# Euroopan unionin C 267/2021

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 267 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta6. heinäkuu 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 267

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta6. heinäkuu 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 267/01 | Komission tiedonanto – Ohjeita innovaatiohankintoihin | 1 |

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2021/C 267/01

Komission tiedonanto – Ohjeita innovaatiohankintoihin

1

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 6.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 267/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 267/1

---

KOMISSION TIEDONANTO –

Ohjeita innovaatiohankintoihin

(2021/C 267/01)

| VASTUUVAPAUSLAUSEKE:



  Tällä ilmoituksella on tarkoitus antaa ohjeita julkisia innovaatiohankintoja varten. Se ei ole laillisesti sitova. Ilmoitus sisältää tiivistelmiä EU:n lainsäädännön säännöksistä, mutta sillä ei ole tarkoitus lisätä tai vähentää kyseisessä lainsäädännössä vahvistettuja oikeuksia tai velvollisuuksia. Niiltä osin kuin tämän ilmoituksen voidaan ymmärtää tulkitsevan EU:n lainsäädäntöä, on syytä korostaa, että ainoastaan Euroopan unionin tuomioistuin on toimivaltainen antamaan oikeudellisesti sitovan tulkinnan EU:n lainsäädännöstä.


  Vaikka tämän oppaan sisältämät tiedot on tarkistettu huolellisesti, Euroopan komissio ei vastaa oppaassa mainituista yksittäistapauksista. |
| --- |

VASTUUVAPAUSLAUSEKE:

Tällä ilmoituksella on tarkoitus antaa ohjeita julkisia innovaatiohankintoja varten. Se ei ole laillisesti sitova. Ilmoitus sisältää tiivistelmiä EU:n lainsäädännön säännöksistä, mutta sillä ei ole tarkoitus lisätä tai vähentää kyseisessä lainsäädännössä vahvistettuja oikeuksia tai velvollisuuksia. Niiltä osin kuin tämän ilmoituksen voidaan ymmärtää tulkitsevan EU:n lainsäädäntöä, on syytä korostaa, että ainoastaan Euroopan unionin tuomioistuin on toimivaltainen antamaan oikeudellisesti sitovan tulkinnan EU:n lainsäädännöstä.

Vaikka tämän oppaan sisältämät tiedot on tarkistettu huolellisesti, Euroopan komissio ei vastaa oppaassa mainituista yksittäistapauksista.

SISÄLLYSLUETTELO

| TIIVISTELMÄ | 5 |
| --- | --- |

| 1. | JOHDATUSTA INNOVAATIOHANKINTAAN | 6 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Mitä tarkoitetaan innovaatiohankinnalla? | 6 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Mihin innovaatiohankintoja tarvitaan? | 7 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Talouden elpymisen, vihreän ja digitaalisen siirtymän sekä EU:n palautumiskyvyn edistäminen | 7 |
| --- | --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Laadukkaampien julkisten palveluiden tarjoaminen optimoidulla talousarviolla | 8 |
| --- | --- | --- |

1.2.2

| 1.2.3 | Vastaaminen syntymässä olevaan tarpeeseen | 8 |
| --- | --- | --- |

1.2.3

| 1.2.4 | Julkisten palveluiden nykyaikaistaminen | 9 |
| --- | --- | --- |

1.2.4

| 1.2.5 | Tukea aloittelevien yritysten ja innovatiivisten pk-yritysten käynnistämistä ja kasvua varten | 10 |
| --- | --- | --- |

1.2.5

| 1.2.6 | Markkinoiden siirtäminen kohti innovointia | 10 |
| --- | --- | --- |

1.2.6

| 1.3 | Miksi innovaatiohankintoihin annetaan ohjeita? | 11 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 2. | POLIITTISTEN PUITTEIDEN RAKENTAMINEN INNOVAATIOHANKINNOILLE | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Selkeät poliittiset valtuudet | 11 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Innovointi keinona erilaisten poliittisten tavoitteiden saavuttamiseen | 14 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.3 | Tavoitetason asettaminen | 15 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tavoitteista toimiksi ja sitoumuksiksi | 16 |
| --- | --- | --- |

2.4

| 2.5 | Valmiuksien kehittäminen | 17 |
| --- | --- | --- |

2.5

| 2.5.1 | Koulutus ja ihmisten tukeminen | 17 |
| --- | --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | Yhteistyöhankinnan tarkastelu | 18 |
| --- | --- | --- |

2.5.2

| 2.6 | Riskien välttämisen torjuminen innovaatiokannustimien avulla | 22 |
| --- | --- | --- |

2.6

| 3. | INNOVOIJIEN HOUKUTTELEMINEN | 24 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Julkisten hankintojen ovien avaaminen myös pienille innovoijille | 24 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Yhteydet markkinoihin | 24 |
| --- | --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Hallinnollisen taakan keventäminen | 26 |
| --- | --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Valintaperusteiden tarkistaminen | 26 |
| --- | --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Erien käyttäminen | 28 |
| --- | --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Standardien, avoimen datan, avoimien käyttöliittymien ja avoimen lähdekoodin ohjelmiston käyttäminen | 29 |
| --- | --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Pk-yritysystävällisten maksuohjelmien kehittäminen | 30 |
| --- | --- | --- |

3.1.6

| 3.2 | Ekosysteemiin perustuva lähestymistapa innovointiin | 30 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Innovaatioiden välittäjien käyttäminen | 31 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 4. | INNOVAATIOIDEN HOUKUTTELEMINEN | 33 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Innovaatioita edistävät työkalut kaikentyyppisiin menettelyihin | 33 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Tarvearviointi | 33 |
| --- | --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Alustava markkinakartoitus | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Valinnaisten kenttien käyttäminen vakiolomakkeissa | 38 |
| --- | --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Tekniset eritelmät | 38 |
| --- | --- | --- |

4.1.4

| 4.1.4.1 | Kuvailevat vaatimukset | 38 |
| --- | --- | --- |

4.1.4.1

| 4.1.4.2 | Toiminnalliset vaatimukset | 39 |
| --- | --- | --- |

4.1.4.2

| 4.1.5 | Vaihtoehdot | 40 |
| --- | --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Myöntämisperusteet | 41 |
| --- | --- | --- |

4.1.6

| 4.1.6.1 | Hinta | 41 |
| --- | --- | --- |

4.1.6.1

| 4.1.6.2 | Kustannukset | 41 |
| --- | --- | --- |

4.1.6.2

| 4.1.6.3 | Laatu | 42 |
| --- | --- | --- |

4.1.6.3

| 4.1.7 | Teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnointi | 43 |
| --- | --- | --- |

4.1.7

| 4.1.8 | Hankintasopimuksen toteuttaminen | 46 |
| --- | --- | --- |

4.1.8

| 4.2 | Erityiset innovaatiota tukevat hankintamenettelyt | 47 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Käyttövalmiiden innovaatiomenettelyiden tarkistaminen neuvotteluilla | 47 |
| --- | --- | --- |

4.2.1

| 4.2.1.1 | Tarjousperusteinen neuvottelumenettely | 48 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.1

| 4.2.1.2 | Kilpailullinen neuvottelumenettely | 48 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.2

| 4.2.2 | Suunnittelukilpailut | 48 |
| --- | --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Innovaatioiden vauhdittaminen tutkimus- ja kehittämistyön hankinnalla | 49 |
| --- | --- | --- |

4.2.3

| 4.2.3.1 | Tutkimus- ja kehittämispalvelujen hankinnat ja teollis- ja tekijänoikeuksien jakaminen | 49 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.1

| 4.2.3.2 | Esikaupalliset hankinnat | 50 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.2

| 4.2.3.3 | Tutkimus- ja kehittämistarvikkeiden hankinta | 51 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.3

| 4.2.3.4 | Innovaatiokumppanuus | 52 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.4

| 5. | VALTIONTUKI | 56 |
| --- | --- | --- |

5.

| LIITE I: | TEOLLIS- JA TEKIJÄNOIKEUDET | 58 |
| --- | --- | --- |

LIITE I:

| Osa I – | teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvät yleiset näkökohdat | 58 |
| --- | --- | --- |

Osa I –

| Osa II – | Hankinnan kohteena olevan suoritteen tyyppi ja teollis- ja tekijänoikeudet | 60 |
| --- | --- | --- |

Osa II –

| LIITE II: | TOIMITTAJAKUTSUN MALLIT | 65 |
| --- | --- | --- |

LIITE II:

| LIITE III: | KYSELYLOMAKEMALLI TOIMITTAJATAPAAMISTA VARTEN | 67 |
| --- | --- | --- |

LIITE III:

TIIVISTELMÄ

Innovaatiohankinnoilla voidaan edesauttaa EU:n talouden elpymistä covid-19-kriisin jälkeen parantamalla julkisia investointeja. Innovaatiohankinnat muodostavat tärkeän välineen, joka edistää EU:n talouden muuttamista vihreäksi ja digitaaliseksi taloudeksi. Tämän ohjeasiakirjan taustalla on tiedonanto ”Uudistettu tutkimuksen ja innovoinnin ohjelma: Euroopan mahdollisuus muokata tulevaisuutta”, ja alkuperäinen versio esiteltiin Sofiassa 16. toukokuuta 2018 pidetyssä innovaatiota koskevassa EU-johtajien epävirallisessa kokouksessa. Ohjeita on päivitetty Euroopan pk-yritysstrategian ja teollisuusstrategian (1) sekä elpymis- ja palautumistukivälineen (2) hyväksymisen jälkeen. Ohjeiden tarkoituksena on tukea julkisia ostajia, jotta ne voivat edistää paremmin talouden elpymistä, vihreää ja digitaalista siirtymää sekä EU:n palautumiskykyä.

Tässä ohjeasiakirjassa esitetään lyhyesti keskeisiä innovaatiohankinnan osatekijöitä: miksi se on tärkeää, kenen etua se koskee ja miten tämä prosessi voidaan toteuttaa.

Tässä asiakirjassa otetaan huomioon aiemmassa julkisessa kuulemisessa saadut vastaukset. Yksityiskohtaisuuden taso on tarkoituksellisesti valittu siten, että saavutetaan mahdollisimman laaja yleisö (ostajat, politiikan päättäjät ja toimittajat) ja herätetään niiden kiinnostus, jotka eivät ole tulleet ajatelleeksi asiaa tai jotka eivät ole katsoneet asian koskevan itseään. Edistyneimmillekin lukijoille tarjotaan hyödyllisiä viittauksia viimeaikaisiin aloitteisiin ja esimerkkeihin.

Vuoden 2014 julkisia hankintoja koskevilla direktiiveillä julkisten hankintojen kehystä mukautettiin tekniikan kehityksestä, talouden kehityssuuntauksista ja yhteiskunnallisesti merkittävämmäksi tulleesta kestävästä julkisesta varainkäytöstä johtuviin julkisen sektorin ostajien ja talouden toimijoiden tarpeisiin.

Innovaatiohankinnat tarjoavat vielä hyödyntämättömiä mahdollisuuksia aloitteleville yrityksille ja innovatiivisten ratkaisujen kehittämiseen, kuten komissio totesi hiljattain hyväksymissään pk-yritysstrategiassa ja teollis- ja tekijänoikeuksia koskevassa toimintasuunnitelmassa (3).

Julkisen hankinnan säännöissä ei enää ole kyse vain siitä, ”miten pitää ostaa” – niissä on myös sijaa kannustimille, jotka koskevat sitä, ”mitä pitäisi ostaa” antamatta kuitenkaan velvoitteita. Tavoitteena on veronmaksajien rahojen käyttäminen hyvin, mihin kuuluu nyt uusia ulottuvuuksia, jotka eivät rajoitu pelkkään hankintayksiköiden ensisijaisten tarpeiden täyttämiseen. Muodollisten vaatimusten noudattamisen lisäksi yleinen mielipide on kuitenkin perustellusti kiinnostunut siitä, tuoko julkisesti hankittu ratkaisu parhaan lisäarvon laadun, kustannustehokkuuden sekä ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten osalta ja tarjoaako se mahdollisuuksia toimittajien markkinoille.

Innovaatiohankinta kattaa kaikki edellä mainitut kysymykset. Sillä avataan ovi laadukkaampiin ja tehokkaampiin ratkaisuihin, joissa arvostetaan sosiaalisia ja ympäristöetuja, suurempaa kustannustehokkuutta ja yrityksille tarjoutuvia uusia liiketoimintamahdollisuuksia. Näitä ohjeita olisi luettava yhdessä niiden komission vuonna 2019 antamien ohjeiden kanssa, jotka koskevat kolmansien maiden tarjoajien ja tavaroiden osallistumista EU:n julkisten hankintojen markkinoille ja joissa käsitellään myös strategisia ja innovaatiohankintoja (4) ja annetaan julkisille ostajille käytännön neuvoja siitä, miten kolmansien maiden osallistuminen julkisiin tarjouskilpailuihin voidaan hoitaa.

Nämä ohjeet on tämän vuoksi suunniteltu seuraavasti:

| | Luvussa 1 selvitetään innovaatiohankinnan käsitettä, sen yleistä laajuutta ja lisäarvoa. |
| --- | --- |

Luvussa 1 selvitetään innovaatiohankinnan käsitettä, sen yleistä laajuutta ja lisäarvoa.

| | Luvussa 2 hahmotellaan poliittinen kehys, joka on tarpeen, jotta innovaatiohankintaa voidaan käyttää strategisesti. |
| --- | --- |

Luvussa 2 hahmotellaan poliittinen kehys, joka on tarpeen, jotta innovaatiohankintaa voidaan käyttää strategisesti.

| | Luvussa 3 esitellään, miten voidaan avata julkisten hankintojen ovia innovoijille, myös aloitteleville yrityksille ja innovatiivisille pk-yrityksille. |
| --- | --- |

Luvussa 3 esitellään, miten voidaan avata julkisten hankintojen ovia innovoijille, myös aloitteleville yrityksille ja innovatiivisille pk-yrityksille.

| | Luvussa 4 kuvataan, miten julkisia hankintoja voidaan hyödyntää nykyaikaistettaessa julkisia palveluita innovatiivisilla ratkaisuilla ja luotaessa kasvua ja työpaikkoja, etenkin teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnoinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

Luvussa 4 kuvataan, miten julkisia hankintoja voidaan hyödyntää nykyaikaistettaessa julkisia palveluita innovatiivisilla ratkaisuilla ja luotaessa kasvua ja työpaikkoja, etenkin teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnoinnin yhteydessä.

| | Luvussa 5 viitataan tiettyihin kriteereihin, jotka innovaatiohankintojen olisi täytettävä, jotta vältetään valtiontuen myöntäminen toimittajalle. |
| --- | --- |

Luvussa 5 viitataan tiettyihin kriteereihin, jotka innovaatiohankintojen olisi täytettävä, jotta vältetään valtiontuen myöntäminen toimittajalle.

| | Liitteissä tarjotaan ostajille käytännön tietoa teollis- ja tekijänoikeuksista sekä työkaluja, joiden avulla ostajat voivat järjestää tapaamisia toimittajien kanssa. |
| --- | --- |

Liitteissä tarjotaan ostajille käytännön tietoa teollis- ja tekijänoikeuksista sekä työkaluja, joiden avulla ostajat voivat järjestää tapaamisia toimittajien kanssa.

Nämä ohjeet voisivat olla innoituksen lähde kaikille julkisiin hankintoihin osallistuville toimijoille:

| — | julkisista hankinnoista vastaavat viranomaiset |
| --- | --- |

—

julkisista hankinnoista vastaavat viranomaiset

| — | hankittujen ratkaisujen loppukäyttäjät |
| --- | --- |

—

hankittujen ratkaisujen loppukäyttäjät

| — | päätöksentekijät ja poliittiset päättäjät, joiden panos suotuisten olosuhteiden luomiselle on keskeisen tärkeä |
| --- | --- |

—

päätöksentekijät ja poliittiset päättäjät, joiden panos suotuisten olosuhteiden luomiselle on keskeisen tärkeä

| — | toimittajat, jotka voivat kilpailla paremmin julkisista hankinnoista innovatiivisilla sovelluksillaan. |
| --- | --- |

—

toimittajat, jotka voivat kilpailla paremmin julkisista hankinnoista innovatiivisilla sovelluksillaan.

1.   JOHDATUSTA INNOVAATIOHANKINTAAN

1.1.   
  Mitä tarkoitetaan innovaatiohankinnalla?

Innovoinnilla voidaan tarkoittaa monia asioita (5). Tässä ohjeessa on omaksuttu laaja-alainen näkemys. ”Innovaatiohankinnalla” tarkoitetaan kaikkia hankintoja, joihin liittyy jokin seuraavista seikoista:

| — | innovaatioprosessin – tutkimus- ja kehittämispalveluiden – ostaminen (osittaisine) tuloksineen |
| --- | --- |

—

innovaatioprosessin – tutkimus- ja kehittämispalveluiden – ostaminen (osittaisine) tuloksineen

| — | innovaatioiden tulosten ostaminen. |
| --- | --- |

—

innovaatioiden tulosten ostaminen.

Julkinen ostaja kuvailee ensin tarpeensa, mikä saa yritykset ja tutkijat kehittämään innovatiivisia tuotteita, palveluita tai menetelmiä, joita ei vielä ole markkinoilla ja joilla tarpeeseen voidaan vastata.

Toisessa tapauksessa julkinen ostaja ei hanki jo markkinoilla olevaa tuotetta vaan toimii varhaisvaiheen omaksujana ja ostaa tuotteen, palvelun tai menetelmän, joka on uusi markkinoilla ja johon sisältyy huomattavasti uusia ominaisuuksia (6).

Tällainen innovointi, joka parantaa järjestelmän toimivuutta ja tuo lisäarvoa eri sidosryhmille, sopii joskus perinteiseen järjestelmään (asteittainen innovointi) mutta usein myös häiritsee perinteistä järjestelmää luomalla uusia toimijoita, virtoja ja arvoja (disruptiivinen innovointi) tai jopa edellyttää laajempaa muutosta, sillä se vastaa täyttymättömiin tarpeisiin ja edellyttää rakenteellisia ja organisatorisia uudistuksia (muuttava innovointi). Näissä ohjeissa kiinnitetään huomiota innovoinnin eri muotojen etuihin ja selvitetään, miten niihin voidaan suhtautua julkisissa hankintamenettelyissä.

1.2.   
  Mihin innovaatiohankintoja tarvitaan?

1.2.1.   Talouden elpymisen, vihreän ja digitaalisen siirtymän sekä EU:n palautumiskyvyn edistäminen

Julkiset hankinnat ja innovointi ovat kaksi olennaista tapaa vastata haasteisiin, joita asettavat elpyminen, vihreä ja digitaalinen siirtymä sekä palautumiskykyisemmän talouden luominen EU:hun. Uusi elpymis- ja palautumistukiväline (7) edistää julkisia investointeja covid-kriisin jälkeen, ja suuri osa näistä investoinneista kanavoidaan julkisten hankintojen kautta. EU:ssa tehty vertailuanalyysi osoittaa, että Eurooppa hyödyntää vain puolet innovaatiohankintojen potentiaalisesta voimasta talouden elpymisen edistämiseen ja että erityisesti digitaalisten ratkaisujen hankintaan ja T&K-hankintoihin kohdistetaan aivan liian vähän investointeja, vaikka molemmat ovat keskeisiä EU:n strategisen riippumattomuuden ja kilpailukyvyn vahvistamisen kannalta (8). Julkisten ostajien on tehostettava innovaatiohankintaa ja autettava yrityksiä kehittämään innovatiivisia ratkaisuja keskeisissä teollisuuden ekosysteemeissä, erityisesti silloin, kun julkiset ostajat ovat ratkaisevia investoijia. Julkisten ostajien on myös edistettävä Euroopan talouden palautumiskykyä monipuolistamalla lääkeaineiden kaltaisten keskeisten hyödykkeiden, joiden kohdalla covid-19-pandemia on paljastanut ongelmia, hankintalähteitä, ja edistämällä uusia ratkaisuja.

Jos kansalliset, alue- ja paikallisviranomaiset hankkivat innovatiivisesti EU:n avaruusteknologiaa hyödyntäviä sovelluksia, voidaan edistää merkittävästi vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanoa ja yritysten ja kansalaisten sekä julkishallinnon välisen vuorovaikutuksen digitalisointia. Tässä piilee myös huomattavia mahdollisuuksia rajat ylittävään yhteistyöhön. EU:n avaruusohjelman tarjoamia avaruusteknologiaa hyödyntäviä tietoja ja palveluja voidaan soveltaa monilla aloilla, joilla innovatiivisten ratkaisujen hankinta on tehokkain tapa edistää digitaalista ja vihreää siirtymää, koska markkinavoimat eivät yksin riitä.

| ESIMERKKI


  AVARUUSPALVELUT


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Viranomaiset ovat avaruusteknologian tärkeä käyttäjä erityisesti seuraavilla aloilla:






  — | yleinen turvallisuus (pelastuspalvelut ja katastrofiapu, etsintä ja pelastus, palontorjunta, rajavalvonta) |
| --- | --- |

ESIMERKKI

AVARUUSPALVELUT

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Viranomaiset ovat avaruusteknologian tärkeä käyttäjä erityisesti seuraavilla aloilla:

—

yleinen turvallisuus (pelastuspalvelut ja katastrofiapu, etsintä ja pelastus, palontorjunta, rajavalvonta)

| — | kriittisten infrastruktuurien suojelu |
| --- | --- |

—

kriittisten infrastruktuurien suojelu

| — | julkinen liikenne (julkisen liikenteen hallinnointi, itseohjautuvat sukkulabussit, älykkäät kaupungit) |
| --- | --- |

—

julkinen liikenne (julkisen liikenteen hallinnointi, itseohjautuvat sukkulabussit, älykkäät kaupungit)

| — | viranomaisten harjoittama tai valvoma meri-, ilma- ja rautatieliikenne. |
| --- | --- |

—

viranomaisten harjoittama tai valvoma meri-, ilma- ja rautatieliikenne.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Innovaatiohankinta voi siis olla lupaava väline, jolla edistetään kehittyneen avaruusteknologian ja sitä hyödyntävien palvelujen käyttöä. Se tarjoaa viranomaisille kannustimia ryhtyä innovatiivisten yritysten ensimmäisiksi asiakkaiksi. Lokakuussa 2019 Euroopan komissio käynnisti H2020-SPACE-EGNSS-2020-pilottiehdotuspyynnön aiheesta ”EGNSS (EGNOS ja Galileo) -sovellusten esikaupalliset hankinnat viranomaisille”. Sen tavoitteena oli kehittää innovatiivisia ratkaisuja, joissa hyödynnetään EU:n GNSS-teknologiaa sellaisten yleistä etua koskevien ongelmien ratkaisemiseksi, joiden osalta markkinoilla ei ole tarjontaa (tyypillinen markkinoiden toimintapuute, joka johtuu suureksi koetusta teknologia- ja markkinariskistä ja ostajan monopolista / rajallisesta kysynnästä).

Mikä oli lopputulos?

Valitussa BROADGNSS-hankkeessa hyödynnetään EGNOS- ja Galileo-signaalien ainutlaatuisia ja kehittyneitä ominaisuuksia yleiseen turvallisuuteen liittyvissä loppukäyttäjäsovelluksissa yleisen turvallisuuden ja katastrofiavun alan järjestöjen Euroopan kansalaisille tarjoamien palvelujen parantamiseksi.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/opportunities/topic-details/space-egnss-5-2020

1.2.2.   Laadukkaampien julkisten palveluiden tarjoaminen optimoidulla talousarviolla

Innovatiivinen ratkaisu hankitaan harvoin pelkästään sen innovatiivisten ominaisuuksien vuoksi. Useimmissa tapauksissa innovatiivinen ratkaisu on kiinnostava julkisista hankinnoista vastaavan ostajan kannalta, kun sillä saadaan samanlaisia tai jopa parempia tuloksia optimoiduin kustannuksin.

| ESIMERKKI


  INNOVAATIO TUOTTAA VIHREÄMPÄÄ JA HALVEMPAA ENERGIAA KANSALAISILLE:


  Sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitos Vilnassa


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Kaasun tuonnista aiheutui Vilnan asukkaille korkeita lämmityskustannuksia. Lisäksi kaupungin suuri riippuvuus kaasunkulutuksesta vaikutti kielteisesti ympäristöön suurten hiilidioksidipäästöjen vuoksi.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Kaupunki päätti vuonna 2018 investoida innovatiiviseen kotimaiseen laitokseen, jossa tuotetaan vihreää energiaa ja jonka avulla vähennetään riippuvuutta kaasun tuonnista ja pienennetään hiilijalanjälkeä. Koko hankintahanke vietiin päätökseen vuoden kuluessa. Sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitos koostuu jätteenpolttolaitoksesta ja kahdesta biopolttoainejärjestelmästä. Suurimman osan investoinnista mahdollistivat EU:n rakennerahastojen tuki ja Euroopan investointipankin (EIP) laina.

  Mikä oli lopputulos?

  Lähes 40 prosenttia asukkaista voi nyt täyttää energiantarpeensa pienemmillä hiilidioksidipäästöillä. Kun järjestelmä toimii täydellä kapasiteetilla vuoden 2020 puolivälissä, asukkailta perittävien hintojen arvioidaan laskevan 20 prosenttia. Hiilidioksidipäästöjä voidaan vähentää merkittävästi eli noin 436 000 tonnia vuodessa. Innovaatio edistää kiertotaloutta muuttamalla jätteet sujuvasti energiaksi.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

  https://renewablesnow.com/news/lietuvos-energija-breaks-ground-on-vilnius-chp-scheme-601749/
  https://www.euroheat.org/news/vilnius-chp-project-gets-green-light-ec/
  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/projects/major/lithuania/new-power-plant-boosts-renewable-energy-use-in-vilnius-lithuania
  https://www.eib.org/attachments/registers/74370788.pdf |
| --- |

ESIMERKKI

INNOVAATIO TUOTTAA VIHREÄMPÄÄ JA HALVEMPAA ENERGIAA KANSALAISILLE:

Sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitos Vilnassa

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Kaasun tuonnista aiheutui Vilnan asukkaille korkeita lämmityskustannuksia. Lisäksi kaupungin suuri riippuvuus kaasunkulutuksesta vaikutti kielteisesti ympäristöön suurten hiilidioksidipäästöjen vuoksi.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Kaupunki päätti vuonna 2018 investoida innovatiiviseen kotimaiseen laitokseen, jossa tuotetaan vihreää energiaa ja jonka avulla vähennetään riippuvuutta kaasun tuonnista ja pienennetään hiilijalanjälkeä. Koko hankintahanke vietiin päätökseen vuoden kuluessa. Sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitos koostuu jätteenpolttolaitoksesta ja kahdesta biopolttoainejärjestelmästä. Suurimman osan investoinnista mahdollistivat EU:n rakennerahastojen tuki ja Euroopan investointipankin (EIP) laina.

Mikä oli lopputulos?

Lähes 40 prosenttia asukkaista voi nyt täyttää energiantarpeensa pienemmillä hiilidioksidipäästöillä. Kun järjestelmä toimii täydellä kapasiteetilla vuoden 2020 puolivälissä, asukkailta perittävien hintojen arvioidaan laskevan 20 prosenttia. Hiilidioksidipäästöjä voidaan vähentää merkittävästi eli noin 436 000 tonnia vuodessa. Innovaatio edistää kiertotaloutta muuttamalla jätteet sujuvasti energiaksi.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

https://renewablesnow.com/news/lietuvos-energija-breaks-ground-on-vilnius-chp-scheme-601749/

https://www.euroheat.org/news/vilnius-chp-project-gets-green-light-ec/

https://ec.europa.eu/regional_policy/en/projects/major/lithuania/new-power-plant-boosts-renewable-energy-use-in-vilnius-lithuania

https://www.eib.org/attachments/registers/74370788.pdf

1.2.3.   Vastaaminen syntymässä olevaan tarpeeseen

Joissakin tapauksissa innovaatiohankinta on tarpeen, jotta voidaan vastata täyttämättömiin tarpeisiin tai uusiin odotuksiin, joihin ei riittävällä tavalla ole vastattu markkinoilla olemassa olevilla ratkaisuilla.

| ESIMERKKI


  VASTAAMINEN YHTEISKUNNALLISEEN MUUTOKSEEN INNOVAATIOILLA:


  Opiskelijoiden motivoiminen oppimaan teknologian avulla


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Monet nykypäivän lapset ovat kiinnostuneempia tietokonepeleistä kuin matematiikasta tai luonnontieteistä. Koulunkäynnin ja korkeakouluopiskelun keskeyttävien määrä on kasvussa, ja kiinnostus tällaisten ”vaikeiden” aineiden opiskeluun vähenee. Tämä vaikuttaa Euroopan seuraavan sukupolven mahdollisuuksiin löytää laadukas työpaikka yhä vaativammassa osaamistaloudessa.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Koulut Ruotsin Halmstadissa, Espanjan Viladecansissa, Saksan Magdeburgissa ja Suomessa Konnevedellä päättivät toteuttaa hankinnan yhdessä vastatakseen tähän haasteeseen. Ne antoivat tutkimus- ja kehitystehtävän hoidettavaksi seitsemälle innovatiiviselle toimittajalle ja tämän jälkeen testasivat ja vertailivat näiden toimittajien kehittämiä ratkaisuja. Seitsemästä toimittajasta neljä pääsi prototyyppivaiheeseen ja lopulta kaksi kehitti innovatiivisia työkaluja, jotka koulut ottivat käyttöön. Ne tarjoavat entistä räätälöidymmän, pelimaailmaa muistuttavan kokemuksen perus- ja keskiasteen koulua käyville lapsille, kun niissä jatkuvasti tutkitaan käyttäytymismalleja tekoälyn avulla.

  Mikä oli lopputulos?

  Testeissä, joihin osallistui yli 600 oppilasta ja 45 opettajaa neljässä maassa, kävi ilmi, että uudet ratkaisut paransivat oppilaiden motivaatiota ja onnistumista 55–75 prosenttia matematiikan, tekniikan, fysiikan ja kemian oppimisessa ja että oppilaat myös todennäköisemmin jatkoivat uraa näillä aloilla. Ratkaisuja on tällä välin myyty useille kouluille. Suomessa esimerkiksi Kuulammen koulu vahvisti, että innovatiivisilla ratkaisuilla vähennettiin lisäksi opettajilta suunnitteluun ja arviointiin kuluvaa aikaa 30–40 prosenttia ja saatiin kouluille säästöjä oppimateriaalikuluissa (yksi lisenssi maksaa 10 kertaa vähemmän kuin koko koulun kirjat). Ratkaisun Suomessa toimittanut yritys on tällä välin houkutellut myös riskipääomasijoituksia ja laajentanut liiketoimintaansa myös muille markkinasegmenteille (yritysten työntekijöiden kouluttamiseen).

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

  www.imaile.eu

  (EU:n seitsemännestä puiteohjelmasta yhteisrahoitettu hanke) |
| --- |

ESIMERKKI

VASTAAMINEN YHTEISKUNNALLISEEN MUUTOKSEEN INNOVAATIOILLA:

Opiskelijoiden motivoiminen oppimaan teknologian avulla

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Monet nykypäivän lapset ovat kiinnostuneempia tietokonepeleistä kuin matematiikasta tai luonnontieteistä. Koulunkäynnin ja korkeakouluopiskelun keskeyttävien määrä on kasvussa, ja kiinnostus tällaisten ”vaikeiden” aineiden opiskeluun vähenee. Tämä vaikuttaa Euroopan seuraavan sukupolven mahdollisuuksiin löytää laadukas työpaikka yhä vaativammassa osaamistaloudessa.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Koulut Ruotsin Halmstadissa, Espanjan Viladecansissa, Saksan Magdeburgissa ja Suomessa Konnevedellä päättivät toteuttaa hankinnan yhdessä vastatakseen tähän haasteeseen. Ne antoivat tutkimus- ja kehitystehtävän hoidettavaksi seitsemälle innovatiiviselle toimittajalle ja tämän jälkeen testasivat ja vertailivat näiden toimittajien kehittämiä ratkaisuja. Seitsemästä toimittajasta neljä pääsi prototyyppivaiheeseen ja lopulta kaksi kehitti innovatiivisia työkaluja, jotka koulut ottivat käyttöön. Ne tarjoavat entistä räätälöidymmän, pelimaailmaa muistuttavan kokemuksen perus- ja keskiasteen koulua käyville lapsille, kun niissä jatkuvasti tutkitaan käyttäytymismalleja tekoälyn avulla.

Mikä oli lopputulos?

Testeissä, joihin osallistui yli 600 oppilasta ja 45 opettajaa neljässä maassa, kävi ilmi, että uudet ratkaisut paransivat oppilaiden motivaatiota ja onnistumista 55–75 prosenttia matematiikan, tekniikan, fysiikan ja kemian oppimisessa ja että oppilaat myös todennäköisemmin jatkoivat uraa näillä aloilla. Ratkaisuja on tällä välin myyty useille kouluille. Suomessa esimerkiksi Kuulammen koulu vahvisti, että innovatiivisilla ratkaisuilla vähennettiin lisäksi opettajilta suunnitteluun ja arviointiin kuluvaa aikaa 30–40 prosenttia ja saatiin kouluille säästöjä oppimateriaalikuluissa (yksi lisenssi maksaa 10 kertaa vähemmän kuin koko koulun kirjat). Ratkaisun Suomessa toimittanut yritys on tällä välin houkutellut myös riskipääomasijoituksia ja laajentanut liiketoimintaansa myös muille markkinasegmenteille (yritysten työntekijöiden kouluttamiseen).

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

www.imaile.eu

(EU:n seitsemännestä puiteohjelmasta yhteisrahoitettu hanke)

1.2.4.   Julkisten palveluiden nykyaikaistaminen

Innovaatiohankinnalla voidaan yhdistää toisiinsa julkisten palveluiden tarjoamistapa ja yhä enemmän tekniikkaan suuntautuneiden, ympäristöstä vastuuta tuntevien ja yhteiskunnallisesti valveutuneiden kansalaisten odotukset, jotta julkisen palvelun tarjoamaa kokemusta voidaan parantaa.

| ESIMERKKI


  INNOVAATIOLLA VÄHENNETÄÄN VIRANOMAISTEN AUTONKÄYTTÖÄ:


  Portugalin terveysministeriön autokannan jaettu hallintoalusta


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Portugalin terveysministeriö pyrki optimoimaan kaikkien ministeriön ja Portugalin julkisen terveydenhuollon laitosten yksiköiden käyttämän autokannan hyödyntämien reittien suunnittelua sekä vähentämään ympäristövaikutusta ja kokonaiskustannuksia.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Sen sijaan, että ministeriö olisi vain hankkinut uusia autoja, se mietti uudelleen tapaa, jolla autokantaa voitaisiin hyödyntää. Se suunnitteli sähköisen alustan, johon kaikki autokannan käyttöön liittyvät tiedot olisi keskitetty. Julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa toivotut tulokset oli ilmaistu toiminnallisina vaatimuksina, valittu ulkoinen toimeksisaaja toimitti Portugalin terveysministeriön autokannan jaetun hallintoalustan (GPFMS) vuonna 2017.

  Mikä oli lopputulos?

  Alustan avulla käyttäjät voivat jakaa kaikkia käytettävissä olevia resursseja (autoja ja reittejä). Tämä johtaa ajoneuvojen määrän vähenemiseen sekä liitännäiskustannusten (kuten vakuutus, polttoaine- ja huoltokustannukset) ja ympäristövaikutuksen pienentymiseen. Tuloksena saadaan lisäksi reaaliajassa raportteja resurssien käytöstä, mikä antaa aineistoa autokannan tehokasta, avointa ja huolellista suunnittelua, hallintoa ja valvontaa varten. Se sopii komission digitaalisen ja vihreän siirtymän tavoitteisiin.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

  http://spms.min-saude.pt/2016/05/spms-desenvolve-gestao-partilhada-frota-do-ministerio-da-saude |
| --- |

ESIMERKKI

INNOVAATIOLLA VÄHENNETÄÄN VIRANOMAISTEN AUTONKÄYTTÖÄ:

Portugalin terveysministeriön autokannan jaettu hallintoalusta

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Portugalin terveysministeriö pyrki optimoimaan kaikkien ministeriön ja Portugalin julkisen terveydenhuollon laitosten yksiköiden käyttämän autokannan hyödyntämien reittien suunnittelua sekä vähentämään ympäristövaikutusta ja kokonaiskustannuksia.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Sen sijaan, että ministeriö olisi vain hankkinut uusia autoja, se mietti uudelleen tapaa, jolla autokantaa voitaisiin hyödyntää. Se suunnitteli sähköisen alustan, johon kaikki autokannan käyttöön liittyvät tiedot olisi keskitetty. Julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa toivotut tulokset oli ilmaistu toiminnallisina vaatimuksina, valittu ulkoinen toimeksisaaja toimitti Portugalin terveysministeriön autokannan jaetun hallintoalustan (GPFMS) vuonna 2017.

Mikä oli lopputulos?

Alustan avulla käyttäjät voivat jakaa kaikkia käytettävissä olevia resursseja (autoja ja reittejä). Tämä johtaa ajoneuvojen määrän vähenemiseen sekä liitännäiskustannusten (kuten vakuutus, polttoaine- ja huoltokustannukset) ja ympäristövaikutuksen pienentymiseen. Tuloksena saadaan lisäksi reaaliajassa raportteja resurssien käytöstä, mikä antaa aineistoa autokannan tehokasta, avointa ja huolellista suunnittelua, hallintoa ja valvontaa varten. Se sopii komission digitaalisen ja vihreän siirtymän tavoitteisiin.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

http://spms.min-saude.pt/2016/05/spms-desenvolve-gestao-partilhada-frota-do-ministerio-da-saude

| ESIMERKKI


  INNOVAATIOILLA VASTATAAN YMPÄRISTÖKYSYMYKSIIN:


  Vesivarojen suojelu


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Kolikoiden valmistuksesta Itävallassa syntynyt jätevesi sisälsi kemikaaleja määrinä, jotka ylittävät lakisääteiset rajat.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Itävallan liittovaltion hankintavirasto käynnisti kolmivaiheisen julkisen hankintamenettelyn voidakseen hankkia innovatiivisen ratkaisun Itävallan rahapajaa varten (joka on kolikoiden tuotannosta vastaava yksikkö). Potentiaalisia toimittajia pyydettiin antamaan tietoja niiden aiemmista innovointituloksista. Sopimuksen ehtoihin sisällytettiin vedenkäsittelyn tarkat tavoitteet.

  Mikä oli lopputulos?

  Valittu, helposti asennettava tyhjiöhöyrystystekniikka suodattaa monenlaisia hiukkasia, myös metalli-, galvaanisia, valokuva-, paino-, lääke- ja elintarvikehiukkasia, minkä ansiosta se soveltuu käytettäväksi useilla eri aloilla. Lisäksi Itävallan rahapajan puhtaan veden tarve on vähentynyt 97 prosenttia, mikä merkitsee neljän miljoonan vesilitran säästöjä vuodessa.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa


  http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue58_Case_Study117_BBG_Austria.pdf |
| --- |

ESIMERKKI

INNOVAATIOILLA VASTATAAN YMPÄRISTÖKYSYMYKSIIN:

Vesivarojen suojelu

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Kolikoiden valmistuksesta Itävallassa syntynyt jätevesi sisälsi kemikaaleja määrinä, jotka ylittävät lakisääteiset rajat.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Itävallan liittovaltion hankintavirasto käynnisti kolmivaiheisen julkisen hankintamenettelyn voidakseen hankkia innovatiivisen ratkaisun Itävallan rahapajaa varten (joka on kolikoiden tuotannosta vastaava yksikkö). Potentiaalisia toimittajia pyydettiin antamaan tietoja niiden aiemmista innovointituloksista. Sopimuksen ehtoihin sisällytettiin vedenkäsittelyn tarkat tavoitteet.

Mikä oli lopputulos?

Valittu, helposti asennettava tyhjiöhöyrystystekniikka suodattaa monenlaisia hiukkasia, myös metalli-, galvaanisia, valokuva-, paino-, lääke- ja elintarvikehiukkasia, minkä ansiosta se soveltuu käytettäväksi useilla eri aloilla. Lisäksi Itävallan rahapajan puhtaan veden tarve on vähentynyt 97 prosenttia, mikä merkitsee neljän miljoonan vesilitran säästöjä vuodessa.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue58_Case_Study117_BBG_Austria.pdf

1.2.5.   Tukea aloittelevien yritysten ja innovatiivisten pk-yritysten käynnistämistä ja kasvua varten

EU:n tasolla julkisten ostajien ostovoima on noin 14 prosenttia bruttokansantuotteesta (9). Monissa osin Eurooppaa julkiset hankinnat muodostavat merkittävän osan paikallisesta taloudesta. Tämän vuoksi julkisilla hankinnoilla voidaan rohkaista innovointia vakiintuneiden markkinatoimijoiden keskuudessa mutta myös tarjota tärkeitä mahdollisuuksia pk-yrityksille ja uusille innovatiivisille yrityksille, joilla voi olla ratkaisuja täyttämättömiin tarpeisiin mutta joiden on vaikeaa tuoda näitä ratkaisuja markkinoille.

Toimiessaan johtavana asiakkaana julkiset ostajat voivat tarjota innovatiivisille yrityksille tilaisuuksia testata uusia ratkaisuja todellisissa olosuhteissa. Asiakkaina hankintaviranomaiset myös lisäävät tällaisten innovatiivisten yritysten liikevaihtoa, mikä saattaa rohkaista muita sijoittajia – sekä julkisia että yksityisiä – tekemään investointeja tällaisiin yrityksiin. Käyttämällä laajasti digitaalisia alustoja julkiset ostajat voivat lisäksi antaa talouden toimijoille – pk-yrityksille ja aloitteleville yrityksille – enemmän mahdollisuuksia kehittää tai ehdottaa innovatiivisia ratkaisuja ja helpottaa rajat ylittävää pääsyä julkisten hankintojen markkinoille (10).

1.2.6.   Markkinoiden siirtäminen kohti innovointia

Kun jotakin tuotetta ei ole helposti saatavana markkinoilla tai jos tarjolla on ainoastaan heikkolaatuisia tuotteita, julkiset ostajat voivat ostovoimallaan kannustaa markkinoita innovaatioiden suuntaan.

| ESIMERKKI


  INNOVAATIOILLA VASTATAAN KANSALAISTEN HUOLENAIHEISIIN:


  Terveempää potilaiden hoitoa sairaaloissa


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Ruotsalainen Örebron kaupunki halusi hankkia katetreja, jotka eivät sisällä haitallisia PVC-yhdisteitä. Vaikka niitä ei ollut markkinoilla laajalti tarjolla, kaupunki päätti järjestää tarjouskilpailun. Ainoastaan yksi toimittaja pystyi tuolloin vastaamaan tarjouskilpailuun.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Haasteista huolimatta kaupunki onnistui toivottujen katetrien hankinnassa.

