Mai mult, există riscuri legate de datoriile contingente care decurg din garanțiile de stat (reprezentând 1,4 % din PIB) acordate întreprinderilor și persoanelor care desfășoară activități independente în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19. Se preconizează că nevoile brute de finanțare vor crește. În schimb, se preconizează că reformele și investițiile din cadrul Next Generation EU, dacă sunt puse în aplicare în mod eficace, vor avea un impact pozitiv asupra creșterii PIB-ului în anii următori, contribuind astfel la sustenabilitatea datoriei. |
| --- | --- |

(16)

Analiza sustenabilității datoriei pe termen mediu și lung, actualizată după previziunile economice ale Comisiei din primăvara anului 2021, confirmă că riscurile la adresa sustenabilității sunt ridicate pe termen mediu. Conform unei proiecții de referință pe 10 ani, ponderea datoriei publice în PIB va continua să crească în perioada respectivă și va atinge un nivel apropiat de 90 % din PIB. Riscurile la adresa sustenabilității datoriei sunt determinate de deficitele bugetare mari, de costurile îmbătrânirii populației și de vulnerabilitatea traiectoriei datoriei la șocurile macrobugetare. Creșterile pensiilor adoptate în vara anului 2019 și, pentru moment, amânate până la sfârșitul anului 2022 reprezintă sursa predominantă a riscurilor legate de sustenabilitatea datoriei. Structura datoriei, cu o pondere ridicată a datoriei denominate în valută și o pondere semnificativă a datoriei deținute de nerezidenți, se adaugă la riscurile privind sustenabilitatea datoriei, deși intervențiile Băncii Naționale a României pe piața secundară au contribuit la menținerea costurilor îndatorării publice la niveluri favorabile în 2020. Mai mult, există riscuri legate de datoriile contingente care decurg din garanțiile de stat (reprezentând 1,4 % din PIB) acordate întreprinderilor și persoanelor care desfășoară activități independente în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19. Se preconizează că nevoile brute de finanțare vor crește. În schimb, se preconizează că reformele și investițiile din cadrul Next Generation EU, dacă sunt puse în aplicare în mod eficace, vor avea un impact pozitiv asupra creșterii PIB-ului în anii următori, contribuind astfel la sustenabilitatea datoriei.

| (17) | În temeiul articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, corectarea deficitului excesiv trebuie să se încheie în anul următor identificării acestuia, cu excepția cazului în care există circumstanțe speciale. Traiectoria de ajustare ar trebui să fie stabilită în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1467/97, ținând seama de poziția economică și bugetară a statului membru în cauză. |
| --- | --- |

(17)

În temeiul articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, corectarea deficitului excesiv trebuie să se încheie în anul următor identificării acestuia, cu excepția cazului în care există circumstanțe speciale. Traiectoria de ajustare ar trebui să fie stabilită în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1467/97, ținând seama de poziția economică și bugetară a statului membru în cauză.

| (18) | În situația actuală, în România există astfel de circumstanțe speciale. Acordarea unui an suplimentar României, fapt care ar fi în conformitate cu regula prevăzută la articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, ar necesita o ajustare bugetară foarte puternică și ar conduce la pierderi semnificative de producție, riscând astfel să compromită redresarea economică după pandemia de COVID-19. O strategie de ajustare cu termen pentru corectarea deficitului excesiv până în 2024, deși necesită în continuare ajustări anuale substanțiale, ar implica un efort mai lent și ar asigura un echilibru optim între consolidarea bugetară și sprijinirea redresării economice. Noua traiectorie de ajustare ține seama, de asemenea, de modificarea situației bugetare, inclusiv de evoluțiile bugetare din 2020 și de noua strategie bugetară pusă în aplicare de guvernul român. Reformele, inclusiv cele care îmbunătățesc gestionarea finanțelor publice, ar contribui la asigurarea unei corectări durabile a deficitului excesiv. Având în vedere aceste considerații și în conformitate cu orientările de politică bugetară stabilite în Comunicarea Comisiei din 3 martie 2021, stabilirea termenului pentru corectarea deficitului excesiv în 2024 este justificată. |
| --- | --- |

(18)

În situația actuală, în România există astfel de circumstanțe speciale. Acordarea unui an suplimentar României, fapt care ar fi în conformitate cu regula prevăzută la articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, ar necesita o ajustare bugetară foarte puternică și ar conduce la pierderi semnificative de producție, riscând astfel să compromită redresarea economică după pandemia de COVID-19. O strategie de ajustare cu termen pentru corectarea deficitului excesiv până în 2024, deși necesită în continuare ajustări anuale substanțiale, ar implica un efort mai lent și ar asigura un echilibru optim între consolidarea bugetară și sprijinirea redresării economice. Noua traiectorie de ajustare ține seama, de asemenea, de modificarea situației bugetare, inclusiv de evoluțiile bugetare din 2020 și de noua strategie bugetară pusă în aplicare de guvernul român. Reformele, inclusiv cele care îmbunătățesc gestionarea finanțelor publice, ar contribui la asigurarea unei corectări durabile a deficitului excesiv. Având în vedere aceste considerații și în conformitate cu orientările de politică bugetară stabilite în Comunicarea Comisiei din 3 martie 2021, stabilirea termenului pentru corectarea deficitului excesiv în 2024 este justificată.

| (19) | O traiectorie de ajustare credibilă și sustenabilă în termenul respectiv ar presupune ca România să atingă o țintă de deficit bugetar de 8,0 % din PIB în 2021, de 6,2 % din PIB în 2022, de 4,4 % din PIB în 2023 și de 2,9 % din PIB în 2024, în conformitate cu obiectivele proprii ale guvernului. Acest lucru, pe baza previziunilor economice ale Comisiei din primăvara anului 2021, este în concordanță cu o rată de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de 3,4 % în 2021, de 1,3 % în 2022, de 0,9 % în 2023 și de 0,0 % în 2024 (6). Aceste rate de creștere a cheltuielilor publice primare nete vor fi indicatorul principal utilizat pentru evaluarea efortului bugetar, în cazul în care este necesară o analiză atentă. Ajustarea bugetară anuală corespunzătoare a soldului structural este de 0,7 % din PIB în 2021, 1,8 % din PIB în 2022, 1,7 % din PIB în 2023 și 1,5 % din PIB în 2024. |
| --- | --- |