  Mikä oli lopputulos?

  Kahdeksan vuotta myöhemmin kaikki toimittajat tarjosivat PVC-yhdisteistä vapaita tuotteita. |
| --- |

ESIMERKKI

INNOVAATIOILLA VASTATAAN KANSALAISTEN HUOLENAIHEISIIN:

Terveempää potilaiden hoitoa sairaaloissa

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Ruotsalainen Örebron kaupunki halusi hankkia katetreja, jotka eivät sisällä haitallisia PVC-yhdisteitä. Vaikka niitä ei ollut markkinoilla laajalti tarjolla, kaupunki päätti järjestää tarjouskilpailun. Ainoastaan yksi toimittaja pystyi tuolloin vastaamaan tarjouskilpailuun.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Haasteista huolimatta kaupunki onnistui toivottujen katetrien hankinnassa.

Mikä oli lopputulos?

Kahdeksan vuotta myöhemmin kaikki toimittajat tarjosivat PVC-yhdisteistä vapaita tuotteita.

1.3.   
  Miksi innovaatiohankintoihin annetaan ohjeita?

Julkisten ostajien tärkein tavoite on varmistaa mahdollisimman vakaa ja luotettava hankintatulos. Ne pienentävät riskejä yleensä seuraavin keinoin:

| i) | hakemalla vakiintuneita ja maineeltaan ja verotiedoiltaan moitteettomia talouden toimijoita, joilla on huomattava liikevaihto |
| --- | --- |

i)

hakemalla vakiintuneita ja maineeltaan ja verotiedoiltaan moitteettomia talouden toimijoita, joilla on huomattava liikevaihto

| ii) | pyytämällä standardiratkaisuja, jotka ovat osoittautuneet luotettaviksi. |
| --- | --- |

ii)

pyytämällä standardiratkaisuja, jotka ovat osoittautuneet luotettaviksi.

Tällaisessa tilanteessa voi olla vaikeaa puolustaa innovatiivisia tuotteita ja palveluita, joihin liittyy suurempi riskimarginaali, huolimatta siitä, että päätös innovaation hankkimisesta tuo selkeitä etuja julkiselle ostajalle. Nämä edut, jotka voivat olla säästöjä, ratkaisuja uusiin tarpeisiin tai parempia vastauksia vanhoihin tarpeisiin, on yksilöitävä selvästi, kuvattava yksityiskohtaisesti ja avoimesti, asetettava tavoitteiksi ja mitattava objektiivisesti. Oikeudellisia sekä budjettiin ja maineeseen liittyviä riskejä olisi ennakoitava ja lievennettävä. Näissä ohjeissa pyritään antamaan alkusysäys ja ideoita, jotta julkisten hankintojen politiikasta päättävät voivat ottaa tämän haasteen vastaan.

Yhdessä eri kumppaneiden kanssa Euroopan komissio on jo antanut useita ohjeita tästä aiheesta, ja nämä asiakirjat ovat edelleen voimassa (11). Aiemman kokemuksen pohjalta ja vastauksena sidosryhmien toistuviin pyyntöihin näissä ohjeissa käsitellään käytännön näkökohtia yksityiskohtaisemmin; niissä keskitytään tiettyihin EU:n säännöissä ehdotettujen työkalujen vähemmän tunnettuihin piirteisiin ja tuodaan ne laajempaan yhteyteen, johon sisältyy myös EU:n laajuinen tuki aloitteleville yrityksille ja innovatiivisille pk-yrityksille.

Näillä ohjeilla pyritään näin ollen

| — | tarjoamaan liiketaloudellista kannattavuutta tukevia argumentteja innovaatiohankinnoissa |
| --- | --- |

—

tarjoamaan liiketaloudellista kannattavuutta tukevia argumentteja innovaatiohankinnoissa

| — | ehdottamaan toimia, joilla innovatiivisille hankkeille tarjotaan tarvittava tuki |
| --- | --- |

—

ehdottamaan toimia, joilla innovatiivisille hankkeille tarjotaan tarvittava tuki

| — | auttamaan epävarmuuksien välttämisessä antamalla selitys julkisia hankintoja koskevasta EU:n oikeudellisesta kehyksestä, jota sovelletaan innovatiivisiin menettelyihin, ja antamaan käytännön esimerkkejä. |
| --- | --- |

—

auttamaan epävarmuuksien välttämisessä antamalla selitys julkisia hankintoja koskevasta EU:n oikeudellisesta kehyksestä, jota sovelletaan innovatiivisiin menettelyihin, ja antamaan käytännön esimerkkejä.

Näissä ohjeissa mainitut esimerkit osoittavat, että esitellyt ideat ovat todennäköisesti toteutettavissa kaikissa jäsenvaltioissa, sillä keskeiset julkisia hankintoja koskevat säännöt ovat peräisin samoista julkisia hankintoja koskevista direktiiveistä.

2.   POLIITTISTEN PUITTEIDEN RAKENTAMINEN INNOVAATIOHANKINNOILLE

Innovaatiohankinta tarjoaa mahdollisuuden julkisille ostajille, kansalaisille ja yrityksille. Jotta tämä mahdollisuus voidaan käytännössä toteuttaa, tarvitaan kattavia poliittisia puitteita, jotka tarjoavat näkemyksen, strategian ja soveltuvat välineet. Seuraavissa kohdissa kuvaillaan innovaatiohankinnan poliittisten puitteiden keskeisiä osatekijöitä.

2.1.   
  Selkeät poliittiset valtuudet

Kun strategisiin hankintoihin osallistuville elimille ja toimijoille tarjotaan politiikan tasolla selkeä toiminnallinen visio, se antaa niille tarvittavat toimintavaltuudet. Poliittinen visio toteutuu todennäköisemmin, kun siihen liittyy selkeä viestintäohjelma ja sen tukena on pitkän aikavälin budjettisitoumus.

| ESIMERKKI


  RUOTSIN KANSALLINEN INNOVAATIONEUVOSTO (NATIONELLA INNOVATIONSRÅDET)

  Ruotsin kansallinen innovaationeuvosto kokoaa yhteen innovointiin liittyvistä asioista vastaavia ministereitä ja asiantuntijoita. Sen puheenjohtajana toimii pääministeri. Se on foorumi, jolla voidaan käydä innovaatiokeskustelua korkeimmalla tasolla, mikä helpottaa hallituksen lähestymistavan määrittämistä. Se on esimerkiksi auttanut selventämään julkisten hankintojen toiminnallisia arviointiperusteita.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

  http://www.government.se/government-policy/national-innovation-council |
| --- |

ESIMERKKI

RUOTSIN KANSALLINEN INNOVAATIONEUVOSTO (NATIONELLA INNOVATIONSRÅDET)

Ruotsin kansallinen innovaationeuvosto kokoaa yhteen innovointiin liittyvistä asioista vastaavia ministereitä ja asiantuntijoita. Sen puheenjohtajana toimii pääministeri. Se on foorumi, jolla voidaan käydä innovaatiokeskustelua korkeimmalla tasolla, mikä helpottaa hallituksen lähestymistavan määrittämistä. Se on esimerkiksi auttanut selventämään julkisten hankintojen toiminnallisia arviointiperusteita.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

http://www.government.se/government-policy/national-innovation-council

Innovaatiohankintojen strateginen potentiaali on valtava, erityisesti teknologisen kehityksen tukena julkisella sektorilla ja julkisen sektorin antamassa tuessa. Toimialoja, jotka ovat riippuvaisia julkiselle sektorille suuntautuvasta myynnistä, voidaan julkisen sektorin kysynnällä kannustaa innovoimaan ja ottamaan käyttöön uutta teknologiaa. Yhteiskunnalliset toimialat, kuten terveydenhuolto, vedenkäsittely, kaukolämpö, tiet ja rautatiet, ovat lähes yksinomaan riippuvaisia julkisen kysynnän ilmaisuista. Näissä tapauksissa julkiset hankinnat ovat selkeä keino, jolla voidaan ilmaista tällainen kysyntä ja viedä eteenpäin tekniikan kehitystä.

| ESIMERKKI


  INNOVAATION AVULLA TÄYTETÄÄN YMPÄRISTÖTAVOITTEITA KUNNALLISTASOLLA:


  Kööpenhaminan ympäristötavoitteet saavutetaan innovatiivisella teknologialla


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Kööpenhamina on asettanut kunnianhimoiseksi tavoitteekseen tulla hiilineutraaliksi vuoteen 2025 mennessä, ja kaupunki on parhaillaan muuttamassa energiajärjestelmänsä hallinnointia. Yksi keskeinen vaatimus tämän tavoitteen saavuttamiseksi on katuvalaistuksen energiankulutuksen huomattava vähentäminen. Tätä varten oli vaihdettava lähes 20 000 katuvalaisinta.
  Kööpenhaminan kaupungin tavoitteet olivat valaistuksen osalta seuraavat:






  — | Korvataan suurpainenatriumlamput Kööpenhaminan asuinkatujen, isompien teiden ja valtateiden varrelta tehokkailla erityissuunnitelluilla led-valaisimilla. |
| --- | --- |

ESIMERKKI

INNOVAATION AVULLA TÄYTETÄÄN YMPÄRISTÖTAVOITTEITA KUNNALLISTASOLLA:

Kööpenhaminan ympäristötavoitteet saavutetaan innovatiivisella teknologialla

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Kööpenhamina on asettanut kunnianhimoiseksi tavoitteekseen tulla hiilineutraaliksi vuoteen 2025 mennessä, ja kaupunki on parhaillaan muuttamassa energiajärjestelmänsä hallinnointia. Yksi keskeinen vaatimus tämän tavoitteen saavuttamiseksi on katuvalaistuksen energiankulutuksen huomattava vähentäminen. Tätä varten oli vaihdettava lähes 20 000 katuvalaisinta.

Kööpenhaminan kaupungin tavoitteet olivat valaistuksen osalta seuraavat:

—

Korvataan suurpainenatriumlamput Kööpenhaminan asuinkatujen, isompien teiden ja valtateiden varrelta tehokkailla erityissuunnitelluilla led-valaisimilla.

| — | Saavutetaan merkittävä energiansäästö ja CO2-päästöjen vähennys, joilla tuetaan kaupunkia sen tavoitteessa hiilineutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2025 mennessä. |
| --- | --- |

—

Saavutetaan merkittävä energiansäästö ja CO2-päästöjen vähennys, joilla tuetaan kaupunkia sen tavoitteessa hiilineutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2025 mennessä.

| — | Parannetaan katuvalaistuksen laatua turvallisuuden ja mukavuuden lisäämiseksi. |
| --- | --- |

—

Parannetaan katuvalaistuksen laatua turvallisuuden ja mukavuuden lisäämiseksi.

| — | Liitetään valaistuksen ohjaus liikennemäärää koskeviin tietoihin, jotta tulevaisuudessa voidaan sopeuttaa valaistuksen taso. |
| --- | --- |

—

Liitetään valaistuksen ohjaus liikennemäärää koskeviin tietoihin, jotta tulevaisuudessa voidaan sopeuttaa valaistuksen taso.

| — | Perustetaan keskitetty hallintajärjestelmä katuvalaistuksen tehokasta ohjausta ja valvontaa varten. |
| --- | --- |

—

Perustetaan keskitetty hallintajärjestelmä katuvalaistuksen tehokasta ohjausta ja valvontaa varten.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Hankintaviranomainen valitsi kilpailullisen neuvottelumenettelyn. Arviointiperusteet tasapainotettiin seuraavasti: hinta 25 prosenttia, tehtävän toteuttaminen ja organisointi 25 prosenttia, valaistusratkaisu 20 prosenttia, energia ja ympäristöominaisuudet 30 prosenttia. Menettely kesti 16 kuukautta ennen sopimuksen allekirjoittamista.

Mikä oli lopputulos?

Siirtyminen LED-valaisimiin vähensi energiankulutusta 57 prosenttia, jolloin sekä hiilijalanjälki että ylläpitokustannukset pienentyivät (1,6 miljoonaa euroa vuodessa 26 miljoonan euron investoinnilla).

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

http://spice-project.eu

http://spice-project.eu/wp-content/uploads/sites/14/2017/08/Copenhagen_Street_Light.pdf

On tärkeää tunnustaa, että monien etujen lisäksi innovaatiohankintaan liittyy myös riskejä ja kustannuksia. Se edellyttää kulttuurista muutosta paitsi julkisten ostajien keskuudessa myös koko järjestelmässä: talouden toimijoiden, poliittisten päättäjien, tilintarkastajien ja jopa tiedeyhteisön keskuudessa. Tässä yhteydessä politiikan selkeä kuvaus on olennaisen tärkeä, jotta voidaan puuttua riskien välttämiseen ja mahdollisiin lisäkustannuksiin, joita koituu innovoinnin estämisestä.

| ESIMERKKI


  VAALEILLA VALITTUJEN EDUSTAJIEN OSALLISTUMINEN:


  Pariisin kaupungin julkisten hankintojen lautakunta


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Pariisin kaupunki halusi vahvistaa strategista toimintatapaansa julkisissa hankinnoissa ja tehostaa sen täytäntöönpanoa sekä samalla tuoda (vaaleilla valitut) valtuustoedustajansa tiiviimmin mukaan toimintaan.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Vuonna 2016 Pariisin kaupunginvaltuusto päätti perustaa julkisia hankintoja käsittelevän lautakunnan (Commission d’anticipation des achats). Se koostuu 10 jäsenestä, jotka edustavat Pariisin kaupunginvaltuuston kaikkia poliittisia ryhmiä.
  Lautakunta keskustelee tulevista julkisten hankintojen hankkeista ja siitä, miten strateginen toimintatapa olisi pantava täytäntöön eri menettelyissä. Valitut edustajat voivat näin saada tietoja, vaihtaa näkemyksiä ja osallistua jo alkuvaiheessa, hyvissä ajoin ennen menettelyiden aloittamista.

  Mikä oli lopputulos?

  Koska kaikki poliittiset ryhmät osallistuivat enemmän jo alkuvaiheessa, strateginen lähestymistapa julkisiin hankintoihin on saanut lisää oikeutusta. Sitä on myös jatkuvasti tarkennettu lautakunnan kokouksissa käytyjen perusteellisten keskusteluiden pohjalta. Eri hankintamenettelyissä otetaan paremmin huomioon strategiset näkökohdat.
  Tämä osallistava toimintatapa ja poliittisten päättäjien osallistumisen tehostaminen on myös lyhentänyt julkisia hankintoja koskevia menettelyitä (menettelyt ovat 1–3 kk lyhyempiä kuin ennen lautakunnan perustamista). |
| --- |

ESIMERKKI

VAALEILLA VALITTUJEN EDUSTAJIEN OSALLISTUMINEN:

Pariisin kaupungin julkisten hankintojen lautakunta

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Pariisin kaupunki halusi vahvistaa strategista toimintatapaansa julkisissa hankinnoissa ja tehostaa sen täytäntöönpanoa sekä samalla tuoda (vaaleilla valitut) valtuustoedustajansa tiiviimmin mukaan toimintaan.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Vuonna 2016 Pariisin kaupunginvaltuusto päätti perustaa julkisia hankintoja käsittelevän lautakunnan (Commission d’anticipation des achats). Se koostuu 10 jäsenestä, jotka edustavat Pariisin kaupunginvaltuuston kaikkia poliittisia ryhmiä.

Lautakunta keskustelee tulevista julkisten hankintojen hankkeista ja siitä, miten strateginen toimintatapa olisi pantava täytäntöön eri menettelyissä. Valitut edustajat voivat näin saada tietoja, vaihtaa näkemyksiä ja osallistua jo alkuvaiheessa, hyvissä ajoin ennen menettelyiden aloittamista.

Mikä oli lopputulos?

Koska kaikki poliittiset ryhmät osallistuivat enemmän jo alkuvaiheessa, strateginen lähestymistapa julkisiin hankintoihin on saanut lisää oikeutusta. Sitä on myös jatkuvasti tarkennettu lautakunnan kokouksissa käytyjen perusteellisten keskusteluiden pohjalta. Eri hankintamenettelyissä otetaan paremmin huomioon strategiset näkökohdat.

Tämä osallistava toimintatapa ja poliittisten päättäjien osallistumisen tehostaminen on myös lyhentänyt julkisia hankintoja koskevia menettelyitä (menettelyt ovat 1–3 kk lyhyempiä kuin ennen lautakunnan perustamista).

Tavoitteiden käyttäminen on tehokas tapa ilmaista vahva poliittinen toimeksianto. Tämä tarkoittaa sitä, että määritetään sellaisten julkisten hankintojen prosenttiosuus, joissa käytetään innovaatiohankintaa. Vaikka tämä ei ehkä ole toimivaa kaikissa ympäristöissä ja toimintatapaan liittyy tiettyjä haasteita, erityisesti määrittelyn, mittaamisen ja vastuuvelvollisuuden osalta, sillä voidaan luoda vahvoja institutionaalisia kannustimia hallinnollisen jähmeyden ja riskien välttämisen voittamiseksi.

| TAVOITTEITA MAAILMALLA JA EUROOPASSA

  Viranomaiset eri puolilla maailmaa ovat asettaneet tavoitteita, jotta tietty prosenttiosuus julkisten hankintojen budjetista osoitetaan tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovointiin. Esimerkiksi Yhdysvallat pyrkii käyttämään vähintään 500 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (noin 2,5 % BKT:stä) tutkimus- ja kehittämishankintoihin, ja Etelä-Korean tavoitteena on käyttää 5 prosenttia julkisten hankintojen resursseista kehitystyöhön ja 20 prosenttia innovatiivisten ratkaisujen käyttöön ottamiseen.
  Euroopassa on kansallisia ja alueellisia tavoitteita. Tyypillisesti 2–5 prosenttia julkisista hankinnoista osoitetaan innovoinnin päivittämiseen. Osa paikallisviranomaisista on asettanut korkeampia tavoitteita. Esimerkiksi Gentin kaupunki on varannut 10 prosenttia tieto- ja viestintätekniikan hankintojen budjetista tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan. Euroopan scale-up-manifestissa suositellaan vähimmäistavoitteeksi 3 prosenttia esikaupallisista hankinnoista ja 20 prosenttia innovatiivisten ratkaisujen julkisista hankinnoista.


  Gentin tavoite:


  https://www.digipolis.be/sites/default/files/20140929_DO_charter%20pdf.pdf

  Kansalliset/alueelliset tavoitteet eri puolilla EU:ta:

  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe

  Euroopan scale-up-manifesti:

  http://scaleupeuropemanifesto.eu

  ERAC:in lausunto:

  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-1209-2015-INIT/en/pdf

  Tutkimus, jossa vertaillaan innovaatiohankinnan kansallisia politiikan puitteita ja menoja (ja josta saa yleiskatsauksen Euroopassa asetetuista tavoitteista) on saatavilla osoitteessa

  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/study-benchmarking-strategic-use-public-procurement-stimulating-innovation-digital-economy |
| --- |

TAVOITTEITA MAAILMALLA JA EUROOPASSA

Viranomaiset eri puolilla maailmaa ovat asettaneet tavoitteita, jotta tietty prosenttiosuus julkisten hankintojen budjetista osoitetaan tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovointiin. Esimerkiksi Yhdysvallat pyrkii käyttämään vähintään 500 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (noin 2,5 % BKT:stä) tutkimus- ja kehittämishankintoihin, ja Etelä-Korean tavoitteena on käyttää 5 prosenttia julkisten hankintojen resursseista kehitystyöhön ja 20 prosenttia innovatiivisten ratkaisujen käyttöön ottamiseen.

Euroopassa on kansallisia ja alueellisia tavoitteita. Tyypillisesti 2–5 prosenttia julkisista hankinnoista osoitetaan innovoinnin päivittämiseen. Osa paikallisviranomaisista on asettanut korkeampia tavoitteita. Esimerkiksi Gentin kaupunki on varannut 10 prosenttia tieto- ja viestintätekniikan hankintojen budjetista tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan. Euroopan scale-up-manifestissa suositellaan vähimmäistavoitteeksi 3 prosenttia esikaupallisista hankinnoista ja 20 prosenttia innovatiivisten ratkaisujen julkisista hankinnoista.

Gentin tavoite:

https://www.digipolis.be/sites/default/files/20140929_DO_charter%20pdf.pdf

Kansalliset/alueelliset tavoitteet eri puolilla EU:ta:

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe

Euroopan scale-up-manifesti:

http://scaleupeuropemanifesto.eu

ERAC:in lausunto:

http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-1209-2015-INIT/en/pdf

Tutkimus, jossa vertaillaan innovaatiohankinnan kansallisia politiikan puitteita ja menoja (ja josta saa yleiskatsauksen Euroopassa asetetuista tavoitteista) on saatavilla osoitteessa

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/study-benchmarking-strategic-use-public-procurement-stimulating-innovation-digital-economy

KANSALLISTEN POLITIIKAN PUITTEIDEN INNOVOINTIYSTÄVÄLLISYYS – TUTKIMUS

Vertailuanalyysien tulokset osoittavat, kuinka pitkälle Eurooppa on jo edistynyt innovaatiohankinnan kansallisten politiikan puitteiden käyttöönotossa. Innovaatiopolitiikan yleiset puitteet Euroopassa toimivat sellaisella tasolla, että vain hieman yli neljännestä niiden potentiaalisesta voimasta hyödynnetään.

Maailmanlaajuisesti voidaan todeta, ettei innovaatiohankinta ole vielä strateginen painopiste kovin monissa maissa. Kannustimet ja valmiuksien kehittämiseen liittyvät rakenteet eivät myöskään riitä tukemaan julkisia ostajia innovaatiohankintojen toteuttamisessa.

On kuitenkin todettu, että jäsenvaltiot, jotka ovat yleisesti ottaen innovaatioiden eturintamassa, ovat myös ottaneet käyttöön innovaatiohankinnan politiikan puitteet. Näin ollen julkisen innovaatiohankinnan strategisempien politiikan puitteiden kehittämiseksi tehtävien investointien vahvistaminen Euroopassa voisi osaltaan lisätä Euroopan talouden kilpailukykyä.

Kaavio 1

Euroopan laajuinen vertailuanalyysi innovaatiohankinnan kansallisista politiikan puitteista

Image 1

| Lähde: | Tutkimus, jossa vertaillaan innovaatiohankinnan kansallisia politiikan puitteita ja menoja ja johon edellisessä laatikossa viitataan. |
| --- | --- |

Lähde:

2.2.   
  Innovointi keinona erilaisten poliittisten tavoitteiden saavuttamiseen

Innovointi on kestävän kasvun, elpymisen ja palautumiskyvyn merkittävä veturi, jota julkinen ostovoima voi tukea merkittävästi, sekä tärkeä keino lisätä julkisten palvelujen kustannustehokkuutta, josta julkishallinto on vastuussa.

Lisäksi poliittisessa näkemyksessä on ilmaistava selkeästi yhteydet politiikan muiden tavoitteiden ja innovaatiohankintojen välillä, esimerkiksi talouden palautumiskyvyn vahvistaminen, ympäristöjalanjäljen pienentäminen, energiatehokkuuden lisääminen, ilmastonmuutoksen torjuminen, kestävä terveydenhuolto ikääntyvälle väestölle, markkinoille pääsyn helpottaminen aloittelevien ja pk-yritysten osalta, elinkaarikustannusten supistaminen ja julkisten palveluiden tarjonnan nykyaikaistaminen.

| ESIMERKKI


  INNOVAATIOT TUKEVAT YMPÄRISTÖ- JA TERVEYSPOLITIIKAN TOTEUTTAMISTA:


  Uusi toimintatapa puolalaisen sairaalan jäähdytystä varten


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Ilmastonmuutos on lisännyt helleaaltoja Puolassa. Sucha Beskidzkan sairaala Puolassa on yksi monista, joissa korkeiden sisälämpötilojen vaikutus henkilöstön ja potilaiden hyvinvointiin sekä lääkinnällisiin laitteisiin aiheutti kasvavaa huolta. Terveysministeriö vastasi tähän edellyttämällä, että kaikki terveydenhuoltopalveluiden tarjoajat asentavat ”auringonvaloa estävät välineet” potilashuoneisiin, jotka ovat alttiita liialliselle auringonvalolle. Potilashuoneiden ilmastointi kesäkuukausina rasitti kuitenkin Sucha Beskidzkan sairaalan budjettia.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Sen sijaan, että sairaala olisi ostanut lisää samaa, se haki teknisessä vuoropuhelussa markkinoilta vaihtoehtoisia ratkaisuja. Tämän jälkeen sairaala käytti avoimessa menettelyssä toiminnallisia perusteita (lämpötilan 2 °C:n lasku) sen sijaan, että olisi edellyttänyt tiettyä ratkaisua, ja pystyi hankkimaan terveemmän ja kestävämmän ratkaisun: rakennuksen julkisivuun asennettiin aurinkopaneelit, jotka tarjoavat varjoa pimentämättä huoneita. Koko elinkaaren kustannusmallin käyttö oli olennaisen tärkeää hankinnan tulokselle, josta hyötyivät sairaalan potilaat, henkilöstö ja johto.

  Mikä oli lopputulos?

  Sairaalan sisälämpötila laski 10 prosenttia, vaikka ulkolämpötila nousi 20 prosenttia. Aurinkopaneeleilla myös tuotetaan 5 prosenttia sairaalan sähköntarpeesta, mikä kompensoi alkuinvestointeja. Tämä esimerkki osoittaa, miten merkittävä rooli julkisilla hankinnoilla ja innovoinnilla voi olla elpymisen ja vihreän siirtymän haasteisiin vastaamisessa.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

  http://www.ecoquip.eu/procurement-projects/cost-effective-and-low-carbon-solutions-to-maintain-the-thermal-comfort-of-patients.html
  http://eafip.eu/wp-content/uploads/2016/11/2_M.Kautsch.pdf |
| --- |

ESIMERKKI

INNOVAATIOT TUKEVAT YMPÄRISTÖ- JA TERVEYSPOLITIIKAN TOTEUTTAMISTA:

Uusi toimintatapa puolalaisen sairaalan jäähdytystä varten

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Ilmastonmuutos on lisännyt helleaaltoja Puolassa. Sucha Beskidzkan sairaala Puolassa on yksi monista, joissa korkeiden sisälämpötilojen vaikutus henkilöstön ja potilaiden hyvinvointiin sekä lääkinnällisiin laitteisiin aiheutti kasvavaa huolta. Terveysministeriö vastasi tähän edellyttämällä, että kaikki terveydenhuoltopalveluiden tarjoajat asentavat ”auringonvaloa estävät välineet” potilashuoneisiin, jotka ovat alttiita liialliselle auringonvalolle. Potilashuoneiden ilmastointi kesäkuukausina rasitti kuitenkin Sucha Beskidzkan sairaalan budjettia.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Sen sijaan, että sairaala olisi ostanut lisää samaa, se haki teknisessä vuoropuhelussa markkinoilta vaihtoehtoisia ratkaisuja. Tämän jälkeen sairaala käytti avoimessa menettelyssä toiminnallisia perusteita (lämpötilan 2 °C:n lasku) sen sijaan, että olisi edellyttänyt tiettyä ratkaisua, ja pystyi hankkimaan terveemmän ja kestävämmän ratkaisun: rakennuksen julkisivuun asennettiin aurinkopaneelit, jotka tarjoavat varjoa pimentämättä huoneita. Koko elinkaaren kustannusmallin käyttö oli olennaisen tärkeää hankinnan tulokselle, josta hyötyivät sairaalan potilaat, henkilöstö ja johto.

Mikä oli lopputulos?

Sairaalan sisälämpötila laski 10 prosenttia, vaikka ulkolämpötila nousi 20 prosenttia. Aurinkopaneeleilla myös tuotetaan 5 prosenttia sairaalan sähköntarpeesta, mikä kompensoi alkuinvestointeja. Tämä esimerkki osoittaa, miten merkittävä rooli julkisilla hankinnoilla ja innovoinnilla voi olla elpymisen ja vihreän siirtymän haasteisiin vastaamisessa.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

http://www.ecoquip.eu/procurement-projects/cost-effective-and-low-carbon-solutions-to-maintain-the-thermal-comfort-of-patients.html

http://eafip.eu/wp-content/uploads/2016/11/2_M.Kautsch.pdf

2.3.   
  Tavoitetason asettaminen

Innovaatiohankinnan motto on ”aloita pienestä, kasvata nopeasti”. Innovaatiohankinta voi olla haastava kokemus, ja on ehkä parasta aloittaa se pienten askelten oppimisprosessina. Toisin sanoen monia muutoksia – kulttuurisista menettelyllisiin – joita innovaatiohankinta edellyttää, ei tarvitse tehdä kerralla. Sellaisen onnistuneen hankkeen suunnittelu, johon kuuluu innovointia, voi myös tapahtua alhaalta ylöspäin, kun aletaan keskittyä yksinkertaisiin käytännön ongelmiin.

Lähtökohtana voisi olla sellaisten aiheiden nimeäminen (esimerkiksi ympäristö/ilmastonmuutos tai terveys), joihin on keskityttävä ja joissa innovatiivisesta lähestymistavasta on hyötyä. Keskeistä voisi olla aloittaminen niistä aloista ja hankkeista, joilla innovaatio voidaan helpoiten toteuttaa ja joilla sen vaikutus on suurin. Kun aloitetaan pienestä, rakennetaan samalla uskottavuutta ja luottamusta, mikä lopulta houkuttelee suurempia hankkeita.

EU:n säännöt tarjoavat julkisille ostajille työkalusarjan, joka sopii hyvin mahdollisiin erilaisiin tavoitetasoihin. Näitä esitellään luvussa 4.

| ESIMERKKI


  RATKAISUJA KAIKILLE TAVOITETASOILLE:


  Ruotsin julkisista hankinnoista vastaavan viraston ympäristökriteerimalli


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Ruotsissa kansallinen ympäristö-, energia- ja liikennepolitiikka edistää innovaatiohankintaa strategisena painopisteenä. Näiden poliittisten tavoitteiden toteuttaminen käytännössä edellyttää kuitenkin erityisiä ohjeita, mallikriteereitä ja asiakirjamalleja. Mutta sama ratkaisu ei aina sovi kaikille.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Ruotsin julkisten hankintojen virasto on järjestänyt julkisissa hankintamenettelyissä käytettävät innovointiin liittyvät ympäristökriteerit kolmeen tasoon: perustaso, edistynyt ja uraauurtava (esimerkiksi vetyautot kuuluvat nyt uraauurtaviin ratkaisuihin). Kriteereistä ja tasoista on sovittu alan sidosryhmien, esimerkiksi paikallis-, alue- ja valtiontason julkisten ostajien, valmistajien, autokauppiaiden sekä taksi- ja kuriiriyritysten välisissä kokouksissa. Niitä päivitetään säännöllisesti kunkin alan tekniikan kehityksen mukaisesti. Kun jostakin kriteeristä on sovittu, virasto laatii vastaavan säädöstekstin, jota voidaan käyttää oikeusistuimessa ja jonka jokainen julkinen ostaja voi hankintojaan varten sellaisenaan kopioida osaksi tarjouseritelmäänsä. Kriteerit ovat vapaaehtoisia ja vapaasti käytettävissä.

  Mikä oli lopputulos?

  Toimintatapa on pannut liikkeelle innovatiivisten ratkaisujen käyttöönoton ja leviämisen markkinoilla energiaintensiivisillä aloilla, kuten kodinkoneiden, julkisen liikenteen ja lämmityksen alalla, mikä auttaa vähentämään Ruotsin riippuvuutta ydinenergiasta 15 prosentilla.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

  https://www.upphandlingsmyndigheten.se/en/sustainable-public-procurement/sustainable-procurement-criteria

  Tapauskohtainen tutkimus on osoitteessa

  http://www.ecomotion.us/results/pdfs/108es.pdf |
| --- |

ESIMERKKI

RATKAISUJA KAIKILLE TAVOITETASOILLE:

Ruotsin julkisista hankinnoista vastaavan viraston ympäristökriteerimalli

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Ruotsissa kansallinen ympäristö-, energia- ja liikennepolitiikka edistää innovaatiohankintaa strategisena painopisteenä. Näiden poliittisten tavoitteiden toteuttaminen käytännössä edellyttää kuitenkin erityisiä ohjeita, mallikriteereitä ja asiakirjamalleja. Mutta sama ratkaisu ei aina sovi kaikille.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Ruotsin julkisten hankintojen virasto on järjestänyt julkisissa hankintamenettelyissä käytettävät innovointiin liittyvät ympäristökriteerit kolmeen tasoon: perustaso, edistynyt ja uraauurtava (esimerkiksi vetyautot kuuluvat nyt uraauurtaviin ratkaisuihin). Kriteereistä ja tasoista on sovittu alan sidosryhmien, esimerkiksi paikallis-, alue- ja valtiontason julkisten ostajien, valmistajien, autokauppiaiden sekä taksi- ja kuriiriyritysten välisissä kokouksissa. Niitä päivitetään säännöllisesti kunkin alan tekniikan kehityksen mukaisesti. Kun jostakin kriteeristä on sovittu, virasto laatii vastaavan säädöstekstin, jota voidaan käyttää oikeusistuimessa ja jonka jokainen julkinen ostaja voi hankintojaan varten sellaisenaan kopioida osaksi tarjouseritelmäänsä. Kriteerit ovat vapaaehtoisia ja vapaasti käytettävissä.

Mikä oli lopputulos?

Toimintatapa on pannut liikkeelle innovatiivisten ratkaisujen käyttöönoton ja leviämisen markkinoilla energiaintensiivisillä aloilla, kuten kodinkoneiden, julkisen liikenteen ja lämmityksen alalla, mikä auttaa vähentämään Ruotsin riippuvuutta ydinenergiasta 15 prosentilla.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

https://www.upphandlingsmyndigheten.se/en/sustainable-public-procurement/sustainable-procurement-criteria

Tapauskohtainen tutkimus on osoitteessa

http://www.ecomotion.us/results/pdfs/108es.pdf

2.4.   
  Tavoitteista toimiksi ja sitoumuksiksi

Jotta varmistetaan, että tavoitteet muuttuvat konkreettisiksi käytännön toimiksi, on tärkeää rakentaa strategiset politiikan puitteet ja innovaatiohankinnan toimintasuunnitelma. Politiikan kehyksessä yleensä ilmaistaan politiikan tavoitteet ja painopisteet sekä määritelmät, indikaattorit, roolit ja vastuut. Toimintasuunnitelmassa sitoudutaan selkeästi määriteltyihin toimiin, toimijoihin, työkaluihin, resursseihin, budjetteihin, odotettuihin tuloksiin ja toteuttamisaikatauluun. Sidosryhmien osallistuminen on keskeinen tekijä toimintasuunnitelmaa laadittaessa, jotta varmistetaan, että kaikkien asianomaisten osapuolten sitoutuminen on todellista.

Kuten edellä mainitusta vertailututkimuksesta käy ilmi, Euroopassa neljä jäsenvaltiota (Itävalta, Belgia, Suomi ja Alankomaat) on hyväksynyt erityisen innovaatiohankintaa koskevan toimintasuunnitelman ja viisi muuta jäsenvaltiota (Tanska, Viro, Kreikka, Ranska ja Ruotsi) on sisällyttänyt innovaatiohankintaa koskevia erityistavoitteita ja konkreettisia toimenpiteitä laajempiin kansallisiin strategioihin tai ohjelmiin. Tavoitteisiin ja toimenpiteisiin liittyy usein erillinen talousarvio ja keskeisten toimijoiden selkeä sitoumus.

| ESIMERKKI


  NÄKEMYKSESTÄ TOIMINNAKSI:


  Itävallan liittovaltion tutkimus-, teknologia- ja innovointistrategia


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Vuodesta 2011 ”Innovaation edistäminen julkisissa hankinnoissa” on ollut Itävallan liittovaltion tutkimus-, teknologia- ja innovointistrategian painopisteenä.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Strategian käytännön toteutusta varten ja synergian vahvistamiseksi muiden alojen kanssa on hyväksytty toimintasuunnitelma. Liittovaltion hankintavirasto toimii keskeisenä osaamiskeskuksena Itävallassa innovaatiohankintojen osalta. Se tarjoaa koulutusta, dokumentaatiota, apua ja pieniä avustuksia Itävallan julkisille ostajille, kun ne valmistelevat esikaupallisia hankintoja tai innovatiivisten ratkaisujen julkista hankintaa. Pk-yritykset voivat saada takauksen, joka helpottaa niiden mahdollisuuksia osallistua tarjouskilpailuihin. Vuonna 2014 perustettiin seurantajärjestelmä, jolla mitataan vuosittain innovaatiohankintojen menoja Itävallassa.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

  http://www.ioeb.at
  https://era.gv.at/object/document/2177 |
| --- |

ESIMERKKI

NÄKEMYKSESTÄ TOIMINNAKSI:

Itävallan liittovaltion tutkimus-, teknologia- ja innovointistrategia

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Vuodesta 2011 ”Innovaation edistäminen julkisissa hankinnoissa” on ollut Itävallan liittovaltion tutkimus-, teknologia- ja innovointistrategian painopisteenä.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Strategian käytännön toteutusta varten ja synergian vahvistamiseksi muiden alojen kanssa on hyväksytty toimintasuunnitelma. Liittovaltion hankintavirasto toimii keskeisenä osaamiskeskuksena Itävallassa innovaatiohankintojen osalta. Se tarjoaa koulutusta, dokumentaatiota, apua ja pieniä avustuksia Itävallan julkisille ostajille, kun ne valmistelevat esikaupallisia hankintoja tai innovatiivisten ratkaisujen julkista hankintaa. Pk-yritykset voivat saada takauksen, joka helpottaa niiden mahdollisuuksia osallistua tarjouskilpailuihin. Vuonna 2014 perustettiin seurantajärjestelmä, jolla mitataan vuosittain innovaatiohankintojen menoja Itävallassa.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

http://www.ioeb.at

https://era.gv.at/object/document/2177

Innovaatiohankinta ei tapahdu erillään muista politiikan aloista. Se voi toteutua parhaiten, kun tukena on muita innovointia mahdollistavia alakohtaisia ja laaja-alaisia toimintalinjoja. Innovaatiohankinnan erityistoimista voidaan säätää politiikan kehyksessä ja erityisalojen (kuten turvallisuus, terveys tai ilmastonmuutos) toimintasuunnitelmissa sekä muissa laaja-alaisissa, innovointia mahdollistavissa toimintalinjoissa (kuten tutkimus ja innovointi tai verotus).

2.5.   
  Valmiuksien kehittäminen

Innovaatiohankinta edellyttää useiden sellaisten erityistoimien toteuttamista, joissa ei voida improvisoida. Tavoitetasosta riippumatta ne edellyttävät jossakin määrin aikaa, rahaa ja osaamista. Erikoistunut koulutus (2.5.1), yhteistyöhankinta (2.5.2) ja yleisen yrittäjyyskulttuurin tukeminen voivat auttaa tarvittavien valmiuksien rakentamisessa kohtuuhintaisia innovaatiohankintoja varten.

Kaksitoista jäsenvaltiota on perustanut innovaatiohankinnan kansallisia osaamiskeskuksia, jotka tarjoavat keskitetysti tiedotustoimintaa, koordinoivat valmiuksien kehittämistoimia ja avustavat julkisia ostajia innovaatiohankintojen toteuttamisessa (12).

| OSAAMISKESKUKSET

  Euroopan komissio rahoittaa kansallisten osaamiskeskusten välisiä verkostotoimia innovaatiohankintojen kansallisten osaamiskeskusten eurooppalaista verkostoa koskevassa hankkeessa Procure2Innovate.
  https://procure2innovate.eu
  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects |
| --- |

OSAAMISKESKUKSET

Euroopan komissio rahoittaa kansallisten osaamiskeskusten välisiä verkostotoimia innovaatiohankintojen kansallisten osaamiskeskusten eurooppalaista verkostoa koskevassa hankkeessa Procure2Innovate.

https://procure2innovate.eu

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects

Ammatilliset elimet ja toimialajärjestöt voivat antaa samanlaista tukea käsikirjojen, ohjeaineiston, malliasiakirjojen, arviointiperusteluonnosten tai mittausmenetelmien muodossa. Niillä on tarkkaa markkinatietoa, ja koska ne välittävät asiantuntemustaan julkisille ostajille, nämä voivat määritellä tarpeet ja laatia tekniset eritelmät mahdollisimman korkeatasoisella tavalla (13).

2.5.1.   Koulutus ja ihmisten tukeminen

Ammattimaisuus (14) on yksi keskeisistä menestyksen tekijöistä. Joissakin kaikkein onnistuneimmissa innovaatiohankinnan esimerkkitapauksissa, kuten Barcelonan, Lombardian, Itävallan ja Ruotsin esimerkeissä, yhdistyi vahva poliittinen toimeksianto, jolla innovointi tuodaan paikallisen talouspolitiikan ytimeen, ja erittäin motivoitunut ja pätevä henkilöstö.

Jotta julkinen ostaja voisi onnistuneesti toteuttaa innovaatiohankintaa, sen olisi hyödynnettävä tietoa ja taitoja ei aloilla, joita ovat muun muassa seuraavat:

| — | tiedot:






  — | markkinat ja sidosryhmien osallistumisen varmistaminen |
| --- | --- | --- |

—

tiedot:

—

markkinat ja sidosryhmien osallistumisen varmistaminen

| — | asiaankuuluvat tuotteet tai palvelut |
| --- | --- |

—

asiaankuuluvat tuotteet tai palvelut

| — | perustaidot:






  — | sovellettava oikeudellinen kehys |
| --- | --- | --- |

—

perustaidot:

—

sovellettava oikeudellinen kehys

| — | neuvottelut |
| --- | --- |

—

neuvottelut

| — | sopimusten hallinnointi |
| --- | --- |

—

sopimusten hallinnointi

| — | innovoinnin erityistaidot:






  — | riskinarviointi |
| --- | --- | --- |

—

innovoinnin erityistaidot:

—

riskinarviointi

| — | teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnointi |
| --- | --- |

—

teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnointi

| — | yrittäjyyspolitiikka. |
| --- | --- |

—

yrittäjyyspolitiikka.

Tällaisia valmiuksia voidaan rakentaa sisäisellä koulutuksella, kohdennetulla rekrytoinnilla, turvautumalla ulkoisiin asiantuntijoihin ja konsultteihin tai yhdistämällä asiantuntemus muiden julkisten ostajien kanssa. Myös matalammalla tavoitetasolla on apua hyvästä markkinoiden tuntemuksesta ja valmiudesta käyttää EU:n sääntöjen tarjoamia perustyökaluja, kuten kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen (MEAT) kriteerejä tai toiminnallisia vaatimuksia.

Tällainen oppimisprosessi ei koske pelkästään julkisia ostajia. Yritysten, erityisesti aloittelevien yritysten ja innovatiivisten pk-yritysten, on myös vähitellen käynnistettävä innovaatiokeskeiset liiketoimintaprosessit julkisen sektorin kanssa ja tutustuttava hallinnollisiin erityiskäytäntöihin.

| ESIMERKKI


  JULKISTEN HANKINTOJEN AMMATILLISTAMINEN:


  Barcelonan kaupunginvaltuuston henkilöstön koulutus


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Innovaatiohankinta edellyttää taitoja ja tietoa.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Barcelonan kaupunginvaltuusto järjestää yhteistyössä Euroopan julkisen hallinnon instituutin (EIPA) kanssa innovaatiohankintaa käsittelevän koulutusohjelman kaupunginjohtajille, virkamiehille, konsulteille, yrityksille ja oikeudellisille neuvonantajille. Ohjelmassa Julkinen hankinta innovointia varten ja esikaupallinen hankinta kaupungeissa annetaan käytännön tietoa siitä, miten kaupungeista tulee huippuluokan toimijoita kysyntäpuolen innovoinnin edistämisessä.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

  http://seminars.eipa.eu/en/activities09/show/&tid=6141
  http://formacio.eapc.gencat.cat/infoactivitats/AppJava/DetalleActividad.do?codi=10251&ambit=1&edicio=1&any=2017 |
| --- |

ESIMERKKI

JULKISTEN HANKINTOJEN AMMATILLISTAMINEN:

Barcelonan kaupunginvaltuuston henkilöstön koulutus

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Innovaatiohankinta edellyttää taitoja ja tietoa.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Barcelonan kaupunginvaltuusto järjestää yhteistyössä Euroopan julkisen hallinnon instituutin (EIPA) kanssa innovaatiohankintaa käsittelevän koulutusohjelman kaupunginjohtajille, virkamiehille, konsulteille, yrityksille ja oikeudellisille neuvonantajille. Ohjelmassa Julkinen hankinta innovointia varten ja esikaupallinen hankinta kaupungeissa annetaan käytännön tietoa siitä, miten kaupungeista tulee huippuluokan toimijoita kysyntäpuolen innovoinnin edistämisessä.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

http://seminars.eipa.eu/en/activities09/show/&tid=6141

http://formacio.eapc.gencat.cat/infoactivitats/AppJava/DetalleActividad.do?codi=10251&ambit=1&edicio=1&any=2017

| ESIMERKKI


  KANSAINVÄLINEN KOKEMUSTENVAIHTO

  Euroopan komissio on yhteisrahoittanut verkkoalustan perustamista innovaatiohankinnan kokemustenvaihtoa varten. Alustaa hoitaa ICLEI. Se tarjoaa hankintafoorumin ja resurssikeskuksen, ja auttaa julkisia ostajia, poliittisia päättäjiä, tutkijoita ja muita sidosryhmiä hyödyntämään innovaatiohankintojen voimaa.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

  www.innovation-procurement.org |
| --- |

ESIMERKKI

KANSAINVÄLINEN KOKEMUSTENVAIHTO

Euroopan komissio on yhteisrahoittanut verkkoalustan perustamista innovaatiohankinnan kokemustenvaihtoa varten. Alustaa hoitaa ICLEI. Se tarjoaa hankintafoorumin ja resurssikeskuksen, ja auttaa julkisia ostajia, poliittisia päättäjiä, tutkijoita ja muita sidosryhmiä hyödyntämään innovaatiohankintojen voimaa.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

www.innovation-procurement.org

2.5.2.   Yhteistyöhankinnan tarkastelu

Termillä yhteistyöhankinta tarkoitetaan erilaisia yhteistyötapoja julkisten ostajien välillä.

Jäsennellyin yhteistyön muoto on erityisten yksiköiden, kuten yhteishankintayksiköiden (CPB), kaupunkien yhdistysten, eurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurikonsortioiden (ERIC) (15), yhteisyritysten (16) tai eurooppalaisten alueellisen yhteistyön yhtymien (EGTC) (17), perustaminen tai valtuuttaminen hoitamaan yhteistyöhankintaa säännöllisesti. Yhteishankintayksiköt ovat elimiä, jotka hallinnoivat julkista hankintamenettelyä muiden julkisten ostajien puolesta. Valtionhallinto voi päättää kansallisen tason yhteishankintayksikön perustamisesta, ja paikallisviranomaiset voivat toimia samoin omalla tasollaan. Myös tietyn alan julkiset ostajat voivat perustaa yhteishankintayksiköitä.

| YHTEISHANKINTAYKSIKÖT

  Yhteishankintayksiköistä on tulossa keskeinen osa julkisten hankintojen järjestelmää EU:n jäsenvaltioissa. Ympäri Eurooppaa on perustettu useita yhteishankintayksiköitä, jotka toimivat eri tasoilla (keskus- (18), alue- (19) ja alakohtaisella (20) tasolla) Noin 50 yhteishankintayksikköä myöntää enemmän kuin 15 sopimusta vuosittain, ja jopa 200 yksikköä myöntää 5–15 sopimusta.

  Lisätietoja on saatavilla osoitteessa

  https://ec.europa.eu/growth/content/public-buyers-save-money-cooperative-procurement-0_fi |
| --- |

YHTEISHANKINTAYKSIKÖT

Yhteishankintayksiköistä on tulossa keskeinen osa julkisten hankintojen järjestelmää EU:n jäsenvaltioissa. Ympäri Eurooppaa on perustettu useita yhteishankintayksiköitä, jotka toimivat eri tasoilla (keskus- (18), alue- (19) ja alakohtaisella (20) tasolla) Noin 50 yhteishankintayksikköä myöntää enemmän kuin 15 sopimusta vuosittain, ja jopa 200 yksikköä myöntää 5–15 sopimusta.

Lisätietoja on saatavilla osoitteessa

https://ec.europa.eu/growth/content/public-buyers-save-money-cooperative-procurement-0_fi

Yhteistyöhankinnalla yleisesti ja erityisesti pysyvien rakenteiden käytöllä siihen on useita ominaisuuksia, jotka helpottavat innovaatiohankintaa:

| — | Niiden avulla on helpompaa saada mukaan pätevää henkilöstöä, jolla on asiantuntemusta erikoistuneiden ja monitahoisten tarpeiden hahmottamiseen, markkinoilla jäsennellysti toimimiseen ja sellaisten menettelyiden suunnittelemiseen, jotka johtavat innovaatioihin. |
| --- | --- |

—

Niiden avulla on helpompaa saada mukaan pätevää henkilöstöä, jolla on asiantuntemusta erikoistuneiden ja monitahoisten tarpeiden hahmottamiseen, markkinoilla jäsennellysti toimimiseen ja sellaisten menettelyiden suunnittelemiseen, jotka johtavat innovaatioihin.

| — | Ne tuovat mittakaavaetuja, jotka ovat tarpeen ensimarkkinoiden luomiseksi innovatiivisille tuotteille ja palveluille. |
| --- | --- |

—

Ne tuovat mittakaavaetuja, jotka ovat tarpeen ensimarkkinoiden luomiseksi innovatiivisille tuotteille ja palveluille.

| — | Ne mahdollistavat sen, että innovatiivisista ratkaisuista koituu suurempi vaikutus, sillä jokaisen ratkaisun voivat ottaa käyttöön eri julkiset ostajat. |
| --- | --- |

—

Ne mahdollistavat sen, että innovatiivisista ratkaisuista koituu suurempi vaikutus, sillä jokaisen ratkaisun voivat ottaa käyttöön eri julkiset ostajat.

On kuitenkin tärkeää panna merkille, että yhteistyöhankinnassa on varmistettava, ettei sillä suljeta julkisten hankintojen markkinoita yksilöllisiltä tai räätälöidyiltä tuotteilta standardoimalla toimintaa liiaksi.

Yhteistyöhankinta voi myös tapahtua vähemmän jäsennellyssä muodossa, kuten julkisen sektorin ostajien verkostoissa ja järjestöissä, jotka yhdistävät voimansa tapauskohtaisesti toteuttaakseen tietyn hankinnan yhdessä ja järjestävät hyvien käytäntöjen vaihtoa ja vastavuoroista oppimista.

| ESIMERKKI


  VOIMIEN YHDISTÄMINEN SUURTEHOLASKENNAN HANKINTOJEN YHTEYDESSÄ:


  Tilapäisestä ostajaryhmästä erikoistuneeksi hankintayksiköksi


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Suurteholaskentaa käytetään julkisen sektorin useilla aloilla, kuten kyberturvallisuuden, energian, ilmastonmuutoksen ja terveyden alalla, sillä sen avulla on mahdollista kehittää, testata ja toteuttaa erityisen monimutkaisia sovelluksia.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Vuonna 2017 Ranskan, Italian, Espanjan ja Saksan johtavat supertietokonekeskukset muodostivat tapauskohtaisen ostajien ryhmän toteuttamaan yhteisen julkisen innovatiivisten ratkaisujen hankinnan. Julkiset ostajat koordinoivat etenemissuunnitelmansa energiatehokkaampien suurteholaskentaresurssien tarjoamiseksi kaikkialla Euroopassa.

  Mikä on odotettu lopputulos?

  Tämän ensimmäisen innovatiivisten suurteholaskentaratkaisujen yhteishankinnan suunniteltu kokonaisbudjetti on 73 miljoonaa euroa. Ensimmäiset käyttöönotot ovat johtaneet suurteholaskentainfrastruktuurin merkittävään paranemiseen. Hyvä yhteistyö pohjusti Euroopassa tietä seuraaville 1 miljardin euron arvoisille yhteisinvestoinneille, jotka tehdään EU:n ja jäsenvaltioiden välisen EUROHPC-yhteisyrityksen kautta. Se on erikoistunut yksikkö, jota koskeva sopimus allekirjoitettiin tammikuussa 2018 ja jonka on tarkoitus toteuttaa tulevaisuudessa suurteholaskentaa koskevia koordinoituja hankintoja kaikkialla Euroopassa.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-procurement-cooperation-delivers-more-powerful-and-energy-efficient-supercomputers
  https://www.ppi4hpc.eu
  https://eurohpc-ju.europa.eu/ |
| --- |

ESIMERKKI

VOIMIEN YHDISTÄMINEN SUURTEHOLASKENNAN HANKINTOJEN YHTEYDESSÄ:

Tilapäisestä ostajaryhmästä erikoistuneeksi hankintayksiköksi

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Suurteholaskentaa käytetään julkisen sektorin useilla aloilla, kuten kyberturvallisuuden, energian, ilmastonmuutoksen ja terveyden alalla, sillä sen avulla on mahdollista kehittää, testata ja toteuttaa erityisen monimutkaisia sovelluksia.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Vuonna 2017 Ranskan, Italian, Espanjan ja Saksan johtavat supertietokonekeskukset muodostivat tapauskohtaisen ostajien ryhmän toteuttamaan yhteisen julkisen innovatiivisten ratkaisujen hankinnan. Julkiset ostajat koordinoivat etenemissuunnitelmansa energiatehokkaampien suurteholaskentaresurssien tarjoamiseksi kaikkialla Euroopassa.

Mikä on odotettu lopputulos?

Tämän ensimmäisen innovatiivisten suurteholaskentaratkaisujen yhteishankinnan suunniteltu kokonaisbudjetti on 73 miljoonaa euroa. Ensimmäiset käyttöönotot ovat johtaneet suurteholaskentainfrastruktuurin merkittävään paranemiseen. Hyvä yhteistyö pohjusti Euroopassa tietä seuraaville 1 miljardin euron arvoisille yhteisinvestoinneille, jotka tehdään EU:n ja jäsenvaltioiden välisen EUROHPC-yhteisyrityksen kautta. Se on erikoistunut yksikkö, jota koskeva sopimus allekirjoitettiin tammikuussa 2018 ja jonka on tarkoitus toteuttaa tulevaisuudessa suurteholaskentaa koskevia koordinoituja hankintoja kaikkialla Euroopassa.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-procurement-cooperation-delivers-more-powerful-and-energy-efficient-supercomputers

https://www.ppi4hpc.eu

https://eurohpc-ju.europa.eu/

| ESIMERKKI


  ”BIG BUYERS” -ALOITE:


  Innovatiivisten tavaroiden ja palvelujen julkiset hankinnat tietyillä aloilla


  Suurten ostajien tarpeisiin vastaaminen


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Tämän pilottialoitteen päätavoitteena oli lisätä innovaatiohankintoja Euroopassa julkisten ostajien kanssa luotujen kumppanuuksien avulla. ICLEI toteuttaa pilottialoitteen yhdessä EUROCITIES-verkoston kanssa Euroopan komission sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritysten pääosaston (DG GROW) puolesta, sillä se hallinnoi hankkeen sihteeristöä. Pilottihankkeessa suuret ostajat (pääasiassa suuria kaupunkeja mutta myös yleishyödyllisiä laitoksia ja yhteishankintayksiköitä) yksilöivät pääasiallisiksi painopisteiksi kolme alaryhmää: päästöttömät rakennustyömaat, raskaat sähkökäyttöiset hyötyajoneuvot ja kierrätettävä rakennusmateriaali.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Esimerkiksi raskaiden sähkökäyttöisten hyötyajoneuvojen alaryhmän (Amsterdam, Budapest, Helsinki, Lissabon, Malmö, Oslo, Pariisi, Porto, Rotterdam, Belgian Post ja Stavenger) osanottajat ovat i) yhdistäneet voimansa valmistellakseen yhdessä suhteitaan tavarantoimittajiin ja ii) jakaneet tietoa tarjousten valmistelua varten (esimerkiksi suunnittelu, tarjousasiakirjat, myöntämisperusteet ja päästöttömiä ajoneuvoja koskevien pilottihankkeiden tulokset).

  Mikä on odotettu lopputulos?

  Tavoitteena on laatia yhteinen kysyntäselvitys ja sopia useista kysymyksistä ja teknisistä tai oikeudellisista kriteereistä julkisia hankintoja koskevaa ehdotuspyyntöä varten. Ehdotuspyyntö koskee raskaiden sähkökäyttöisten hyötyajoneuvojen (jäteautot, katujen puhdistus, raskaat toimitukset), joita ei tällä hetkellä ole saatavilla markkinoilla, kehittämistä. Suurten ostajien yhteistyön odotetaan piristävän innovatiivisten tuotteiden markkinoita. Muissa alaryhmissä noudatetaan vastaavaa lähestymistapaa.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

  http://www.bigbuyers.eu/ |
| --- |

ESIMERKKI

”BIG BUYERS” -ALOITE:

Innovatiivisten tavaroiden ja palvelujen julkiset hankinnat tietyillä aloilla

Suurten ostajien tarpeisiin vastaaminen

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Tämän pilottialoitteen päätavoitteena oli lisätä innovaatiohankintoja Euroopassa julkisten ostajien kanssa luotujen kumppanuuksien avulla. ICLEI toteuttaa pilottialoitteen yhdessä EUROCITIES-verkoston kanssa Euroopan komission sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritysten pääosaston (DG GROW) puolesta, sillä se hallinnoi hankkeen sihteeristöä. Pilottihankkeessa suuret ostajat (pääasiassa suuria kaupunkeja mutta myös yleishyödyllisiä laitoksia ja yhteishankintayksiköitä) yksilöivät pääasiallisiksi painopisteiksi kolme alaryhmää: päästöttömät rakennustyömaat, raskaat sähkökäyttöiset hyötyajoneuvot ja kierrätettävä rakennusmateriaali.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Esimerkiksi raskaiden sähkökäyttöisten hyötyajoneuvojen alaryhmän (Amsterdam, Budapest, Helsinki, Lissabon, Malmö, Oslo, Pariisi, Porto, Rotterdam, Belgian Post ja Stavenger) osanottajat ovat i) yhdistäneet voimansa valmistellakseen yhdessä suhteitaan tavarantoimittajiin ja ii) jakaneet tietoa tarjousten valmistelua varten (esimerkiksi suunnittelu, tarjousasiakirjat, myöntämisperusteet ja päästöttömiä ajoneuvoja koskevien pilottihankkeiden tulokset).

Mikä on odotettu lopputulos?

Tavoitteena on laatia yhteinen kysyntäselvitys ja sopia useista kysymyksistä ja teknisistä tai oikeudellisista kriteereistä julkisia hankintoja koskevaa ehdotuspyyntöä varten. Ehdotuspyyntö koskee raskaiden sähkökäyttöisten hyötyajoneuvojen (jäteautot, katujen puhdistus, raskaat toimitukset), joita ei tällä hetkellä ole saatavilla markkinoilla, kehittämistä. Suurten ostajien yhteistyön odotetaan piristävän innovatiivisten tuotteiden markkinoita. Muissa alaryhmissä noudatetaan vastaavaa lähestymistapaa.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

http://www.bigbuyers.eu/

Yhteistyöhankinnan etuja voivat saada myös yksittäiset julkiset ostajat, joilla on riittävästi ostovoimaa, kuten suuret kaupungit tai suuret yleishyödylliset laitokset. Nämä julkiset ostajat ovat luonnollisia ehdokkaita innovaatiohankintaan, sillä niillä on valmiudet tunnistaa ja testata innovatiivisia tavaroita ja palveluita, ennen kuin ne hankkivat suuren määrän tavanomaista tuotetta.

| ESIMERKKI


  EHPPA (EUROPEAN HEALTH PUBLIC PROCUREMENT ALLIANCE)


  Mikä on EHPPA?

  EHPPA on voittoa tavoittelemattomien hankintaorganisaatioiden yhteenliittymä. Sen avulla pyritään yhdistämään asiantuntemusta, parantamaan tuloksia ja tarjoamaan jäsenille strateginen asema Euroopan terveydenhuoltoalan hankintamarkkinoilla. Vuonna 2012 perustettu EHPPA on Ranskan lainsäädännön mukainen rekisteröity yhdistys, jonka päätoimipaikka on Pariisissa.

  Mitä EHPPA teki nopeuttaakseen innovaatioiden hankintaa?

  CCI France International ja EHPPA järjestivät 28. ja 29. syyskuuta 2017 Pariisissa ensimmäiset ”EHPPA-päivät”, terveysalan innovaatioiden hankintaa käsittelevän eurooppalaisen foorumin.

  Tapahtuman tavoitteena oli saattaa terveydenhuoltoalan julkiset ostajat (esim. yhteishankintayksiköt ja sairaalat) kosketuksiin innovatiivisten ranskalaisten ja eurooppalaisten toimittajien kanssa sekä saada tietoa kunkin Euroopan maan erilaisista hankintakäytännöistä.

  Keitä osallistui?

  Tapahtumaan osallistui aloittelevia yrityksiä, pk-yrityksiä, keskisuuria yrityksiä sekä ranskalaisia ja eurooppalaisia toimittajia, jotka tarjoavat innovatiivisia ratkaisuja kaikilla terveydenhuollon aloilla. Näitä aloja ovat farmasia, patologia, biolääketieteen tekniikka, potilashallinto, lääkinnälliset laitteet, biotekniikka, sähköinen terveydenhuolto ja digitaalinen tuki, majoitus, infrastruktuuri ja tekniset palvelut, energia ja kestävä kehitys sekä tietoliikenne- ja tietotekniikkapalvelut.

  Raportti EHPPA-päivistä 2017:

  http://www.ehppa.com/Ressources/FCK/files/EHPPA%20Days%202017%20-%20Web%20REPORT.pdf

  Samankaltaisia aloitteita:

  https://beneluxa.org/
  https://www.euractiv.com/section/health-consumers/news/southern-eu-states-present-unified-front-in-drug-talks/ |
| --- |

ESIMERKKI

EHPPA (EUROPEAN HEALTH PUBLIC PROCUREMENT ALLIANCE)

Mikä on EHPPA?

EHPPA on voittoa tavoittelemattomien hankintaorganisaatioiden yhteenliittymä. Sen avulla pyritään yhdistämään asiantuntemusta, parantamaan tuloksia ja tarjoamaan jäsenille strateginen asema Euroopan terveydenhuoltoalan hankintamarkkinoilla. Vuonna 2012 perustettu EHPPA on Ranskan lainsäädännön mukainen rekisteröity yhdistys, jonka päätoimipaikka on Pariisissa.

Mitä EHPPA teki nopeuttaakseen innovaatioiden hankintaa?

CCI France International ja EHPPA järjestivät 28. ja 29. syyskuuta 2017 Pariisissa ensimmäiset ”EHPPA-päivät”, terveysalan innovaatioiden hankintaa käsittelevän eurooppalaisen foorumin.

Tapahtuman tavoitteena oli saattaa terveydenhuoltoalan julkiset ostajat (esim. yhteishankintayksiköt ja sairaalat) kosketuksiin innovatiivisten ranskalaisten ja eurooppalaisten toimittajien kanssa sekä saada tietoa kunkin Euroopan maan erilaisista hankintakäytännöistä.

Keitä osallistui?

Tapahtumaan osallistui aloittelevia yrityksiä, pk-yrityksiä, keskisuuria yrityksiä sekä ranskalaisia ja eurooppalaisia toimittajia, jotka tarjoavat innovatiivisia ratkaisuja kaikilla terveydenhuollon aloilla. Näitä aloja ovat farmasia, patologia, biolääketieteen tekniikka, potilashallinto, lääkinnälliset laitteet, biotekniikka, sähköinen terveydenhuolto ja digitaalinen tuki, majoitus, infrastruktuuri ja tekniset palvelut, energia ja kestävä kehitys sekä tietoliikenne- ja tietotekniikkapalvelut.

Raportti EHPPA-päivistä 2017:

http://www.ehppa.com/Ressources/FCK/files/EHPPA%20Days%202017%20-%20Web%20REPORT.pdf

Samankaltaisia aloitteita:

https://beneluxa.org/

https://www.euractiv.com/section/health-consumers/news/southern-eu-states-present-unified-front-in-drug-talks/

| ESIMERKKI


  VOIMIEN YHDISTÄMINEN JÄSENNELTYÄ INNOVAATIOSUUNTAUTUNUTTA TOIMINTAA VARTEN:


  Norjan kansallinen toimittajien kehittämisohjelma


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Monissa yksittäisten julkisten ostajien toteuttamissa innovatiivisissa julkisissa hankinnoissa saadaan hyviä ratkaisuja, mutta ne päättyvät pilotti- tai prototyyppivaiheen jälkeen, koska yksittäinen ostaja ei luo riittävästi kysyntää.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Norjan kansallinen toimittajien kehittämisohjelma tekee järjestelmällisesti työtä, jotta eduiltaan samanlaiset (esimerkiksi samanlaisia ilmasto- tai terveyspolitiikan tavoitteita tavoittelevat) ja tarpeiltaan samanlaiset julkiset ostajat yhdistävät voimansa alusta alkaen ja haastavat markkinat yhdessä sellaisen ratkaisun löytämiseksi, joka antaa niille mahdollisuuden saavuttaa yhteinen tavoite. Yhteiset hankkeet tarjoavat potentiaalisille toimittajille ennustettavuutta, selkeyttä ja – mikä tärkeintä – kaupallisen toiminnan ja sarjatuotannon edellyttämää volyymia.

  Mikä oli lopputulos?

  Yhdessä yhteishankkeessa kehitysohjelma on tehnyt työtä maan suurimpien julkisten ostajien kanssa, jotka käynnistävät ja valvovat rakennushankkeita, kuten uusien koulujen, päiväkotien, korkeakoulujen, sairaaloiden ja valtionhallinnon rakennusten rakentamista. Niiden yhteisenä haasteena oli lisätä kestävää rakentamista ja näin edistää Pariisin ilmastosopimuksen mukaisia Norjan sitoumuksia. Kehitysohjelman tuella ne esittivät markkinoille yhteisen haasteen päästöttömien rakennustyömaiden toteuttamiseksi työkoneiden osalta. Ne ilmoittivat yhteisen rakennusbudjettinsa seuraavien viiden vuoden ajalta osoittaakseen markkinoiden koon potentiaalisille toimittajille. Teknologian kehittäminen, joka olisi ollut mahdotonta ilman markkinavolyymia, on käynnissä.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla seuraavassa osoitteessa:

  http://innovativeanskaffelser.no/about |
| --- |

ESIMERKKI

VOIMIEN YHDISTÄMINEN JÄSENNELTYÄ INNOVAATIOSUUNTAUTUNUTTA TOIMINTAA VARTEN:

Norjan kansallinen toimittajien kehittämisohjelma

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Monissa yksittäisten julkisten ostajien toteuttamissa innovatiivisissa julkisissa hankinnoissa saadaan hyviä ratkaisuja, mutta ne päättyvät pilotti- tai prototyyppivaiheen jälkeen, koska yksittäinen ostaja ei luo riittävästi kysyntää.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Norjan kansallinen toimittajien kehittämisohjelma tekee järjestelmällisesti työtä, jotta eduiltaan samanlaiset (esimerkiksi samanlaisia ilmasto- tai terveyspolitiikan tavoitteita tavoittelevat) ja tarpeiltaan samanlaiset julkiset ostajat yhdistävät voimansa alusta alkaen ja haastavat markkinat yhdessä sellaisen ratkaisun löytämiseksi, joka antaa niille mahdollisuuden saavuttaa yhteinen tavoite. Yhteiset hankkeet tarjoavat potentiaalisille toimittajille ennustettavuutta, selkeyttä ja – mikä tärkeintä – kaupallisen toiminnan ja sarjatuotannon edellyttämää volyymia.

Mikä oli lopputulos?

Yhdessä yhteishankkeessa kehitysohjelma on tehnyt työtä maan suurimpien julkisten ostajien kanssa, jotka käynnistävät ja valvovat rakennushankkeita, kuten uusien koulujen, päiväkotien, korkeakoulujen, sairaaloiden ja valtionhallinnon rakennusten rakentamista. Niiden yhteisenä haasteena oli lisätä kestävää rakentamista ja näin edistää Pariisin ilmastosopimuksen mukaisia Norjan sitoumuksia. Kehitysohjelman tuella ne esittivät markkinoille yhteisen haasteen päästöttömien rakennustyömaiden toteuttamiseksi työkoneiden osalta. Ne ilmoittivat yhteisen rakennusbudjettinsa seuraavien viiden vuoden ajalta osoittaakseen markkinoiden koon potentiaalisille toimittajille. Teknologian kehittäminen, joka olisi ollut mahdotonta ilman markkinavolyymia, on käynnissä.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla seuraavassa osoitteessa:

http://innovativeanskaffelser.no/about

2.6.   
  Riskien välttämisen torjuminen innovaatiokannustimien avulla

On tärkeää myöntää, että innovaatiohankintaan sisältyy riskejä, esimerkiksi tuotteen tai palvelun toimittamisen epäonnistuminen tai epäsuhta odotettujen tulosten ja toimitetun ratkaisun välillä. Julkiset ostajat ovat hankintamenettelyissään usein epäilevällä kannalla lisäriskin vuoksi, koska ne hallinnoivat julkisia varoja. Koska niihin ei kohdistu samoja markkinapaineita kuin talouden toimijoihin, innovatiivisten ratkaisujen hankintaan liittyvää riskiä on vaikeampi perustella. Tällaisiin huolenaiheisiin olisi tämän vuoksi kiinnitettävä huomiota suunniteltaessa innovaatiohankintoja koskevia hankkeita. Riskien välttämisen voittamisessa on kyse julkisten ostajien motivaation muuttamisesta rahoitukseen liittyvien ja muiden kannustimien avulla.

Muut kuin rahoitukseen liittyvät, toimintatapaa koskevat kannustimet sisältävät esimerkiksi hyvien toimintatapojen palkitsemisen (esimerkiksi kansalliset innovaatiohankintapalkinnot), innovaatiohankintojen asettamisen tavoitteeksi vuosittaisessa hankinnoista vastaavien virkamiesten tai johtajien arvioinnissa (esimerkiksi vahvistamalla keskeiset suoritusindikaattorit) ja parempien etenemismahdollisuuksien tarjoamisen julkisille ostajille, jotka onnistuneesti toteuttavat innovaatiohankintoja, joilla nopeammin nykyaikaistetaan julkisia palveluja. Toinen mahdollisuus on keskittyä vaikutukseen, joka innovaatiohankinnalla voi olla ostajien omalla alueella.

| INNOVAATIOHANKINTAPALKINNOT

  Saksan innovaatiohankintojen osaamiskeskus KOINNO palkitsee vuosittain Saksan julkisten ostajien toteuttaman esimerkillisen innovaatiohankinnan ”Innovointi tuottaa etuja” -nimisellä palkinnolla, joka myönnetään Saksan liittovaltion talous- ja energiaministeriön johdolla.
  Euroopan kestäviä julkisia hankintoja käsittelevä Procura+-verkosto myöntää samoin vuosittain palkintoja kestäville ja innovatiivisille hankinnoille. Lyhyt kuvaus kaikista kiitosta saaneista hankkeista on saatavilla verkoston verkkosivustoilla, joilla selvitetään niiden innovatiivisen lähestymistavan keskeiset piirteet.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

  https://www.koinno-bmwi.de/koinno/innovationspreis
  http://www.procuraplus.org/awards |
| --- |

INNOVAATIOHANKINTAPALKINNOT

Saksan innovaatiohankintojen osaamiskeskus KOINNO palkitsee vuosittain Saksan julkisten ostajien toteuttaman esimerkillisen innovaatiohankinnan ”Innovointi tuottaa etuja” -nimisellä palkinnolla, joka myönnetään Saksan liittovaltion talous- ja energiaministeriön johdolla.

Euroopan kestäviä julkisia hankintoja käsittelevä Procura+-verkosto myöntää samoin vuosittain palkintoja kestäville ja innovatiivisille hankinnoille. Lyhyt kuvaus kaikista kiitosta saaneista hankkeista on saatavilla verkoston verkkosivustoilla, joilla selvitetään niiden innovatiivisen lähestymistavan keskeiset piirteet.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

https://www.koinno-bmwi.de/koinno/innovationspreis

http://www.procuraplus.org/awards

Rahoitus on usein tärkeä päätökseen vaikuttava tekijä innovaatiohankintaa käynnistettäessä, erityisesti kun tavoitetaso on innovoinnin osalta korkealla. Jotta voidaan perustella päätöstä suunnata julkisten hankintojen budjettia innovaatioihin, on tärkeää, että julkiset ostajat voivat esittää hyvät taloudelliset perusteet ja osoittaa, että innovatiivisten ratkaisujen odotetut tulokset (esimerkiksi laadun tai tehokkuuden parantuminen tai kustannusten pienentyminen koko elinkaaren ajan) ovat merkittävämpiä kuin vaadittavat investointikustannukset. Näyttö uuden teknologian potentiaalisista eduista on näin ollen tärkeää, kun julkinen ostaja esittää toiminta-ajatuksen investointipäätöksen tekemistä varten. Innovatiivisten ratkaisujen sertifioinnilla voidaan vakuuttaa julkiset ostajat siitä, että uudella teknologialla voidaan lunastaa lupaukset.

Lisäksi on olemassa useita rahoituslähteitä, jotka tarjoavat taloudellisia kannustimia julkisille ostajille innovaatiohankinnan toteuttamista varten. Erityisrahoitus voi esimerkiksi kattaa monet innovaatiohankintaan liittyvistä lisäkustannuksista, kuten hankinnan valmistelu- ja hallintakustannukset, alustavan markkinatutkimuksen, neuvottelut, tutkimus- ja kehitystyön (esimerkiksi prototyypin, testauksen ja sertifioinnin), erityisen teknisen tai oikeudellisen asiantuntemuksen hankkimisen tai sopeutumisen hallinnollisiin menettelyihin. Sillä voidaan myös korvata aineettomia kustannuksia, jotka liittyvät kulttuurin ja tapojen muuttamiseen.

| KANSALLISET JA ALUEELLISET INNOVAATIOHANKINNAN TUKIOHJELMAT

  EU:n jäsenvaltioista 14 on perustanut kansallisia tai alueellisia innovaatiohankinnan tukiohjelmia. Näissä tarjotaan yleensä jonkin verran rahoitusta julkisille ostajille, jotka valmistelevat ja/tai toteuttavat innovaatiohankintoja, jotta ne voivat tasata tiettyjä innovatiivisiin ratkaisuihin liittyviä riskejä. Esimerkiksi Suomen innovatiivisten hankintojen ohjelmasta on tuettu jo yli 70:tä innovaatiohankintaa. Italiassa Lombardian alue on sisällyttänyt esikaupalliset hankinnat ja innovatiivisten ratkaisujen julkiset hankinnat poliittisiin tavoitteisiinsa aluelainsäädännössään ja myöntänyt rahoitusta järjestääkseen säännöllisiä hakuja, joilla kerätään alueen julkisten ostajien innovaatiotarpeita, joista myöhemmin käynnistetään uusi hankinta.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe
  http://www.regione.lombardia.it/wps/portal/istituzionale/HP/DettaglioRedazionale/servizi-e-informazioni/imprese/ricerca-e-innovazione-per-le-imprese/appalti-pre-commerciali |
| --- |

KANSALLISET JA ALUEELLISET INNOVAATIOHANKINNAN TUKIOHJELMAT

EU:n jäsenvaltioista 14 on perustanut kansallisia tai alueellisia innovaatiohankinnan tukiohjelmia. Näissä tarjotaan yleensä jonkin verran rahoitusta julkisille ostajille, jotka valmistelevat ja/tai toteuttavat innovaatiohankintoja, jotta ne voivat tasata tiettyjä innovatiivisiin ratkaisuihin liittyviä riskejä. Esimerkiksi Suomen innovatiivisten hankintojen ohjelmasta on tuettu jo yli 70:tä innovaatiohankintaa. Italiassa Lombardian alue on sisällyttänyt esikaupalliset hankinnat ja innovatiivisten ratkaisujen julkiset hankinnat poliittisiin tavoitteisiinsa aluelainsäädännössään ja myöntänyt rahoitusta järjestääkseen säännöllisiä hakuja, joilla kerätään alueen julkisten ostajien innovaatiotarpeita, joista myöhemmin käynnistetään uusi hankinta.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe

http://www.regione.lombardia.it/wps/portal/istituzionale/HP/DettaglioRedazionale/servizi-e-informazioni/imprese/ricerca-e-innovazione-per-le-imprese/appalti-pre-commerciali

| EU:N RAHOITUSJÄRJESTELMÄT

  EU tukee innovaatiohankintaa erilaisilla rahoitusohjelmilla.
  EU:n keskeisestä tutkimus- ja innovointiohjelmasta, Horisontti 2020 -ohjelmasta, rahoitetaan säännöllisesti koordinointi- ja verkostoitumistoimien (joilla rahoitetaan tulevia innovaatiohankintoja valmistelevia koordinointi- ja verkostoitumistoimia) pyyntöjä, esikaupallisten hankintatoimien (joilla myös yhteisrahoitetaan innovatiivisten ratkaisujen tutkimuksen, kehittämisen ja testaamisen hankintaa) pyyntöjä sekä innovatiivisten ratkaisujen julkista hankintaa (joilla myös yhteisrahoitetaan innovatiivisten ratkaisujen hankinta- ja käyttöönottokustannuksia) koskevia pyyntöjä.
  Kokonaiskuvaus kaikista tähän mennessä rahoitetuista innovaatiohankinnoista on saatavilla osoitteesta
  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects
  Lisätietoa Horisontti 2020 -puiteohjelman innovaatiohankinnan tuesta:
  http://ec.europa.eu/research/participants/docs/h2020-funding-guide/cross-cutting-issues/innovation-procurement_en.htm
  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/innovation-procurement
  EU:n COSME-ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten tukemiseksi (https://ec.europa.eu/easme/en/cosme) rahoitetaan innovatiivisia hankkeita, joihin osallistuu pk-yrityksiä.
  EU:n jäsenvaltiot ja jäsenvaltioiden alueet voivat myös yhteisrahoittaa innovaatiohankintoja, esikaupalliset hankinnat mukaan luettuina, Euroopan rakenne- ja investointirahastoista älykkään erikoistumisen strategioidensa yhteydessä. Tätä käsittelevässä erityisoppaassa selvitetään, miten julkisia hankintoja voidaan käyttää Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa myös synergiassa Horisontti 2020 -ohjelman rahoituksen kanssa:
  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/guides/synergy/synergies_en.pdf
  Esimerkkejä Euroopan rakenne- ja investointirahastoista rahoitetuista innovaatiohankinnoista: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/good_practices/GP_fiche_30.pdf |
| --- |

EU:N RAHOITUSJÄRJESTELMÄT

EU tukee innovaatiohankintaa erilaisilla rahoitusohjelmilla.

EU:n keskeisestä tutkimus- ja innovointiohjelmasta, Horisontti 2020 -ohjelmasta, rahoitetaan säännöllisesti koordinointi- ja verkostoitumistoimien (joilla rahoitetaan tulevia innovaatiohankintoja valmistelevia koordinointi- ja verkostoitumistoimia) pyyntöjä, esikaupallisten hankintatoimien (joilla myös yhteisrahoitetaan innovatiivisten ratkaisujen tutkimuksen, kehittämisen ja testaamisen hankintaa) pyyntöjä sekä innovatiivisten ratkaisujen julkista hankintaa (joilla myös yhteisrahoitetaan innovatiivisten ratkaisujen hankinta- ja käyttöönottokustannuksia) koskevia pyyntöjä.

Kokonaiskuvaus kaikista tähän mennessä rahoitetuista innovaatiohankinnoista on saatavilla osoitteesta

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects

Lisätietoa Horisontti 2020 -puiteohjelman innovaatiohankinnan tuesta:

http://ec.europa.eu/research/participants/docs/h2020-funding-guide/cross-cutting-issues/innovation-procurement_en.htm

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/innovation-procurement

EU:n COSME-ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten tukemiseksi (https://ec.europa.eu/easme/en/cosme) rahoitetaan innovatiivisia hankkeita, joihin osallistuu pk-yrityksiä.

EU:n jäsenvaltiot ja jäsenvaltioiden alueet voivat myös yhteisrahoittaa innovaatiohankintoja, esikaupalliset hankinnat mukaan luettuina, Euroopan rakenne- ja investointirahastoista älykkään erikoistumisen strategioidensa yhteydessä. Tätä käsittelevässä erityisoppaassa selvitetään, miten julkisia hankintoja voidaan käyttää Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa myös synergiassa Horisontti 2020 -ohjelman rahoituksen kanssa:

http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/guides/synergy/synergies_en.pdf

Esimerkkejä Euroopan rakenne- ja investointirahastoista rahoitetuista innovaatiohankinnoista: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/good_practices/GP_fiche_30.pdf

| ESIMERKKI


  LIETTUASSA EUROOPAN RAKENNE- JA INVESTOINTIRAHASTOISTA RAHOITETTU INNOVAATIOHANKINNAN TUKIOHJELMA

  Liettuassa on jo käynnistetty 21 esikaupallista hankintaa, ja vuonna 2020 on tarkoitus käynnistää vielä 13. Hallituksen esikaupallisten hankintojen tukiohjelmassa on annettu vuodesta 2016 lähtien säännöllisiä ehdotuspyyntöjä. Tukiohjelmaa yhteisrahoitetaan Euroopan rakenne- ja investointirahastoista. Liettuan julkisilta ostajilta pyydetään säännöllisissä ehdotuspyynnöissä uusia ideoita uusiin esikaupallisiin hankintoihin.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla seuraavassa osoitteessa:

  https://www.interregeurope.eu/ecoris3/news/news-article/1607/the-start-of-pre-commercial-procurement-in-lithuania |
| --- |

ESIMERKKI

LIETTUASSA EUROOPAN RAKENNE- JA INVESTOINTIRAHASTOISTA RAHOITETTU INNOVAATIOHANKINNAN TUKIOHJELMA

Liettuassa on jo käynnistetty 21 esikaupallista hankintaa, ja vuonna 2020 on tarkoitus käynnistää vielä 13. Hallituksen esikaupallisten hankintojen tukiohjelmassa on annettu vuodesta 2016 lähtien säännöllisiä ehdotuspyyntöjä. Tukiohjelmaa yhteisrahoitetaan Euroopan rakenne- ja investointirahastoista. Liettuan julkisilta ostajilta pyydetään säännöllisissä ehdotuspyynnöissä uusia ideoita uusiin esikaupallisiin hankintoihin.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla seuraavassa osoitteessa:

https://www.interregeurope.eu/ecoris3/news/news-article/1607/the-start-of-pre-commercial-procurement-in-lithuania

Myös riskinhallinnan välineitä, kuten laina-, vakuutus- ja takuujärjestelmiä voitaisiin tutkia. Jo nyt on testattu vakuutus- ja takuumekanismeja, joiden tarkoituksena on kompensoida julkisten ostajien innovointiriskejä, erityisesti mahdollisten vahinkojen kattamiseksi, jos ratkaisun täytäntöönpano epäonnistuu. Tämä järjestelmä vähentää osaltaan ostajan riskejä, mikä luo luottamuksen ilmapiiriä sidosryhmien keskuudessa.

| RAHOITUSVÄLINEIDEN KÄYTTÖ RISKIEN VÄHENTÄMISESSÄ

  Euroopan investointipankki (EIP) ja Euroopan investointirahasto (EIR) tarjoavat Horisontti 2020 -ohjelmaan kuuluvan riskirahoituksen saatavuutta koskevan työohjelman tuella kahdentyyppisiä rahoitusvälineitä, joilla vähennetään sekä julkisten ostajien että yritysten (erityisesti aloittelevien yritysten ja pk-yritysten) innovointihankintoihin liittyvää riskiä.
  ”
  Innovfin large project/science
  ” -ohjelman puitteissa EIP myöntää lainoja yksittäisille julkisille ostajille tai julkisten ostajien ryhmille, jotta ne voivat aloittaa innovatiivisten ratkaisujen esikaupalliset hankinnat ja julkiset hankinnat. Näin ostajat voivat selviytyä taloudellisesta ongelmasta, jonka aiheuttaa investoiminen etukäteen johonkin innovatiiviseen, joka maksaa itsensä takaisin vasta myöhemmin.
  Lainan takaisinmaksuaika voidaan määrittää siten, että julkisen ostajan on aloitettava lainan takaisinmaksu vasta, kun innovaatio alkaa tuottaa ostajalle todellista laatua ja kustannusparannuksia. Lainalla voidaan myös helpottaa vaikeuksia synkronoida taloudellisia resursseja yhteistyöhankinnan aloittamiseksi, koska lainan avulla kaikki ryhmän jäsenet voivat välittömästi aloittaa yhteishankinnan ja maksaa oman osuutensa takaisin erilaisten yksilöllisten aikataulujen mukaan.
  EIP ja EIR voivat ”
  Innovfin for Iinnovators
  ” -aloitteen puitteissa auttaa yrityksiä, jotka osallistuvat innovatiivisten ratkaisujen esikaupallisiin hankintoihin ja julkisiin hankintoihin, saamaan helpommin lainoja, takauksia, vastatakauksia sekä hybridi-, väli- ja pääomarahoitusta liiketoiminnan kasvattamiseen innovointihankinnan aikana, jotta ratkaisuja voidaan kaupallistaa laajemmin.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

  Innovfin large projects/science:
  https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/products/science.htm
  Innovfin for innovators: https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/index.htm |
| --- |

RAHOITUSVÄLINEIDEN KÄYTTÖ RISKIEN VÄHENTÄMISESSÄ

Euroopan investointipankki (EIP) ja Euroopan investointirahasto (EIR) tarjoavat Horisontti 2020 -ohjelmaan kuuluvan riskirahoituksen saatavuutta koskevan työohjelman tuella kahdentyyppisiä rahoitusvälineitä, joilla vähennetään sekä julkisten ostajien että yritysten (erityisesti aloittelevien yritysten ja pk-yritysten) innovointihankintoihin liittyvää riskiä.