(19)

O traiectorie de ajustare credibilă și sustenabilă în termenul respectiv ar presupune ca România să atingă o țintă de deficit bugetar de 8,0 % din PIB în 2021, de 6,2 % din PIB în 2022, de 4,4 % din PIB în 2023 și de 2,9 % din PIB în 2024, în conformitate cu obiectivele proprii ale guvernului. Acest lucru, pe baza previziunilor economice ale Comisiei din primăvara anului 2021, este în concordanță cu o rată de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de 3,4 % în 2021, de 1,3 % în 2022, de 0,9 % în 2023 și de 0,0 % în 2024 (6). Aceste rate de creștere a cheltuielilor publice primare nete vor fi indicatorul principal utilizat pentru evaluarea efortului bugetar, în cazul în care este necesară o analiză atentă. Ajustarea bugetară anuală corespunzătoare a soldului structural este de 0,7 % din PIB în 2021, 1,8 % din PIB în 2022, 1,7 % din PIB în 2023 și 1,5 % din PIB în 2024.

| (20) | Pentru a evalua impactul potențial al politicii bugetare globale asupra producției, în contextul actual, plățile considerabile de la bugetul Uniunii (din mecanism și alte fonduri ale Uniunii) ar trebui să fie incluse în agregatul cheltuielilor relevante, ca măsură a orientării bugetare (7). Pe această bază, se preconizează că fondurile Uniunii vor avea un impact pozitiv semnificativ asupra economiei românești în următorii ani. Mai exact, investițiile și reformele sprijinite de mecanism oferă României o oportunitate de a-și îmbunătăți poziția bugetară de bază pe termen mediu, sprijinind în același timp creșterea și crearea de locuri de muncă. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a evalua impactul potențial al politicii bugetare globale asupra producției, în contextul actual, plățile considerabile de la bugetul Uniunii (din mecanism și alte fonduri ale Uniunii) ar trebui să fie incluse în agregatul cheltuielilor relevante, ca măsură a orientării bugetare (7). Pe această bază, se preconizează că fondurile Uniunii vor avea un impact pozitiv semnificativ asupra economiei românești în următorii ani. Mai exact, investițiile și reformele sprijinite de mecanism oferă României o oportunitate de a-și îmbunătăți poziția bugetară de bază pe termen mediu, sprijinind în același timp creșterea și crearea de locuri de muncă.

| (21) | Măsurile de consolidare bugetară ar trebui să garanteze corectarea durabilă a deficitului excesiv, vizând în același timp îmbunătățirea calității finanțelor publice și consolidarea potențialului de creștere a economiei. Reformele de natură bugetară și economică mai amplă, inclusiv reformele sistemului de pensii, ale administrației fiscale, ale salariilor din sectorul public și ale guvernanței întreprinderilor de stat, ar trebui să sprijine eforturile de consolidare bugetară și să asigure sustenabilitatea acestora. |
| --- | --- |

(21)

Măsurile de consolidare bugetară ar trebui să garanteze corectarea durabilă a deficitului excesiv, vizând în același timp îmbunătățirea calității finanțelor publice și consolidarea potențialului de creștere a economiei. Reformele de natură bugetară și economică mai amplă, inclusiv reformele sistemului de pensii, ale administrației fiscale, ale salariilor din sectorul public și ale guvernanței întreprinderilor de stat, ar trebui să sprijine eforturile de consolidare bugetară și să asigure sustenabilitatea acestora.

| (22) | Începând din 2016, România a derogat în mod sistematic și repetat de la normele sale fiscal-bugetare naționale și de la calendarul de adoptare a strategiei bugetare pe termen mediu, consacrate în cadrul bugetar național. Pe viitor, ajustarea bugetară a României ar fi sprijinită de aplicarea integrală a cadrului bugetar național, |
| --- | --- |

(22)

Începând din 2016, România a derogat în mod sistematic și repetat de la normele sale fiscal-bugetare naționale și de la calendarul de adoptare a strategiei bugetare pe termen mediu, consacrate în cadrul bugetar național. Pe viitor, ajustarea bugetară a României ar fi sprijinită de aplicarea integrală a cadrului bugetar național,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

(1)

România ar trebui să pună capăt situației de deficit excesiv cel mai târziu în 2024.

(2)

România ar trebui să atingă o țintă de deficit bugetar de 8,0 % din PIB în 2021, de 6,2 % din PIB în 2022, de 4,4 % din PIB în 2023 și de 2,9 % din PIB în 2024, ceea ce corespunde unei rate de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de 3,4 % în 2021, de 1,3 % în 2022, de 0,9 % în 2023 și de 0,0 % în 2024. Aceasta corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,7 % din PIB în 2021, de 1,8 % din PIB în 2022, de 1,7 % din PIB în 2023 și de 1,5 % din PIB în 2024.

(3)

România ar trebui să pună în aplicare integral măsurile deja adoptate pentru 2021. România ar trebui să precizeze și să pună în aplicare măsurile suplimentare necesare pentru corectarea deficitului său excesiv până în 2024. Măsurile de consolidare bugetară ar trebui să asigure corectarea sustenabilă, într-o manieră favorabilă creșterii. Orice câștig excepțional ar trebui să fie utilizat pentru a reduce deficitul public.

(4)

Consiliul stabilește data de 15 octombrie 2021 ca termen până la care România trebuie să ia măsuri eficace și, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, să prezinte un raport privind strategia de consolidare pe care o are în vedere pentru atingerea obiectivelor. Ulterior, România ar trebui să raporteze cu privire la progresele înregistrate în punerea în aplicare a acestei recomandări cel puțin o dată la șase luni, până la corectarea deficitului excesiv. În plus, România ar trebui să asigure aplicarea integrală și eficace a cadrului său bugetar național. Pentru a asigura succesul strategiei bugetare pe termen mediu, va fi, de asemenea, important să se sprijine consolidarea bugetară cu reforme cuprinzătoare.

Prezenta recomandare se adresează României.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  Decizia (UE) 2020/509 a Consiliului din 3 aprilie 2020 privind existența unui deficit excesiv în România (JO L 110, 8.4.2020, p. 58).

1

(2)  Recomandarea Consiliului din 3 aprilie 2020 în vederea încetării situației de deficit public excesiv din România (JO C 116, 8.4.2020, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (JO L 209, 2.8.1997, p. 1).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

5

(6)  Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată uniform de-a lungul unei perioade de patru ani. Se iau în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

6

(7)  Orientarea bugetară globală este măsurată prin compararea variației cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare în materie de venituri, dar incluzând modificările cheltuielilor finanțate de mecanism și de alte tipuri de sprijin financiar nerambursabil de la Uniune) cu rata medie de creștere potențială pe 10 ani. Totuși, această estimare nu include impactul reformelor care fac parte din PRR și pot stimula creșterea economică potențială a României. Un semn negativ al indicatorului corespunde unei creșteri mai mari a cheltuielilor primare în comparație cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

7

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/116 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/116

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2021

(2021/C 304/25)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Sloveniei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, Consiliul a recomandat Sloveniei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. |
| --- | --- |

(2)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Sloveniei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, Consiliul a recomandat Sloveniei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile.

| (3) | Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți. |
| --- | --- |

(3)

Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

| (4) | La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Sloveniei era în general aliniat la recomandările privind politica bugetară prevăzute în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. |
| --- | --- |

(4)

La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Sloveniei era în general aliniat la recomandările privind politica bugetară prevăzute în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile.

| (5) | Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(5)

Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (6) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(6)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (7) | În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(7)

În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (8) | La 30 aprilie 2021, Slovenia și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(8)

La 30 aprilie 2021, Slovenia și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (9) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Sloveniei a fost de 8,4 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 80,8 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de -8,9 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 5,2 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Slovenia a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 5,5 % din PIB. Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este de mai puțin de 1⁄2 % din PIB. |
| --- | --- |

(9)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Sloveniei a fost de 8,4 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 80,8 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de -8,9 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 5,2 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Slovenia a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 5,5 % din PIB. Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este de mai puțin de 1⁄2 % din PIB.

| (10) | La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Sloveniei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat. |
| --- | --- |

(10)

La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Sloveniei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat.

| (11) | Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este prudent în 2021 și 2022. Potrivit previziunilor programului de stabilitate pentru 2021, PIB-ul real ar urma să crească cu 4,6 % în 2021 și cu 4,4 % în 2022. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, creșterea PIB-ului real ar urma să fie de 4,9 % în 2021 și de 5,1 % în 2022. În raport cu programul de stabilitate pentru 2021, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 preconizează o redresare oarecum mai rapidă a consumului privat, ca urmare a reprimării cererii induse de criză și a unor proiecții mai favorabile cu privire la creșterea ocupării forței de muncă și a salariilor. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 preconizează, de asemenea, o intensificare a dinamicii investițiilor în 2022 și consolidarea exporturilor în 2021 și 2022. |
| --- | --- |

(11)

Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este prudent în 2021 și 2022. Potrivit previziunilor programului de stabilitate pentru 2021, PIB-ul real ar urma să crească cu 4,6 % în 2021 și cu 4,4 % în 2022. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, creșterea PIB-ului real ar urma să fie de 4,9 % în 2021 și de 5,1 % în 2022. În raport cu programul de stabilitate pentru 2021, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 preconizează o redresare oarecum mai rapidă a consumului privat, ca urmare a reprimării cererii induse de criză și a unor proiecții mai favorabile cu privire la creșterea ocupării forței de muncă și a salariilor. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 preconizează, de asemenea, o intensificare a dinamicii investițiilor în 2022 și consolidarea exporturilor în 2021 și 2022.

| (12) | În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o creștere a deficitului public de la 8,4 % din PIB în 2020 la 8,6 % din PIB în 2021 și o scădere a ponderii datoriei la 80,4 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -9,2 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 2,6 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste proiecții corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, care estimează că deficitul public va ajunge la 8,5 % din PIB, iar ponderea datoriei va fi de 79,0 % din PIB. Deși ambele proiecții prevăd o creștere semnificativă a cheltuielilor primare, care nu se explică prin măsurile de urgență temporare legate de criză, structura acestora prezintă diferențe. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează o scădere a traiectoriei investițiilor publice ca urmare a unui grad mai scăzut de absorbție a fondurilor Uniunii în 2021 și a unei implementări mai lente a proiectelor de investiții finanțate la nivel național. De asemenea, este de așteptat o creștere nominală mai mare a anumitor categorii de cheltuieli curente. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează o pondere a datoriei mai scăzută ca urmare a dinamicii mai favorabile a PIB-ului nominal. |
| --- | --- |

(12)

În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o creștere a deficitului public de la 8,4 % din PIB în 2020 la 8,6 % din PIB în 2021 și o scădere a ponderii datoriei la 80,4 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -9,2 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 2,6 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste proiecții corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, care estimează că deficitul public va ajunge la 8,5 % din PIB, iar ponderea datoriei va fi de 79,0 % din PIB. Deși ambele proiecții prevăd o creștere semnificativă a cheltuielilor primare, care nu se explică prin măsurile de urgență temporare legate de criză, structura acestora prezintă diferențe. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează o scădere a traiectoriei investițiilor publice ca urmare a unui grad mai scăzut de absorbție a fondurilor Uniunii în 2021 și a unei implementări mai lente a proiectelor de investiții finanțate la nivel național. De asemenea, este de așteptat o creștere nominală mai mare a anumitor categorii de cheltuieli curente. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează o pondere a datoriei mai scăzută ca urmare a dinamicii mai favorabile a PIB-ului nominal.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Slovenia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Slovenia în 2020 și 2021 au fost în concordanță cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 sunt în cea mai mare parte temporare sau sunt însoțite de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Slovenia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Slovenia în 2020 și 2021 au fost în concordanță cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 sunt în cea mai mare parte temporare sau sunt însoțite de măsuri compensatorii.