”
  Innovfin large project/science
  ” -ohjelman puitteissa EIP myöntää lainoja yksittäisille julkisille ostajille tai julkisten ostajien ryhmille, jotta ne voivat aloittaa innovatiivisten ratkaisujen esikaupalliset hankinnat ja julkiset hankinnat. Näin ostajat voivat selviytyä taloudellisesta ongelmasta, jonka aiheuttaa investoiminen etukäteen johonkin innovatiiviseen, joka maksaa itsensä takaisin vasta myöhemmin.

Lainan takaisinmaksuaika voidaan määrittää siten, että julkisen ostajan on aloitettava lainan takaisinmaksu vasta, kun innovaatio alkaa tuottaa ostajalle todellista laatua ja kustannusparannuksia. Lainalla voidaan myös helpottaa vaikeuksia synkronoida taloudellisia resursseja yhteistyöhankinnan aloittamiseksi, koska lainan avulla kaikki ryhmän jäsenet voivat välittömästi aloittaa yhteishankinnan ja maksaa oman osuutensa takaisin erilaisten yksilöllisten aikataulujen mukaan.

EIP ja EIR voivat ”
  Innovfin for Iinnovators
  ” -aloitteen puitteissa auttaa yrityksiä, jotka osallistuvat innovatiivisten ratkaisujen esikaupallisiin hankintoihin ja julkisiin hankintoihin, saamaan helpommin lainoja, takauksia, vastatakauksia sekä hybridi-, väli- ja pääomarahoitusta liiketoiminnan kasvattamiseen innovointihankinnan aikana, jotta ratkaisuja voidaan kaupallistaa laajemmin.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

Innovfin large projects/science:

https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/products/science.htm

Innovfin for innovators: https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/index.htm

3.   INNOVOIJIEN HOUKUTTELEMINEN

Innovoijien, erityisesti aloittelevien huipputeknologiayritysten ja innovatiivisten pk-yritysten, houkutteleminen on yksi innovaatiohankintojen suurimmista haasteista. Joillakin aloilla tällaiset yritykset tukeutuvat voimakkaasti julkisiin ostajiin innovatiivisten ratkaisujensa käyttöönottoa varten (21), ja julkiset ostajat voivat tarvita tällaisten yritysten innovointipotentiaalia voidakseen tarjota huipputason julkisia palveluita. Samalla aloittelevilta ja pk-yrityksiltä puuttuvat usein ne vankat valmiudet ja näyttö toteutuneista suorituksista, joita julkiset ostajat yleensä edellyttävät.

Julkiset ostajat voivat harkita kahta päävaihtoehtoa: hankintamenettelyn mukauttaminen näihin innovoijiin (3.1) ja innovaatioiden välittäjien käyttäminen (3.3).

3.1.   
  Julkisten hankintojen ovien avaaminen myös pienille innovoijille

Perussopimuksen periaatteiden mukaisesti kaikkien innovaatiohankintojen, jotka ylittävät tai alittavat julkisten hankintojen kynnysarvot, on oltava avoimia kaikenkokoisille talouden toimijoille. Tästä huolimatta innovaatiohankinnat herättävät pienissä innovatiivisissa yrityksissä enemmän mielenkiintoa kuin säännölliset, valmiiksi saatavilla olevien tuotteiden hankinnat. Vuonna 2014 annettujen EU:n julkisen hankinnan sääntöjen ansiosta julkiset ostajat ovat voineet laatia menettelyjä, jotka soveltuvat suuryritysten lisäksi myös pienille innovatiivisille toimittajille.

3.1.1.   Yhteydet markkinoihin

Ensimmäinen askel kohti innovoijan tarjousta on yksinkertainen: ota innovoijaan yhteyttä. Tämä arveluttavan yksinkertainen lähestymistapa ratkaisee kaksi ongelmaa: yritysten puutteellisen tietoisuuden julkisista hankinnoista ja luottamuksen puutteen. Puhumalla suoraan talouden toimijan kanssa voidaan ratkaista nämä molemmat ongelmat. Aivan kuten myyntipuheiden kohdalla, puhuminen suoraan voi jopa saada muuten epäilevän yrityksen tekemään kauppoja julkisten ostajien kanssa.

Viestintätapana voi olla sähköposti tai puhelu ennalta määritetyille yrityksille. Yhteyttä voidaan ottaa myös verkostoitumalla ja jakamalla tietoa messuilla. Viestintä voi olla minimalistista ja vaatia vain vähän vaivannäköä (esimerkiksi hankintailmoituksen verkkolinkin lähettäminen joillekin yrityksille tai toimialajärjestöille), tai se voi olla pitkälle kehitettyä (esimerkiksi hankinta-asiakirjojen esittely messuilla, webinaarissa tai sosiaalisen median kampanjassa). Maissa, joissa luottamus julkisiin hankintoihin on vähäistä, tällaisilla yhteyksillä on myös tärkeä rooli annettaessa kasvot menettelylle ja lisättäessä yritysten luottamusta siihen, että sopimus tehdään reilun kilpailun pohjalta.

Syrjinnän ja eriarvoisen kohtelun välttämiseksi myös julkisia ostajia koskevat kuitenkin rajoitukset tavoissa, joilla he jakavat tietoa toimittajille. Avoimen ja tehokkaan kilpailun varmistamiseksi yhdellekään mahdolliselle toimittajalle ei saa myöntää yksinoikeutta tai etuoikeutta tutustua asiakirjoihin tai tietoihin. Julkisten ostajien on myös dokumentoitava riittävästi suullista viestintäänsä yritysten kanssa (22).

| ESIMERKKI


  ENNAKOIVA TOIMINTATAPA HANKINNOISSA:


  Ihmishenkiä pelastava etälääketiede eurooppalaisten sairaaloiden teho-osastoilla


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Sairaalat Alankomaissa, Espanjassa, Belgiassa ja Suomessa halusivat kehittää erittäin yhteentoimivan etälääketieteen alustan sellaisten tehohoidon yksiköissä hoidettavien potilaiden etähavainnointiin ja etähoitoon, joilla oli kasvanut kuoleman vaara sepsiksen vuoksi.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Sairaalat alkoivat edistää tulevaa hankintaa mahdollisimman pian julkaisemalla ennakkoilmoituksen TEDissä ja keräämällä tietoja mahdollisilta tarjoajilta alustavan markkinakartoituksen avulla. Kartoitus toteutettiin fyysisinä kokouksina, joita täydennettiin verkkokyselyllä. Tämä toimintatapa antoi julkisille ostajille laaja-alaisen näkemyksen nykytilanteesta. Sen myötä vahvistui, että hankintaan osoitettu budjetti oli riittävä, ja ilmeni, mitä lisätietoja olisi hankittava.
  Hankinnan edistäminen aloitettiin THALEA (23) -verkkosivustolla sekä muilla terveysalan, tietotekniikka- ja innovaatiohankintojen verkkosivustoilla, foorumeilla ja uutiskirjeissä. Ostajat myös tiedottivat ennakkoilmoituksesta ja hankintailmoituksesta terveys- ja tietotekniikka-alojen messuilla. Kohdennetuilla postituksilla tiedotettiin asiasta toimialajärjestöille, kauppakamarille, Horisontti 2020 -ohjelman terveys- ja tietotekniikka-alan kansallisille yhteyspisteille sekä alan toimijoiksi tiedetyille yrityksille. Tiedotusta tehostettiin sosiaalisen median avulla erityisesti pk-yritysten tavoittamiseksi esimerkiksi Start-up Europen, EU:n pk-yritysvälineen, EU:n digitaalisten sisämarkkinoiden ja EU:n terveysalan Twitter-tilien kautta.

  Mikä oli lopputulos?

  Esikaupalliset hankinnat houkuttelivat tarjouksia suuryritysten lisäksi myös pienemmiltä innovoijilta, aloittelevat yritykset mukaan lukien. Hankinnan tuloksena kaksi aloittelevaa yritystä ja yksi suuri toimija toimittivat menestyksekkäästi uusia algoritmeja ja parannettuja riskintunnistusratkaisuja. Ne antavat diagnoosin nopeammin ja parantavat tehohoidon yksikön tehokkuutta merkittävästi. Tuloksena oli sepsiskuolleisuuden vähentyminen 25 prosentilla. Myös sairaalahoidon kesto lyheni 20–50 prosenttia.
  Sairaalat ovat laajentaneet ostajaryhmittymää jatkohankintaa varten, jotta tällaiset innovatiiviset ratkaisut voidaan ottaa käyttöön entistä laajemmin kaikkialla Euroopassa. Ne ovat käynnistäneet uuden avoimen markkinatoimijoiden kuulemismenettelyn tätä hankintaa varten tiedottaakseen innovoijille uudesta tulevasta tarjouspyynnöstä ja pysyäkseen ajan tasalla viimeisimmästä kehityksestä.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

  http://www.thalea-pcp.eu/market-consultation
  http://www.thalea-pcp.eu/thalea-2-ppi-overview
  https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:69348-2018:TEXT:FI:HTML&tabId=0 |
| --- |

ESIMERKKI

ENNAKOIVA TOIMINTATAPA HANKINNOISSA:

Ihmishenkiä pelastava etälääketiede eurooppalaisten sairaaloiden teho-osastoilla

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Sairaalat Alankomaissa, Espanjassa, Belgiassa ja Suomessa halusivat kehittää erittäin yhteentoimivan etälääketieteen alustan sellaisten tehohoidon yksiköissä hoidettavien potilaiden etähavainnointiin ja etähoitoon, joilla oli kasvanut kuoleman vaara sepsiksen vuoksi.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Sairaalat alkoivat edistää tulevaa hankintaa mahdollisimman pian julkaisemalla ennakkoilmoituksen TEDissä ja keräämällä tietoja mahdollisilta tarjoajilta alustavan markkinakartoituksen avulla. Kartoitus toteutettiin fyysisinä kokouksina, joita täydennettiin verkkokyselyllä. Tämä toimintatapa antoi julkisille ostajille laaja-alaisen näkemyksen nykytilanteesta. Sen myötä vahvistui, että hankintaan osoitettu budjetti oli riittävä, ja ilmeni, mitä lisätietoja olisi hankittava.

Hankinnan edistäminen aloitettiin THALEA (23) -verkkosivustolla sekä muilla terveysalan, tietotekniikka- ja innovaatiohankintojen verkkosivustoilla, foorumeilla ja uutiskirjeissä. Ostajat myös tiedottivat ennakkoilmoituksesta ja hankintailmoituksesta terveys- ja tietotekniikka-alojen messuilla. Kohdennetuilla postituksilla tiedotettiin asiasta toimialajärjestöille, kauppakamarille, Horisontti 2020 -ohjelman terveys- ja tietotekniikka-alan kansallisille yhteyspisteille sekä alan toimijoiksi tiedetyille yrityksille. Tiedotusta tehostettiin sosiaalisen median avulla erityisesti pk-yritysten tavoittamiseksi esimerkiksi Start-up Europen, EU:n pk-yritysvälineen, EU:n digitaalisten sisämarkkinoiden ja EU:n terveysalan Twitter-tilien kautta.

Mikä oli lopputulos?

Esikaupalliset hankinnat houkuttelivat tarjouksia suuryritysten lisäksi myös pienemmiltä innovoijilta, aloittelevat yritykset mukaan lukien. Hankinnan tuloksena kaksi aloittelevaa yritystä ja yksi suuri toimija toimittivat menestyksekkäästi uusia algoritmeja ja parannettuja riskintunnistusratkaisuja. Ne antavat diagnoosin nopeammin ja parantavat tehohoidon yksikön tehokkuutta merkittävästi. Tuloksena oli sepsiskuolleisuuden vähentyminen 25 prosentilla. Myös sairaalahoidon kesto lyheni 20–50 prosenttia.

Sairaalat ovat laajentaneet ostajaryhmittymää jatkohankintaa varten, jotta tällaiset innovatiiviset ratkaisut voidaan ottaa käyttöön entistä laajemmin kaikkialla Euroopassa. Ne ovat käynnistäneet uuden avoimen markkinatoimijoiden kuulemismenettelyn tätä hankintaa varten tiedottaakseen innovoijille uudesta tulevasta tarjouspyynnöstä ja pysyäkseen ajan tasalla viimeisimmästä kehityksestä.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

http://www.thalea-pcp.eu/market-consultation

http://www.thalea-pcp.eu/thalea-2-ppi-overview

https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:69348-2018:TEXT:FI:HTML&tabId=0

3.1.2.   Hallinnollisen taakan keventäminen

Byrokraattiset rasitteet estävät usein pk-yrityksiä ja aloittelevia yrityksiä osallistumasta julkisiin hankintamenettelyihin. Jäsenvaltiosta ja hankintaviranomaisesta riippuen niiden on tarjouksensa lisäksi toimitettava viralliset todistukset, joilla osoitetaan niiden oikeudellinen asema sekä taloudellinen ja rahoitusvalmius, jotta poissulkemis- ja valintaperusteet voidaan tarkistaa.

Päivitetyillä EU:n säännöillä yksinkertaistettiin näitä vaatimuksia. Nyt tarjouksen tekijät voivat antaa omaehtoisen vakuutuksen siitä, että ne täyttävät kaikki hallinnolliset ennakkovaatimukset. Tällaisen omaehtoisen vakuutuksen lisäksi tarvitaan todistuksia vain, jos esitetty tarjous arvioidaan parhaaksi. On liiketoiminnan kannalta järkevämpää koota todistukset vasta juuri ennen sopimuksen allekirjoittamista kuin heti menettelyn alussa.

Omaehtoisen vakuutuksen sähköinen versio – yhteinen eurooppalainen hankinta-asiakirja (24) – yksinkertaistaa menettelyä entisestään. Yhteinen eurooppalainen hankinta-asiakirja mahdollistaa tietojen uudelleenkäytön, jotta hakijat voivat osallistua hakuihin nopeammin. Tämä on merkittävä yksinkertaistaminen sekä julkisille ostajille että tarjousten esittäjille.

Yhteiseen eurooppalaiseen hankinta-asiakirjaan liittyvät palvelut toimivat useimmissa jäsenvaltioissa (25). Yhteinen eurooppalainen hankinta-asiakirja on valmis luettelo omaehtoisen ilmoituksen mahdollisista tekijöistä, joita osallistuminen julkisiin hankintamenettelyihin voi edellyttää. Julkiset ostajat valitsevat asiaankuuluvat vaatimukset kutakin menettelyä varten, ja tarjouksen tekijän on vastattava näihin.

Pidemmälle yhdennetyssä sähköisten hankintojen ja sähköisen hallinnon järjestelmässä (26) kannustetaan luomaan sähköisiä yhteyksiä yhteisen eurooppalaisen hankinta-asiakirjan ja tarvittavia todistuksia tuottavien valtion sähköisten rekistereiden välille, jotta yhden kerran periaate voidaan toteuttaa. Tämän periaatteen mukaan julkiset ostajat voivat saada tarvittavat todisteet suoraan. Näin tarjouksen tekijän ei tarvitse toimittaa tietoja, jotka jäsenvaltioilla on jo järjestelmissään. Yhdessä eCertis-palvelun (27) kanssa, joka on kaikkien Euroopan maiden todisteiden kartoituspalvelu, tämä on mahdollista myös valtioiden rajat ylittävissä tapauksissa.

| YHTEISEN EUROOPPALAISEN HANKINTA-ASIAKIRJAN PALVELUT:


  Suomi esittelee yksinkertaistamispotentiaaliaan

  Yhteisen eurooppalaisen hankinta-asiakirjan palveluita tarjotaan nyt kaikkialla Euroopassa. Osittain tarjotaan perustoiminnot, kuten todistus poissulkemisperusteiden täyttymisestä (maksetut verot ja sosiaalietuudet jne.). Yhä useammissa palveluissa liitetään kuitenkin yhteinen eurooppalainen hankinta-asiakirja kansallisiin tietokantoihin ja muihin lisäarvopalveluihin. Näitä voidaan käyttää yritysprofiilien tallentamiseen, jolloin viranomaisten ja toimittajien hallinnollista taakkaa voidaan keventää.
  Suomessa keskitetty sähköisten hankintojen palvelu (Hanki-palvelu) liitettiin kahdeksaan kansalliseen tietokantaan yhteisen eurooppalaisen hankinta-asiakirjan täytäntöönpanon aikana. Viranomaiset saavat nyt suoraan käyttöönsä toimittajien antamat tiedot, jotka myös tallennetaan yritysprofiiliin uudelleenkäyttöä varten. Lisäksi johtava toimittaja voi pyytää konsortion jäsentä ja alihankkijoita täyttämään yhteisen eurooppalaisen hankinta-asiakirjan suoraan sähköisten hankintojen verkkoalustalla. Tämä tekee pk-yritysten osallistumisen suurempiin julkisiin hankintoihin paljon helpommaksi.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla seuraavassa osoitteessa:

  https://ec.europa.eu/tools/espd
  www.hanki-palvelu.fi |
| --- |

YHTEISEN EUROOPPALAISEN HANKINTA-ASIAKIRJAN PALVELUT:

Suomi esittelee yksinkertaistamispotentiaaliaan

Yhteisen eurooppalaisen hankinta-asiakirjan palveluita tarjotaan nyt kaikkialla Euroopassa. Osittain tarjotaan perustoiminnot, kuten todistus poissulkemisperusteiden täyttymisestä (maksetut verot ja sosiaalietuudet jne.). Yhä useammissa palveluissa liitetään kuitenkin yhteinen eurooppalainen hankinta-asiakirja kansallisiin tietokantoihin ja muihin lisäarvopalveluihin. Näitä voidaan käyttää yritysprofiilien tallentamiseen, jolloin viranomaisten ja toimittajien hallinnollista taakkaa voidaan keventää.

Suomessa keskitetty sähköisten hankintojen palvelu (Hanki-palvelu) liitettiin kahdeksaan kansalliseen tietokantaan yhteisen eurooppalaisen hankinta-asiakirjan täytäntöönpanon aikana. Viranomaiset saavat nyt suoraan käyttöönsä toimittajien antamat tiedot, jotka myös tallennetaan yritysprofiiliin uudelleenkäyttöä varten. Lisäksi johtava toimittaja voi pyytää konsortion jäsentä ja alihankkijoita täyttämään yhteisen eurooppalaisen hankinta-asiakirjan suoraan sähköisten hankintojen verkkoalustalla. Tämä tekee pk-yritysten osallistumisen suurempiin julkisiin hankintoihin paljon helpommaksi.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla seuraavassa osoitteessa:

https://ec.europa.eu/tools/espd

www.hanki-palvelu.fi

3.1.3.   Valintaperusteiden tarkistaminen

Julkiset ostajat vaativat usein talouden toimijoita osoittamaan, että niillä on rahoitukselliset ja/tai taloudelliset valmiudet toteuttaa sopimus. Tämä on yleensä osa asianmukaiseen huolellisuuteen perustuvaa lähestymistapaa, jolla lievennetään sitä riskiä, että toimeksisaaja joutuu selvitystilaan sopimuskauden aikana, mikä vaikuttaisi julkiselle palvelulle tehtäviin toimituksiin. Yleensä julkiset ostajat hakevat tässä tarkoituksessa tietoja tilinpäätöksestä ja liikevaihdosta.

Toisinaan talouden toimijoilta on pyydetty merkittäviä taloudellisia takeita tämän valmiuden osoittamiseksi. Esimerkiksi vaadittu vähimmäisliikevaihto on usein moninkertainen kyseisen sopimuksen arvoon nähden. Tällainen vaatimus ei kuitenkaan välttämättä varmista sopimuksen asianmukaista täytäntöönpanoa. Se myös sulkee pois kaikki potentiaaliset tarjoajat, joiden liikevaihto on pienempi mutta joilla saattaa olla tarvittavat valmiudet ja – mikä tärkeintä – parempi ratkaisu.

Uusien sääntöjen mukaan julkisten ostajien ei enää tarvitse edellyttää liikevaihtoa, joka on kaksinkertainen sopimuksen arvioituun arvoon nähden, ellei tälle ole asianmukaisia perusteita erityisten olosuhteiden vuoksi (28). Säännöllä helpotetaan osallistumista aloittelevien yritysten ja innovatiivisten pk-yritysten osalta, jotka on todennäköisemmin perustettu äskettäin ja joiden liikevaihto on melko pieni.

| ESIMERKKI


  MAHDOLLISUUKSIA PK-YRITYKSILLE:


  Drooneja ja henkilönsuojaimia metsäpalojen torjuntaan Bulgariassa ja Serbiassa


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Kulan kaupunki Bulgariassa ja Boljevacin kaupunki Serbiassa halusivat hankkia erikoisajoneuvoja, valvontadrooneja ja henkilösuojaimia metsäpalojen torjumiseen. Tällä alalla innovatiiviset pk-yritykset voivat tarjota laadukkaita ratkaisuja, joten julkiset ostajat haluavat varmistaa, että hankinnat olisivat avoimia niille.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Kumpikin kaupunki antoi samanlaisen tarjouspyynnön. Taloudellisia valmiuksia koskevien perusteiden mukaisesti edellytetty vähimmäisliikevaihto oli sama kuin niiden tarjouksen arvo (mutta ei enempää). Tarjouksen tekijän keskimääräisen vuotuisen liikevaihdon viimeisten kolmen vuoden aikana oli ylitettävä sen esittämän tarjouksen arvo.
  Koska ostajat jakoivat sopimuksen eriin – sopimuksen kokonaisarvo jaettiin erilaisiin eriin eli ajoneuvoihin, drooneihin ja henkilönsuojaimiin – taloudellisia valmiuksia koskeva vaatimus oli pk-yritysten saavutettavissa.

  Mikä oli lopputulos?

  Toimintatavan ansiosta pk-yritykset saivat sopimuksia innovatiivisista varusteista.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

  http://obshtina-kula.com/bg/?p=1915
  https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:222939-2017:TEXT:FI:HTML&tabId=0 (Kula)
  http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:433112-2017:TEXT:FI:HTML&src=0&ticket=ST-28215527-OcEvhL2HhcgUNWcpu88X7fxW924VOOHEzNzxKwtt9AEmKozNQ9Ffi8e7wyLKl0NjYuXOTNYeuacOZtTzn5lzVzXG-PHslUMVSXYC6iO06UxAkYy-4J10I8LIWSzTszVd8YtfzXCoSHCMGZ8cHeoDwhWfIqLC
  https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:99979-2018:TEXT:FI:HTML&tabId=0 (Boljevac)

  (yhteisrahoitettu Interreg-IPA rajat ylittävä ohjelma Bulgaria-Serbia) |
| --- |

ESIMERKKI

MAHDOLLISUUKSIA PK-YRITYKSILLE:

Drooneja ja henkilönsuojaimia metsäpalojen torjuntaan Bulgariassa ja Serbiassa

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Kulan kaupunki Bulgariassa ja Boljevacin kaupunki Serbiassa halusivat hankkia erikoisajoneuvoja, valvontadrooneja ja henkilösuojaimia metsäpalojen torjumiseen. Tällä alalla innovatiiviset pk-yritykset voivat tarjota laadukkaita ratkaisuja, joten julkiset ostajat haluavat varmistaa, että hankinnat olisivat avoimia niille.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Kumpikin kaupunki antoi samanlaisen tarjouspyynnön. Taloudellisia valmiuksia koskevien perusteiden mukaisesti edellytetty vähimmäisliikevaihto oli sama kuin niiden tarjouksen arvo (mutta ei enempää). Tarjouksen tekijän keskimääräisen vuotuisen liikevaihdon viimeisten kolmen vuoden aikana oli ylitettävä sen esittämän tarjouksen arvo.

Koska ostajat jakoivat sopimuksen eriin – sopimuksen kokonaisarvo jaettiin erilaisiin eriin eli ajoneuvoihin, drooneihin ja henkilönsuojaimiin – taloudellisia valmiuksia koskeva vaatimus oli pk-yritysten saavutettavissa.

Mikä oli lopputulos?

Toimintatavan ansiosta pk-yritykset saivat sopimuksia innovatiivisista varusteista.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

http://obshtina-kula.com/bg/?p=1915

https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:222939-2017:TEXT:FI:HTML&tabId=0 (Kula)

http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:433112-2017:TEXT:FI:HTML&src=0&ticket=ST-28215527-OcEvhL2HhcgUNWcpu88X7fxW924VOOHEzNzxKwtt9AEmKozNQ9Ffi8e7wyLKl0NjYuXOTNYeuacOZtTzn5lzVzXG-PHslUMVSXYC6iO06UxAkYy-4J10I8LIWSzTszVd8YtfzXCoSHCMGZ8cHeoDwhWfIqLC

https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:99979-2018:TEXT:FI:HTML&tabId=0 (Boljevac)

(yhteisrahoitettu Interreg-IPA rajat ylittävä ohjelma Bulgaria-Serbia)

Talouden toimijoiden on usein osoitettava, että niillä on tekniset valmiudet toteuttaa kyseinen hankintasopimus, toimittamalla luettelo aiemmin tehdyistä töistä, toimitetuista tavaroista tai toteutetuista palveluista. Luetteloon on usein liitettävä todistukset asianmukaisesta toteuttamisesta tai muita yksityiskohtia. Tämä vaatimus on ongelmallinen juuri perustetuille aloitteleville yrityksille, joilla ei ole vielä ollut aikaa luoda näyttöä. Tämä lähestymistapa voi estää niitä osallistumasta joihinkin julkisiin hankintamenettelyihin, vaikka aloittelevalla yrityksellä saattaa hyvinkin olla tarvittavat valmiudet sopimuksen toteuttamiseen – ehkä jopa innovatiivisemman teknisen ratkaisun avulla.

Julkiset ostajat voivat pyytää talouden toimijoilta todistekeinona muuta näyttöä (29). Hankintasopimuksesta riippuen talouden toimija voi toimittaa tietoa palveluntarjoajan tai toimeksisaajan tai yrityksen johtohenkilöstön koulutuksesta ja ammatillisesta pätevyydestä tai selvityksen toimitusketjun hallinnoinnista ja seurantajärjestelmistä, joita talouden toimija voi soveltaa hankintasopimuksen toteuttamisen yhteydessä. Todistekeinot, jotka eivät edellytä tarjoajalta monen vuoden liiketoimintaa, antavat myös aloitteleville yrityksille mahdollisuuden kilpailla sopimuksesta.

3.1.4.   Erien käyttäminen

Toinen keino houkutella innovoijia on jakaa julkiset hankinnat eriin. Kunkin erän koko on oikeassa suhteessa aloittelevien yritysten ja innovatiivisten pk-yritysten toiminnallisiin valmiuksiin. Erien käyttäminen voi myös vähentää riippuvuutta toimittajista jopa tapauksissa, joissa on pääosin suuria toimittajia. Näissä tapauksissa julkinen ostaja voi vahvistaa yhteentoimivuus- ja/tai vakiovaatimuksia, jotta liitetään yhteen järjestelmän eri osia, joita myyjät toimittavat erillisinä erinä. Toimittajan kanssa tehdyssä sopimuksessa olisi tältä osin vahvistettava säännöt, jotka koskevat kaikkien hankkeen tuloksena saatavien uusien teollis- ja tekijänoikeuksien tulevaa käyttöä.

EU:n uusien sääntöjen mukaisesti julkisten ostajien odotetaan harkitsevan erien käyttämistä kaikissa julkisissa sopimuksissa (30). Käytännössä on löydettävä oikea tasapaino kahden näkökohdan välillä: yhtäältä erien käyttäminen, jotta helpotetaan pienempien innovatiivisten toimittajien osallistumista ja edistetään siirtymistä avoimempiin yhteentoimiviin ratkaisuihin, ja toisaalta omien hallinnollisten rasitteiden minimoiminen antamalla sopimus yhdelle toimeksisaajalle, joka huolehtii kaikista tehtävistä.

| ESIMERKKI


  MAHDOLLISUUKSIA PK-YRITYKSILLE SUUREMMISSA HANKKEISSA:


  Tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavat liikenteenhallintakeskukset Englannissa ja Alankomaissa


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Hollannin ja Englannin tieviranomaiset, Rijkswaterstaat ja Highways England, halusivat siirtyä avoimeen modulaariseen ohjelmistoalustaan seuraavan sukupolven liikenteenhallintakeskuksiaan varten. Tavoitteena oli poistaa riippuvuus tietystä toimittajasta ja pohjustaa tietä pienemmille innovatiivisille yrityksille, jotta voidaan tarjota uusia innovatiivisia palveluja.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Saavuttaakseen tavoitteensa julkiset ostajat aloittivat kaksi yhteistä hankintamenettelyä, jotka toteutettiin rinnakkain:






  1) | julkinen hankinta räätälöidyn ohjelmistoalustan korvaamiseksi uudella, johon kuuluvat avoimet käyttöliittymät |
| --- | --- |

ESIMERKKI

MAHDOLLISUUKSIA PK-YRITYKSILLE SUUREMMISSA HANKKEISSA:

Tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavat liikenteenhallintakeskukset Englannissa ja Alankomaissa

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Hollannin ja Englannin tieviranomaiset, Rijkswaterstaat ja Highways England, halusivat siirtyä avoimeen modulaariseen ohjelmistoalustaan seuraavan sukupolven liikenteenhallintakeskuksiaan varten. Tavoitteena oli poistaa riippuvuus tietystä toimittajasta ja pohjustaa tietä pienemmille innovatiivisille yrityksille, jotta voidaan tarjota uusia innovatiivisia palveluja.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Saavuttaakseen tavoitteensa julkiset ostajat aloittivat kaksi yhteistä hankintamenettelyä, jotka toteutettiin rinnakkain:

1)

julkinen hankinta räätälöidyn ohjelmistoalustan korvaamiseksi uudella, johon kuuluvat avoimet käyttöliittymät

| 2) | esikaupallinen hankinta, jotta kehitetään uusia innovatiivisia liikenteenhallintamoduuleja, jotka toimivat uuden avoimen alustan päällä. Jotta varmistetaan riittävä myyjien välinen kilpailu ja eri moduulien yhteentoimivuus, julkiset ostajat jakoivat esikaupallisen hankinnan moduulikohtaisiin eriin. |
| --- | --- |

2)

esikaupallinen hankinta, jotta kehitetään uusia innovatiivisia liikenteenhallintamoduuleja, jotka toimivat uuden avoimen alustan päällä. Jotta varmistetaan riittävä myyjien välinen kilpailu ja eri moduulien yhteentoimivuus, julkiset ostajat jakoivat esikaupallisen hankinnan moduulikohtaisiin eriin.

Mikä oli lopputulos?

Ensimmäinen hankinta synnytti tervettä kilpailua suurempien myyjien välillä perustana olevan ohjelmistoalustan avaamisessa. Toisessa tutkimusta ja kehitystä koskevassa hankinnassa markkinoille tuli lisää pk-yrityksiä, myös pk-yrityksiä, jotka eivät olleet ennen toimineet liikenteenhallinnan alalla.

Tuloksena saatiin erinomaisia uusia moduuleita seuraaville: i) edistynyt hajautettu verkonhallinta, jolla vähennetään ruuhkia ja hiilidioksidipäästöjä, ii) tieliikenneonnettomuuksien ennustaminen ja ehkäisy tieliikenneturvallisuuden parantamiseksi ja iii) vuorovaikutteiset älykkäät liikennejärjestelmät, joilla helpotetaan älykkäiden autojen ja muiden teknologiainnovaatioiden käyttöönottoa.

Lisäksi tämän avoimeen modulaariarkkitehtuuriin perustuvan lähestymistavan uskotaan vertailuarvion mukaan tuovan 20 prosentin kustannussäännöt.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

http://charmprogramme.com

3.1.5.   Standardien, avoimen datan, avoimien käyttöliittymien ja avoimen lähdekoodin ohjelmiston käyttäminen

Standardit, avoin data, avoimet käyttöliittymät ja avoimen lähdekoodin ohjelmisto ovat toinen tapa avata markkinoita. Ne voivat luoda pienemmille innovoijille mahdollisuuksia toimia suuremmissa hankkeissa tai saada omia sopimuksia ja kasvattaa liiketoimintaansa. Sopimuksissa olisi kuitenkin vahvistettava säännöt, jotka koskevat sellaisten jo olemassa olevien teollis- ja tekijänoikeuksien saantia, jotka ovat tarpeen innovaatioprosessin saattamiseksi loppuun, sekä innovaatioprosessissa syntyvien uusien teollis- ja tekijänoikeuksien saantia.

| ESIMERKKI


  AVOIMEN INNOVOINTIPROSESSIN HANKINTA:


  Älykäs verkko ”valon kaupungille”


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Alankomaissa Eindhovenin kaupunki halusi parantaa elämänlaatua kaupungissa ja kasvattaa mainettaan ”valon kaupunkina”.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Sen sijaan, että olisi hankittu tietty tuote tai ratkaisu, kaupunki hankki avoimen innovointiprosessin. Uusi lähestymistapa perustui etenemissuunnitelmaan, joka kuvaa kaupungin tavoitteet vuoteen 2030 asti. Sen liikkeellepanevana tekijänä oli yhteistyö palveluntarjoajan, kansalaisten, tutkimuslaitosten ja kaupungin välillä. Perimmiltään käyttäjät olivat mukana ”elävässä laboratoriossa”, jotta havainnoidaan sellaiset muutokset, joita ei voitu alusta pitäen ennakoida, ja jotta niihin vastataan.
  Hankintamenettely koostui markkinakartoituksesta, kilpailullisesta neuvottelumenettelystä (kolmena peräkkäisenä kierroksena, kolmen ennalta valitun konsortion kanssa), tarjousvaiheesta ja myöntämistä edeltävästä vaiheesta voittajatarjouksen validoimiseksi. ”Innovatiivinen voima”, mukaan lukien näkemykset, strategia ja kokemus avoimen innovoinnin toteuttamisesta, kuuluivat valintaperusteisiin. Valintaprosessissa tukeuduttiin ”parhaan arvon” menetelmään.

  Mikä oli lopputulos?

  Valittu toimittaja kehitti valaistusjärjestelmien linkitetyn, älykkäästi suunnitellun ”avoimen” järjestelmän julkisille paikoille. Sitä käytetään (tai voidaan käyttää) toteuttamaan monien muiden innovatiivisten toimittajien, myös aloittelevien yritysten ja innovatiivisten pk-yritysten, palveluita jatkuvaa innovointia varten.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

  https://www.jouwlichtop040.nl |
| --- |

ESIMERKKI

AVOIMEN INNOVOINTIPROSESSIN HANKINTA:

Älykäs verkko ”valon kaupungille”

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Alankomaissa Eindhovenin kaupunki halusi parantaa elämänlaatua kaupungissa ja kasvattaa mainettaan ”valon kaupunkina”.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Sen sijaan, että olisi hankittu tietty tuote tai ratkaisu, kaupunki hankki avoimen innovointiprosessin. Uusi lähestymistapa perustui etenemissuunnitelmaan, joka kuvaa kaupungin tavoitteet vuoteen 2030 asti. Sen liikkeellepanevana tekijänä oli yhteistyö palveluntarjoajan, kansalaisten, tutkimuslaitosten ja kaupungin välillä. Perimmiltään käyttäjät olivat mukana ”elävässä laboratoriossa”, jotta havainnoidaan sellaiset muutokset, joita ei voitu alusta pitäen ennakoida, ja jotta niihin vastataan.

Hankintamenettely koostui markkinakartoituksesta, kilpailullisesta neuvottelumenettelystä (kolmena peräkkäisenä kierroksena, kolmen ennalta valitun konsortion kanssa), tarjousvaiheesta ja myöntämistä edeltävästä vaiheesta voittajatarjouksen validoimiseksi. ”Innovatiivinen voima”, mukaan lukien näkemykset, strategia ja kokemus avoimen innovoinnin toteuttamisesta, kuuluivat valintaperusteisiin. Valintaprosessissa tukeuduttiin ”parhaan arvon” menetelmään.

Mikä oli lopputulos?

Valittu toimittaja kehitti valaistusjärjestelmien linkitetyn, älykkäästi suunnitellun ”avoimen” järjestelmän julkisille paikoille. Sitä käytetään (tai voidaan käyttää) toteuttamaan monien muiden innovatiivisten toimittajien, myös aloittelevien yritysten ja innovatiivisten pk-yritysten, palveluita jatkuvaa innovointia varten.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

https://www.jouwlichtop040.nl

| ESIMERKKI


  ALOITTELEVIEN YRITYSTEN VOIMAANNUTTAMINEN KASVUA VARTEN:


  Kulttuuriperinnön säilyttäminen innovatiivisissa avoimen lähdekoodin digitaaliarkistoissa


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Kansalliset kulttuurilaitokset, audiovisuaaliset arkistot, yleiset kirjastot ja paikalliset kulttuuriperintölaitokset Ruotsissa, Belgiassa, Irlannissa, Alankomaissa, Saksassa, Espanjassa, Virossa ja Kreikassa halusivat kaikki vastata samaan haasteeseen: kulttuurisisältöä säilyttävien digitaalisten tiedostojen laadun parantaminen tulevaisuudessa pitkällä aikavälillä, jotta estetään tallennetun tiedon laadun heikentyminen ajan myötä.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Ne hankkivat yhdessä tutkimus- ja kehitystyötä useilta yrityksiltä rakentaakseen uusia standardoituja avoimen lähdekoodin työkaluja, joilla varmistetaan, että kaikki tiedostot ovat niiden vaatimusten mukaisia, jotka varmistavat niiden sopivuuden pitkäaikaiseen säilyttämiseen.

  Mikä oli lopputulos?

  Sopimuksen saaneet myyjät olivat pieniä innovatiivisia yrityksiä, lähinnä aloittelevia yrityksiä. Kuudesta hankintamenettelyyn osallistuneesta yrityksestä kolme kehitti onnistuneesti innovatiivisia välineitä, joilla i) vähennetään kustannuksia ja ii) parannetaan digitoinnin tarkkuutta ja yleistä laatua sekä kulttuurisisällön säilyttämistä pitkällä aikavälillä.
  Kulttuurilaitokset muualla maailmassa, myös Yhdysvalloissa, käyttävät joitakin kaikkein edistyksellisimmistä ratkaisuista, joita menestyksekkäät aloittelevat yritykset kehittivät.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

  http://www.preforma-project.eu |
| --- |

ESIMERKKI

ALOITTELEVIEN YRITYSTEN VOIMAANNUTTAMINEN KASVUA VARTEN:

Kulttuuriperinnön säilyttäminen innovatiivisissa avoimen lähdekoodin digitaaliarkistoissa

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Kansalliset kulttuurilaitokset, audiovisuaaliset arkistot, yleiset kirjastot ja paikalliset kulttuuriperintölaitokset Ruotsissa, Belgiassa, Irlannissa, Alankomaissa, Saksassa, Espanjassa, Virossa ja Kreikassa halusivat kaikki vastata samaan haasteeseen: kulttuurisisältöä säilyttävien digitaalisten tiedostojen laadun parantaminen tulevaisuudessa pitkällä aikavälillä, jotta estetään tallennetun tiedon laadun heikentyminen ajan myötä.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Ne hankkivat yhdessä tutkimus- ja kehitystyötä useilta yrityksiltä rakentaakseen uusia standardoituja avoimen lähdekoodin työkaluja, joilla varmistetaan, että kaikki tiedostot ovat niiden vaatimusten mukaisia, jotka varmistavat niiden sopivuuden pitkäaikaiseen säilyttämiseen.

Mikä oli lopputulos?

Sopimuksen saaneet myyjät olivat pieniä innovatiivisia yrityksiä, lähinnä aloittelevia yrityksiä. Kuudesta hankintamenettelyyn osallistuneesta yrityksestä kolme kehitti onnistuneesti innovatiivisia välineitä, joilla i) vähennetään kustannuksia ja ii) parannetaan digitoinnin tarkkuutta ja yleistä laatua sekä kulttuurisisällön säilyttämistä pitkällä aikavälillä.

Kulttuurilaitokset muualla maailmassa, myös Yhdysvalloissa, käyttävät joitakin kaikkein edistyksellisimmistä ratkaisuista, joita menestyksekkäät aloittelevat yritykset kehittivät.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

http://www.preforma-project.eu

3.1.6.   Pk-yritysystävällisten maksuohjelmien kehittäminen

Aloittelevat yritykset ja innovatiiviset pk-yritykset tarvitsevat ajoissa suoritettavia ja säännöllisiä maksuja, sillä niillä ei ole suurempien yritysten taloudellisia puskureita. Julkiset ostajat voivat ennakoida erilaisia maksujärjestelmiä sen mukaisesti, onko pk-yritys suora sopimuspuoli vai alihankkija.

Kun kyseessä on suora sopimuspuoli, ennakkomaksut voivat olla ratkaiseva tekijä, joka mahdollistaa pk-yritysten osallistumisen.

Kun kyseessä on alihankkija, jäsenvaltiot voivat vaatia, että julkiset ostajat suorittavat maksut suoraan alihankkijoille. Kun maksuketju näin lyhenee, alihankkijat, esimerkiksi aloittelevat yritykset ja innovatiiviset pk-yritykset, saavat maksun aiemmin. Ne voivat näin myös välttää maksuviivästysten riskejä, jotka johtuvat pääurakoitsijan mahdollisesta puutteellisesta toiminnasta.