| (14) | Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,6 % din PIB în 2021, 1,2 % în 2022 și 0,7 % în 2023. Acesta estimează cheltuieli suplimentare de 0,2 % din PIB în 2024 și aproximativ 0,3 % în 2025 și 2026. De asemenea, programul de stabilitate pentru 2021 presupune împrumuturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,1 % din PIB în 2022, ajungând până la 0,4 % din PIB în 2025. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 nu includ integral aceste granturi în proiecțiile bugetare, ca urmare a faptului că aceste informații nu erau disponibile la data-limită a previziunilor respective. În schimb, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează că cheltuielile finanțate prin granturi se vor ridica la 0,2 % din PIB în 2021 și la 0,6 % din PIB în 2022, pe baza informațiilor prevăzute în planul de redresare și reziliență adoptat de guvern la 28 aprilie 2021. |
| --- | --- |

(14)

Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,6 % din PIB în 2021, 1,2 % în 2022 și 0,7 % în 2023. Acesta estimează cheltuieli suplimentare de 0,2 % din PIB în 2024 și aproximativ 0,3 % în 2025 și 2026. De asemenea, programul de stabilitate pentru 2021 presupune împrumuturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,1 % din PIB în 2022, ajungând până la 0,4 % din PIB în 2025. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 nu includ integral aceste granturi în proiecțiile bugetare, ca urmare a faptului că aceste informații nu erau disponibile la data-limită a previziunilor respective. În schimb, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează că cheltuielile finanțate prin granturi se vor ridica la 0,2 % din PIB în 2021 și la 0,6 % din PIB în 2022, pe baza informațiilor prevăzute în planul de redresare și reziliență adoptat de guvern la 28 aprilie 2021.

| (15) | Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns în materie de politici semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare. |
| --- | --- |

(15)

Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns în materie de politici semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

| (16) | În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției investițiilor și a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(16)

În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției investițiilor și a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național.

| (17) | În programul său de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Sloveniei va scădea la 5,7 % din PIB în 2022, în special datorită redresării economice și a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea la 79,6 % din PIB în 2022. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, va exista o scădere a ponderii deficitului (4,7 % din PIB) și a ponderii datoriei (76,7 % din PIB). În ambele previziuni, traiectoria cheltuielilor primare (cu excepția măsurilor de urgență temporare legate de criză) rămâne ridicată. Diferența dintre previziunile deficitului se explică în mare parte printr-un scenariu macroeconomic mai favorabil în previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 și, astfel, o pondere mai mică a cheltuielilor totale în PIB. Niciuna dintre cele două proiecții nu include impactul unei serii de măsuri, inclusiv al unui pachet important de reforme fiscale adoptat recent de guvern. Conform informațiilor furnizate în programul de stabilitate pentru 2021, dacă sunt adoptate de parlament, măsurile respective pot avea un impact de creștere a deficitului cu cel puțin 0,7 % din PIB în 2022. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -0,1 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,3 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră (7). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB. |
| --- | --- |

(17)

În programul său de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Sloveniei va scădea la 5,7 % din PIB în 2022, în special datorită redresării economice și a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea la 79,6 % din PIB în 2022. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, va exista o scădere a ponderii deficitului (4,7 % din PIB) și a ponderii datoriei (76,7 % din PIB). În ambele previziuni, traiectoria cheltuielilor primare (cu excepția măsurilor de urgență temporare legate de criză) rămâne ridicată. Diferența dintre previziunile deficitului se explică în mare parte printr-un scenariu macroeconomic mai favorabil în previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 și, astfel, o pondere mai mică a cheltuielilor totale în PIB. Niciuna dintre cele două proiecții nu include impactul unei serii de măsuri, inclusiv al unui pachet important de reforme fiscale adoptat recent de guvern. Conform informațiilor furnizate în programul de stabilitate pentru 2021, dacă sunt adoptate de parlament, măsurile respective pot avea un impact de creștere a deficitului cu cel puțin 0,7 % din PIB în 2022. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -0,1 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,3 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră (7). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB.

| (18) | Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale. |
| --- | --- |

(18)

Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

| (19) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public va scădea de la 3,8 % din PIB în 2023 la 2,8 % din PIB în 2024. Prin urmare, se preconizează că în 2024 deficitul public nu va mai depăși valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 1,5 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,6 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,4 puncte procentuale din PIB (8). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 0,6 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 41⁄4 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Sloveniei. |
| --- | --- |

(19)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public va scădea de la 3,8 % din PIB în 2023 la 2,8 % din PIB în 2024. Prin urmare, se preconizează că în 2024 deficitul public nu va mai depăși valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 1,5 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,6 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,4 puncte procentuale din PIB (8). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 0,6 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 41⁄4 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Sloveniei.

| (20) | Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea de la 79,0 % din PIB în 2023 la 78,0 % din PIB în 2024. Se consideră că Slovenia se confruntă cu riscuri moderate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei. |
| --- | --- |

(20)

Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea de la 79,0 % din PIB în 2023 la 78,0 % din PIB în 2024. Se consideră că Slovenia se confruntă cu riscuri moderate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei.

| (21) | Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci. |
| --- | --- |

(21)

Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci.

| (22) | Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Slovenia ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020, |
| --- | --- |

(22)

Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Slovenia ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

RECOMANDĂ SLOVENIEI:

1.

În 2022, să mențină o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

2.

Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

3.

Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special investițiilor de sprijinire a tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, după caz, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 157).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

5

(6)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

6

(7)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea, de asemenea, o contribuție neutră.

7

(8)  Se estimează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră.

8

(9)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord.

9

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/121 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/121

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Slovaciei pentru 2021

(2021/C 304/26)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Slovaciei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, acesta a recomandat Slovaciei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. |
| --- | --- |

(2)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Slovaciei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, acesta a recomandat Slovaciei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile.

| (3) | Recomandarea din 2021 a Consiliului privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână expansioniste în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătând în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele Membre ar trebui să se aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți. |
| --- | --- |

(3)

Recomandarea din 2021 a Consiliului privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână expansioniste în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătând în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele Membre ar trebui să se aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

| (4) | La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Slovaciei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. Cu toate acestea, unele măsuri nu au părut a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(4)

La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Slovaciei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. Cu toate acestea, unele măsuri nu au părut a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii.

| (5) | Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(5)

Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (6) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână expansionistă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare expansioniste în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(6)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână expansionistă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare expansioniste în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (7) | În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(7)

În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (8) | La 12 mai 2021, Slovacia și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 depășind termenul stabilit la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(8)

La 12 mai 2021, Slovacia și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 depășind termenul stabilit la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (9) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Slovaciei a fost de 6,2 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 60,6 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de -4,8 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 3,6 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Slovacia a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor un sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 2,1 % din PIB. Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu aproximativ 1 % din PIB. |
| --- | --- |

(9)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Slovaciei a fost de 6,2 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 60,6 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de -4,8 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 3,6 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Slovacia a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor un sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 2,1 % din PIB. Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu aproximativ 1 % din PIB.

| (10) | La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Slovaciei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, dar că criteriul datoriei a fost respectat. |
| --- | --- |

(10)

La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Slovaciei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, dar că criteriul datoriei a fost respectat.

| (11) | Scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare este realist în 2021 și 2022, dată fiind incertitudinea actuală. Potrivit previziunilor programului de stabilitate pentru 2021, PIB-ul real ar urma să crească cu 3,3 % în 2021 și cu 6,3 % în 2022. Prin comparație, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează o redresare mai concentrată la începutul perioadei, creșterea PIB-ului real fiind estimată la 4,8 % în 2021 și la 5,2 % în 2022. |
| --- | --- |

(11)

Scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare este realist în 2021 și 2022, dată fiind incertitudinea actuală. Potrivit previziunilor programului de stabilitate pentru 2021, PIB-ul real ar urma să crească cu 3,3 % în 2021 și cu 6,3 % în 2022. Prin comparație, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează o redresare mai concentrată la începutul perioadei, creșterea PIB-ului real fiind estimată la 4,8 % în 2021 și la 5,2 % în 2022.

| (12) | În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul planifică o creștere a deficitului public de la 6,2 % din PIB în 2020 la 9,9 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 64,1 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -4,0 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 2,3 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Ponderile planificate ale deficitului și datoriei sunt mai ridicate decât cele estimate de previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Comisia prognozează un deficit public de 6,5 % și o pondere a datoriei de 59,5 % în 2021. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 nu includ un provizion privind cheltuielile legate de pandemie de 2,4 puncte procentuale din PIB și creșterea cheltuielilor întreprinderilor de stat și ale Casei de Asigurări Sociale, ambele fiind incluse în deficitul public, deoarece nu erau disponibile informații la data-limită a previziunilor. Comisia prognozează venituri care sunt cu 0,2 puncte procentuale din PIB mai mari și cheltuieli cu 3,4 puncte procentuale mai mici decât în programul de stabilitate pentru 2021. Diferențele majore în ceea ce privește cheltuielile sunt atribuite consumului intermediar mai redus, plăților sociale mai reduse și subvențiilor mai mici estimate în previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Previziunea Comisiei referitoare la scăderea datoriei se explică în principal prin scăderea soldului primar (cu 3,6 puncte procentuale). |
| --- | --- |

(12)

În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul planifică o creștere a deficitului public de la 6,2 % din PIB în 2020 la 9,9 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 64,1 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -4,0 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 2,3 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Ponderile planificate ale deficitului și datoriei sunt mai ridicate decât cele estimate de previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Comisia prognozează un deficit public de 6,5 % și o pondere a datoriei de 59,5 % în 2021. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 nu includ un provizion privind cheltuielile legate de pandemie de 2,4 puncte procentuale din PIB și creșterea cheltuielilor întreprinderilor de stat și ale Casei de Asigurări Sociale, ambele fiind incluse în deficitul public, deoarece nu erau disponibile informații la data-limită a previziunilor. Comisia prognozează venituri care sunt cu 0,2 puncte procentuale din PIB mai mari și cheltuieli cu 3,4 puncte procentuale mai mici decât în programul de stabilitate pentru 2021. Diferențele majore în ceea ce privește cheltuielile sunt atribuite consumului intermediar mai redus, plăților sociale mai reduse și subvențiilor mai mici estimate în previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Previziunea Comisiei referitoare la scăderea datoriei se explică în principal prin scăderea soldului primar (cu 3,6 puncte procentuale).

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Slovacia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Slovacia în 2020 și în 2021 au fost în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Cu toate acestea, unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023, impactul rămas cumulat al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 1 % din PIB, constând în principal în reintroducerea bonusurilor de Crăciun, modificări ale schemei de sprijin pentru energia verde, remunerații mai mari pentru funcționarii din domeniul militar, o reducere a impozitului pe autovehicule, anularea taxei bancare, granturi acordate instituțiilor medicale și credite fiscale pentru copii. Aceste măsuri fără caracter temporar au fost compensate doar parțial de înghețarea pensiei minime și de creșterea cheltuielilor operaționale ale ministerelor. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Slovacia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Slovacia în 2020 și în 2021 au fost în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Cu toate acestea, unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023, impactul rămas cumulat al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 1 % din PIB, constând în principal în reintroducerea bonusurilor de Crăciun, modificări ale schemei de sprijin pentru energia verde, remunerații mai mari pentru funcționarii din domeniul militar, o reducere a impozitului pe autovehicule, anularea taxei bancare, granturi acordate instituțiilor medicale și credite fiscale pentru copii. Aceste măsuri fără caracter temporar au fost compensate doar parțial de înghețarea pensiei minime și de creșterea cheltuielilor operaționale ale ministerelor.

| (14) | Programul de stabilitate pentru 2021 nu include primirea de granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în agregatele bugetare. Cu toate acestea, acesta estimează investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,2 % din PIB în 2021, 1,1 % în 2022 și 1,3 % în 2023 și 2024 în scenariul macroeconomic pe care se întemeiază acesta. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ aceste granturi în proiecțiile bugetare. |
| --- | --- |