Kun suorat maksut eivät ole sopivin vaihtoehto, alihankkijoita voidaan tukea muulla tavoin, kuten antamalla pääurakoitsijalle kannustimia lyhentää maksuaikoja.

| ALOITTELEVIEN YRITYSTEN TUKEMINEN AJALLAAN SUORITETTAVILLA MAKSUILLA


  Edistyneiden maksujen järjestäminen

  Pariisin kaupunki totesi, että tavalliset maksujärjestelmät, joihin kuuluu pieniä välimaksuja ja suuri loppumaksu hankinnan lopussa, muodostivat esteen pk-yritysten osallistumiselle hankintoihin. Jotta voidaan parantaa aloittelevien yritysten ja innovatiivisten pk-yritysten osallistumismahdollisuuksia julkisiin tarjouskilpailuihin, Pariisin kaupunki kasvatti ennakkomaksujen osuutta 5:stä 20:een prosenttiin vuonna 2017.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

  https://www.paris.fr/professionnels/l-entreprise-au-quotidien/achats-et-marches-publics-3526#la-politique-fournisseur_1

  Maksuviivästysten torjuminen

  Julkisia sopimuksia koskevan Espanjan lain mukaan hankintaviranomaiset voivat sisällyttää taloudellisen kapasiteetin arviointikriteereihin keskimääräisen maksuajan alihankkijoille. Vuonna 2016 Madridin kaupunki sisällytti jätehuoltoa koskevaan sopimukseen alihankkijoille suoritettavan maksun laiminlyönnistä aiheutuvan seuraamuksen, joka voi olla 50 prosenttia perittävästä määrästä.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

  https://www.boe.es/legislacion/codigos/codigo.php?id=031_Codigo_de_Contratos_del_Sector_Publico&modo=1 |
| --- |

ALOITTELEVIEN YRITYSTEN TUKEMINEN AJALLAAN SUORITETTAVILLA MAKSUILLA

Edistyneiden maksujen järjestäminen

Pariisin kaupunki totesi, että tavalliset maksujärjestelmät, joihin kuuluu pieniä välimaksuja ja suuri loppumaksu hankinnan lopussa, muodostivat esteen pk-yritysten osallistumiselle hankintoihin. Jotta voidaan parantaa aloittelevien yritysten ja innovatiivisten pk-yritysten osallistumismahdollisuuksia julkisiin tarjouskilpailuihin, Pariisin kaupunki kasvatti ennakkomaksujen osuutta 5:stä 20:een prosenttiin vuonna 2017.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

https://www.paris.fr/professionnels/l-entreprise-au-quotidien/achats-et-marches-publics-3526#la-politique-fournisseur_1

Maksuviivästysten torjuminen

Julkisia sopimuksia koskevan Espanjan lain mukaan hankintaviranomaiset voivat sisällyttää taloudellisen kapasiteetin arviointikriteereihin keskimääräisen maksuajan alihankkijoille. Vuonna 2016 Madridin kaupunki sisällytti jätehuoltoa koskevaan sopimukseen alihankkijoille suoritettavan maksun laiminlyönnistä aiheutuvan seuraamuksen, joka voi olla 50 prosenttia perittävästä määrästä.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

https://www.boe.es/legislacion/codigos/codigo.php?id=031_Codigo_de_Contratos_del_Sector_Publico&modo=1

3.2.   
  Ekosysteemiin perustuva lähestymistapa innovointiin

Mikä on innovaatioekosysteemi?

Innovaatioekosysteemi koostuu liiketoiminnan osallistujista, aloittelevista yrityksistä, tiedeyhteisöstä, teknisistä ja tukipalveluista sekä innovointia edistävistä henkilöistä. Kullakin näistä on merkittävä rooli luotaessa arvoa laajemmassa ekosysteemissä tekemällä uusista ideoista todellisuutta rahoitusinvestointien avulla. Innovaatioekosysteemi luo aktiivisen tieto- ja resurssivirran, jonka avulla ideoista tehdään todellisuutta. Näiden ekosysteemien kautta innovoijat ja yrittäjät kehittävät ja käynnistävät ratkaisuja tosielämän ongelmien ratkaisemiseksi nopeammin kuin ilman ekosysteemiä. Prosessi luo osaamista uusilla aloilla, auttaa monipuolistamaan taloutta ja auttaa yrityksiä kohtaamaan asiakkaansa siellä, missä nämä ovat.

Mikä on ekosysteemiin perustuva lähestymistapa innovointiin?

Ekosysteemiin perustuvan lähestymistavan tavoitteena on tunnistaa keskeiset innovoijat – aloittelevat yritykset, innovoijat ja tiedeyhteisö – ja olla vuorovaikutuksessa niiden kanssa ja sitouttaa ne innovointivalmiuksien kehittämiseen.

Mitä tämä tarkoittaa julkisten ostajien kannalta?

Innovaatioekosysteemi antaa julkiselle ostajalle paremman näkemyksen useista asioista: Mistä seuraavan sukupolven ideat ja konseptit tulevat? Kuinka kiinnostavaa innovatiivinen kehitys on? Missä vaiheessa innovointiin kannattaa osallistua? Mitä arvoa innovatiivinen ratkaisu voisi luoda suhteessa olemassa oleviin ratkaisuihin? Mitä ekosysteemin uusia toimijoita kannattaa seurata toimittajamarkkinoilla tehtävän tiedustelun yhteydessä?

Julkisen hankkijan olisi luotava yhteyksiä innovaatioekosysteemeihin – klustereihin, hautomoihin, innovaatiovirastoihin tai ”eläviin laboratorioihin” – paikallisella, alueellisella, kansallisella tai jopa EU:n tasolla ja opittava työskentelemään niiden kanssa. Toinen hyvä tapa tutustua tietyn ekosysteemin toimijoihin voi olla hackathonin (31) käyttö.

Näiden toimien avulla julkinen ostaja pystyy paremmin tunnistamaan innovoijia ja käynnistämään arvokasta yhteistyötä, jossa uusia tuotteita kehitetään yhdessä, arvioimaan uuden tuotteen valmiutta ja määrittämään innovatiivisten teknologioiden soveltamisesta aiheutuvat kustannukset.

| ESIMERKKI


  RANSKAN LIIKENNEMINISTERIÖN JÄRJESTÄMÄ TYÖPAJA JULKISTEN OSTAJIEN JA LIIKKUVUUSALAN INNOVAATIOEKOSYSTEEMIN TOIMIJOIDEN KANSSA (TAMMIKUU 2020)

  Ranskan liikenneministeriö järjesti ”elävässä laboratoriossa” koulutusseminaarin, johon osallistui useita erikokoisia paikallisviranomaisia (yli 2 miljoonan asukkaan kaupungeista yli 30 000 asukkaan kaupunkeihin), suuria yrityksiä, jotka hallinnoivat liikkuvuusinfrastruktuuria (kuten julkista liikennettä), aloittelevia yrityksiä ja liikenteen teknisiä asiantuntijoita. Työpajan järjestäminen elävässä laboratoriossa mahdollisti ostajien saattamisen yhteen liikkuvuusalan innovaatiotoimijoiden kanssa.
  Tapahtuman tavoitteena oli järjestää kaikkien osallistujien välinen yhteistyö, jotta ensin voitiin tarkistaa kimppakyytisovelluksen hankinnan tekniset eritelmät ja sitten laatia innovatiivisia teknisiä eritelmiä, joiden avulla innovatiiviset yritykset voivat tehdä tarjouksen.
  Työpaja oli opettavainen sekä yrityksille, jotka pystyivät ymmärtämään paremmin julkisten hankintojen oikeudellisia puitteita, että julkisille ostajille, jotka pystyivät harkitsemaan, miten hankkeesta voitaisiin tehdä avoimempi innovoinnille. Ostajat esimerkiksi laativat koontinäytön innovatiivisen ratkaisun odotettujen tulosten määrittämiseksi. Ostajat myös ehdottivat, että eritelmiin voitaisiin sisällyttää lyhyt videoyhteenveto pyynnön keskeisistä seikoista.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

  https://www.francemobilites.fr/
  https://www.liberte.paris/ |
| --- |

ESIMERKKI

RANSKAN LIIKENNEMINISTERIÖN JÄRJESTÄMÄ TYÖPAJA JULKISTEN OSTAJIEN JA LIIKKUVUUSALAN INNOVAATIOEKOSYSTEEMIN TOIMIJOIDEN KANSSA (TAMMIKUU 2020)

Ranskan liikenneministeriö järjesti ”elävässä laboratoriossa” koulutusseminaarin, johon osallistui useita erikokoisia paikallisviranomaisia (yli 2 miljoonan asukkaan kaupungeista yli 30 000 asukkaan kaupunkeihin), suuria yrityksiä, jotka hallinnoivat liikkuvuusinfrastruktuuria (kuten julkista liikennettä), aloittelevia yrityksiä ja liikenteen teknisiä asiantuntijoita. Työpajan järjestäminen elävässä laboratoriossa mahdollisti ostajien saattamisen yhteen liikkuvuusalan innovaatiotoimijoiden kanssa.

Tapahtuman tavoitteena oli järjestää kaikkien osallistujien välinen yhteistyö, jotta ensin voitiin tarkistaa kimppakyytisovelluksen hankinnan tekniset eritelmät ja sitten laatia innovatiivisia teknisiä eritelmiä, joiden avulla innovatiiviset yritykset voivat tehdä tarjouksen.

Työpaja oli opettavainen sekä yrityksille, jotka pystyivät ymmärtämään paremmin julkisten hankintojen oikeudellisia puitteita, että julkisille ostajille, jotka pystyivät harkitsemaan, miten hankkeesta voitaisiin tehdä avoimempi innovoinnille. Ostajat esimerkiksi laativat koontinäytön innovatiivisen ratkaisun odotettujen tulosten määrittämiseksi. Ostajat myös ehdottivat, että eritelmiin voitaisiin sisällyttää lyhyt videoyhteenveto pyynnön keskeisistä seikoista.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

https://www.francemobilites.fr/

https://www.liberte.paris/

3.3.   
  Innovaatioiden välittäjien käyttäminen

Yhteydet innovatiivisia ratkaisuja tarjoavien aloittelevien yritysten ja innovatiivisten pk-yritysten sekä toisaalta julkisten ostajien välillä ovat usein heikkoja eikä niitä synny spontaanisti. Innovaatioiden välittäjät voivat auttaa luomaan tai lujittamaan tällaisia yhteyksiä.

Innovaation välittäjä voi olla mikä tahansa laitos, jolla on valmiudet ja kyky yhdistää toisiinsa syntymässä oleva innovaatio sekä toisaalta kysyntäpuolen tarve. Välittäjä voi olla osa innovaation yleistä elinkaarta ja liikkeellepaneva voima innovaatiohankinnan taustalla. Se voi aktiivisesti osallistua ideoiden ohjaamiseen innovaatioiden potentiaalisilta toimittajilta innovaatioiden potentiaalisten julkisten ostajien verkostoihin, olivatpa ne kaupunkeja, sairaaloita, väestönsuojeluviranomaisia tai mitä tahansa muita asiaankuuluvia julkisia ostajia. Vastaavasti se voi viestiä kyseiselle toimialalle julkisten ostajien tarpeista. Innovaatioiden välittäjät voivat myös helpottaa innovatiivisten ideoiden valmistelua yksittäisiä julkisia hankintamenettelyitä varten.

Niiden tehtäviin voivat kuulua muun muassa seuraavat:

| — | neuvojen antaminen julkisille ostajille siitä, miten määritellä innovaatiohankinnalla mahdollisesti täytettävät tarpeet |
| --- | --- |

—

neuvojen antaminen julkisille ostajille siitä, miten määritellä innovaatiohankinnalla mahdollisesti täytettävät tarpeet

| — | innovaatiohankinnasta kiinnostuneiden julkisten ostajien järjestäminen verkostoksi tiedon jakamista, hyvien käytänteiden vaihtoa ja markkinoille viestimistä varten (esimerkiksi markkinakartoitus, yhteinen sitoutuminen tulevaan innovaatiohankintaan) |
| --- | --- |

—

innovaatiohankinnasta kiinnostuneiden julkisten ostajien järjestäminen verkostoksi tiedon jakamista, hyvien käytänteiden vaihtoa ja markkinoille viestimistä varten (esimerkiksi markkinakartoitus, yhteinen sitoutuminen tulevaan innovaatiohankintaan)

| — | julkisten ostajien tarpeita vastaavien lupaavien innovatiivisten ratkaisujen tunnistaminen. Tällaisilla ratkaisuilla on tyypillisesti kaupallistamismahdollisuuksia ja niitä voidaan laajentaa pikemminkin disruptiivisesti kuin asteittaisesti. |
| --- | --- |

—

julkisten ostajien tarpeita vastaavien lupaavien innovatiivisten ratkaisujen tunnistaminen. Tällaisilla ratkaisuilla on tyypillisesti kaupallistamismahdollisuuksia ja niitä voidaan laajentaa pikemminkin disruptiivisesti kuin asteittaisesti.

Liiketoimintamallinsa mukaisesti ne voivat myös helpottaa rahoituksen saantia ja auttaa hallinnoimaan teollis- ja tekijänoikeuksia.

Innovaatioiden välittäjät eivät saisi oma-aloitteisesti myydä ehdotuksia julkisille ostajille, eikä niiden pitäisi korvata julkisia ostajia. Julkiset ostajat ovat edelleen vastuussa siitä, että koko menettely – yhteydet markkinoille ennen hankintaa ja itse hankinnan toteuttaminen (32) – on avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön.

| ESIMERKKI


  INNOVAATIOIDEN VÄLITTÄMINEN EUROOPASSA:


  TekesMatch Suomessa

  Tuore suomalainen innovaatio TekesMatch on ohjelmisto, jolla yhdistetään toisiinsa semanttisesti investoijat ja innovoijat muutamassa minuutissa. Tähän tehtävään meni ennen tämän innovatiivisen välineen käyttöönottoa kolme viikkoa. TekesMatch kehitettiin suunnittelukilpailun ja hackathonin avulla. Investointien helpottaminen tällaisella ohjelmistolla avaa aloitteleville yrityksille kasvumahdollisuuksia.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

  http://www.aalto.fi/fi/current/news/2017-03-06/
  https://www.twobirds.com/fi/news/press-releases/2017/finland/tekesmatch

  Itävallan kumppaninetsintäfoorumi

  Itävallan innovaatiohankintojen osaamiskeskuksen (IÖB-Servicestelle) tehtävänä on ”sillan rakentaminen julkisten ostajien ja toimittajien välille”. Tämän tehtävän helpottamiseksi IÖB-Servicestelle on rakentanut toimivan digitaalisen alustan, jota julkiset ostajat yhä enemmän käyttävät osana säännöllistä markkinatutkimustoimintaansa.
  Alustalla tarjotaan tietoja, yhteystiedot mukaan lukien, useista erilaisista innovatiivisista tuotteista ja palveluista, jotka ovat riippumattomien asiantuntijoiden arvioimia ja valmiita käytettäviksi julkisella sektorilla. Lisäksi alustalla annetaan julkisille ostajille tilaisuus saada julkisuutta uusimmille haasteilleen, jotta ne voivat tehdä markkinatutkimusta uusista ideoista ja käsitteistä.
  Vuonna 2018 alustalla oli listattuna yli 100 innovatiivista ratkaisua eri tuoteluokissa, kuten tietotekniikka, energia, liikkuvuus, toimitilapalvelut ja terveys, ja niiden avulla toimittajat voivat saada yhteyden julkisiin ostajiin. Siitä lähtien kymmenkunta julkista ostajaa on julkaissut haasteita, joita niillä on automaation, markkinoinnin ja suhdetoiminnan, sensoriteknologian ja toimitilapalveluiden kaltaisilla aloilla. Nämä julkiset ostajat ovat saaneet alustan kautta yli 230 erilaista ideaa markkinoilta.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

  www.innovationspartnerschaft.at

  Euroopan innovaatioiden välittäjien pilottihanke (33)

  Hankkeen tavoitteena on luoda innovaatiohankinnan välittäjälle malli, jossa kootaan yhteen hankintaviranomaisia, innovaatioiden toimittajia (keskittyen erityisesti pk-yrityksiin ja aloitteleviin yrityksiin), investoijia ja tutkijoita, jotta voidaan helpottaa innovatiivisten tavaroiden ja palvelujen hankintaa.
  Vuonna 2018 käynnistettiin ehdotuspyyntö innovaatiohankinnan välittäjän luomisen tutkimiseksi. Muodostettiin seitsemän eri tahon konsortio (kaksi innovaatiovirastoa, yksi verkosto, yksi hankintakonsultointiin erikoistunut toimisto ja yksi hankintaviranomainen). Tämän seurauksena viidessä eri jäsenvaltiossa (Espanjassa, Tanskassa, Irlannissa, Saksassa ja Itävallassa) testataan viittä innovaatiohankinnan välittäjäverkostoa. Tämän pitäisi auttaa määrittämään, millaisella organisaatiolla ja menetelmällä innovaatioiden välittäjäjärjestelmä voidaan parhaiten toteuttaa.
  Kaksivuotinen hanke päättyi elokuussa 2020. Tuloksena on innovaatiovälittäjän liiketoimintamallin kehittäminen ja toteuttaminen sekä lisäksi liiketoimintamahdollisuuksien luominen pk-yrityksille, joilla on julkisia ostajia asianomaisissa jäsenvaltioissa. Yhteensä käynnistetään kahdeksan innovatiivista hankintahanketta, jotka koskevat pääasiassa kestävää innovointia.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

  https://innovation-procurement.org/innobrokers/ |
| --- |

ESIMERKKI

INNOVAATIOIDEN VÄLITTÄMINEN EUROOPASSA:

TekesMatch Suomessa

Tuore suomalainen innovaatio TekesMatch on ohjelmisto, jolla yhdistetään toisiinsa semanttisesti investoijat ja innovoijat muutamassa minuutissa. Tähän tehtävään meni ennen tämän innovatiivisen välineen käyttöönottoa kolme viikkoa. TekesMatch kehitettiin suunnittelukilpailun ja hackathonin avulla. Investointien helpottaminen tällaisella ohjelmistolla avaa aloitteleville yrityksille kasvumahdollisuuksia.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

http://www.aalto.fi/fi/current/news/2017-03-06/

https://www.twobirds.com/fi/news/press-releases/2017/finland/tekesmatch

Itävallan kumppaninetsintäfoorumi

Itävallan innovaatiohankintojen osaamiskeskuksen (IÖB-Servicestelle) tehtävänä on ”sillan rakentaminen julkisten ostajien ja toimittajien välille”. Tämän tehtävän helpottamiseksi IÖB-Servicestelle on rakentanut toimivan digitaalisen alustan, jota julkiset ostajat yhä enemmän käyttävät osana säännöllistä markkinatutkimustoimintaansa.

Alustalla tarjotaan tietoja, yhteystiedot mukaan lukien, useista erilaisista innovatiivisista tuotteista ja palveluista, jotka ovat riippumattomien asiantuntijoiden arvioimia ja valmiita käytettäviksi julkisella sektorilla. Lisäksi alustalla annetaan julkisille ostajille tilaisuus saada julkisuutta uusimmille haasteilleen, jotta ne voivat tehdä markkinatutkimusta uusista ideoista ja käsitteistä.

Vuonna 2018 alustalla oli listattuna yli 100 innovatiivista ratkaisua eri tuoteluokissa, kuten tietotekniikka, energia, liikkuvuus, toimitilapalvelut ja terveys, ja niiden avulla toimittajat voivat saada yhteyden julkisiin ostajiin. Siitä lähtien kymmenkunta julkista ostajaa on julkaissut haasteita, joita niillä on automaation, markkinoinnin ja suhdetoiminnan, sensoriteknologian ja toimitilapalveluiden kaltaisilla aloilla. Nämä julkiset ostajat ovat saaneet alustan kautta yli 230 erilaista ideaa markkinoilta.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

www.innovationspartnerschaft.at

Euroopan innovaatioiden välittäjien pilottihanke (33)

Hankkeen tavoitteena on luoda innovaatiohankinnan välittäjälle malli, jossa kootaan yhteen hankintaviranomaisia, innovaatioiden toimittajia (keskittyen erityisesti pk-yrityksiin ja aloitteleviin yrityksiin), investoijia ja tutkijoita, jotta voidaan helpottaa innovatiivisten tavaroiden ja palvelujen hankintaa.

Vuonna 2018 käynnistettiin ehdotuspyyntö innovaatiohankinnan välittäjän luomisen tutkimiseksi. Muodostettiin seitsemän eri tahon konsortio (kaksi innovaatiovirastoa, yksi verkosto, yksi hankintakonsultointiin erikoistunut toimisto ja yksi hankintaviranomainen). Tämän seurauksena viidessä eri jäsenvaltiossa (Espanjassa, Tanskassa, Irlannissa, Saksassa ja Itävallassa) testataan viittä innovaatiohankinnan välittäjäverkostoa. Tämän pitäisi auttaa määrittämään, millaisella organisaatiolla ja menetelmällä innovaatioiden välittäjäjärjestelmä voidaan parhaiten toteuttaa.

Kaksivuotinen hanke päättyi elokuussa 2020. Tuloksena on innovaatiovälittäjän liiketoimintamallin kehittäminen ja toteuttaminen sekä lisäksi liiketoimintamahdollisuuksien luominen pk-yrityksille, joilla on julkisia ostajia asianomaisissa jäsenvaltioissa. Yhteensä käynnistetään kahdeksan innovatiivista hankintahanketta, jotka koskevat pääasiassa kestävää innovointia.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

https://innovation-procurement.org/innobrokers/

4.   INNOVAATIOIDEN HOUKUTTELEMINEN

Kun ovi on avoin kaikenlaisille potentiaalisille innovoijille, julkiset ostajat voivat keskittyä houkuttelemaan innovaatioita kussakin julkisessa hankintamenettelyssä.

Jokaiseen julkiseen hankintamenettelyyn, mukaan lukien laajalti käytetyt avoimet ja rajoitetut menettelyt (4.1), voidaan sisällyttää useita työkaluja. Innovointiin voidaan suunnata myös vaihtoehtoisia julkisia hankintamenettelyjä, kuten neuvottelumenettely, johon liittyy tarjouskilpailukutsu, kilpailullinen neuvottelumenettely, suunnittelukilpailu, innovaatiokumppanuus tai esikaupallinen hankintamenettely (4.2).

Menettelyn ja teknisten eritelmien määrittäminen kuuluu julkisille ostajille. Onnistuneet innovaatiot riippuvat viime kädessä niiden päätöksistä. Seuraava vaihe ei ole kaikille sopiva yleispätevä ratkaisu. Kyseessä ovat pikemminkin joustavat työkalut, joilla haetaan uusia toimintatapoja, jotka EU:n säännöt ovat mahdollistaneet.

4.1.   
  Innovaatioita edistävät työkalut kaikentyyppisiin menettelyihin

Tässä jaksossa kuvataan kaikki käytettävissä olevat vaihtoehdot julkisissa hankinnoissa. Riittää että hankintamenettelyn innovaatiomyönteisyyteen panostetaan melko pienessä määrin sen valmistelussa ja organisoinnissa, jotta sekä julkinen ostaja että toimittajamarkkinat alkavat saada etuja.

4.1.1.   Tarvearviointi

Ennen teknisten eritelmien laatimista julkisten ostajien olisi toteutettava laajamittainen tarpeiden arviointi, jotta ratkaistava ongelma voidaan määritellä. Tämä vaihe voi vaikuttaa tarpeettomalta, sillä julkisen hankintamenettelyn tarkoitus on yleensä ilmiselvä. Tämä on kuitenkin ratkaiseva ajankohta, josta innovaation omaksuminen voi saada alkunsa. Sen sijaan, että pelkästään korvataan vanhentuneet laitteet uusilla samanlaisilla tai uudistetaan umpeutuneet palvelusopimukset, julkinen ostaja tekee toiminnallisen analyysin organisaation ja sen kumppaneiden tai käyttäjien tarpeista ja nimeää mahdolliset ongelmat tai kehittämisalueet. Tällainen analyysi osoittaa, ovatko tähän asti käytetyt laitteet ja palvelut (edelleen) kaikkein tarkoituksenmukaisimpia.

| ESIMERKKI


  JULKISTEN PALVELUIDEN KÄYTTÄJIEN KUUNTELEMINEN:


  Tallinnan älykäs satama


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Vastatakseen kasvavan liikenteen hallinnan aiheuttamaan haasteeseen Tallinnan satamaviranomainen halusi hankkia uuden sähköisen kirjautumisjärjestelmän sekä matkustaja- että rahtiajoneuvoille.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Tarpeiden selvittämiseksi julkinen ostaja teki neljäkymmentä matkustajahaastattelua, kuusi kuljettajahaastattelua, neljä lauttaliikenteen harjoittajien edustajien haastattelua, kaksi ahtauspalveluntarjoajien haastattelua sekä neljä sataman työntekijöiden haastattelua.

  Mikä oli lopputulos?

  Käyttäjien tarpeiden arvioinnin ansiosta julkinen ostaja pystyi hankkimaan innovatiivisen ratkaisun, jolla käsitellään koko matkatapahtuma autojen ja rekkojen osalta alkaen ennakkorekisteröitymisestä aina sisäänkirjautumiseen asti sekä tarjotaan automatisoitu liikenteenhallinta, joka ohjaa ajoneuvot laivaan.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

  http://www.portoftallinn.com/smart-port |
| --- |

ESIMERKKI

JULKISTEN PALVELUIDEN KÄYTTÄJIEN KUUNTELEMINEN:

Tallinnan älykäs satama

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Vastatakseen kasvavan liikenteen hallinnan aiheuttamaan haasteeseen Tallinnan satamaviranomainen halusi hankkia uuden sähköisen kirjautumisjärjestelmän sekä matkustaja- että rahtiajoneuvoille.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Tarpeiden selvittämiseksi julkinen ostaja teki neljäkymmentä matkustajahaastattelua, kuusi kuljettajahaastattelua, neljä lauttaliikenteen harjoittajien edustajien haastattelua, kaksi ahtauspalveluntarjoajien haastattelua sekä neljä sataman työntekijöiden haastattelua.

Mikä oli lopputulos?

Käyttäjien tarpeiden arvioinnin ansiosta julkinen ostaja pystyi hankkimaan innovatiivisen ratkaisun, jolla käsitellään koko matkatapahtuma autojen ja rekkojen osalta alkaen ennakkorekisteröitymisestä aina sisäänkirjautumiseen asti sekä tarjotaan automatisoitu liikenteenhallinta, joka ohjaa ajoneuvot laivaan.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

http://www.portoftallinn.com/smart-port

| ESIMERKKI


  TODELLISTEN TARPEIDEN ARVIOIMINEN SEN SIJAAN, ETTÄ OSTETTAISIIN LISÄÄ SAMAA:


  Maltan siirtyminen pilvipalveluihin


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Tiedontallennuslaitteen elinkaaren lopussa julkiset ostajat tyypillisesti esittävät julkisen tarjouspyynnön samanlaista datapalvelinta koskevasta sopimuksesta. Tämä ei välttämättä ole paras tapa käsitellä nykyisiä tarpeita, jotka voivat olla erilaisia kuin aiemmin.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Maltan hallitus on siirtymässä pilvipalveluihin voidakseen optimoida tiedon tallentamisen valtionhallinnossa. Julkiset ostajat arvioivat tiedontallennustarpeensa eri ominaisuuksien, kuten kapasiteetin, turvallisuuden, eri käyttäjäluokkien (kuten sisäiset käyttäjät, etätyökäyttäjät) pääsyedellytysten ja liikkuvuuden, osalta. Ne voivat myös harkita vaihtoehtoisia ratkaisuja, kuten muiden viranomaisten kanssa jaettuja datakeskuksia tai pilvipalveluratkaisuja. Laitteistosta ja ylläpitokustannuksista saatavien kustannussäästöjen lisäksi pilvipalveluilla parannetaan tietojen siirrettävyyttä ja näin ollen myös työntekijöiden liikkuvuutta.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

  https://procurement.mita.gov.mt/open-calls/t04717-on-premise-private-cloud-enabling-infrastructure-and-software

  (Euroopan rakennerahastoista yhteisrahoitettu hanke) |
| --- |

ESIMERKKI

TODELLISTEN TARPEIDEN ARVIOIMINEN SEN SIJAAN, ETTÄ OSTETTAISIIN LISÄÄ SAMAA:

Maltan siirtyminen pilvipalveluihin

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Tiedontallennuslaitteen elinkaaren lopussa julkiset ostajat tyypillisesti esittävät julkisen tarjouspyynnön samanlaista datapalvelinta koskevasta sopimuksesta. Tämä ei välttämättä ole paras tapa käsitellä nykyisiä tarpeita, jotka voivat olla erilaisia kuin aiemmin.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Maltan hallitus on siirtymässä pilvipalveluihin voidakseen optimoida tiedon tallentamisen valtionhallinnossa. Julkiset ostajat arvioivat tiedontallennustarpeensa eri ominaisuuksien, kuten kapasiteetin, turvallisuuden, eri käyttäjäluokkien (kuten sisäiset käyttäjät, etätyökäyttäjät) pääsyedellytysten ja liikkuvuuden, osalta. Ne voivat myös harkita vaihtoehtoisia ratkaisuja, kuten muiden viranomaisten kanssa jaettuja datakeskuksia tai pilvipalveluratkaisuja. Laitteistosta ja ylläpitokustannuksista saatavien kustannussäästöjen lisäksi pilvipalveluilla parannetaan tietojen siirrettävyyttä ja näin ollen myös työntekijöiden liikkuvuutta.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

https://procurement.mita.gov.mt/open-calls/t04717-on-premise-private-cloud-enabling-infrastructure-and-software

(Euroopan rakennerahastoista yhteisrahoitettu hanke)

Tarpeiden määritteleminen edellyttää riittävän etäisyyden ottamista nykyiseen ratkaisuun, jolloin sitä voidaan arvioida mahdollisimman puolueettomasti. On tärkeää, että muutosten tekemiseen tai nykyisten ratkaisujen täydelliseen korvaamiseen suhtaudutaan avoimin mielin. Joissakin tapauksissa voidaan edellyttää perusteellisia organisatorisia muutoksia, erityisesti jos työnkulku on automatisoitu. Käytännössä tarpeiden arviointi voi johtaa nykytilanteesta poikkeavaan sopimukseen, eli toimitussopimuksen sijaan palvelusopimus taikka toimitusta ja palveluita koskeva sekamuotoinen sopimus voi soveltua paremmin uuteen tekniikkaan tai prosesseihin.

Julkiset ostajat voivat myös seuloa markkinoita mahdollistaakseen uusia suuntauksia tai hyödyntääkseen teknisiä etuja, joista ne eivät vielä ole tietoisia (34). Julkiset ostajat voivat löytää uusia innovatiivisia ratkaisuja julkisten palvelujen tarjoamiseen, palvelutason nostamiseen tai uusien toimintojen lisäämiseen uusien teknologioiden avulla. Julkiset ostajat voivat siis räätälöidä tarpeensa ymmärrettyään markkinat perusteellisesti, jolloin ne voivat myös sisällyttää hankintaprosessiin innovatiivisia ratkaisuja.

Jotta objektiivisuutta voidaan lisätä, tarpeiden arvioinnin voivat julkisen palvelun sopimuksen pohjalta tehdä myös erikoistuneet ulkoiset tahot tai potentiaaliset tarjoajat, joilla on tarvittava asiantuntemus. Suosivan kohtelun välttämiseksi kaikki vaihdetut tiedot olisi julkaistava tai ilmoitettava muille mahdollisille tarjoajille (35). Julkisen palvelun optimoitujen kustannusten ja parantuneen tehokkuuden pitäisi tasapainottaa tällaisen palvelun kustannuksia.

4.1.2.   Alustava markkinakartoitus

Alustavan markkinakartoituksen keskeinen tarkoitus on selvittää nykytilanne ennen hankintamenettelyn käynnistämistä. Innovaatioiden hankinta edellyttää julkiselta ostajalta hyvää valmistautumista. Saadakseen paremman käsityksen merkityksellisistä markkinoista julkiset ostajat voivat olla yhteydessä mahdollisiin toimittajiin alustavien markkinakartoitusten yhteydessä. Niiden avulla voidaan kerätä tietoa erityisesti hintarakenteesta ja markkinoiden valmiuksista. Sopivia innovatiivisia ratkaisuja saattaa olla jo olemassa, tai ne voidaan saada nykyisiä sopeuttamalla tai yhdistämällä. Markkinat saattavat myös pystyä kehittämään innovatiivisen ratkaisun vaadittavassa ajassa, jos niillä on siihen mahdollisuus.

Asianmukainen alustava markkinakartoitus voi auttaa ratkaisemaan toistuvan ongelman, joka on havaittu hankintasääntöjen soveltamisessa, eli puuttuvan tai liian vähäisen aiemmin toteutetun markkinatutkimuksen, mikä johtaa epärealistisiin tai vanhentuneisiin eritelmiin.

Alustava markkinakartoitus voidaan toteuttaa eri muodoissa. Joissakin tapauksissa julkisilla ostajilla saattaa jo olla hyvä käsitys ja yleiskuva markkinoista, joten ne tarvitsevat vain vähän selvennyksiä tai päivityksiä, kun taas toisissa tapauksissa laaja tutkimus voi olla tarpeen, jotta saadaan hankinnan käynnistämiseksi tarvittavat tiedot. Sen vuoksi alustavia markkinakartoituksia varten ei ole olemassa yhtä aina sopivaa lähestymistapaa.

Direktiivin 2014/24/EU 40 artiklassa todetaan, että markkinakartoituksessa voidaan pyytää tai hyväksyä neuvoja riippumattomilta asiantuntijoilta tai viranomaisilta taikka markkinatoimijoilta edellyttäen, että tällaiset neuvot eivät vääristä kilpailua eivätkä riko syrjimättömyyden ja avoimuuden periaatteita.

On olennaisen tärkeää varmistaa, että kaikki markkinakartoituksen aikana toimitetut tiedot asetetaan myös muiden toimijoiden saataville ja että tarjousten jättämiselle annetaan riittävästi aikaa. Julkisilla ostajilla on velvollisuus varmistaa, että kaikkia tarjoajia kohdellaan yhdenvertaisesti hankintamenettelyissä, joten minkään tarjoajan ei pitäisi saada markkinakartoituksesta epäoikeudenmukaista etua eikä millekään tarjoajalle pitäisi aiheutua siitä haittaa.

Alustavan markkinakartoituksen avulla julkinen ostaja voi

| — | löytää luovia ideoita markkinoilta |
| --- | --- |

—

löytää luovia ideoita markkinoilta

| — | määrittää ongelman ratkaisun edellytykset |
| --- | --- |

—

määrittää ongelman ratkaisun edellytykset

| — | luoda markkinaosapuolille mahdollisuuksia tehdä yhteistyötä keskenään ja julkisten ostajien kanssa |
| --- | --- |

—

luoda markkinaosapuolille mahdollisuuksia tehdä yhteistyötä keskenään ja julkisten ostajien kanssa

| — | mitata oman organisaationsa valmiuksia ottaa innovaatioon liittyvä riski. |
| --- | --- |

—

mitata oman organisaationsa valmiuksia ottaa innovaatioon liittyvä riski.

Hyvin tehdyssä markkinakartoitusprosessissa julkinen ostaja voi saada markkinoilta palautetta ehdotetusta hankkeesta, mukaan lukien siihen liittyvien mahdollisuuksien, riskien ja ratkaisujen tarkastelu. Tämän pitäisi lopulta johtaa parhaiden sopimusehtojen määrittelyyn.

Jotta markkinakartoitus voidaan toteuttaa asianmukaisesti, on noudatettava seuraavia vaiheita:

Vaihe 1: Tutkimukset kartoituksen rajausta varten, mukaan lukien

| — | markkinakartoitusprosessin tavoitteet |
| --- | --- |

—

markkinakartoitusprosessin tavoitteet

| — | prosessin odotetut piirteet, kuten tavaroiden/palvelun luokka, onko prosessi avoin innovatiiviselle ratkaisulle ja mahdollisuudet rajat ylittäviin yhteishankintoihin |
| --- | --- |

—

prosessin odotetut piirteet, kuten tavaroiden/palvelun luokka, onko prosessi avoin innovatiiviselle ratkaisulle ja mahdollisuudet rajat ylittäviin yhteishankintoihin

| — | tiedot nykymarkkinoista, mukaan lukien esimerkiksi markkinajohtajat, uudet tulokkaat ja vaihtoehdot |
| --- | --- |

—

tiedot nykymarkkinoista, mukaan lukien esimerkiksi markkinajohtajat, uudet tulokkaat ja vaihtoehdot

| — | tiedot siitä, miten muut ostajat toimivat näillä markkinoilla – sekä julkisen että yksityisen sektorin ostajat |
| --- | --- |

—

tiedot siitä, miten muut ostajat toimivat näillä markkinoilla – sekä julkisen että yksityisen sektorin ostajat

| — | hankintahankkeen erilaiset rajoitukset (esimerkiksi aikataulu, olemassa olevat tarvikkeet, sisäiset prosessit ja kustannukset sekä budjettirajoitukset) |
| --- | --- |

—

hankintahankkeen erilaiset rajoitukset (esimerkiksi aikataulu, olemassa olevat tarvikkeet, sisäiset prosessit ja kustannukset sekä budjettirajoitukset)

| — | mitkä ovat hankintahankkeen keskeiset sisäiset sidosryhmät (kuten julkiset hankkijat, tekniset asiantuntijat tai loppukäyttäjät) |
| --- | --- |

—

mitkä ovat hankintahankkeen keskeiset sisäiset sidosryhmät (kuten julkiset hankkijat, tekniset asiantuntijat tai loppukäyttäjät)

Rajauksen avulla julkinen ostaja voi yksilöidä parhaan mahdollisen alustavan markkinakartoituksen ja yleisellä tasolla tärkeimmät aiheet, joita käsitellään tulevissa haastatteluissa tai tapaamisissa. Ostaja päättää, minkälaisesta markkinakartoituksesta on hyötyä, esimerkiksi verkkokyselystä, ”tapaa ostaja” -tilaisuuksista (ryhmä- tai yksittäistapaamiset), verkkotapaamisista tai fyysisistä tapaamisista, hackathoneista tai haasteista.

Vaihe 2: Markkinakartoituksen valmistelu

| — | Ostaja voi pyytää toimittajilta palautetta julkaisemalla tietopyynnön sähköisillä hankinta-alustoilla, ostajan verkkosivustolla tai erikoistuneilla verkkosivustoilla tai ottamalla yhteyttä mahdollisiin toimittajiin erityisten foorumien kautta. Kaikki nämä aloitteet voivat auttaa laajentamaan toimijaryhmää, jolla on mahdollisuus tehdä innovatiivisia ideoitaan ja/tai ratkaisujaan tunnetuksi ennen teknisten eritelmien laatimista.
  Hyödyllinen työkalu on ennakkoilmoitus, jota voidaan käyttää tähän tarkoitukseen eli kartoituksen viralliseen mainostamiseen. |
| --- | --- |

—

Ostaja voi pyytää toimittajilta palautetta julkaisemalla tietopyynnön sähköisillä hankinta-alustoilla, ostajan verkkosivustolla tai erikoistuneilla verkkosivustoilla tai ottamalla yhteyttä mahdollisiin toimittajiin erityisten foorumien kautta. Kaikki nämä aloitteet voivat auttaa laajentamaan toimijaryhmää, jolla on mahdollisuus tehdä innovatiivisia ideoitaan ja/tai ratkaisujaan tunnetuksi ennen teknisten eritelmien laatimista.

Hyödyllinen työkalu on ennakkoilmoitus, jota voidaan käyttää tähän tarkoitukseen eli kartoituksen viralliseen mainostamiseen.

Vaihe 3: Haastattelujen tai tapaamisten valmistelu ja toteutus

| — | Haastattelun tai tapaamisen valmistelu on tärkeä vaihe prosessissa ja yksi sen onnistumisen avaimista: ostajan on kerättävä mahdollisimman paljon tietoa tarpeen määrittämiseksi ja hankkeen pohjustamiseksi. Valmistelu voidaan toteuttaa haastatteluruudukon muodossa. Sen avulla voidaan valvoa ajatustenvaihtoa ja vertailla toimittajien antamia vastauksia (ks. kyselylomakkeen malli liitteessä III). Haastatteluruudukko voidaan lähettää toimittajille ennen tapaamista. |
| --- | --- |

—

Haastattelun tai tapaamisen valmistelu on tärkeä vaihe prosessissa ja yksi sen onnistumisen avaimista: ostajan on kerättävä mahdollisimman paljon tietoa tarpeen määrittämiseksi ja hankkeen pohjustamiseksi. Valmistelu voidaan toteuttaa haastatteluruudukon muodossa. Sen avulla voidaan valvoa ajatustenvaihtoa ja vertailla toimittajien antamia vastauksia (ks. kyselylomakkeen malli liitteessä III). Haastatteluruudukko voidaan lähettää toimittajille ennen tapaamista.

| — | Toimittajia voidaan pyytää vastaamaan kysymyksiin sähköpostitse, sähköisellä kyselylomakkeella, puhelimitse tai henkilökohtaisessa tapaamisessa (katso toimittajakutsun malli liitteessä II). Ostaja varmistaa, että kaikille toimittajille annetaan samat tiedot. |
| --- | --- |

—

Toimittajia voidaan pyytää vastaamaan kysymyksiin sähköpostitse, sähköisellä kyselylomakkeella, puhelimitse tai henkilökohtaisessa tapaamisessa (katso toimittajakutsun malli liitteessä II). Ostaja varmistaa, että kaikille toimittajille annetaan samat tiedot.

| — | Kaikissa henkilökohtaisissa tapaamisissa ostajan on varmistettava, että paikalla on vähintään kaksi henkilöä, ja pidettävä yksityiskohtaista pöytäkirjaa. |
| --- | --- |

—

Kaikissa henkilökohtaisissa tapaamisissa ostajan on varmistettava, että paikalla on vähintään kaksi henkilöä, ja pidettävä yksityiskohtaista pöytäkirjaa.