(14)

Programul de stabilitate pentru 2021 nu include primirea de granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în agregatele bugetare. Cu toate acestea, acesta estimează investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,2 % din PIB în 2021, 1,1 % în 2022 și 1,3 % în 2023 și 2024 în scenariul macroeconomic pe care se întemeiază acesta. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ aceste granturi în proiecțiile bugetare.

| (15) | Indicatorii de ajustare fiscală stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns semnificativ în materie de politici pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare. |
| --- | --- |

(15)

Indicatorii de ajustare fiscală stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns semnificativ în materie de politici pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

| (16) | În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor curente primare și a investițiilor finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(16)

În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor curente primare și a investițiilor finanțate la nivel național.

| (17) | În programul de stabilitate pentru 2021, deficitul public al Slovaciei este planificat să scadă la 5,1 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor de sprijin temporare adoptate în 2020 și în 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 65,5 % din PIB în 2022. Aceste proiecții sunt mai mari decât cele cuprinse în previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Previziunile Comisiei estimează mai puține măsuri legate de pandemia de COVID-19 și prognozează o rată de utilizare mai rapidă a fondurilor Uniunii în 2022 în comparație cu programul de stabilitate pentru 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la +0,9 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,8 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,7 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor furniza o contribuție restrictivă de 1,1 puncte procentuale din PIB. |
| --- | --- |

(17)

În programul de stabilitate pentru 2021, deficitul public al Slovaciei este planificat să scadă la 5,1 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor de sprijin temporare adoptate în 2020 și în 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 65,5 % din PIB în 2022. Aceste proiecții sunt mai mari decât cele cuprinse în previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Previziunile Comisiei estimează mai puține măsuri legate de pandemia de COVID-19 și prognozează o rată de utilizare mai rapidă a fondurilor Uniunii în 2022 în comparație cu programul de stabilitate pentru 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la +0,9 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,8 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,7 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor furniza o contribuție restrictivă de 1,1 puncte procentuale din PIB.

| (18) | Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale. |
| --- | --- |

(18)

Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

| (19) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 4,1 % din PIB în 2023 la 3,8 % din PIB în 2024. Prin urmare, deficitul public este planificat să depășească valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat pe durata programului de stabilitate pentru 2021. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 0,2 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,3 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră (8). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor furniza o contribuție restrictivă de 1,3 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 41⁄2 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Slovaciei. |
| --- | --- |

(19)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 4,1 % din PIB în 2023 la 3,8 % din PIB în 2024. Prin urmare, deficitul public este planificat să depășească valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat pe durata programului de stabilitate pentru 2021. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 0,2 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va scădea cu 0,3 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră (8). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor furniza o contribuție restrictivă de 1,3 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 41⁄2 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Slovaciei.

| (20) | Ponderea datoriei publice este planificată să crească de la 64,6 % din PIB în 2023 la 65,8 % din PIB în 2024. Se consideră că Slovacia se confruntă cu riscuri moderate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei. |
| --- | --- |

(20)

Ponderea datoriei publice este planificată să crească de la 64,6 % din PIB în 2023 la 65,8 % din PIB în 2024. Se consideră că Slovacia se confruntă cu riscuri moderate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei.

| (21) | Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci. |
| --- | --- |

(21)

Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci.

| (22) | Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Slovacia ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020, |
| --- | --- |

(22)

Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Slovacia ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

RECOMANDĂ CA SLOVACIA:

1.

În 2022, să mențină o orientare bugetară expansionistă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

2.

Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

3.

Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special investițiilor de sprijinire a tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, după caz, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind programul național de reformă al Slovaciei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Slovaciei pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 164).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

5

(6)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

6

(7)  Se estimează că celelalte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor oferi o contribuție neutră.

7

(8)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor furniza o contribuție expansionistă de 1,6 puncte procentuale din PIB.

8

(9)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia convenită de comun acord.

9

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/126 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/126

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Finlandei pentru 2021

(2021/C 304/27)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Finlandei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Finlandei să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind în același timp investițiile. |
| --- | --- |

(2)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Finlandei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Finlandei să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind în același timp investițiile.

| (3) | Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți. |
| --- | --- |

(3)

Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență ar trebui să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

| (4) | La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Finlandei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. |
| --- | --- |

(4)

La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Finlandei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile.

| (5) | Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(5)

Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (6) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerații legate de sustenabilitatea finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(6)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare ar trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerații legate de sustenabilitatea finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (7) | În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(7)

În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (8) | La 13 mai 2021, Finlanda și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021, depășind termenul stabilit la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(8)

La 13 mai 2021, Finlanda și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021, depășind termenul stabilit la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (9) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Finlandei a fost de 5,4 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 69,2 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de -4,6 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 3,0 % în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Finlanda a oferit, de asemenea, un sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și gospodăriilor (și anume garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 20,1 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu aproximativ 1 % din PIB. |
| --- | --- |

(9)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Finlandei a fost de 5,4 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 69,2 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de -4,6 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 3,0 % în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Finlanda a oferit, de asemenea, un sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și gospodăriilor (și anume garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 20,1 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu aproximativ 1 % din PIB.

| (10) | La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Finlandei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat. |
| --- | --- |

(10)

La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Finlandei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat.

| (11) | Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este plauzibil în 2021 și 2022. Conform programului de stabilitate pentru 2021, creșterea PIB-ului real este preconizată să ajungă la 2,6 % în 2021 și la 2,5 % în 2022. Aceste proiecții sunt conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021, deși acestea din urmă prevăd o creștere ceva mai mare a consumului și a PIB-ului în 2022. |
| --- | --- |

(11)

Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este plauzibil în 2021 și 2022. Conform programului de stabilitate pentru 2021, creșterea PIB-ului real este preconizată să ajungă la 2,6 % în 2021 și la 2,5 % în 2022. Aceste proiecții sunt conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021, deși acestea din urmă prevăd o creștere ceva mai mare a consumului și a PIB-ului în 2022.

| (12) | În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 5,4 % din PIB în 2020 la 4,7 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 71,6 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -4,1 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 1,5 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste proiecții sunt conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. |
| --- | --- |

(12)

În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 5,4 % din PIB în 2020 la 4,7 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 71,6 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -4,1 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 1,5 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste proiecții sunt conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Finlanda a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Finlanda în 2020 și în 2021 au fost în concordanță cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile discreționare adoptate de guvern în 2020 și în 2021 sunt fie temporare, fie contrabalansate de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Finlanda a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Finlanda în 2020 și în 2021 au fost în concordanță cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile discreționare adoptate de guvern în 2020 și în 2021 sunt fie temporare, fie contrabalansate de măsuri compensatorii.

| (14) | Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,1 % din PIB în 2021, 0,2 % din PIB în 2022, 0,2 % din PIB în 2023, 0,2 % din PIB în 2024 și 0,1 % din PIB în 2025. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ aceste granturi în proiecțiile bugetare, dar presupunând că măsurile finanțate în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență ar fi concentrate mai mult la începutul perioadei, în 2021 și 2022. |
| --- | --- |

(14)

Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,1 % din PIB în 2021, 0,2 % din PIB în 2022, 0,2 % din PIB în 2023, 0,2 % din PIB în 2024 și 0,1 % din PIB în 2025. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ aceste granturi în proiecțiile bugetare, dar presupunând că măsurile finanțate în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență ar fi concentrate mai mult la începutul perioadei, în 2021 și 2022.

| (15) | Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns în materie de politici semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare. |
| --- | --- |

(15)

Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există un nivel considerabil de incertitudine în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns în materie de politici semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. Având în vedere toate acestea, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

| (16) | În mod similar abordării urmărite în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției investițiilor și a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(16)

În mod similar abordării urmărite în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; revocarea lor de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției investițiilor și a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național.

| (17) | În programul său de stabilitate pentru 2021, deficitul public al Finlandei este planificat să scadă la 2,9 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a unei întreruperi a măsurilor de sprijin temporare adoptate în 2020 și în 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 72,4 % din PIB în 2022. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 preconizează o scădere a ponderii deficitului (2,1 % din PIB) și a ponderii datoriei (70,1 % din PIB), reflectând în principal includerea măsurilor decise de guvern la 29 aprilie în programul de stabilitate pentru 2021, precum și previziunile Comisiei în sensul unei redresări economice mai puternice pentru 2022. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la 0,5 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor oferi o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 0,4 puncte procentuale din PIB. |
| --- | --- |

(17)

În programul său de stabilitate pentru 2021, deficitul public al Finlandei este planificat să scadă la 2,9 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a unei întreruperi a măsurilor de sprijin temporare adoptate în 2020 și în 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 72,4 % din PIB în 2022. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 preconizează o scădere a ponderii deficitului (2,1 % din PIB) și a ponderii datoriei (70,1 % din PIB), reflectând în principal includerea măsurilor decise de guvern la 29 aprilie în programul de stabilitate pentru 2021, precum și previziunile Comisiei în sensul unei redresări economice mai puternice pentru 2022. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la 0,5 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor oferi o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 0,4 puncte procentuale din PIB.

| (18) | Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale. |
| --- | --- |

(18)

Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

| (19) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 2,1 % în 2023 la 1,7 % din PIB în 2024. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 0,7 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va rămâne neschimbată. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor oferi o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB (8). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 0,5 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 3 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Finlandei. |
| --- | --- |

(19)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 2,1 % în 2023 la 1,7 % din PIB în 2024. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 0,7 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va rămâne neschimbată. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor oferi o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB (8). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 0,5 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 3 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Finlandei.

| (20) | Ponderea datoriei publice este planificată să crească de la 73,9 % din PIB în 2023 la 74,7 % din PIB în 2024. Se consideră că Finlanda se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, în conformitate cu cea mai recentă analiză a sustenabilității datoriei. |
| --- | --- |

(20)

Ponderea datoriei publice este planificată să crească de la 73,9 % din PIB în 2023 la 74,7 % din PIB în 2024. Se consideră că Finlanda se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, în conformitate cu cea mai recentă analiză a sustenabilității datoriei.

| (21) | Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci. |
| --- | --- |

(21)

Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci.

| (22) | Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Finlanda ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020, |
| --- | --- |

(22)

Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Finlanda ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

RECOMANDĂ CA FINLANDA:

1.

Să mențină în 2022 o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

2.

Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

3.

Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special investițiilor de sprijinire a tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, după caz, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Finlandei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Finlandei pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 171).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

5

(6)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică fiscală expansionistă.

6

(7)  Se estimează că celelalte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor oferi o contribuție neutră.

7

(8)  Se estimează că celelalte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor oferi o contribuție neutră.

8

(9)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia convenită de comun acord.

9

---

| 29.7.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 304/131 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 304/131

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 18 iunie 2021

care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al Suediei pentru 2021

(2021/C 304/28)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de recesiune economică gravă. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021. |
| --- | --- |

(1)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de recesiune economică gravă. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

| (2) | La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Suediei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Suediei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. |
| --- | --- |

(2)

La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Suediei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Suediei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile.

| (3) | Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4) de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(3)

Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4) de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

| (4) | La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(4)

La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (5) | În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ-cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale. |
| --- | --- |

(5)

În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ-cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

| (6) | La 30 aprilie 2021, Suedia și-a prezentat programul de convergență pentru 2021 în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(6)

La 30 aprilie 2021, Suedia și-a prezentat programul de convergență pentru 2021 în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (7) | În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Suediei a fost de 3,1 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 39,9 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de -3,8 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 3,3 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Suedia a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 11,5 % din PIB. Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu aproximativ 1 % din PIB. |
| --- | --- |

(7)

În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Suediei a fost de 3,1 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 39,9 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de -3,8 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 3,3 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. De asemenea, Suedia a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 11,5 % din PIB. Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu aproximativ 1 % din PIB.

| (8) | La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Suediei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului a fost îndeplinit. |
| --- | --- |

(8)

La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Suediei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului a fost îndeplinit.