Vaihe 4: Tulosten käyttäminen

| — | Markkinakartoituksesta kannattaa pitää tarkasti kirjaa. Ostajan tulee kokouksen aikana merkitä muistiin kaikki tärkeät seikat, ratkaisut ja ennen kaikkea tiedot, jotka ostaja antaa toimittajalle. Tapaamisen jälkeen jokaisesta yksittäisestä keskustelusta laaditaan raportti, jonka avulla ostaja voi tutkia ajatustenvaihtoa jälkikäteen mahdollisimman tehokkaasti. |
| --- | --- |

—

Markkinakartoituksesta kannattaa pitää tarkasti kirjaa. Ostajan tulee kokouksen aikana merkitä muistiin kaikki tärkeät seikat, ratkaisut ja ennen kaikkea tiedot, jotka ostaja antaa toimittajalle. Tapaamisen jälkeen jokaisesta yksittäisestä keskustelusta laaditaan raportti, jonka avulla ostaja voi tutkia ajatustenvaihtoa jälkikäteen mahdollisimman tehokkaasti.

| — | Markkinakartoituksen lopuksi on tärkeää laatia tiivistelmäraportti, jossa selvennetään kaikkein hyödyllisimpiä tietoja ja joka auttaa virallistamaan lopullisen hankintastrategian (esimerkiksi hankintamenettelyn valinta, valintaperusteiden valinta ja etsittävän ratkaisun toimivuuteen liittyvät näkökohdat). |
| --- | --- |

—

Markkinakartoituksen lopuksi on tärkeää laatia tiivistelmäraportti, jossa selvennetään kaikkein hyödyllisimpiä tietoja ja joka auttaa virallistamaan lopullisen hankintastrategian (esimerkiksi hankintamenettelyn valinta, valintaperusteiden valinta ja etsittävän ratkaisun toimivuuteen liittyvät näkökohdat).

| — | Tärkeää on myös se, että ostaja toteuttaa tarjouskilpailun käynnistämisen yhteydessä kaikki tarvittavat asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että alustavissa markkinakartoituksissa mukana olleiden talouden toimijoiden osallistuminen ei vääristä kilpailua. |
| --- | --- |

—

Tärkeää on myös se, että ostaja toteuttaa tarjouskilpailun käynnistämisen yhteydessä kaikki tarvittavat asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että alustavissa markkinakartoituksissa mukana olleiden talouden toimijoiden osallistuminen ei vääristä kilpailua.

| ESIMERKKI


  PÄÄSTÖTTÖMIÄ RAKENNUSTYÖMAITA KOSKEVA KAUPUNGIN JA MARKKINOIDEN YHTEISTYÖ:


  Innovatiivinen lähestymistapa liikkuvien työkoneiden hankintaan Kööpenhaminassa


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Kööpenhaminan kaupunki pyrki kunnianhimoisten ilmastotavoitteidensa mukaisesti minimoimaan rakennusalaan liittyvät hiilipäästöt. Rakennustyömaat häiritsevät tunnetusti kaupunkikeskuksia työmaan raskaisiin koneisiin liittyvän melun, pölyn ja kaasupäästöjen takia.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Kööpenhaminassa järjestettiin kartoitusvuoropuheluja, joissa testattiin markkinoiden valmiutta käyttää fossiilittomia ja päästöttömiä koneita. Markkinoilta saatu palaute muokkasi kaupungin strategisia hankintoja ja pilottisuunnitelmia kestävämpiin rakennuskoneisiin siirtymiseksi. Kööpenhaminassa muodostettiin päästöttömiä rakennustyömaita käsittelevä yhteistyöfoorumi koko arvoketjun sidosryhmien kanssa ja pilotoitiin useiden pienten sähkökoneiden käyttöä tarjouksiin sisällytettyjen vähimmäisvaatimusten avulla.

  Mikä oli lopputulos?

  Kööpenhaminassa siirrytään asteittain kohti päästöttömiä rakennustyömaita pilotoimalla ja kehittämällä kaupungin hankintamenettelyä koskevaa lähestymistapaa. Kaupunki on perustanut pidemmän aikavälin ”luottamuskumppanuuksia” toimittajien kanssa tasapainottaakseen niiden alkuperäisiä investointeja innovatiivisiin koneisiin. Kööpenhamina tekee myös yhteistyötä muiden kunnianhimoisten kaupunkien kanssa päästöttömien rakennustyömaiden hankinnoissa Euroopan komission rahoittamassa ”Big Buyers” -aloitteen työryhmässä. |
| --- |

ESIMERKKI

PÄÄSTÖTTÖMIÄ RAKENNUSTYÖMAITA KOSKEVA KAUPUNGIN JA MARKKINOIDEN YHTEISTYÖ:

Innovatiivinen lähestymistapa liikkuvien työkoneiden hankintaan Kööpenhaminassa

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Kööpenhaminan kaupunki pyrki kunnianhimoisten ilmastotavoitteidensa mukaisesti minimoimaan rakennusalaan liittyvät hiilipäästöt. Rakennustyömaat häiritsevät tunnetusti kaupunkikeskuksia työmaan raskaisiin koneisiin liittyvän melun, pölyn ja kaasupäästöjen takia.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Kööpenhaminassa järjestettiin kartoitusvuoropuheluja, joissa testattiin markkinoiden valmiutta käyttää fossiilittomia ja päästöttömiä koneita. Markkinoilta saatu palaute muokkasi kaupungin strategisia hankintoja ja pilottisuunnitelmia kestävämpiin rakennuskoneisiin siirtymiseksi. Kööpenhaminassa muodostettiin päästöttömiä rakennustyömaita käsittelevä yhteistyöfoorumi koko arvoketjun sidosryhmien kanssa ja pilotoitiin useiden pienten sähkökoneiden käyttöä tarjouksiin sisällytettyjen vähimmäisvaatimusten avulla.

Mikä oli lopputulos?

Kööpenhaminassa siirrytään asteittain kohti päästöttömiä rakennustyömaita pilotoimalla ja kehittämällä kaupungin hankintamenettelyä koskevaa lähestymistapaa. Kaupunki on perustanut pidemmän aikavälin ”luottamuskumppanuuksia” toimittajien kanssa tasapainottaakseen niiden alkuperäisiä investointeja innovatiivisiin koneisiin. Kööpenhamina tekee myös yhteistyötä muiden kunnianhimoisten kaupunkien kanssa päästöttömien rakennustyömaiden hankinnoissa Euroopan komission rahoittamassa ”Big Buyers” -aloitteen työryhmässä.

| ESIMERKKI


  PÄÄSTÖTTÖMIEN TUOTTEIDEN JA PALVELUJEN TUOTTAMISTA KOSKEVA KAUPUNGIN JA MARKKINOIDEN YHTEISTYÖ:


  Tuotteiden ja palveluiden toimitustavan muuttaminen Oslossa


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Oslon kaupungin tavoitteena on vähentää hiilidioksidipäästöjä 95 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Tutkimukset osoittivat, että merkittävä osa kaupungin liikenne- ja pakokaasupäästöistä oli peräisin ajoneuvoista, jotka toimittivat kaupungin hallinnolle joko tuotteita tai palveluja (kuten putkistoja, ikkunoiden puhdistusta, kunnossapitoa ja jätehuoltoa).

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Kaupungin hallinto toteutti vuosina 2018 ja 2019 markkinakartoitusohjelman kaupungin palveluntarjoajien kanssa. Ohjelmaan sisältyi silloisten toimittajien yksilöllisiä haastatteluja, toimittajille tehty kysely ja yhteinen vuoropuhelutapahtuma, joiden tavoitteena oli ymmärtää mahdollisia tapoja saavuttaa päästöttömiä toimitusvaihtoehtoja lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Reaktiot olivat erittäin myönteisiä, ja markkinat osoittivat selkeästi, että toimijat olivat kiinnostuneita ja pystyivät siirtymään kohti päästöttömiä toimituksia, jos asiakkaat, kuten kaupungin hallinto, toivoivat sitä selkeästi ja johdonmukaisesti.
  Saatujen vastausten perusteella toteutettiin joukko pilottihankintatoimia, joissa asetettiin arviointivaiheessa etusijalle päästöttömien ajoneuvojen käyttö palvelujen tuottamisessa. Tulokset olivat jopa odotettua paremmat.

  Mikä oli lopputulos?

  Oslo on nyt julkaissut päästöttömien toimitusten hankintaohjeet käytettäviksi kaikissa kaupungin hankintasopimuksissa. Ohjeisiin sisältyvät vähimmäisvaatimukset käytettäville ajoneuvoille sekä päästöttömien ajoneuvojen käyttöä koskevat myöntämisperusteet ja mahdollisuus ottaa ne käyttöön palvelujen tuottamisen osalta sopimuksen voimassaoloaikana. Ohjeita päivitetään säännöllisesti.
  Vuonna 2020 Kööpenhaminassa, Helsingissä ja Trondheimissa otettiin ensimmäistä kertaa käyttöön täysin fossiilittomia rakennustyömaita. Amsterdam, Bryssel, Budapest ja Wien ovat parhaillaan määrittämässä sopivia pilottikohteita testatakseen ensimmäisiä fossiilittomia ja/tai päästöttömiä rakennustyömaitaan. Levittämällä tätä aloitetta kaikkiin näihin kaupunkeihin voidaan auttaa talouden toimijoita kehittämään innovatiivisia ratkaisuja keskeisessä teollisessa ekosysteemissä (rakentaminen), jossa julkiset ostajat ovat ratkaisevia sijoittajia.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

  http://www.buyzet.eu/wp-content/uploads/2019/05/POLIS_BUYZET-Handbook_EN_web.pdf |
| --- |

ESIMERKKI

PÄÄSTÖTTÖMIEN TUOTTEIDEN JA PALVELUJEN TUOTTAMISTA KOSKEVA KAUPUNGIN JA MARKKINOIDEN YHTEISTYÖ:

Tuotteiden ja palveluiden toimitustavan muuttaminen Oslossa

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Oslon kaupungin tavoitteena on vähentää hiilidioksidipäästöjä 95 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Tutkimukset osoittivat, että merkittävä osa kaupungin liikenne- ja pakokaasupäästöistä oli peräisin ajoneuvoista, jotka toimittivat kaupungin hallinnolle joko tuotteita tai palveluja (kuten putkistoja, ikkunoiden puhdistusta, kunnossapitoa ja jätehuoltoa).

Mitä tehtiin eri tavalla?

Kaupungin hallinto toteutti vuosina 2018 ja 2019 markkinakartoitusohjelman kaupungin palveluntarjoajien kanssa. Ohjelmaan sisältyi silloisten toimittajien yksilöllisiä haastatteluja, toimittajille tehty kysely ja yhteinen vuoropuhelutapahtuma, joiden tavoitteena oli ymmärtää mahdollisia tapoja saavuttaa päästöttömiä toimitusvaihtoehtoja lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Reaktiot olivat erittäin myönteisiä, ja markkinat osoittivat selkeästi, että toimijat olivat kiinnostuneita ja pystyivät siirtymään kohti päästöttömiä toimituksia, jos asiakkaat, kuten kaupungin hallinto, toivoivat sitä selkeästi ja johdonmukaisesti.

Saatujen vastausten perusteella toteutettiin joukko pilottihankintatoimia, joissa asetettiin arviointivaiheessa etusijalle päästöttömien ajoneuvojen käyttö palvelujen tuottamisessa. Tulokset olivat jopa odotettua paremmat.

Mikä oli lopputulos?

Oslo on nyt julkaissut päästöttömien toimitusten hankintaohjeet käytettäviksi kaikissa kaupungin hankintasopimuksissa. Ohjeisiin sisältyvät vähimmäisvaatimukset käytettäville ajoneuvoille sekä päästöttömien ajoneuvojen käyttöä koskevat myöntämisperusteet ja mahdollisuus ottaa ne käyttöön palvelujen tuottamisen osalta sopimuksen voimassaoloaikana. Ohjeita päivitetään säännöllisesti.

Vuonna 2020 Kööpenhaminassa, Helsingissä ja Trondheimissa otettiin ensimmäistä kertaa käyttöön täysin fossiilittomia rakennustyömaita. Amsterdam, Bryssel, Budapest ja Wien ovat parhaillaan määrittämässä sopivia pilottikohteita testatakseen ensimmäisiä fossiilittomia ja/tai päästöttömiä rakennustyömaitaan. Levittämällä tätä aloitetta kaikkiin näihin kaupunkeihin voidaan auttaa talouden toimijoita kehittämään innovatiivisia ratkaisuja keskeisessä teollisessa ekosysteemissä (rakentaminen), jossa julkiset ostajat ovat ratkaisevia sijoittajia.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

http://www.buyzet.eu/wp-content/uploads/2019/05/POLIS_BUYZET-Handbook_EN_web.pdf

| ESIMERKKI


  KESTÄVÄN PÄIVÄKODIN RAKENTAMINEN:


  Yhteistyö markkinoiden kanssa ympäristömerkin edellytysten noudattamiseksi


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Hyvinkään kunta halusi yhdistää kuntastrategiassaan määritellyt ympäristötavoitteet varhaiskasvatuslain mukaisen terveellisen ja turvallisen oppimisympäristön luomiseen lapsille. Tässä yhteydessä kunta päätti pyrkiä siihen, että uusi päiväkoti saisi ensimmäisenä ympäristömerkin.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Koska asetettavat vaatimukset olivat luonteeltaan innovatiivisia, kunta päätti kartoittaa markkinoita varhaisessa vaiheessa selvittääkseen, minkälaisia vaihtoehtoja oli olemassa. Kansallisessa hankintaportaalissa julkaistiin tietopyyntö, jota seurasivat yksityiskohtaisempi kysely ja kyselyyn vastanneiden toimittajien yksilölliset haastattelut.

  Mikä oli lopputulos?

  Markkinakartoitus osoitti, että markkinat pystyvät tarjoamaan ympäristömerkityn päiväkodin. Se antoi myös markkinoille riittävästi aikaa laadukkaiden tarjousten valmisteluun. Ympäristömerkin vaatimukset määritettiin tarjouseritelmissä. Vaatimustenmukaisia tarjouksia saatiin lopulta viisi, ja niissä määritetyt kustannukset olivat paljon odotettua pienemmät. Tämän seurauksena kunta voitti vuonna 2017 kestävälle hankinnalle myönnettävän Procura+-palkinnon.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla seuraavassa osoitteessa:

  https://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue75_Case_Study_150_Hyvinkaa.pdf
  https://procuraplus.org/dev/awards/awards-2017/ |
| --- |

ESIMERKKI

KESTÄVÄN PÄIVÄKODIN RAKENTAMINEN:

Yhteistyö markkinoiden kanssa ympäristömerkin edellytysten noudattamiseksi

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Hyvinkään kunta halusi yhdistää kuntastrategiassaan määritellyt ympäristötavoitteet varhaiskasvatuslain mukaisen terveellisen ja turvallisen oppimisympäristön luomiseen lapsille. Tässä yhteydessä kunta päätti pyrkiä siihen, että uusi päiväkoti saisi ensimmäisenä ympäristömerkin.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Koska asetettavat vaatimukset olivat luonteeltaan innovatiivisia, kunta päätti kartoittaa markkinoita varhaisessa vaiheessa selvittääkseen, minkälaisia vaihtoehtoja oli olemassa. Kansallisessa hankintaportaalissa julkaistiin tietopyyntö, jota seurasivat yksityiskohtaisempi kysely ja kyselyyn vastanneiden toimittajien yksilölliset haastattelut.

Mikä oli lopputulos?

Markkinakartoitus osoitti, että markkinat pystyvät tarjoamaan ympäristömerkityn päiväkodin. Se antoi myös markkinoille riittävästi aikaa laadukkaiden tarjousten valmisteluun. Ympäristömerkin vaatimukset määritettiin tarjouseritelmissä. Vaatimustenmukaisia tarjouksia saatiin lopulta viisi, ja niissä määritetyt kustannukset olivat paljon odotettua pienemmät. Tämän seurauksena kunta voitti vuonna 2017 kestävälle hankinnalle myönnettävän Procura+-palkinnon.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla seuraavassa osoitteessa:

https://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue75_Case_Study_150_Hyvinkaa.pdf

https://procuraplus.org/dev/awards/awards-2017/

| ESIMERKKI


  EIC:N ”ePITCHING WITH PROCURERS”, AIHEENA COVID-19:


  Yhteisten ratkaisujen etsiminen yhdessä (hankinnat Euroopan innovaatioekosysteemissä)

  Euroopan innovaationeuvosto (EIC) kokosi kokonaan verkossa järjestettyyn tapahtumaan yli 50 julkista ja yksityistä hankkijaa, viisi eurooppalaista yritystä ja yli 20 EIC:n tukemaa pk-yritystä. Kyseessä oli covid-19-ratkaisuille omistettu ensimmäinen ”ePitching with Procurers” -tapahtuma.
  Sekä julkisen että yksityisen sektorin hankkijoilla ja pk-yrityksillä oli mahdollisuus esitellä tarpeitaan ja niihin liittyviä ratkaisuja ja jatkaa yksityiskohtiin iltapäivällä järjestetyissä yksittäistapaamisissa.
  Tapahtumassa järjestettiin kaksi eri tilaisuutta, joissa pk-yritykset esittelivät lääkinnällisiin laitteisiin ja uusiin innovatiivisiin bioteknologiasovelluksiin liittyviä ratkaisujaan. Kunkin tilaisuuden päätteeksi osallistujat saivat valita parhaan esityksen.
  Tämä tapahtuma korosti, että on tärkeää luoda synergioita pk-yritysten ja hankkijoiden välille.
  https://ec.europa.eu/easme/en/news/eic-epitching-procurers-covid19-finding-common-solutions-together |
| --- |

ESIMERKKI

EIC:N ”ePITCHING WITH PROCURERS”, AIHEENA COVID-19:

Yhteisten ratkaisujen etsiminen yhdessä (hankinnat Euroopan innovaatioekosysteemissä)

Euroopan innovaationeuvosto (EIC) kokosi kokonaan verkossa järjestettyyn tapahtumaan yli 50 julkista ja yksityistä hankkijaa, viisi eurooppalaista yritystä ja yli 20 EIC:n tukemaa pk-yritystä. Kyseessä oli covid-19-ratkaisuille omistettu ensimmäinen ”ePitching with Procurers” -tapahtuma.

Sekä julkisen että yksityisen sektorin hankkijoilla ja pk-yrityksillä oli mahdollisuus esitellä tarpeitaan ja niihin liittyviä ratkaisuja ja jatkaa yksityiskohtiin iltapäivällä järjestetyissä yksittäistapaamisissa.

Tapahtumassa järjestettiin kaksi eri tilaisuutta, joissa pk-yritykset esittelivät lääkinnällisiin laitteisiin ja uusiin innovatiivisiin bioteknologiasovelluksiin liittyviä ratkaisujaan. Kunkin tilaisuuden päätteeksi osallistujat saivat valita parhaan esityksen.

Tämä tapahtuma korosti, että on tärkeää luoda synergioita pk-yritysten ja hankkijoiden välille.

https://ec.europa.eu/easme/en/news/eic-epitching-procurers-covid19-finding-common-solutions-together

4.1.3.   Valinnaisten kenttien käyttäminen vakiolomakkeissa

Julkisten ostajien on 25. lokakuuta 2023 alkaen täytettävä uudet ja päivitetyt vakiolomakkeet (36), joiden avulla he voivat antaa tietoa innovaatiohankintojen käytöstä. Päivitetyt vakiolomakkeet sisältävät valinnaisen kentän, jossa julkiset ostajat voivat ilmoittaa, että hankintamenettelyssä hankitaan innovatiivisia tavaroita, urakoita tai palveluja. Täyttämällä tämän valinnaisen kentän julkiset ostajat voivat edesauttaa tarkempien tietojen keräämistä ja analysointia innovatiivisten hankintojen käyttämisestä omassa maassaan ja koko EU:ssa.

Sähköisten lomakkeiden hyvä toteutus on investointi. Siihen on varattava riittävästi aikaa ja resursseja, mutta se säästää myöhemmin huomattavasti aikaa kaikilta täytäntöönpanijoilta ja käyttäjiltä. Erityisesti aiemmista vakiolomakkeista poiketen tarkoituksena on, että sähköiset hankintajärjestelmät täyttävät käyttäjien sijasta automaattisesti suuren osan sähköisistä lomakkeista, mikä vähentää merkittävästi hallinnollista rasitusta.

Sähköiset lomakkeet voidaan räätälöidä vastaamaan kansallisiin tarpeisiin. Kyseisen prosessin ja vaihtoehtojen ymmärtämiseksi paremmin voi tutustua sähköisiä lomakkeita koskevan politiikan täytäntöönpano-oppaaseen (37).

4.1.4.   Tekniset eritelmät

Soveltuvalla markkinakartoituksella julkiset ostajat saavat paremman käsityksen nykyisistä ratkaisuista – niiden parametreista, erityisominaisuuksista ja mitattavissa olevista indikaattoreista. Tämä voi auttaa niitä parantamaan teknisten eritelmien laatimista, jolloin tehokkaimmat ja innovatiivisimmat ratkaisut, myös täysin uudet, voivat olla mukana kilpailussa ja tuoda julkiselle ostajalle parhaat edut. Käytännössä tämä tarkoittaa, että julkiset ostajat voivat laatia tekniset eritelmät kuvailevasti tai toiminnallisesti. Kummallakin menetelmällä on etunsa: toiminnalliset vaatimukset ovat kuitenkin selvästi innovaatioystävällisemmät.

4.1.4.1.   Kuvailevat vaatimukset

Kuvailevat tekniset eritelmät eivät kovinkaan todennäköisesti tuota markkinoilta innovatiivista ratkaisua. Parhaimmillaankin ne kuvastavat markkinoiden nykyisiä valmiuksia. Jos kuvailevissa teknisissä eritelmissä pyritään nyt markkinoilla saatavilla olevaa tarjontaa pidemmälle, julkinen ostaja ei välttämättä saa lainkaan vastausta.

Kuvailevat tekniset eritelmät eivät välttämättä ole riittävän laajoja, jotta reilu kilpailu olisi mahdollista eri tyyppiseen tekniikkaan, prosesseihin tai sovelluksiin perustuvien ratkaisujen välillä. Tietyn ratkaisun suosimiseen on suuri riski. Tämä voi vaarantaa julkisen hankintamenettelyn uudelleentarkastelupyyntöjen vuoksi. On näin ollen erityisesti julkisten ostajien edun mukaista, että nykytilanne tarkistetaan ennen eritelmien laatimista soveltuvalla alustavalla markkinakartoituksella.

Kuvailevissa teknisissä eritelmissä julkinen ostaja määrittelee yksityiskohtaisesti ratkaisun ja kantaa täyden vastuun sen laadusta ja suorituskyvystä. Osa talouden toimijoista voi tehdä tarjouksen ratkaisusta, joka merkittävästi ylittää kuvailevan teknisen eritelmän vähimmäisvaatimukset. Tämä on kuitenkin epätodennäköistä: halvempi ratkaisu, joka on vähemmän innovatiivinen mutta täyttää edelleen vähimmäisvaatimukset, menestyy todennäköisesti paremmin. Tämä jättää vain vähän liikkumavaraa innovoinnille hinta-laatusuhteeseen perustuvassa kilpailussa.

Kuvailevat tekniset eritelmät ovat näin ollen parhaat tapauksissa, joissa hankintaviranomainen on täysin tietoinen markkinapotentiaalista. Myös tällaisissa tapauksissa halutun tuloksen saavuttamista voi edistää se, että osa suorituskyvystä jätetään innovointiprosessille avoimeksi.

| ESIMERKKI


  KUVAILEVAN ERITELMÄN ONNISTUNUT KÄYTTÖ:


  Bilbaon Guggenheim-museon rakentaminen


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Bilbaon Guggenheim-museo on yksi Euroopan tunnetuimmista rakennuksista. Arkkitehti Frank Gehryn yksityiskohtaisissa teknisissä eritelmissä kuvattiin tarkka muoto, koko ja käytettävät materiaalit. Rakennuksen vaikein osa oli kaareva titaanikatto, jonka muodon ja värin on kestettävä auringon ja tuulen vaikutusta.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Jotta tämä arkkitehtoninen saavutus olisi mahdollinen ja jotta se voitaisiin toimittaa eritelmien mukaisena ja sekä aikataulun että rajoitteiden mukaisesti, urakoitsijat käyttivät innovaatioita tuotanto- ja rakentamisprosessissa. Ne käyttivät ilmailu- ja avaruusteollisuutta varten kehitettyä edistynyttä ohjelmistoa titaanipaneeleiden koon laskemiseen ja niiden leikkaamiseen ja taittamiseen.

  Mikä oli lopputulos?

  Suunnittelu-, tuotanto- ja rakennusprosessien digitointi ja erityisohuiden titaanipaneelien käyttö mullistivat rakennusalaa. Sen kautta titaanikaton leikannut ja toimittanut yritys sai maailmanlaajuista tunnustusta ja menestystä.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

  https://www.guggenheim-bilbao.eus/en/the-building/the-construction
  http://www.gastdoz.arch.ethz.ch/pmeyer/Infos/Pollalis/case_Guggenheim.pdf |
| --- |

ESIMERKKI

KUVAILEVAN ERITELMÄN ONNISTUNUT KÄYTTÖ:

Bilbaon Guggenheim-museon rakentaminen

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Bilbaon Guggenheim-museo on yksi Euroopan tunnetuimmista rakennuksista. Arkkitehti Frank Gehryn yksityiskohtaisissa teknisissä eritelmissä kuvattiin tarkka muoto, koko ja käytettävät materiaalit. Rakennuksen vaikein osa oli kaareva titaanikatto, jonka muodon ja värin on kestettävä auringon ja tuulen vaikutusta.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Jotta tämä arkkitehtoninen saavutus olisi mahdollinen ja jotta se voitaisiin toimittaa eritelmien mukaisena ja sekä aikataulun että rajoitteiden mukaisesti, urakoitsijat käyttivät innovaatioita tuotanto- ja rakentamisprosessissa. Ne käyttivät ilmailu- ja avaruusteollisuutta varten kehitettyä edistynyttä ohjelmistoa titaanipaneeleiden koon laskemiseen ja niiden leikkaamiseen ja taittamiseen.

Mikä oli lopputulos?

Suunnittelu-, tuotanto- ja rakennusprosessien digitointi ja erityisohuiden titaanipaneelien käyttö mullistivat rakennusalaa. Sen kautta titaanikaton leikannut ja toimittanut yritys sai maailmanlaajuista tunnustusta ja menestystä.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

https://www.guggenheim-bilbao.eus/en/the-building/the-construction

http://www.gastdoz.arch.ethz.ch/pmeyer/Infos/Pollalis/case_Guggenheim.pdf

4.1.4.2.   Toiminnalliset vaatimukset

Kun tekniset eritelmät esitetään toiminnallisten vaatimusten kautta, vastuu parempien tulosten saavuttamisesta siirtyy markkinoille. Julkinen ostaja asettaa vähimmäisvaatimukset, jotta voidaan välttää suorituskyvyltään vilpillisen heikot tarjoukset, mutta ei anna ilmeisen tarkkaa ohjetta siitä, millä keinoin haluttu tulos olisi saavutettava. Talouden toimijat voivat hyödyntää avoimuutta ja joustavuutta saavuttaakseen optimaalisen suorituskyvyn.

Sopivien toiminnallisten vaatimusten ja niiden arviointiperusteiden laatiminen on kuitenkin edelleen haaste, johon vastaamista markkinapotentiaalin ja sopivimman tekniikan hyvä tuntemus voi auttaa. Tällainen tuntemus on olennaisen tärkeää asetettaessa kunnianhimoisia mutta realistisia vaatimuksia, ja sitä voidaan hankkia alustavaa markkinakartoitusta käyttämällä.

Voitaisiin perustaa alusta, jossa julkiset ostajat ja talouden toimijat voivat jakaa kokemuksiaan toiminnallisista teknisistä eritelmistä ja myöntämisperusteista ja esittää niitä koskevia huomioita ja arvioita (38). Vaikka tietokanta ei sisältäisi oikeudellisesti ”luodinkestävää” tietoa, monet käyttäjät ovat osoittaneet kiinnostusta tätä inspiraation lähdettä kohtaan.

| ESIMERKKI


  HANKINNAN PAINOPISTEEN MUUTTAMINEN:


  Italian kansallisen hankintaelimen toiminnallinen lähestymistapa


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Tavoitteena on parantaa onnistumisen mahdollisuuksia, kun hankinnan eritelmät perustuvat saavutettavaan tavoitteeseen eivätkä keinoihin sen saavuttamiseksi.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Italian kansallinen keskushankintaelin CONSIP on lähestynyt innovointia toiminnallisesta näkökulmasta. Sen sijaan, että se hankkisi lämmitys- tai jäähdytysjärjestelmiä, se ostaa asiakkailleen ”lämpötilan”. Tarjouseritelmissä edellytetään, että toimittajat takaavat ennalta määritellyn mukavuustason, energiansäästöt ja hiilidioksidipäästöjen vähentämisen. Eritelmiin sisältyy sisälämpötila, joka rakennuksissa halutaan saavuttaa, sähköisten mittareiden asentaminen sisälämpötilan jatkuvaa seurantaa varten, lämmitys- ja energiapalveluiden optimaalisen kulutustason arviointi sekä jokaisen rakennuksen energiakatselmukset. Sopimus sisältää suorituskykyä koskevan lausekkeen, joka edellyttää energiansäästön vähimmäismäärää.

  Mikä oli lopputulos?

  Puitesopimuksen nojalla on säästetty energiaa kuusitoistakertaisesti vaadittuun vähimmäismäärään nähden.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

  http://www.sppregions.eu/fileadmin/user_upload/Resources/POBS_Best_Practice_Report.pdf
  http://www.consip.it/media/news-e-comunicati/consip-vince-il-premio-european-energy-service-award |
| --- |

ESIMERKKI

HANKINNAN PAINOPISTEEN MUUTTAMINEN:

Italian kansallisen hankintaelimen toiminnallinen lähestymistapa

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Tavoitteena on parantaa onnistumisen mahdollisuuksia, kun hankinnan eritelmät perustuvat saavutettavaan tavoitteeseen eivätkä keinoihin sen saavuttamiseksi.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Italian kansallinen keskushankintaelin CONSIP on lähestynyt innovointia toiminnallisesta näkökulmasta. Sen sijaan, että se hankkisi lämmitys- tai jäähdytysjärjestelmiä, se ostaa asiakkailleen ”lämpötilan”. Tarjouseritelmissä edellytetään, että toimittajat takaavat ennalta määritellyn mukavuustason, energiansäästöt ja hiilidioksidipäästöjen vähentämisen. Eritelmiin sisältyy sisälämpötila, joka rakennuksissa halutaan saavuttaa, sähköisten mittareiden asentaminen sisälämpötilan jatkuvaa seurantaa varten, lämmitys- ja energiapalveluiden optimaalisen kulutustason arviointi sekä jokaisen rakennuksen energiakatselmukset. Sopimus sisältää suorituskykyä koskevan lausekkeen, joka edellyttää energiansäästön vähimmäismäärää.

Mikä oli lopputulos?

Puitesopimuksen nojalla on säästetty energiaa kuusitoistakertaisesti vaadittuun vähimmäismäärään nähden.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

http://www.sppregions.eu/fileadmin/user_upload/Resources/POBS_Best_Practice_Report.pdf

http://www.consip.it/media/news-e-comunicati/consip-vince-il-premio-european-energy-service-award

4.1.5.   Vaihtoehdot

Julkiset ostajat voivat sallia tarjousten vaihtoehdot: tarjoukseen voidaan vaihtoehtoisten tekniikoiden tai prosessien pohjalta liittää yksi tai useampia vaihtoehtoisia ratkaisuja, jotka tarkoin vastaavat teknisiä eritelmiä. Toimittajat voivat perinteisen ”turvallisen” ratkaisun lisäksi ehdottaa innovatiivisempaa ratkaisua. Tällainen voi herättää julkisten ostajien mielenkiinnon kustannusten, laadun tai joustavuuden osalta odotettua parempien tulosten ansiosta. Julkiset ostajat voivat jopa vaatia ainoastaan (vähimmäisvaatimusten mukaisten) vaihtoehtojen esittämistä.

Näin voidaan helpottaa sellaisten aloittelevien yritysten ja innovatiivisten pk-yritysten osallistumista, jotka tarjoavat vain yhden innovatiivisen ratkaisun.

Jos julkiset ostajat sallivat tai määräävät vaihtoehtojen esittämisen, hankinta-asiakirjoissa on ilmaistava vaihtoehdoilta edellytettävät vähimmäisvaatimukset, mukaan lukien niiden esittäminen. On tärkeää selvittää, voiko tarjoaja esittää vaihtoehtoja itsenäisesti vaiko ainoastaan tarjousta (joka ei ole vaihtoehto) täydentäen.

Vaihtoehdon käyttö on yksi yksinkertaisimmista ja turvallisimmista tavoista lisätä innovointia julkisissa hankinnoissa. Julkisten ostajien tarvitsee vain sallia vaihtoehtojen käyttäminen. Jos innovatiivisemmat vaihtoehdot eivät ole toimivia, talouden toimijalla on silti täydet mahdollisuudet saada sopimus perinteisemmällä tarjouksellaan.

Vaihtoehdon käyttö on tehokkainta, kun se yhdistetään toiminnallisiin vaatimuksiin ja myöntämisperusteisin, jotka antavat ostajalle mahdollisuuden vertailla eri ratkaisuja niiden suorituskyvyn, tehokkuuden, kustannustehokkuuden, monipuolisuuden tai kestävyyden osalta. Ilman näitä parametreja vaihtoehtojen vertailu on vaikeaa.

| ESIMERKKI


  RISKIN PIENENTÄMINEN VAIHTOEHDOILLA:


  Ranskan kuntien asteittainen siirtyminen uusiutuviin energianlähteisiin


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Bourg-en-Bressen viranomaiset etsivät uutta energiantoimittajaa ja halusivat antaa innovoinnille mahdollisuuden mutta ilman lisäkustannuksia tai suuria riskejä.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Tarjouseritelmän mukaan toimittajat voivat ehdottaa vaihtoehtoja perinteisille fossiilisille polttoaineille. Toimittajat voivat edelleen tarjota myös perinteisiä fossiilisia polttoaineita.

  Mikä oli lopputulos?

  Vaihtoehtojen ansiosta yksi toimittaja esitti tarjouksen, johon sisältyi kolmen prosentin osuus biokaasua, jonka alkuperä oli taattu ja johon ei juurikaan liittynyt lisäkustannuksia.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

  http://primes-eu.net/media/12194495/1-case-study-bba-natural-gaz-1_vulc-4.pdf |
| --- |

ESIMERKKI

RISKIN PIENENTÄMINEN VAIHTOEHDOILLA:

Ranskan kuntien asteittainen siirtyminen uusiutuviin energianlähteisiin

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Bourg-en-Bressen viranomaiset etsivät uutta energiantoimittajaa ja halusivat antaa innovoinnille mahdollisuuden mutta ilman lisäkustannuksia tai suuria riskejä.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Tarjouseritelmän mukaan toimittajat voivat ehdottaa vaihtoehtoja perinteisille fossiilisille polttoaineille. Toimittajat voivat edelleen tarjota myös perinteisiä fossiilisia polttoaineita.

Mikä oli lopputulos?

Vaihtoehtojen ansiosta yksi toimittaja esitti tarjouksen, johon sisältyi kolmen prosentin osuus biokaasua, jonka alkuperä oli taattu ja johon ei juurikaan liittynyt lisäkustannuksia.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

http://primes-eu.net/media/12194495/1-case-study-bba-natural-gaz-1_vulc-4.pdf

4.1.6.   Myöntämisperusteet

Taloudellisesti edullisin tarjous (MEAT) on ainoa direktiivissä mainittu myöntämisperuste. MEAT-myöntämisperusteiden älykäs muotoilu, jossa palkitaan sekä laatua että hintaa, tarjoaa huomattavia mahdollisuuksia innovaatiohankinnalle.

MEAT-perusteet koostuvat seuraavista:

4.1.6.1.   Hinta

Julkiset ostajat voivat päättää käyttää ainoastaan hintaperustetta, jos tämä on kansallisen lainsäädännön mukaista (jäsenvaltioilla on mahdollisuus asettaa muita perusteita pakollisiksi siirtäessään direktiiviin osaksi kansallista lainsäädäntöään) (39). Tässä tapauksessa hinta koskee ainoastaan toimitettujen tavaroiden, palveluiden tai rakennusurakoiden hankinta-arvoa (riippumatta maksuja koskevista säännöistä). Se ei kata mitään muita, kuten käyttöön, ylläpitoon, kierrätykseen tai hävittämiseen liittyviä kustannuksia. Kun hintaa käytetään ainoana myöntämisperusteena, mahdollisuudet innovoinnin edistämiseen ovat erittäin vähäiset, ellei hintaperustetta sovelleta yhdistettynä toiminnallisiin vaatimuksiin ja/tai vaihtoehtoihin.

4.1.6.2.   Kustannukset

Julkiset ostajat voivat ottaa huomioon myös kustannukset Tällä tarkoitetaan tyypillisesti tuotannon, hankinnan, käytön, kulutuksen, ylläpidon, yhteenliittämisen, kierrätyksen ja/tai hävittämisen rahallista arvoa julkisen sopimuksen kohteen osalta. Sen laskemiseksi julkisten ostajien olisi käytettävä saatavilla olevia ja objektiivisia elinkaarikustannusten laskentamenetelmiä.

Soveltuva kustannuslaskentamenetelmä antaa merkityksellisiä numeerisia arvoja julkisen ostajan perustelluille eduille, esimerkiksi autokannan kulutuksesta ja ylläpidosta koituvat kustannukset. Kullekin kustannustekijälle osoitettu arvo vaihtelee julkisen ostajan ja sen erityistarpeiden mukaisesti. Esimerkiksi postin ajoneuvot, jotka toimivat kaupunkiympäristössä, edellyttävät erilaisia arvottamisperusteita kuin pitkän matkan kuljetuksiin käytettävät ajoneuvot, joilla ajetaan moottoriteillä ja maaseudulla, missä on vähemmän mahdollisuuksia tankkaamiseen ja huoltoon.

Kun kustannuksia käytetään myöntämisperusteena, voidaan innovointia vauhdittaa. Innovatiivinen ajoneuvo saattaisi tarjota parempia tuloksia kulutuksen, ympäristöystävällisen energian tai huoltovälien osalta, vaikka sen alkuperäinen ostohinta on tavanomaista tarjontaa korkeampi. Näin optimoidaan elinkaarikustannukset julkisen ostajan osalta – sen lisäksi, että alkuperäinen investointi maksaa itsensä takaisin, kokonaiskustannukset voivat innovatiivisessa ratkaisussa jäädä elinkaaren aikana pienemmiksi. Samalla talouden toimijat voivat myydä innovatiivisia tuotteita, jotka eivät muutoin ehkä löytäisi asemaansa markkinoilla, kun kustannusperusteiden vuoksi niiden parempi suorituskyky saa tunnustusta.

| ESIMERKKI


  PAREMPIEN TULOSTEN TURVAAMINEN ELINKAARIKUSTANNUSMENETELMÄLLÄ:


  Ympäristöystävällisempiä ajoneuvoja Slovenian julkisiin palveluihin


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Slovenian julkisten hankintojen virasto ostaa vuosittain 130 ajoneuvoa viranomaisia varten. Kansallisen julkisten hankintojen ympäristöystävällisen toimintasuunnitelman mukaisesti sen on määrä tehdä hankinnoistaan ”vihreitä”.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Hankkiessaan ajoneuvoja virasto laskee ajoneuvojen elinkaarikustannukset käyttäen EU:n puhtaiden ajoneuvojen direktiivissä määriteltyä pakollista yhteistä menetelmää CO2-päästöjen elinkaarikustannusten laskemiseksi.
  Esimerkiksi: Henkilöauton CO2-päästöjen toiminnalliset elinkaarikustannukset, kun auton CO2-päästöt ovat 155 g/km: 200 000 km × 0,155 kg/km × 0,04 euroa/kg = 31 000,04 euroa CO2:n lasketut toiminnalliset elinkaarikustannukset.
  Tämä arvo voidaan sitten lisätä ostohintaan ja muihin käyttökustannuksiin. Ajoneuvo, josta tehty tarjous on paras kaikkien parametrien (hinta, kustannukset ja CO2-päästöjen yhteiskunnallinen arvo) yhdistetyn arvon osalta, saa sopimuksia.

  Mikä oli lopputulos?

  Soveltamalla elinkaarikustannuksia osana myöntämisperusteita ja asettamalla CO2:n enimmäismäärää koskevia vaatimuksia Slovenian julkisten hankintojen virasto sai ajoneuvoja, joiden CO2-päästöt ovat pienemmät. Päästöt supistuivat 3–45 g/km ajoneuvoa kohden.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

  https://ec.europa.eu/transport/themes/urban/vehicles/directive_en
  http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue17_Case_Study40_Slovenia_vehicles.pdf |
| --- |

ESIMERKKI

PAREMPIEN TULOSTEN TURVAAMINEN ELINKAARIKUSTANNUSMENETELMÄLLÄ:

Ympäristöystävällisempiä ajoneuvoja Slovenian julkisiin palveluihin

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Slovenian julkisten hankintojen virasto ostaa vuosittain 130 ajoneuvoa viranomaisia varten. Kansallisen julkisten hankintojen ympäristöystävällisen toimintasuunnitelman mukaisesti sen on määrä tehdä hankinnoistaan ”vihreitä”.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Hankkiessaan ajoneuvoja virasto laskee ajoneuvojen elinkaarikustannukset käyttäen EU:n puhtaiden ajoneuvojen direktiivissä määriteltyä pakollista yhteistä menetelmää CO2-päästöjen elinkaarikustannusten laskemiseksi.

Esimerkiksi: Henkilöauton CO2-päästöjen toiminnalliset elinkaarikustannukset, kun auton CO2-päästöt ovat 155 g/km: 200 000 km × 0,155 kg/km × 0,04 euroa/kg = 31 000,04 euroa CO2:n lasketut toiminnalliset elinkaarikustannukset.

Tämä arvo voidaan sitten lisätä ostohintaan ja muihin käyttökustannuksiin. Ajoneuvo, josta tehty tarjous on paras kaikkien parametrien (hinta, kustannukset ja CO2-päästöjen yhteiskunnallinen arvo) yhdistetyn arvon osalta, saa sopimuksia.

Mikä oli lopputulos?

Soveltamalla elinkaarikustannuksia osana myöntämisperusteita ja asettamalla CO2:n enimmäismäärää koskevia vaatimuksia Slovenian julkisten hankintojen virasto sai ajoneuvoja, joiden CO2-päästöt ovat pienemmät. Päästöt supistuivat 3–45 g/km ajoneuvoa kohden.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

https://ec.europa.eu/transport/themes/urban/vehicles/directive_en

http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue17_Case_Study40_Slovenia_vehicles.pdf

4.1.6.3.   Laatu

Paras hinta-laatusuhde (BPQR) on termi, jota EU:n säännöissä käytetään määriteltäessä julkisen hankinnan kohteen hinnan sekä kaikkien niiden muiden kriteerien välistä suhdetta, jotka ovat erityisen tärkeitä julkiselle ostajalle. Laatukriteereihin voi sisältyä tuotteiden, palveluiden tai rakennusurakoiden laadullisia, ympäristöön liittyviä, yhteiskunnallisia tai innovatiivisia näkökohtia. Julkisilla ostajilla on runsaasti liikkumavaraa näitä kriteerejä muotoillessaan ja antaessaan niille erityistarpeidensa mukaisia painotuksia.

| ESIMERKKI


  LAADUN TÄHDENTÄMINEN HANKINTAPROSESSISSA:


  Ympäristö- ja käyttäjäystävällisempiä tulostimia Euroopan komissiolle


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Euroopan komissio haluaa vähentää hallintonsa vaikutuksia luonnonympäristöön ja tehdä työympäristöstä paremman henkilöstölleen, myös työntekijöille, joilla on erityistarpeita.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Toimistotulostimia voidaan harkita ainoastaan, jos ne täyttävät täysin Energy Star 2.0 -ohjelman ja tiettyjen vaarallisten aineiden käytön rajoittamisesta annetun direktiivin vaatimukset. Niissä on myös voitava käyttää 100-prosenttisesti kierrätettyä paperia.
  Elinkaarikustannusten avulla otetaan huomioon ympäristönäkökohdat ja minimoidaan energiankulutus tulostimen koko elinkaaren ajalta siihen asti, kunnes se lopullisesti hävitetään jätteenä.
  Tarjouksen tekijät voivat saada arvioinnissa lisäpisteitä, jos tulostimissa on lisäominaisuuksia, kuten alhaisempi melutaso, uudelleenkäytettävät patruunat tai pyörätuolikäyttöön soveltuva ergonomia.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

  https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:287253-2016:TEXT:FI:HTML&tabId=0 |
| --- |

ESIMERKKI

LAADUN TÄHDENTÄMINEN HANKINTAPROSESSISSA:

Ympäristö- ja käyttäjäystävällisempiä tulostimia Euroopan komissiolle

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Euroopan komissio haluaa vähentää hallintonsa vaikutuksia luonnonympäristöön ja tehdä työympäristöstä paremman henkilöstölleen, myös työntekijöille, joilla on erityistarpeita.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Toimistotulostimia voidaan harkita ainoastaan, jos ne täyttävät täysin Energy Star 2.0 -ohjelman ja tiettyjen vaarallisten aineiden käytön rajoittamisesta annetun direktiivin vaatimukset. Niissä on myös voitava käyttää 100-prosenttisesti kierrätettyä paperia.

Elinkaarikustannusten avulla otetaan huomioon ympäristönäkökohdat ja minimoidaan energiankulutus tulostimen koko elinkaaren ajalta siihen asti, kunnes se lopullisesti hävitetään jätteenä.

Tarjouksen tekijät voivat saada arvioinnissa lisäpisteitä, jos tulostimissa on lisäominaisuuksia, kuten alhaisempi melutaso, uudelleenkäytettävät patruunat tai pyörätuolikäyttöön soveltuva ergonomia.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:287253-2016:TEXT:FI:HTML&tabId=0

Huolellisesti valittujen BPQR-vaatimusten avulla voidaan objektiivisesti asettaa etusijalle tuotteet, palvelut tai prosessit, jotka innovatiivisten piirteidensä ansiosta paremmin vastaavat julkisen ostajan pyrkimyksiä ja tarpeita.

| ESIMERKKI


  KOKONAISVALTAISEN NÄKEMYKSEN TOTEUTTAMINEN HANKINTAPROSESSISSA:


  Inkontinenssisuojien hankinta Tanskassa


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Julkinen ostaja päätti tehdä tarjouksen käyttäen kokonaisvaltaista näkemystä, koska oli selvää, että suurimmat kustannukset eivät olleet inkontinenssisuojat sinänsä (eli tuotteen hinta) vaan kaikki suojien käyttämiseen liittyvät lisäkustannukset. Näitä ovat esimerkiksi aika, jonka sairaanhoitajat käyttävät suojien vaihtamiseen, ja kaikki muut aiheutuvat kustannukset, jos he esimerkiksi käyttävät väärää suojaa tietyille potilaille.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Käytettiin seuraavia myöntämisperusteita:






  — | Taloudellisuus 40 %






  — | Tuotteen hinta 30 % |
| --- | --- | --- |

ESIMERKKI

KOKONAISVALTAISEN NÄKEMYKSEN TOTEUTTAMINEN HANKINTAPROSESSISSA:

Inkontinenssisuojien hankinta Tanskassa

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Julkinen ostaja päätti tehdä tarjouksen käyttäen kokonaisvaltaista näkemystä, koska oli selvää, että suurimmat kustannukset eivät olleet inkontinenssisuojat sinänsä (eli tuotteen hinta) vaan kaikki suojien käyttämiseen liittyvät lisäkustannukset. Näitä ovat esimerkiksi aika, jonka sairaanhoitajat käyttävät suojien vaihtamiseen, ja kaikki muut aiheutuvat kustannukset, jos he esimerkiksi käyttävät väärää suojaa tietyille potilaille.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Käytettiin seuraavia myöntämisperusteita:

—

Taloudellisuus 40 %

—

Tuotteen hinta 30 %

| — | Kokonaiskustannukset 70 % |
| --- | --- |

—

Kokonaiskustannukset 70 %

| — | Laatu 25 % |
| --- | --- |

—

Laatu 25 %

| — | Koulutus/konsultointi 20 % |
| --- | --- |

—

Koulutus/konsultointi 20 %

| — | Taloudellinen seuranta 15 % |
| --- | --- |

—

Taloudellinen seuranta 15 %

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla seuraavassa osoitteessa:

http://ted.europa.eu/TED/notice/udl?uri=TED:NOTICE:069650-2015:TEXT:DA:HTML

4.1.7.   Teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnointi

Jäsenvaltioita ja julkisia ostajia kannustetaan omaksumaan julkisten hankintojen yhteydessä strateginen lähestymistapa teollis- ja tekijänoikeuksiin.

Innovatiivisten tavaroiden tai palvelujen julkiset hankinnat, erityisesti tutkimus- ja kehittämispalveluja, tutkimuksia tai ohjelmistoja hankittaessa, voivat johtaa uusien teollis- ja tekijänoikeuksien (esimerkiksi patenttien tai tekijänoikeuksien, mallisuojaoikeuksien tai tavaramerkkien) syntymiseen. Hankintakilpailuissa, joissa ei nimenomaisesti pyritä ostamaan innovatiivisia tuotteita tai palveluja, urakoitsija voi myös ehdottaa innovaatiota sopimuksen toteuttamisen aikana. Selkeiden teollis- ja tekijänoikeuslausekkeiden määrittely tarjousasiakirjoissa on näin ollen tärkeää kaikissa julkisissa hankinnoissa (40).

Julkisten ostajien on varmistettava, että hankintoihin liittyvässä teollis- ja tekijänoikeuksien jakamisessa otetaan huomioon EU:ssa (41) ja kansallisella tasolla (42) sovellettava teollis- ja tekijänoikeuksien oikeudellinen kehys, kuten säännökset ohjelmistojen ja tietokantojen laillisten käyttäjien vähimmäiskäyttöoikeuksista. EU:n julkisia hankintoja koskevissa direktiiveissä ja valtiontukisäännöissä jätetään avoimeksi mahdollisuus vaatia tarjouskilpailuasiakirjoissa teollis- ja tekijänoikeuksien siirtoa osallistuvalta talouden toimijalta julkiselle ostajalle, tämän kuitenkaan rajoittamatta tämän teollis- ja tekijänoikeuksien oikeudellisen kehyksen soveltamista (43). Julkisille ostajille on tarjolla kaksi perusvaihtoehtoa hankkeesta johtuvien teollis- ja tekijänoikeuksien jakamiseen, ja niiden välillä on monia muunnelmia:

| — | Julkinen ostaja edellyttää uusien teollis- ja tekijänoikeuksien siirtoa. |
| --- | --- |

—

Julkinen ostaja edellyttää uusien teollis- ja tekijänoikeuksien siirtoa.

| — | Julkinen ostaja ei vaadi tällaista siirtoa ja teollis- ja tekijänoikeudet jäävät toimeksisaajalle. |
| --- | --- |

—

Julkinen ostaja ei vaadi tällaista siirtoa ja teollis- ja tekijänoikeudet jäävät toimeksisaajalle.

Koska nämä oikeudet ovat arvokasta omaisuutta ja voivat vaikuttaa julkisten hankintojen houkuttelevuuteen innovoijien kannalta, on tärkeää, että julkiset ostajat määrittelevät tarjouskilpailuasiakirjoissa selkeästi etukäteen julkiseen hankintasopimukseen liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien jakamisen ottaen huomioon pelissä olevat erilaiset edut eli yleisen edun ja poliittiset tavoitteet (44).

Koska hankintayksikkö maksaa 100 prosenttia kustannuksista, se katsoo usein olevansa oikeutettu kaikkiin tuloksiin. Näihin tuloksiin liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien siirtäminen julkisille ostajille voi kuitenkin tukahduttaa innovointia. Toimeksisaajia voidaan estää käyttämästä uudelleen tai edes mukauttamasta tai parantamasta innovaatiota eri yhteydessä tai toista asiakasta varten, mikä saattaa myös johtaa siihen, että julkinen ostaja saa huonompaa laatua ja maksaa suuremmat kustannukset. Monissa tapauksissa toimittajilla on paremmat mahdollisuudet kuin julkisilla ostajilla hyödyntää julkisesta hankinnasta saatuja innovaatioita kaupallisesti sekä varmistaa teollis- ja tekijänoikeuksien asianmukainen suojelu ja puolustaa niitä oikeudessa. Yritykset ovatkin valittaneet siitä, että verrattuna maailman muihin alueisiin Euroopan julkiset ostajat tukahduttavat innovointia pitämällä immateriaalioikeudet itsellään ilman pätevää syytä (45).

| TEOLLIS- JA TEKIJÄNOIKEUKSIEN HALLINTA ERI MAIDEN JULKISISSA HANKINNOISSA

  Euroopan tärkeimmät kauppakumppanit myöntävät julkisiin hankintoihin liittyvät teollis- ja tekijänoikeudet oletusarvoisesti niihin osallistuville talouden toimijoille, ellei tapaukseen liity poikkeuksellista ja pakottavaa yleistä etua. Useimmissa EU:n jäsenvaltioissa julkisia hankintoja koskeva oikeudellinen kehys ei sisällä säännöksiä teollis- ja tekijänoikeuksien jakamisesta, joten teollis- ja tekijänoikeuksien jakaminen tarjousasiakirjoissa jää julkisen ostajan päätettäväksi. Koska tämä ei ole aina helppo tehtävä yksittäisille ostajille, 11 Euroopan maata on omaksunut teollis- ja tekijänoikeuksien jakamisesta julkisissa hankinnoissa kansallisen politiikan, jossa jätetään teollis- ja tekijänoikeuksien omistus periaatteessa toimeksisaajille: Belgia ja Espanja (julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön avulla), Suomi, Ranska ja Sveitsi (julkisia hankintoja koskevien sopimusten yleisten ehtojen avulla) sekä Viro, Irlanti, Luxemburg, Unkari ja Slovenia (virallisten suuntaviivojen avulla).

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla seuraavassa osoitteessa:

  Teollis- ja tekijänoikeuksien omistajuuden jättäminen julkisissa hankinnoissa yrityksille – käytäntöjä eri puolilla maailmaa:
  http://ec.europa.eu/newsroom/dae/redirection.cfm?item_id=56812
  Lisätietoja teollis- ja tekijänoikeuksien jakamisesta julkisissa hankinnoissa eri Euroopan maissa:
  ks. tutkimuksen SMART 2016/0040 maaprofiilien indikaattori 10 |
| --- |

TEOLLIS- JA TEKIJÄNOIKEUKSIEN HALLINTA ERI MAIDEN JULKISISSA HANKINNOISSA

Euroopan tärkeimmät kauppakumppanit myöntävät julkisiin hankintoihin liittyvät teollis- ja tekijänoikeudet oletusarvoisesti niihin osallistuville talouden toimijoille, ellei tapaukseen liity poikkeuksellista ja pakottavaa yleistä etua. Useimmissa EU:n jäsenvaltioissa julkisia hankintoja koskeva oikeudellinen kehys ei sisällä säännöksiä teollis- ja tekijänoikeuksien jakamisesta, joten teollis- ja tekijänoikeuksien jakaminen tarjousasiakirjoissa jää julkisen ostajan päätettäväksi. Koska tämä ei ole aina helppo tehtävä yksittäisille ostajille, 11 Euroopan maata on omaksunut teollis- ja tekijänoikeuksien jakamisesta julkisissa hankinnoissa kansallisen politiikan, jossa jätetään teollis- ja tekijänoikeuksien omistus periaatteessa toimeksisaajille: Belgia ja Espanja (julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön avulla), Suomi, Ranska ja Sveitsi (julkisia hankintoja koskevien sopimusten yleisten ehtojen avulla) sekä Viro, Irlanti, Luxemburg, Unkari ja Slovenia (virallisten suuntaviivojen avulla).

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla seuraavassa osoitteessa:

Teollis- ja tekijänoikeuksien omistajuuden jättäminen julkisissa hankinnoissa yrityksille – käytäntöjä eri puolilla maailmaa:

http://ec.europa.eu/newsroom/dae/redirection.cfm?item_id=56812

Lisätietoja teollis- ja tekijänoikeuksien jakamisesta julkisissa hankinnoissa eri Euroopan maissa:

ks. tutkimuksen SMART 2016/0040 maaprofiilien indikaattori 10

Julkisten ostajien olisikin harkittava teollis- ja tekijänoikeuksien jättämistä toimittajille, ellei kyseessä ole pakottava yleinen etu. Sellainen voi olla kyseessä silloin, kun toimittajan ei pitäisi saada käyttää julkisia hankintoja koskevan sopimuksen tuloksia (esimerkiksi turvallisuus- tai luottamuksellisuussyistä), kun toimittaja ei pysty käyttämään julkisia hankintoja koskevan sopimuksen tuloksia (esimerkiksi erityisesti julkisia ostajia varten suunniteltujen markkinointikampanjoiden ulkonäköä tai logoja) tai kun julkisen ostajan on asetettava kaikki tulokset julkisesti saataville (esimerkiksi tietyt politiikkaraportit/tutkimukset tai avoimeen dataan liittyvät tavoitteet). Jos lähestymistavaksi otetaan se, että teollis- ja tekijänoikeudet jätetään toimittajille aina, kun se on tarkoituksenmukaista, voidaan edistää julkisten hankintojen houkuttelevuutta innovoijien kannalta.

Tapauksissa, joissa teollis- ja tekijänoikeudet jäävät toimittajille, julkiset ostajat voivat ja niiden pitäisikin silti suojella kohtuullisia etujaan ja yleistä etua. Näin ollen julkisten ostajien voi olla tarpeen pidättää itsellään seuraavat oikeudet, mikä olisi otettava huomioon sopimuksessa (46):

| — | Riittävät käyttö- ja mukauttamisoikeudet: oikeudet käyttää ja mukauttaa innovatiivisia ratkaisuja ilman rojalteja. Käytön ja mukauttamisen mahdollistamiseksi julkisilla ostajilla on oltava käytettävissään dokumentaatio, ja he voivat tarvita myös oikeuden jakaa sitä (tietyille) vertaiskäyttäjille (esimerkiksi muille hallintoyksiköille, joiden on liitettävä ratkaisunsa yhteen ostajan ratkaisun kanssa). |
| --- | --- |

—

Riittävät käyttö- ja mukauttamisoikeudet: oikeudet käyttää ja mukauttaa innovatiivisia ratkaisuja ilman rojalteja. Käytön ja mukauttamisen mahdollistamiseksi julkisilla ostajilla on oltava käytettävissään dokumentaatio, ja he voivat tarvita myös oikeuden jakaa sitä (tietyille) vertaiskäyttäjille (esimerkiksi muille hallintoyksiköille, joiden on liitettävä ratkaisunsa yhteen ostajan ratkaisun kanssa).

| — | Ehdollinen oikeus lisensioida: Julkisilla ostajilla olisi myös oltava oikeus vaatia toimittajia myöntämään lisenssejä tietyille kolmansille osapuolille oikeudenmukaisin ja kohtuullisin markkinaehdoin, jotta nämä voivat käyttää ratkaisua tai muokata sitä ostajan puolesta. Jos toimittaja kieltäytyy tästä, julkisella ostajalla olisi oltava oikeus myöntää tällaiset lisenssit itse kolmansille osapuolille yleisen edun suojaamiseksi. |
| --- | --- |

—

Ehdollinen oikeus lisensioida: Julkisilla ostajilla olisi myös oltava oikeus vaatia toimittajia myöntämään lisenssejä tietyille kolmansille osapuolille oikeudenmukaisin ja kohtuullisin markkinaehdoin, jotta nämä voivat käyttää ratkaisua tai muokata sitä ostajan puolesta. Jos toimittaja kieltäytyy tästä, julkisella ostajalla olisi oltava oikeus myöntää tällaiset lisenssit itse kolmansille osapuolille yleisen edun suojaamiseksi.

| — | Asianmukaiset julkaisuoikeudet: Vaikka teollis- ja tekijänoikeudet on suositeltavaa jättää julkiselle ostajalle, jos kaikki tulokset on asetettava julkisesti saataville (esimerkiksi tiettyjen politiikkaraporttien tai tutkimusten tekijänoikeudet), muissa tapauksissa, joissa teollis- ja tekijänoikeudet jäävät toimittajalle, olisi varmistettava hankittujen tietojen käyttö- ja julkaisuoikeudet (esimerkiksi tietyt julkiset tiedot, joilla on merkitystä kansalaisille tai joita julkinen ostaja saattaa haluta julkaista vapaaehtoisesti, jotta kolmannet osapuolet voivat käyttää niitä uudelleen esimerkiksi kehittääkseen muita innovatiivisia ratkaisuja). |
| --- | --- |

—

Asianmukaiset julkaisuoikeudet: Vaikka teollis- ja tekijänoikeudet on suositeltavaa jättää julkiselle ostajalle, jos kaikki tulokset on asetettava julkisesti saataville (esimerkiksi tiettyjen politiikkaraporttien tai tutkimusten tekijänoikeudet), muissa tapauksissa, joissa teollis- ja tekijänoikeudet jäävät toimittajalle, olisi varmistettava hankittujen tietojen käyttö- ja julkaisuoikeudet (esimerkiksi tietyt julkiset tiedot, joilla on merkitystä kansalaisille tai joita julkinen ostaja saattaa haluta julkaista vapaaehtoisesti, jotta kolmannet osapuolet voivat käyttää niitä uudelleen esimerkiksi kehittääkseen muita innovatiivisia ratkaisuja).

Lopuksi voidaan todeta, että teollis- ja tekijänoikeuksien jääminen toimittajille voi antaa pontta innovatiivisten ratkaisujen teolliselle kaupallistamiselle sekä suojata samalla kaikkia julkisten ostajien kohtuullisia etuja ja vähentää julkisen sektorin hankintakustannuksia. Jäsenvaltiot voisivat sen vuoksi harkita teollis- ja tekijänoikeuksien jättämistä toimittajille edellä kuvatulla tavalla ja varmistaa, että yritysten innovointikannustimet eivät vääristy ja että markkinoille pääsyä ei suljeta.

Lisätietoja teollis- ja tekijänoikeuksista, mukaan lukien yleiset näkökohdat ja hankinnan kohteena olevan suoritteen tyyppi, on liitteessä I. Tietoa teollis- ja tekijänoikeuksien ja valtiontukien välisestä vuorovaikutuksesta on luvussa 5.

| ESIMERKKI


  DUBLININ KAUPUNGINVALTUUSTON ESIKAUPALLISET HANKINNNAT:


  Tulvien hallinta sadevesikaivojen seurannan avulla


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Viime vuosina Dublinin sademäärä on usein ylikuormittanut olemassa olevaa viemärijärjestelmää, mikä johtuu äärimmäisistä sääilmiöistä. Ongelmaa on pahentanut viemärien ja sadevesikaivojen tukkeutuminen. Tämä on johtanut tulviin teillä ja kiinteistöissä Dublinin kaupungin alueella. Nykyinen tulvanhallintajärjestelmä perustuu paikalliseen tietämykseen ja historialliseen tietoon, mutta valtuusto näki mahdollisen hyödyn siinä, että käytettävissä olisi reaaliaikaista tietoa, joka auttaisi hallitsemaan tilanteita niiden kehittyessä. Tällainen tieto voisi myös auttaa alueen pitkän aikavälin tulvanhallinnan suunnittelua.
  Markkina-analyysi osoitti, että vaikka joitakin mahdollisia teknologisia ratkaisuja oli tarjolla, ne eivät olleet edullisia eivätkä skaalautuvia eli eivät täyttäneet kahta Dublinin kaupunginvaltuuston vaatimuksiin liitettyä päätavoitetta.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Enterprise Ireland on valtion organisaatio, joka vastaa irlantilaisten yritysten kehittämisestä ja kasvusta maailmanmarkkinoilla. Organisaatiolle on annettu tehtäväksi edistää esikaupallisia hankintoja pienyritysten innovaatioiden tutkimusohjelman (47) kautta. Dublinin kaupunginvaltuusto järjesti tämän ohjelman kautta sadevesikaivojen seurantaratkaisua koskevan innovaatiohankintakilpailun, jossa tarjottiin rahoitusta useille yrityksille, jotka voisivat osallistua edullisen, skaalautuvan ja toteuttamiskelpoisen tuloksen kehittämiseen. Yrityksille myönnettiin teollis- ja tekijänoikeudet, jotta ne voisivat kehittää ratkaisuja edelleen hankintaprosessin jälkeen, mutta Dublinin kaupunginvaltuusto piti itsellään tietyt käyttöoikeudet ja sopimukseen lisättiin lauseke, jonka mukaan oikeudet palautetaan valtuustolle pyynnöstä, jos yritykset eivät hyödynnä niitä kaupallisesti kolmen vuoden kuluessa.

  Mikä oli lopputulos?

  Valtuusto rahoitti hankintakilpailun aikana toteutettavuustutkimuksia, prototyyppien rakentamista ja ratkaisujen testaamista tosielämän ympäristössä. Dublinin kaupunginvaltuusto aloitti työskentelyn kuuden yrityksen kanssa ratkaisujen kokeilemiseksi ja testaamiseksi. Kilpailuprosessissa valikoitui kaksi yritystä, joiden kanssa tehdään nyt yhteistyötä ja suunnitellaan pienitehoisia ja edullisia laitteita, jotka voivat lähettää hälytyksiä sadevesikaivon karussa ympäristössä.
  Valtuusto validoi parhaillaan 50 koepisteen tuloksia ja toivoo hankkivansa skaalautuvan ja edullisen ratkaisun prosessin loppuun mennessä. Yksi yrityksistä myy nyt ratkaisuaan ja sen muunnoksia muille kaupungeille.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

  https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:158589-2017:TEXT:FI:HTML&tabId=0 (hankintailmoitus)

  https://smartcitiesireland.org/projects/gully-monitoring/ |
| --- |

ESIMERKKI

DUBLININ KAUPUNGINVALTUUSTON ESIKAUPALLISET HANKINNNAT:

Tulvien hallinta sadevesikaivojen seurannan avulla

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Viime vuosina Dublinin sademäärä on usein ylikuormittanut olemassa olevaa viemärijärjestelmää, mikä johtuu äärimmäisistä sääilmiöistä. Ongelmaa on pahentanut viemärien ja sadevesikaivojen tukkeutuminen. Tämä on johtanut tulviin teillä ja kiinteistöissä Dublinin kaupungin alueella. Nykyinen tulvanhallintajärjestelmä perustuu paikalliseen tietämykseen ja historialliseen tietoon, mutta valtuusto näki mahdollisen hyödyn siinä, että käytettävissä olisi reaaliaikaista tietoa, joka auttaisi hallitsemaan tilanteita niiden kehittyessä. Tällainen tieto voisi myös auttaa alueen pitkän aikavälin tulvanhallinnan suunnittelua.

Markkina-analyysi osoitti, että vaikka joitakin mahdollisia teknologisia ratkaisuja oli tarjolla, ne eivät olleet edullisia eivätkä skaalautuvia eli eivät täyttäneet kahta Dublinin kaupunginvaltuuston vaatimuksiin liitettyä päätavoitetta.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Enterprise Ireland on valtion organisaatio, joka vastaa irlantilaisten yritysten kehittämisestä ja kasvusta maailmanmarkkinoilla. Organisaatiolle on annettu tehtäväksi edistää esikaupallisia hankintoja pienyritysten innovaatioiden tutkimusohjelman (47) kautta. Dublinin kaupunginvaltuusto järjesti tämän ohjelman kautta sadevesikaivojen seurantaratkaisua koskevan innovaatiohankintakilpailun, jossa tarjottiin rahoitusta useille yrityksille, jotka voisivat osallistua edullisen, skaalautuvan ja toteuttamiskelpoisen tuloksen kehittämiseen. Yrityksille myönnettiin teollis- ja tekijänoikeudet, jotta ne voisivat kehittää ratkaisuja edelleen hankintaprosessin jälkeen, mutta Dublinin kaupunginvaltuusto piti itsellään tietyt käyttöoikeudet ja sopimukseen lisättiin lauseke, jonka mukaan oikeudet palautetaan valtuustolle pyynnöstä, jos yritykset eivät hyödynnä niitä kaupallisesti kolmen vuoden kuluessa.

Mikä oli lopputulos?

Valtuusto rahoitti hankintakilpailun aikana toteutettavuustutkimuksia, prototyyppien rakentamista ja ratkaisujen testaamista tosielämän ympäristössä. Dublinin kaupunginvaltuusto aloitti työskentelyn kuuden yrityksen kanssa ratkaisujen kokeilemiseksi ja testaamiseksi. Kilpailuprosessissa valikoitui kaksi yritystä, joiden kanssa tehdään nyt yhteistyötä ja suunnitellaan pienitehoisia ja edullisia laitteita, jotka voivat lähettää hälytyksiä sadevesikaivon karussa ympäristössä.

Valtuusto validoi parhaillaan 50 koepisteen tuloksia ja toivoo hankkivansa skaalautuvan ja edullisen ratkaisun prosessin loppuun mennessä. Yksi yrityksistä myy nyt ratkaisuaan ja sen muunnoksia muille kaupungeille.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:158589-2017:TEXT:FI:HTML&tabId=0 (hankintailmoitus)

https://smartcitiesireland.org/projects/gully-monitoring/

| ESIMERKKI


  EU:N ESIKAUPALLISET LOHKOKETJUHANKINNAT:


  Uusia rajat ylittäviä palveluja EU:n kansalaisille, yrityksille ja julkishallinnoille


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Euroopan komissio luo yhteistyössä EU:n jäsenvaltioiden, Norjan ja Liechtensteinin kanssa Euroopan lohkoketjupalvelujen infrastruktuuria (EBSI). Uusia lohkoketjuinnovaatioita tarvitaan, jotta voidaan tarjota tehokkaita EU:n laajuisia rajat ylittäviä julkisia palveluja, joiden turvallisuus- ja yksityisyysstandardit ovat mahdollisimman korkeat, ja samalla vähentää ympäristövaikutuksia.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Euroopan komissio käynnisti EU:n esikaupalliset lohkoketjuhankinnat uusien innovatiivisten ratkaisujen kehittämiseksi ja testaamiseksi. Koska EBSI:n tavoitteena on myös auttaa luomaan uusia liiketoimintamahdollisuuksia ja luoda eurooppalaisille yrityksille uusia aloja, joilla ne voivat toimia johtavassa asemassa, hankintaa varten laadittiin erityisiä lausekkeita, jotka vahvistavat yritysten mahdollisuuksia suojella teollis- ja tekijänoikeuksiaan ja kaupallistaa ratkaisujaan Euroopassa ja jotka myös vahvistavat EU:n strategista riippumattomuutta, palautumiskykyä ja turvallisuusetuja.

  Mikä oli lopputulos?

  Edellä esitetyt suositukset toteutettiin käytännössä: Toimeksisaajat voivat saada teollis- ja tekijänoikeudet, samalla kun Euroopan komissiolle ja EBSI-maille taataan riittävät käyttö- ja mukauttamisoikeudet, ehdollinen oikeus lisensiointiin ja asianmukaiset julkaisuoikeudet. Hankintaviranomainen kannustaa toimeksisaajia osallistumaan standardointiin ja tulosten julkaisemiseen. EU:lla on oikeus vastustaa teollis- ja tekijänoikeuksien siirtämistä tai lisensiointia kolmansiin maihin EU:n strategiseen riippumattomuuteen ja turvallisuuteen liittyvistä syistä. Hankintaan voivat osallistua vain sellaiset talouden toimijat, jotka ovat sijoittautuneet ETA-maihin ja joita valvotaan sieltä käsin. Toimipaikkaehdoilla varmistetaan, että 70 prosenttia sopimukseen perustuvasta työstä ja 100 prosenttia turvakomponentteihin liittyvästä työstä tehdään Euroopassa. EU:lla on oikeus vaatia, että toimeksisaajan hankinnan aikana luomat teollis- ja tekijänoikeudet siirretään ostajalle, jos toimeksisaajat eivät neljän vuoden kuluessa hankinnasta kaupallista tuloksia suurelta osin Euroopassa EU:n strategiseen riippumattomuuteen ja turvallisuuteen liittyvien etujen mukaisesti tai jos toimeksisaaja ei noudata toimipaikkaa ja valvontaa koskevia vaatimuksia tai jos toimeksisaajan yrityksen haltuunotto tai sulautuminen vaikuttaisi kielteisesti tulosten käyttämiseen tai kaupallistamiseen EU:n strategiseen riippumattomuuteen ja turvallisuuteen liittyvien etujen mukaisesti. Toimitusketjun kestävyyden ja kilpailukyvyn lisäämiseksi hankinnassa käytetään useita hankintalähteitä: hankintaan varatusta budjetista on tarkoitus ostaa T&K-toimia seitsemältä toimittajalta samaan aikaan ensimmäisessä suunnitteluvaiheessa, neljältä toimittajalta prototyyppivaiheessa ja kolmelta toimittajalta tuotekehitys- ja testausvaiheessa.
  Markkinoilla on oltu erittäin kiinnostuneita hankinnassa omaksutusta lähestymistavasta. Alustavan markkinakartoituksen eri vaiheisiin osallistui yli 500 henkilöä, ja 268 osallistujaa jätti yhteystietonsa EU:n esikaupallisen lohkoketjuhankinnan verkossa olevalle verkostoitumisalustalle osoittaen kiinnostuksensa kumppanuuteen muiden sidosryhmien kanssa EU:n esikaupallisen lohkoketjuhankinnan puitteissa.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-blockchain-pre-commercial-procurement |
| --- |

ESIMERKKI

EU:N ESIKAUPALLISET LOHKOKETJUHANKINNAT:

Uusia rajat ylittäviä palveluja EU:n kansalaisille, yrityksille ja julkishallinnoille

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Euroopan komissio luo yhteistyössä EU:n jäsenvaltioiden, Norjan ja Liechtensteinin kanssa Euroopan lohkoketjupalvelujen infrastruktuuria (EBSI). Uusia lohkoketjuinnovaatioita tarvitaan, jotta voidaan tarjota tehokkaita EU:n laajuisia rajat ylittäviä julkisia palveluja, joiden turvallisuus- ja yksityisyysstandardit ovat mahdollisimman korkeat, ja samalla vähentää ympäristövaikutuksia.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Euroopan komissio käynnisti EU:n esikaupalliset lohkoketjuhankinnat uusien innovatiivisten ratkaisujen kehittämiseksi ja testaamiseksi. Koska EBSI:n tavoitteena on myös auttaa luomaan uusia liiketoimintamahdollisuuksia ja luoda eurooppalaisille yrityksille uusia aloja, joilla ne voivat toimia johtavassa asemassa, hankintaa varten laadittiin erityisiä lausekkeita, jotka vahvistavat yritysten mahdollisuuksia suojella teollis- ja tekijänoikeuksiaan ja kaupallistaa ratkaisujaan Euroopassa ja jotka myös vahvistavat EU:n strategista riippumattomuutta, palautumiskykyä ja turvallisuusetuja.

Mikä oli lopputulos?

Edellä esitetyt suositukset toteutettiin käytännössä: Toimeksisaajat voivat saada teollis- ja tekijänoikeudet, samalla kun Euroopan komissiolle ja EBSI-maille taataan riittävät käyttö- ja mukauttamisoikeudet, ehdollinen oikeus lisensiointiin ja asianmukaiset julkaisuoikeudet. Hankintaviranomainen kannustaa toimeksisaajia osallistumaan standardointiin ja tulosten julkaisemiseen. EU:lla on oikeus vastustaa teollis- ja tekijänoikeuksien siirtämistä tai lisensiointia kolmansiin maihin EU:n strategiseen riippumattomuuteen ja turvallisuuteen liittyvistä syistä. Hankintaan voivat osallistua vain sellaiset talouden toimijat, jotka ovat sijoittautuneet ETA-maihin ja joita valvotaan sieltä käsin. Toimipaikkaehdoilla varmistetaan, että 70 prosenttia sopimukseen perustuvasta työstä ja 100 prosenttia turvakomponentteihin liittyvästä työstä tehdään Euroopassa. EU:lla on oikeus vaatia, että toimeksisaajan hankinnan aikana luomat teollis- ja tekijänoikeudet siirretään ostajalle, jos toimeksisaajat eivät neljän vuoden kuluessa hankinnasta kaupallista tuloksia suurelta osin Euroopassa EU:n strategiseen riippumattomuuteen ja turvallisuuteen liittyvien etujen mukaisesti tai jos toimeksisaaja ei noudata toimipaikkaa ja valvontaa koskevia vaatimuksia tai jos toimeksisaajan yrityksen haltuunotto tai sulautuminen vaikuttaisi kielteisesti tulosten käyttämiseen tai kaupallistamiseen EU:n strategiseen riippumattomuuteen ja turvallisuuteen liittyvien etujen mukaisesti. Toimitusketjun kestävyyden ja kilpailukyvyn lisäämiseksi hankinnassa käytetään useita hankintalähteitä: hankintaan varatusta budjetista on tarkoitus ostaa T&K-toimia seitsemältä toimittajalta samaan aikaan ensimmäisessä suunnitteluvaiheessa, neljältä toimittajalta prototyyppivaiheessa ja kolmelta toimittajalta tuotekehitys- ja testausvaiheessa.

Markkinoilla on oltu erittäin kiinnostuneita hankinnassa omaksutusta lähestymistavasta. Alustavan markkinakartoituksen eri vaiheisiin osallistui yli 500 henkilöä, ja 268 osallistujaa jätti yhteystietonsa EU:n esikaupallisen lohkoketjuhankinnan verkossa olevalle verkostoitumisalustalle osoittaen kiinnostuksensa kumppanuuteen muiden sidosryhmien kanssa EU:n esikaupallisen lohkoketjuhankinnan puitteissa.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-blockchain-pre-commercial-procurement

4.1.8.   Hankintasopimuksen toteuttaminen

Mikään edellä mainituista välineistä ei toimi, elleivät nämä merkitykselliset – ja innovaatiomyönteiset – näkökohdat näy sopimusehdoissa. Jos julkinen hankintasopimus tehdään laadun tai suorituskykyä koskevien perusteiden pohjalta mutta sen täytäntöönpanoa ei valvota sopimuspohjaisilla seuraamuksilla, kuten hinnan indeksoinnilla tai sopimuksen ennenaikaisella irtisanomisella, julkinen ostaja voi menettää mahdollisuuden innovatiivisen ratkaisun saamiseen. Tämä voi myös johtaa erilaisten oikeussuojakeinojen käyttöön.

Sopimuksen toteuttamista koskevissa lausekkeissa olisi oltava ainakin seuraavat seikat:

| — | sopimuksen toteuttamista koskevat perusteet, mitattavissa olevat laadun ja suorituskykyä koskevien tavoitteiden indikaattorit (48) |
| --- | --- |

—

sopimuksen toteuttamista koskevat perusteet, mitattavissa olevat laadun ja suorituskykyä koskevien tavoitteiden indikaattorit (48)

| — | sopimuksesta irtautumista koskeva lauseke, jos sopimusta ei panna riittävässä määrin täytäntöön tai jos markkinoille tulee sopivampia ratkaisuja kuin kehitteillä oleva (oikeudenmukaiset poistumisen edellytykset toimittajalle) |
| --- | --- |

—

sopimuksesta irtautumista koskeva lauseke, jos sopimusta ei panna riittävässä määrin täytäntöön tai jos markkinoille tulee sopivampia ratkaisuja kuin kehitteillä oleva (oikeudenmukaiset poistumisen edellytykset toimittajalle)

| — | sopimuksen muuttamista koskeva lauseke sopimuksen toteuttamisen aikana todetun epävakaisuuden ja lisäinnovaatioiden suuren potentiaalin vuoksi (49). |
| --- | --- |

—

sopimuksen muuttamista koskeva lauseke sopimuksen toteuttamisen aikana todetun epävakaisuuden ja lisäinnovaatioiden suuren potentiaalin vuoksi (49).

Sopimuksen toteuttamista koskeviin lausekkeisiin voi sisältyä myös niin sanottuja arvoanalyysilausekkeita (50). Näillä rohkaistaan toimittajia toimittamaan ratkaisuja, jotka täyttävät suorituskykyä koskevat vaatimukset mutta joilla myös jatkuvasti parannetaan täytäntöönpanovaiheen aikana toimitettujen ratkaisujen laatua ja kustannuksia. Näissä lausekkeissa voidaan myös säätää toimittajille ratkaisujen laadun parantamisesta maksettavista bonuksista; niissä voidaan jakaa toimittajien kanssa lisäsäästöt, jotka julkiselle ostajalle syntyvät sopimuksen täytäntöönpanon aikana. Lisätietoja arvonanalyysista, ks. European Assistance for Innovation Procurement, toolkit module 3 (http://eafip.eu/toolkit).

| ESIMERKKI


  LAADUN PAINOTTAMINEN SOPIMUKSEN TOTEUTTAMISEN AIKANA:


  Veden laadun jatkuva parantaminen Limburgin provinssissa


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Limburgin vesilaitos halusi hankkia edullisemman ja luotettavamman tietotekniikkajärjestelmän vedenjakelun hallintaan verkostossaan.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Koska ohjelmistoala on jatkuvassa kehityksessä myös sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen, julkinen ostaja sisällytti sopimukseen arvoanalyysilausekkeita rohkaistakseen myyjiä parantamaan toimitettujen ratkaisujen laatua ja alentamaan niiden kustannuksia sopimuksen täytäntöönpanon aikana.

  Mikä oli lopputulos?

  Toimintatapa johti laadun parantumiseen ja kustannusten pienentymiseen järjestelmässä: Palvelimien määrä väheni 50:stä 4:ään ja ylläpitokustannukset pienenivät samalla vastaavasti. Lisäksi häiriöaika supistui 0,005 prosenttiin.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

  http://eafip.eu/wp-content/uploads/2015/06/ParijsLV7.pdf
  https://www.croonwolterendros.nl/nl/industrie/actueel/revolutie-procesautomatisering-waterketen-helder-proces-voor-schoon-water |
| --- |

ESIMERKKI

LAADUN PAINOTTAMINEN SOPIMUKSEN TOTEUTTAMISEN AIKANA:

Veden laadun jatkuva parantaminen Limburgin provinssissa

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Limburgin vesilaitos halusi hankkia edullisemman ja luotettavamman tietotekniikkajärjestelmän vedenjakelun hallintaan verkostossaan.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Koska ohjelmistoala on jatkuvassa kehityksessä myös sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen, julkinen ostaja sisällytti sopimukseen arvoanalyysilausekkeita rohkaistakseen myyjiä parantamaan toimitettujen ratkaisujen laatua ja alentamaan niiden kustannuksia sopimuksen täytäntöönpanon aikana.

Mikä oli lopputulos?

Toimintatapa johti laadun parantumiseen ja kustannusten pienentymiseen järjestelmässä: Palvelimien määrä väheni 50:stä 4:ään ja ylläpitokustannukset pienenivät samalla vastaavasti. Lisäksi häiriöaika supistui 0,005 prosenttiin.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa

http://eafip.eu/wp-content/uploads/2015/06/ParijsLV7.pdf

https://www.croonwolterendros.nl/nl/industrie/actueel/revolutie-procesautomatisering-waterketen-helder-proces-voor-schoon-water

4.2.   
  Erityiset innovaatiota tukevat hankintamenettelyt

4.2.1.   Käyttövalmiiden innovaatiomenettelyiden tarkistaminen neuvotteluilla

Yksi EU:n sääntöjen uutuuksista on mahdollisuus käyttää neuvottelumenettelyä julkisissa sopimuksissa, joissa on tarpeen sopeuttaa valmiiksi saatavilla olevia ratkaisuja (myös suunnitelmia tai innovatiivisia ratkaisuja), jotka ovat erityisen monimutkaisia, tai kun teknisiä eritelmiä ei voida laatia riittävän tarkasti (51). Näissä olosuhteissa EU:n säännöt antavat julkisille ostajille mahdollisuuden valita kahdesta menettelystä: tarjousperusteinen neuvottelumenettely (52) tai kilpailullinen neuvottelumenettely (53).

Keskeinen ero tilanteessa, jossa käytetään tarjousperusteista neuvottelumenettelyä ja tilanteessa, jossa käytetään kilpailullista neuvottelumenettelyä, on siinä, kuinka selkeä käsitys julkisella ostajalla on hankkeesta. Ensin mainitussa menettelyssä julkisella ostajalla on tarkempi käsitys julkista hankintaa koskevan sopimuksen luonteesta ja aiheesta, kun taas viimeksi mainitussa on vielä tehtävä useampia alkuvaiheen valintoja.

| TARJOUSPERUSTEINEN NEUVOTTELUMENETTELY VS. KILPAILULLINEN NEUVOTTELUMENETTELY

  Tarjousperusteinen neuvottelumenettely soveltuu paremmin silloin, kun julkinen ostaja tietää, että kaksisuuntainen tunneli on rakennettava jokiuoman alitse julkisena rakennusurakkana, jonka se rahoittaa omasta talousarviostaan. Neuvotteluissa keskitytään ainoastaan urakan teknisiin seikkoihin, mukaan lukien hinta- ja laatukysymykset.
  Julkinen ostaja voi sen sijaan käyttää kilpailullista neuvottelumenettelyä määrittääkseen, olisiko rakennettava silta vai (yksi- tai kaksisuuntainen) tunneli (jokiuomaan tai sen alitse) julkisena rakennusurakkana tai julkisena käyttöoikeusurakkana ja olisiko se rahoitettava sen omista varoista vaiko ulkoisista rahoituslähteistä. |
| --- |

TARJOUSPERUSTEINEN NEUVOTTELUMENETTELY VS. KILPAILULLINEN NEUVOTTELUMENETTELY

Tarjousperusteinen neuvottelumenettely soveltuu paremmin silloin, kun julkinen ostaja tietää, että kaksisuuntainen tunneli on rakennettava jokiuoman alitse julkisena rakennusurakkana, jonka se rahoittaa omasta talousarviostaan. Neuvotteluissa keskitytään ainoastaan urakan teknisiin seikkoihin, mukaan lukien hinta- ja laatukysymykset.