| (9) | Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este prudent în 2021 și realist în 2022. Bazându-se pe date mai recente, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează o rată de creștere a PIB-ului real în 2021 mai mare decât cea din scenariul de bază din programul de convergență pentru 2021. |
| --- | --- |

(9)

Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este prudent în 2021 și realist în 2022. Bazându-se pe date mai recente, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează o rată de creștere a PIB-ului real în 2021 mai mare decât cea din scenariul de bază din programul de convergență pentru 2021.

| (10) | În programul său de convergență pentru 2021, guvernul preconizează o creștere a deficitului public de la 3,1 % din PIB în 2020 la 4,5 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să rămână la 39,9 % din PIB în 2021. Conform programului de convergență pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -5,2 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 5,0 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste proiecții ale deficitului public sunt mai mari decât în previziunile Comisiei din primăvara anului 2021, care estimează o revenire mai rapidă a activității economice și, prin urmare, o reducere a cheltuielilor referitoare la măsurile de sprijin pentru depășirea crizei, în special pentru acoperirea șomajului temporar și a pierderilor de cifră de afaceri ale întreprinderilor care sunt puternic afectate de criză. |
| --- | --- |

(10)

În programul său de convergență pentru 2021, guvernul preconizează o creștere a deficitului public de la 3,1 % din PIB în 2020 la 4,5 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să rămână la 39,9 % din PIB în 2021. Conform programului de convergență pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -5,2 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 5,0 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste proiecții ale deficitului public sunt mai mari decât în previziunile Comisiei din primăvara anului 2021, care estimează o revenire mai rapidă a activității economice și, prin urmare, o reducere a cheltuielilor referitoare la măsurile de sprijin pentru depășirea crizei, în special pentru acoperirea șomajului temporar și a pierderilor de cifră de afaceri ale întreprinderilor care sunt puternic afectate de criză.

| (11) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Suedia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare trebuie să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile trebuie să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele trebuie să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Suedia în 2020 și 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei, în 2023, impactul cumulativ rămas al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 1 % din PIB, constând în principal într-o serie de măsuri privind cheltuielile și reduceri ale impozitului pe venit. |
| --- | --- |

(11)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Suedia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare trebuie să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile trebuie să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele trebuie să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Suedia în 2020 și 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei, în 2023, impactul cumulativ rămas al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 1 % din PIB, constând în principal într-o serie de măsuri privind cheltuielile și reduceri ale impozitului pe venit.

| (12) | Programul de convergență pentru 2021 nu include cheltuieli din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ venituri din granturi în cadrul în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în proiecțiile lor bugetare, în valoare de 1/11 din totalul granturilor alocate disponibile în 2021 și 2/11 în 2022 și estimează o integrare simplificată și liniară a cheltuielilor finanțate în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență (5). |
| --- | --- |

(12)

Programul de convergență pentru 2021 nu include cheltuieli din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ venituri din granturi în cadrul în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în proiecțiile lor bugetare, în valoare de 1/11 din totalul granturilor alocate disponibile în 2021 și 2/11 în 2022 și estimează o integrare simplificată și liniară a cheltuielilor finanțate în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență (5).

| (13) | Indicatorii de ajustare fiscală stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (6) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare. |
| --- | --- |

(13)

Indicatorii de ajustare fiscală stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (6) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

| (14) | În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național. |
| --- | --- |

(14)

În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național.

| (15) | În programul său de convergență pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Suediei va scădea la 1,0 % din PIB în 2022, în mod similar previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în principal datorită redresării economice, corelate cu întreruperea măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea la 37,0 % din PIB în 2022, într-o oarecare măsură sub nivelul estimat în previziunile Comisiei din primăvara anului 2021, parțial ca urmare a efectelor evaluării. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -0,2 % din PIB (7). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră (8). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB. |
| --- | --- |

(15)

În programul său de convergență pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Suediei va scădea la 1,0 % din PIB în 2022, în mod similar previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în principal datorită redresării economice, corelate cu întreruperea măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea la 37,0 % din PIB în 2022, într-o oarecare măsură sub nivelul estimat în previziunile Comisiei din primăvara anului 2021, parțial ca urmare a efectelor evaluării. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -0,2 % din PIB (7). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră (8). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

| (16) | Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale. |
| --- | --- |

(16)

Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

| (17) | Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de convergență pentru 2021, excedentul public este planificat să crească de la 0,5 % în 2023 la 1,0 % din PIB în 2024. Programul de convergență pentru 2021 nu include informațiile necesare pentru estimarea orientării bugetare generale în 2023 și 2024. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 4 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Suediei. |
| --- | --- |

(17)

Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de convergență pentru 2021, excedentul public este planificat să crească de la 0,5 % în 2023 la 1,0 % din PIB în 2024. Programul de convergență pentru 2021 nu include informațiile necesare pentru estimarea orientării bugetare generale în 2023 și 2024. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 4 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Suediei.

| (18) | Ponderea datoriei publice este planificată să scadă de la 33,7 % din PIB în 2023 la 31,4 % din PIB în 2024. Se consideră că Suedia se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei. |
| --- | --- |

(18)

Ponderea datoriei publice este planificată să scadă de la 33,7 % din PIB în 2023 la 31,4 % din PIB în 2024. Se consideră că Suedia se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei.

| (19) | Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine a scăzut suficient până atunci. |
| --- | --- |

(19)

Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine a scăzut suficient până atunci.

| (20) | Consiliul a evaluat programul de convergență pentru 2021 și măsurile luate de Suedia ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020, |
| --- | --- |

(20)

Consiliul a evaluat programul de convergență pentru 2021 și măsurile luate de Suedia ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

RECOMANDĂ CA SUEDIA:

1.

În 2022, să mențină o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

2.

Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

3.

Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special investițiilor de sprijinire a tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, după caz, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. LEÃO

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind programul național de reformă al Suediei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al Suediei pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 177)

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  A se vedea caseta 1.2.3 din previziunile economice europene ale Comisiei din primăvara anului 2021.

5

(6)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

6

(7)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică fiscală expansionistă.

7

(8)  Se estimează că celelalte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor oferi o contribuție neutră.

8

(9)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord.

9

---