Julkinen ostaja voi sen sijaan käyttää kilpailullista neuvottelumenettelyä määrittääkseen, olisiko rakennettava silta vai (yksi- tai kaksisuuntainen) tunneli (jokiuomaan tai sen alitse) julkisena rakennusurakkana tai julkisena käyttöoikeusurakkana ja olisiko se rahoitettava sen omista varoista vaiko ulkoisista rahoituslähteistä.

4.2.1.1.   Tarjousperusteinen neuvottelumenettely

Tarjousperusteinen neuvottelumenettely tarjoaa julkiselle ostajalle enemmän joustavuutta sopimusten myöntämisessä, kun markkinoilla ei ole saatavilla valmiita ratkaisuja. Sitä voidaan käyttää myös, kun verrattain suoraviivaisilla, avoimilla ja dokumentoiduilla neuvotteluilla voidaan antaa julkisille ostajille mahdollisuus neuvotella innovatiivisen ratkaisun olemassa olevien osien tai vallitsevien edellytysten muutoksista, joilla täytetään teknisissä eritelmissä kuvatut tarpeet.

Tämän menettelyn on tarkoitus lähentää julkisia ostajia ja toimialaa. Sillä avataan suora vuoropuhelu kehitettävien ratkaisujen erityispiirteistä.

Toiminnalliset tai suorituskykyä koskevat vaatimukset, laatua tai muita mitattavissa olevia indikaattoreita kuvaavat soveltuvat myöntämisperusteet, mukaan lukien mahdollinen prototyyppivaihe, voivat olla tarvittavat osatekijät tämän menettelyn mukaista onnistunutta innovointia varten.

4.2.1.2.   Kilpailullinen neuvottelumenettely

Kilpailullinen neuvottelumenettely on kaksivaiheinen menettely, jossa julkinen ostaja kuvaa tarpeitaan kuvailevassa asiakirjassa tai sopimusilmoituksessa, vahvistaa vähimmäisvaatimukset ehdokkaille ja määrittelee sopimuksen myöntämisperusteet parhaan hinta–laatusuhteen (BPQR) pohjalta.

Kun ehdokkaiden valintaperusteet on varmennettu, ostaja käynnistää kilpailullisen neuvottelumenettelyn vähimmäisvaatimukset täyttävien osallistujien kanssa. Neuvotteluja käydään erikseen kunkin ehdokkaan kanssa, jolloin varmistetaan kunkin ratkaisun luottamuksellisuus. Neuvottelut edellyttävät korkeatasoista asiantuntemusta julkisen ostajan henkilöstöltä ja riittävän ajan varaamista niihin. Välitavoitteiden asettaminen auttaa arvioimaan neuvotteluiden edistymistä ja lopulta laatimaan ehdokkaiden esivalintaluettelon.

Tämän menettelyn innovaatiopotentiaali perustuu siihen, että osallistujat voivat esittää lukuisia erilaisia ratkaisuja. Tiiviiden ja perinpohjaisten neuvotteluiden yhteydessä ehdokkailla pitäisi olla riittävästi aikaa saada kaikki merkitykselliset tiedot räätälöityjen innovatiivisten ratkaisujen toimittamista varten. Innovatiivisuus voi käsittää teknisiä, taloudellisia tai hallinnollisia näkökohtia tai julkisen ostajan toiminnallisen prosessin täydellistä uudelleenjärjestämistä.

Kun julkinen ostaja katsoo, että kilpailullisessa neuvottelumenettelyssä on edetty ihanteelliseen vaiheeseen, jäljellä olevia osallistujia pyydetään esittämään lopulliset tarjouksensa. Sopimus myönnetään parhaan hinta–laatusuhteen pohjalta. Ensimmäiseen tarjouspyyntöön on sisällytettävä huolellisesti määritettyjä laatuperusteita, jotta ne ovat objektiivisesti mitattavissa ja vertailtavissa.

| Esimerkkejä kilpailullisesta neuvottelumenettelystä, ks. seuraavat:






  — | Kööpenhaminan esimerkki kohdassa 2.1 |
| --- | --- |

Esimerkkejä kilpailullisesta neuvottelumenettelystä, ks. seuraavat:

—

Kööpenhaminan esimerkki kohdassa 2.1

| — | Eindhovenin esimerkki kohdassa 3.1.5 |
| --- | --- |

—

Eindhovenin esimerkki kohdassa 3.1.5

4.2.2.   Suunnittelukilpailut

Suunnittelukilpailua käytetään perinteisesti suunniteltaessa urakoita kaupunkisuunnittelun, arkkitehtuurin, tekniikan ja tietojenkäsittelyn alalla. EU:n sääntöjen mukaisesti tämä menettely soveltuu kuitenkin myös muunlaisiin hankkeisiin, kuten rahoitusjärjestelyihin. Suunnittelukilpailu voidaan järjestää palkintojen (maksuineen) tai palvelusopimusten myöntämiseksi neuvottelumenettelyn seurantana ilman hankintailmoituksen julkaisemista.

Suunnittelukilpailussa julkinen ostaja antaa osallistujille paljon liikkumavaraa, kun ne ehdottavat parasta ratkaisua kilpailuilmoituksessa kuvattuihin tarpeisiin. Juuri tässä on innovointipotentiaalia. Itsenäinen valintalautakunta, jonka jäsenet ovat riippumattomia osallistujista, toteuttaa suunnitteluehdotusten arvioinnin. Vähintään kolmanneksella valintalautakunnan jäsenistä pitäisi olla sama pätevyys, jota osallistujilta edellytetään. Valintalautakunta voi pyytää osallistujilta selvennystä kysymyksiin, ja se tekee päätöksensä suunnitteluilmoituksessa annettujen perusteiden pohjalta.

Suunnittelukilpailussa on myös yksi erityinen etu. Tässä yhteydessä valintalautakunta voi tarjota eri perusteiden, kun käyttäjäystävällisyyden, sopivuuden ja ergonomian sekä ehdotuksen taiteellisen, tunnettuutta koskevan tai innovatiivisen luonteen ammatillista ja itsenäistä arviointia. Kaikkia näitä näkökohtia on ehkä vaikeampi mitata, verrata ja arvioida muuntyyppisissä menettelyissä, joissa voi olla vaikea määrittää ja luokitella objektiivisia ja mitattavia indikaattoreita.

Haasteena tässä menettelyssä on varmistaa kaikkein objektiivisin ja läpinäkyvin arviointitapa. Tätä varten voi olla järkevää soveltaa eri perusteiden yhdistelmää, kuten objektiivisesti mitattavissa olevia hankinnan ja suorituskyvyn kustannuksia, tehokkuutta ja laatua koskevia perusteita oikeasuhteisessa ja perustellussa määrin.

Esimerkkinä suunnittelukilpailun käyttämisestä innovatiivisten ideoiden hankintaan ks. TekesMatch-esimerkki kohdassa 3.2 Innovaatioiden välittäjät.

4.2.3.   Innovaatioiden vauhdittaminen tutkimus- ja kehittämistyön hankinnalla

Julkisen ostajan voi olla tarpeen hankkia tutkimus- ja kehittämispalveluita, jotta se voi kehittää räätälöityjä ja innovatiivisia ratkaisuja. Näin voi olla silloin, kun markkinoilla ei ole tarjolla tyydyttävää ratkaisua tai jos olemassa olevien ratkaisujen mukauttaminen ei todennäköisesti auta täyttämään tarpeita. Menettelyn mukaisesti tutkimus- ja kehittämisprosessin tulos auttaa laatimaan tekniset eritelmät seuraavaa vaihetta varten, joka on innovatiivisen ratkaisun käytännön sovelluksen hankinta.

Perustutkimuksen ja -kehittämisen tarvikkeiden tai palveluiden hankinta on erityistehtävä, jonka hoitavat siihen erikoistuneet laitokset. Se on myös vaihtoehto julkisille ostajille yleensä. Se voi auttaa niitä tekemään läpimurtoratkaisun tai sopeuttamaan toisen alan innovatiivisen ratkaisun niiden omiin tarkoituksiin. Tutkimus- ja kehittämispalvelujen hankinta edellyttää luonnollisesti jossain määrin ammatillista ja rahoituskapasiteettia, kokemusta ja tällaisiin innovatiivisiin hankkeisiin liittyvien riskien sietokykyä.

Jos hankinta kuitenkin valmistellaan huolella ja se toteutetaan onnistuneesti, on mahdollista saavuttaa tasapaino näiden vaikeuksien ja lisäkehityskustannusten välillä innovatiivisesta ratkaisusta julkisille ostajille koituvien kustannusten alentumisen, paremman laadun tai yhteiskunnallisten hyötyjen ansiosta. Näin voi olla toimenpiteissä, joilla varmistetaan esteettömyys vammaisten käyttäjien osalta (ja jotka ovat pakollisia luonnollisten henkilöiden käyttöön tarkoitettuja hankintoja koskevissa teknisissä eritelmissä, asianmukaisesti perusteltuja tapauksia lukuun ottamatta). Myös markkinat hyötyvät ensimmäisestä asiakkaasta, kun kyseessä on innovatiivisten ratkaisujen hankinta tutkimus- ja kehittämistulosten pohjalta. Tämä voi antaa mahdollisuuksia lisäkäyttöön ja avata myös liiketoimintamahdollisuuksia.

Valtiontukisääntöjen noudattamisen varmistamiseksi julkisten ostajien olisi kiinnitettävä erityistä huomiota tämän ohjeasiakirjan kohtaan 5, jossa kuvataan muun muassa edellytykset, joiden täyttyessä komissio katsoo, että tutkimus- ja kehityspalvelujen julkisiin hankintoihin ei liity valtiontukea.

Seuraavassa käsitellään julkisten hankintojen sellaisten erityismenettelyiden keskeisiä piirteitä, joihin liittyy tutkimuksen ja kehittämisen hankinta. Monissa tapauksissa voi kansallisella ja EU:n tasolla olla saatavilla tutkimus- ja kehittämisvaiheeseen osoitettua rahoitusta. Tätä ei kuitenkaan käsitellä tässä asiakirjassa.

4.2.3.1.   Tutkimus- ja kehittämispalvelujen hankinnat ja teollis- ja tekijänoikeuksien jakaminen

Jos julkinen ostaja varaa itselleen kaikki tutkimus- ja kehittämistyön hyödyt (mukaan lukien kaikki teollis- ja tekijänoikeudet), tutkimus- ja kehittämispalveluiden ostot kuuluvat EU:n sääntöjen (54) mukaisesti julkisia hankintoja koskevien direktiivien piiriin. Jos julkinen ostaja ei varaa kaikkia tutkimus- ja kehittämistyön hyötyjä (mukaan lukien kaikki teollis- ja tekijänoikeudet) itselleen, tällaiset hankinnat eivät kuulu julkisia hankintoja koskevien direktiivien piiriin (55). Merkittävä osa teknisistä eritelmistä ja myöhemmin tehtävästä sopimuksesta olisikin tämän vuoksi käytettävä tutkimus- ja kehittämispalveluista saatavien teollis- ja tekijänoikeuksien jakamiseen.

Jos julkinen ostaja säilyttää teollis- ja tekijänoikeudet itsellään, se voi päättää tutkimuksesta saatavan innovatiivisen ratkaisun täytäntöönpanosta. Tässä tapauksessa mahdollisen seurantana toteutettavan julkisen hankintamenettelyn tekniset eritelmät voivat rakentua tällaisen tutkimus- ja kehittämissopimuksen tuloksille. On myös mahdollista, että julkinen ostaja päättää myöntää uusien teollis- ja tekijänoikeuksien lisenssejä kaikille asianomaisille osapuolille maksutta edistääkseen lisäinnovaatioita. Lisenssiehdoissa voidaan määrätä, että kaikki tällaisiin teollis- ja tekijänoikeuksiin pohjautuvat lisäinnovaatiot olisi tarjottava muiden asianomaisten osapuolten käyttöön maksutta.

Jos julkinen ostaja päättää jättää tutkimus- ja kehittämissopimuksesta johtuvat uudet teollis- ja tekijänoikeudet toimittajalle, teknisistä eritelmistä on käytävä ilmi tällainen teollis- ja tekijänoikeuksien jakaminen, erityisesti toimittajalle jäävien oikeuksien markkina-arvo, jotta vältettäisiin mahdollinen kilpailun vääristyminen. Julkinen ostaja voi esimerkiksi suunnitella käyttävänsä tällaisia oikeuksia ratkaisun toteuttamiseen ja/tai edellyttää, että toimittaja lisensioi oikeudet kolmansille osapuolille tietyissä tilanteissa oikeudenmukaisin (avoimin, läpinäkyvin ja syrjimättömin) ja kohtuullisin markkinaehdoin.

4.2.3.2.   Esikaupalliset hankinnat

Esikaupallisilla hankinnoilla tarkoitetaan tutkimus- ja kehittämispalvelujen hankkimista edullisin ehdoin useilta talouden toimijoilta.

Esikaupallinen hankinta on toimintatapana ollut käytettävissä vuodesta 2007. Sillä toteutetaan käytännössä tutkimus- ja kehittämispalvelujen julkista hankintaa koskevien direktiivien poikkeus yhden erityistapauksen (56) osalta: kun julkisista hankinnoista vastaava ostaja ei varaa kaikkia tutkimus- ja kehittämispalveluita koskevasta sopimuksesta saatavia etuja itselleen vaan jakaa ne talouden toimijoiden kanssa markkinaehdoin (57).

Tämän lähestymistavan mukaisesti julkinen ostaja jättää sopimuksesta johtuvat uudet teollis- ja tekijänoikeudet osallistuvalle talouden toimijalle, mutta säilyttää oikeuden

| i) | käyttää omiin tarpeisiinsa tutkimus- ja kehittämistyön tuloksia ja |
| --- | --- |

i)

käyttää omiin tarpeisiinsa tutkimus- ja kehittämistyön tuloksia ja

| ii) | myöntää (edellyttää talouden toimijoilta) kolmansille osapuolille lisenssejä oikeudenmukaisin ja kohtuullisin markkinaehdoin. |
| --- | --- |

ii)

myöntää (edellyttää talouden toimijoilta) kolmansille osapuolille lisenssejä oikeudenmukaisin ja kohtuullisin markkinaehdoin.

Tämä voi olla kaikkia osapuolia hyödyttävä ratkaisu. Talouden toimijat voivat myydä ratkaisuja muille julkisille ostajille tai muilla markkinoilla. Julkiset ostajat saavat oikeuden käyttää ja lisensioida ratkaisua jatkotoimena toteutettavissa julkisissa hankinnoissa, joilla ratkaisut otetaan käyttöön, minkä lisäksi ne voivat säästää rekisteröinti- ja/tai ylläpitoprosessissa, joka on seurausta teollis- ja tekijänoikeuksien omistusoikeudesta. Esikaupallisista hankinnoista saatu näyttö osoittaa, että hinta oli keskimäärin 50 prosenttia alhaisempi ja tarjouksia saatiin jopa neljä kertaa enemmän ja ne olivat laadukkaampia (58).

Esikaupallisen hankintasopimuksen kohde kuuluu yhteen tai useampaan tutkimus- ja kehittämistoiminnan luokkaan (perustutkimus, teollinen tutkimus tai kokeellinen kehittäminen). Sopimuksen on oltava voimassa määräajan, ja siihen voi sisältyä prototyyppien kehittäminen tai alustavien tuotteiden tai palveluiden rajallinen määrä testisarjan muodossa. Tuotteiden tai palvelujen ostaminen kaupallisina erinä ei saa olla saman sopimuksen kohteena. Sopimukseen voi kuitenkin sisältyä prototyyppien ja/tai esikaupallisen hankinnan aikana kehitettyjen lopullisten tuotteiden tai palveluiden rajoitetun määrän hankinta sillä edellytyksellä, että palveluiden määrä ylittää sopimuksen piiriin kuuluvien tuotteiden arvon (59).

Tämä on seurausta määritelmästä, jonka mukaan tutkimus- ja kehittämispalvelusopimuksia käytetään aloilla, joilla markkinoilla tarjolla olevat ratkaisut eivät täytä julkisen ostajan tarpeita.

Julkiselle ostajalle koituu useita etuja. Tulevaa julkista hankintaa varten voidaan hankkia panoksia; kilpailuun tulee mukaan lisää talouden toimijoita, jotka valitaan asteittain seuraavaan vaiheeseen ennalta määriteltyjen välitavoitteiden saavuttamisen ja niiden esittämien tarjouksien pohjalta. Lisäksi julkisella ostajalla on mahdollisuus lopettaa hanke milloin tahansa, jos tulokset eivät vastaa asetettuja tavoitteita.

Menettely voi myös olla houkutteleva talouden toimijoille. Siinä on mahdollista tarjota ratkaisu tarpeeseen, johon nykymarkkinat eivät voi tyydyttävällä tavalla vastata. Jos hanke onnistuu, siitä voi avautua kiinnostavia markkinoita samanlaisten julkisten ostajien keskuudessa, joilta myös puuttuu helposti markkinoilla saatavilla olevia ratkaisuja.

Julkinen ostaja voi hyödyntää esikaupallisesta hankinnasta saatuja kokemuksia seurantana toteutettavan hankinnan tarjousasiakirjoissa. Tämän on kuitenkin aina oltava syrjimätöntä, siten että kaikki talouden toimijat pystyvät tekemään tarjouksen. Julkinen ostaja ei kuitenkaan voi paljastaa tietoja, jotka i) estäisivät lain soveltamista, ii) olisivat yleisen edun vastaisia, iii) vahingoittaisivat esikaupallisiin hankintoihin osallistuneiden toimittajien oikeutettuja taloudellisia etuja (60) tai iv) vääristäisivät markkinoilla tervettä kilpailua osallistuvien tutkimus- ja kehittämispalveluiden tarjoajien tai muiden tahojen välillä.

Esikaupallisen hankinnan avulla voidaan myös lyhentää tutkimustulosten markkinoille tuloon tarvittavaa aikaa. Talouden toimijoilla on hankintamenettelyn erityisolosuhteissa mahdollisuus kehittää ja testata uusia ratkaisuja ajan mittaan. Tästä kokemuksesta on kahdenlaista hyötyä sekä ostajille että toimittajille: ostajat saavat läheisemmät yhteydet markkinatoimijoihin ja toimittajat saavat aikaisemmassa vaiheessa asiakaspalautetta innovaatiopotentiaalistaan todellisissa olosuhteissa.

Tämä on erityisen tärkeää innovatiivisille aloitteleville yrityksille, scale-up-yrityksille ja pk-yrityksille, jotka haluavat saada ensimmäisiä asiakkaita.

Myös tähän menettelyyn pääsyä on yksinkertaistettu. Koska kyseessä ei ole innovatiivisten ratkaisujen hankinta kaupallisina määrinä, tarjoajien tarvitsee täyttää ammatillista pätevyyttä ja taloudellista valmiutta koskevat vaatimukset ainoastaan tutkimuksen ja kehittämisen osalta, ei kaupallisina määrinä tapahtuvan tulosten käyttöönoton osalta.

Nämä palvelut eivät yleensä kuulu EU:n kahden- tai monenvälisten kansainvälisten sitoumusten soveltamisalaan. Kun T&K-palveluja hankitaan erikseen ja T&K-toiminnan tuloksena syntyvät teollis- ja tekijänoikeudet jäävät toimittajille – kuten esikaupallisissa hankinnoissa – kolmansien maiden talouden toimijoilla ei ole taattua pääsyä tällaisiin hankintamenettelyihin. Tällaisiin palveluihin voidaan soveltaa toimipaikkaa koskevia ehtoja (61).

| EU:N RAHOITTAMIA ESIKAUPALLISIA HANKINTOJA KOSKEVAN KYSELYTUTKIMUKSEN TULOKSET


  KOKONAISKUVA

  Puolet osana EU:n rahoittamia esikaupallisia hankintoja kehitetyistä ratkaisuista otettiin käyttöön vuoden kuluessa. Näin






  — | avataan aloitteleville yrityksille ja innovatiivisille pk-yrityksille pääsy markkinoille (73,5 % sopimuksista tehdään pk-yritysten/aloittelevien yritysten kanssa) |
| --- | --- |

EU:N RAHOITTAMIA ESIKAUPALLISIA HANKINTOJA KOSKEVAN KYSELYTUTKIMUKSEN TULOKSET

KOKONAISKUVA

Puolet osana EU:n rahoittamia esikaupallisia hankintoja kehitetyistä ratkaisuista otettiin käyttöön vuoden kuluessa. Näin

—

avataan aloitteleville yrityksille ja innovatiivisille pk-yrityksille pääsy markkinoille (73,5 % sopimuksista tehdään pk-yritysten/aloittelevien yritysten kanssa)

| — | tuetaan laajentumista valtioiden rajojen yli (33,1 % sopimuksista myönnetään rajat ylittävältä pohjalta) |
| --- | --- |

—

tuetaan laajentumista valtioiden rajojen yli (33,1 % sopimuksista myönnetään rajat ylittävältä pohjalta)

| — | lujitetaan Euroopan kilpailukykyä (99,5 % sopimuspuolista tekee tutkimus- ja kehitystyönsä 100-prosenttisesti Euroopassa) |
| --- | --- |

—

lujitetaan Euroopan kilpailukykyä (99,5 % sopimuspuolista tekee tutkimus- ja kehitystyönsä 100-prosenttisesti Euroopassa)

| — | kaksinkertaistettiin osallistuvien yritysten kaupallistamisen onnistumisaste (vuoden sisällä 50 prosenttia tuotti tuloja, 24 prosenttia houkutteli oman pääoman ehtoisia sijoituksia, 18 prosenttia teki yhteistyötä suuryritysten kanssa, 12 prosenttia osallistui sulautumaan tai yritysostoon ja 3 prosenttia teki jo listautumisannin). |
| --- | --- |

—

kaksinkertaistettiin osallistuvien yritysten kaupallistamisen onnistumisaste (vuoden sisällä 50 prosenttia tuotti tuloja, 24 prosenttia houkutteli oman pääoman ehtoisia sijoituksia, 18 prosenttia teki yhteistyötä suuryritysten kanssa, 12 prosenttia osallistui sulautumaan tai yritysostoon ja 3 prosenttia teki jo listautumisannin).

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/results-eu-funded-pre-commercial-procurements

TAPAUSKOHTAISIA KOKEMUKSIA

Aloittelevat yritykset ovat maininneet useita etuja osallistumisestaan esikaupallisiin hankintoihin: markkinoilletuontiaika lyhenee, ensimmäiset asiakkaat saadaan nopeammin ja ne toimivat lähettiläinä yritysten innovatiivisille ratkaisuille laajemmilla markkinoilla, saadaan kansainvälisiä kasvumahdollisuuksia ja yritys kasvaa jopa nelinkertaisella nopeudella.

Yritysten (ja julkisten ostajien) kokemuksia on seuraavissa osoitteissa:

http://eafip.eu/resources/videos

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/pre-commercial-procurement-showcases

Esimerkkejä EU:n rahoittamista esikaupallisista hankinnoista, ks. seuraavat:

| — | Mahdollisuuksia pk-yrityksille suuremmissa hankkeissa, kohta 3.1.4 |
| --- | --- |

—

Mahdollisuuksia pk-yrityksille suuremmissa hankkeissa, kohta 3.1.4

| — | Imaile, Thalea ja suurteholaskentahankkeet kohdissa 2.5.2 ja 3.1.1 |
| --- | --- |

—

Imaile, Thalea ja suurteholaskentahankkeet kohdissa 2.5.2 ja 3.1.1

4.2.3.3.   Tutkimus- ja kehittämistarvikkeiden hankinta

Tutkimus- ja kehittämistarvikkeiden hankintaan sisältyy prototyyppien tai tutkimuksen ja kehittämisen jälkeen kehitettyjen ensimmäisten täydellisten tuotteiden tai palveluiden hankinta sekä niiden testaus ja arviointi, jotta voidaan valita paras vaihtoehto ennen lopullista laajamittaista hankintaa. Tämä voidaan toteuttaa käyttämällä mitä tahansa julkista hankintamenettelyä.

Erityinen poikkeus (62) mahdollistaa neuvottelumenettelyn käytön ilman hankintailmoituksen julkaisemista tutkimus- ja kehittämistarvikkeiden hankintaa varten. Hankittavat tuotteet tai palvelut on toimitettava ainoastaan tutkimusta, kokeilua tai kehittämistä varten, eikä sopimukseen saa sisältyä massatuotantoa tuotteen taloudellisen kannattavuuden varmistamiseksi tai tutkimus- ja kehittämiskustannusten takaisinsaamiseksi. Tällaista neuvottelumenettelyä ilman julkaisua voidaan käyttää pieneen määrään tarvikkeita, jotka on kehitetty esikaupallisen hankinnan aikana.

| ESIMERKKI


  HANKINTOJA TEKNOLOGIAN ETURINTAMASSA:


  Toimittajien ja toimeksisaajien suhteet suurissa tieteellisissä hankkeissa CERNissä


  Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

  Merkittävissä suurissa tiedehankkeissa menestyminen riippuu toimittajien ja toimeksisaajien osaamisesta. Euroopan ydinfysiikan tutkimusjärjestön (CERN) kokemus tästä on paljonpuhuvaa.

  Mitä tehtiin eri tavalla?

  Keskeinen tekijä CERNin järjestämässä hankinnassa on se, että jokainen uusi päivitys sen kiihdyttimissä tuo mukanaan haasteellisempia vaatimuksia ja suorituksia, jotka panevat toimittajat koetukselle. Lisäksi markkinat ovat joissakin tapauksissa liian pienet, jotta voitaisiin investoida pieniin määriin erittäin kehittyneitä ja uraauurtavia tarvikkeita. Tämän vuoksi CERN suunnittelee omat prototyyppinsä ja tekee tiivistä yhteistyötä toimittajiensa kanssa.

  Mikä oli lopputulos?

  Tällaisesta yhteistyöstä on myös merkittävää kaupallista hyötyä toimittajille. Suuren hadronitörmäyttimen (Large Hadron Collider – LHC) hankintaan ja hankintasopimuksiin liittyvä tutkimus osoitti selkeät edut CERNin toimittajille: niistä noin 38 prosenttia oli kehittänyt uusia tuotteita, 44 prosenttia oli parantanut teknologista oppimista ja 60 prosenttia hankki uusia asiakkaita CERNin kanssa tehtyjen sopimusten ansiosta.
  Milanon yliopisto tekee parhaillaan toista tutkimusta, jossa tehdään kustannus-hyötyanalyysi LHC:stä ja sen päivityksestä. Alustavien tulosten mukaan LHC-hankinnat ovat selvästi vaikuttaneet myönteisesti toimittajien T&K-toiminnan, innovointivalmiuksien ja taloudellisen suorituskyvyn parantumiseen.

  Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

  https://home.cern/fr/resources |
| --- |

ESIMERKKI

HANKINTOJA TEKNOLOGIAN ETURINTAMASSA:

Toimittajien ja toimeksisaajien suhteet suurissa tieteellisissä hankkeissa CERNissä

Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua?

Merkittävissä suurissa tiedehankkeissa menestyminen riippuu toimittajien ja toimeksisaajien osaamisesta. Euroopan ydinfysiikan tutkimusjärjestön (CERN) kokemus tästä on paljonpuhuvaa.

Mitä tehtiin eri tavalla?

Keskeinen tekijä CERNin järjestämässä hankinnassa on se, että jokainen uusi päivitys sen kiihdyttimissä tuo mukanaan haasteellisempia vaatimuksia ja suorituksia, jotka panevat toimittajat koetukselle. Lisäksi markkinat ovat joissakin tapauksissa liian pienet, jotta voitaisiin investoida pieniin määriin erittäin kehittyneitä ja uraauurtavia tarvikkeita. Tämän vuoksi CERN suunnittelee omat prototyyppinsä ja tekee tiivistä yhteistyötä toimittajiensa kanssa.

Mikä oli lopputulos?

Tällaisesta yhteistyöstä on myös merkittävää kaupallista hyötyä toimittajille. Suuren hadronitörmäyttimen (Large Hadron Collider – LHC) hankintaan ja hankintasopimuksiin liittyvä tutkimus osoitti selkeät edut CERNin toimittajille: niistä noin 38 prosenttia oli kehittänyt uusia tuotteita, 44 prosenttia oli parantanut teknologista oppimista ja 60 prosenttia hankki uusia asiakkaita CERNin kanssa tehtyjen sopimusten ansiosta.

Milanon yliopisto tekee parhaillaan toista tutkimusta, jossa tehdään kustannus-hyötyanalyysi LHC:stä ja sen päivityksestä. Alustavien tulosten mukaan LHC-hankinnat ovat selvästi vaikuttaneet myönteisesti toimittajien T&K-toiminnan, innovointivalmiuksien ja taloudellisen suorituskyvyn parantumiseen.

Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa

https://home.cern/fr/resources

4.2.3.4.   Innovaatiokumppanuus

Innovaatiokumppanuus (63) on suhteellisen uudenlainen direktiivissä 2014/24/EU (64) vahvistettu julkinen hankintamenettely. Sitä voidaan käyttää ainoastaan niissä tapauksissa, joissa markkinoilla ei ole saatavilla minkäänlaista ratkaisua julkisen ostajan tarpeisiin.

Innovaatiokumppanuuden keskeinen piirre on se, että innovointi tapahtuu sopimuksen täytäntöönpanon aikana. Useimmissa muissa menettelyissä (65) julkinen ostaja tietää jo, millaista ratkaisua se on ostamassa: innovointi tapahtuu sopimusta edeltävässä vaiheessa ja päättyy yleensä sopimuksen tekemiseen, kun ratkaisun tarkoista ominaisuuksista on sovittu (66).

Innovaatiokumppanuudessa julkinen ostaja tekee sopimuksen parhaan mahdollisen innovaatiotoimittajan (tai -toimittajien) kanssa. Toimittajan (tai toimittajien) on tarkoitus luoda innovatiivinen ratkaisu ja varmistaa sen toteutus todellisessa laajuudessa julkista ostajaa varten. Julkisen ostajan tarpeet olisi kuvattava riittävän tarkasti, jotta mahdolliset tarjoajat ymmärtävät haasteen luonteen ja laajuuden ja jotta niillä on riittävästi tietoa osallistumispäätöksen tekemiseksi.

Innovaatiokumppanuus on kolmivaiheinen prosessi:

| — | Valintavaihe on menettelyn alussa. Tarjouskilpailukutsun jälkeen valitaan yksi tai useampia soveltuvia kumppaneita niiden osaamisen ja kykyjen pohjalta. Innovaatiokumppanuussopimus tai -sopimukset myönnetään tämän jälkeen parhaan ehdotetun hinta-laatusuhteen perusteella. Tämä vaihe on samankaltainen kuin rajoitetussa menettelyssä, jota edeltää tarjouskilpailukutsu. |
| --- | --- |

—

Valintavaihe on menettelyn alussa. Tarjouskilpailukutsun jälkeen valitaan yksi tai useampia soveltuvia kumppaneita niiden osaamisen ja kykyjen pohjalta. Innovaatiokumppanuussopimus tai -sopimukset myönnetään tämän jälkeen parhaan ehdotetun hinta-laatusuhteen perusteella. Tämä vaihe on samankaltainen kuin rajoitetussa menettelyssä, jota edeltää tarjouskilpailukutsu.

| — | Seuraavassa vaiheessa yhteistyökumppani kehittää (tai yhteistyökumppanit kehittävät) uuden ratkaisun yhteistyössä julkisen ostajan kanssa. Tämä tutkimus- ja kehittämisvaihe voidaan edelleen jakaa useisiin jaksoihin, jotka on tarkoitettu käsitteiden arviointiin, prototyyppien kehittämiseen ja/tai suorituskyvyn testaamiseen. Kunkin vaiheen aikana kumppanien määrää voidaan vähentää ennalta määritettyjen kriteerien perusteella. |
| --- | --- |

—

Seuraavassa vaiheessa yhteistyökumppani kehittää (tai yhteistyökumppanit kehittävät) uuden ratkaisun yhteistyössä julkisen ostajan kanssa. Tämä tutkimus- ja kehittämisvaihe voidaan edelleen jakaa useisiin jaksoihin, jotka on tarkoitettu käsitteiden arviointiin, prototyyppien kehittämiseen ja/tai suorituskyvyn testaamiseen. Kunkin vaiheen aikana kumppanien määrää voidaan vähentää ennalta määritettyjen kriteerien perusteella.

| — | Kaupallisessa vaiheessa kumppani toimittaa (tai kumppanit toimittavat) lopulliset tulokset, mutta vain jos ne vastaavat julkisen ostajan ja kumppanin/kumppanien sopimaa suoritustasoa ja niiden sopimia enimmäiskustannuksia. |
| --- | --- |

—

Kaupallisessa vaiheessa kumppani toimittaa (tai kumppanit toimittavat) lopulliset tulokset, mutta vain jos ne vastaavat julkisen ostajan ja kumppanin/kumppanien sopimaa suoritustasoa ja niiden sopimia enimmäiskustannuksia.

Vaikka menettely on nimeltään ”kumppanuus” ja osallistujiin viitataan ”kumppaneina”, kyseessä on silti hankintamenettely, jota koskevat sovellettavat EU:n ja WTO:n säännöt, erityisesti hankinnan perusperiaatteet, jotka liittyvät kilpailuun, avoimuuteen ja syrjintäkieltoon.

Innovaatiokumppanuus on nimenomaan suunniteltu sellaiseksi, että julkiset ostajat voivat luoda kumppanuuden uuden innovatiivisen ratkaisun kehittämiseksi ja sen jälkeen ostaa ratkaisun. Sen vuoksi on tärkeää, että innovaatiokumppanuus jäsennellään siten, että se voi tarjota tarvittavaa ”markkinavetoa” eli edistää innovatiivisen ratkaisun kehittämistä sulkematta markkinoita (67).

Tässä yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota myös EU:n valtiontukiperiaatteisiin (ks. jäljempänä valtiontukia koskeva kohta 5), koska lopputuotteiden tai -palvelujen kaupallisten määrien ostamiseksi ei ole olemassa erillistä hankintamenettelyä. Jotta voidaan varmistaa, että julkiset ostajat eivät käytä innovaatiokumppanuuksia tavalla, joka estää, rajoittaa tai vääristää kilpailua (67), direktiivissä 2014/24/EU ja erityisesti sen 31 artiklassa säädetään säännöistä, joilla varmistetaan, että innovaatiokumppanuus on avoin, läpinäkyvä, syrjimätön ja kilpailullinen.

Innovaatiokumppanuutta toteutettaessa on tärkeää kiinnittää huomiota seuraaviin seikkoihin:

| — | Näkemys merkityksellisistä markkinoista: Julkisten ostajien on






  — | määriteltävä edellytykseksi innovaatiokumppanuudelle sellaisen innovatiivisen ratkaisun tarve, jota ei ole jo saatavilla markkinoilla |
| --- | --- | --- |

—

Näkemys merkityksellisistä markkinoista: Julkisten ostajien on

—

määriteltävä edellytykseksi innovaatiokumppanuudelle sellaisen innovatiivisen ratkaisun tarve, jota ei ole jo saatavilla markkinoilla

| — | ymmärrettävä, että heidän tarpeidensa on todella oltava toteuttamiskelpoisia, sen kuitenkaan rajoittamatta heidän toivettaan hakea myös innovatiivisia ratkaisuja. |
| --- | --- |

—

ymmärrettävä, että heidän tarpeidensa on todella oltava toteuttamiskelpoisia, sen kuitenkaan rajoittamatta heidän toivettaan hakea myös innovatiivisia ratkaisuja.

Julkiset ostajat voivat saada hyödyllistä ja merkityksellistä tietoa aiemman markkinakartoituksen yhteydessä tehdystä markkinatutkimuksesta, aiempien epäonnistuneiden tarjouskilpailujen yhteydessä saaduista kokemuksista sekä konferensseista ja messuilta tai tarkastelemalla liiketoiminnan standardeja.

| — | Hankintailmoitus: Pakollisen hankintailmoituksen on sisällettävä yksityiskohtaista tietoa haettavasta innovaatiosta. Näin varmistetaan, että kaikki talouden toimijat, jotka pystyvät sekä kehittämään että sen jälkeen toimittamaan ratkaisun, voivat pyrkiä osallistumaan innovaatiokumppanuuteen. |
| --- | --- |

—

Hankintailmoitus: Pakollisen hankintailmoituksen on sisällettävä yksityiskohtaista tietoa haettavasta innovaatiosta. Näin varmistetaan, että kaikki talouden toimijat, jotka pystyvät sekä kehittämään että sen jälkeen toimittamaan ratkaisun, voivat pyrkiä osallistumaan innovaatiokumppanuuteen.

| — | Kriteerit, joilla valitaan kumppani(t), jo(i)lla on paras kapasiteetti tutkimus- ja kehittämistyön tekemiseen ja innovatiivisten ratkaisujen tarjoamiseen todellisessa laajuudessa (esimerkiksi aiemmat saavutukset, näyttö, tiimin kokoonpano, tilat ja välineet tai laadunvarmistusjärjestelmät). |
| --- | --- |

—

Kriteerit, joilla valitaan kumppani(t), jo(i)lla on paras kapasiteetti tutkimus- ja kehittämistyön tekemiseen ja innovatiivisten ratkaisujen tarjoamiseen todellisessa laajuudessa (esimerkiksi aiemmat saavutukset, näyttö, tiimin kokoonpano, tilat ja välineet tai laadunvarmistusjärjestelmät).

| — | Kumppaneiden lukumäärä: innovaatiokumppanuuksien luominen useiden kumppanien kanssa voi helpottaa kilpailua ja mahdollistaa erilaisten ratkaisujen tutkimisen (67). |
| --- | --- |

—

Kumppaneiden lukumäärä: innovaatiokumppanuuksien luominen useiden kumppanien kanssa voi helpottaa kilpailua ja mahdollistaa erilaisten ratkaisujen tutkimisen (67).

| — | Tuloksena olevan innovaation on vastattava julkisten ostajien ja kumppanien sopimaa suoritustasoa ja niiden sopimia enimmäiskustannuksia. |
| --- | --- |

—

Tuloksena olevan innovaation on vastattava julkisten ostajien ja kumppanien sopimaa suoritustasoa ja niiden sopimia enimmäiskustannuksia.

| — | Tarvikkeiden arvon ja niiden kehittämiseen tarvittavan investoinnin välinen tasapaino; tämä ehkäisee menettelyn väärinkäyttöä. Ratkaisun minkään myöhemmän toimituskauden kesto ei saa olla suhteeton. |
| --- | --- |

—

Tarvikkeiden arvon ja niiden kehittämiseen tarvittavan investoinnin välinen tasapaino; tämä ehkäisee menettelyn väärinkäyttöä. Ratkaisun minkään myöhemmän toimituskauden kesto ei saa olla suhteeton.

| — | Toteuttamista koskevat lausekkeet: sopimuksen toteuttamista koskevat lausekkeet mahdollistavat sen, että ostaja voi






  — | valvoa toteuttamisen laatua indikaattoreilla, joilla voidaan mitata vaatimustenmukaisuuden astetta |
| --- | --- | --- |

—

Toteuttamista koskevat lausekkeet: sopimuksen toteuttamista koskevat lausekkeet mahdollistavat sen, että ostaja voi

—

valvoa toteuttamisen laatua indikaattoreilla, joilla voidaan mitata vaatimustenmukaisuuden astetta

| — | päättää sopimuksen, jos teknisiä, toiminnallisia tai taloudellisia suorituskykytavoitteita ei täytetä |
| --- | --- |

—

päättää sopimuksen, jos teknisiä, toiminnallisia tai taloudellisia suorituskykytavoitteita ei täytetä

| — | päättää sopimuksen, jos markkinat tarjoavat vaihtoehtoisen ratkaisun ja innovaatiokumppanuus tulee tarpeettomaksi |
| --- | --- |

—

päättää sopimuksen, jos markkinat tarjoavat vaihtoehtoisen ratkaisun ja innovaatiokumppanuus tulee tarpeettomaksi

| — | varmistaa, että teollis- ja tekijänoikeuksien omistus on oikeassa suhteessa julkisen ostajan etuun, kun otetaan huomioon tuleva tarve mukauttaa, muuttaa tai siirtää innovatiivisen ratkaisun toiminta toiselle julkiselle ostajalle (ks. kohta 4.1.7 ja liite I) |
| --- | --- |

—

varmistaa, että teollis- ja tekijänoikeuksien omistus on oikeassa suhteessa julkisen ostajan etuun, kun otetaan huomioon tuleva tarve mukauttaa, muuttaa tai siirtää innovatiivisen ratkaisun toiminta toiselle julkiselle ostajalle (ks. kohta 4.1.7 ja liite I)

| — | varmistaa, että innovaatiokumppanuuden rakenne (erityisesti sen kesto ja arvo) kuvastavat ehdotetun ratkaisun innovatiivisuusastetta. |
| --- | --- |

—

varmistaa, että innovaatiokumppanuuden rakenne (erityisesti sen kesto ja arvo) kuvastavat ehdotetun ratkaisun innovatiivisuusastetta.

| INNOVAATIOKUMPPANUUS KÄYTÄNNÖSSÄ

  Direktiivin 2014/24/EU mukaisen innovaatiokumppanuuden käyttöönoton jälkeen kymmeniä hankkeita on mainostettu kaikkialla EU:ssa. Tätä menettelyä ovat käyttäneet erityyppiset julkiset tahot ministeriöistä ja virastoista paikallisviranomaisiin. Katetut tarpeet ovat hyvin erilaisia, ja niihin liittyy erityyppisiä sektoreita ja toimialoja. Kaikissa tapauksissa ostajien tekemä markkinatutkimus oli osoittanut, että mikään olemassa oleva ratkaisu ei pystynyt vastaamaan tarpeeseen.

  ESIMERKKEJÄ

  1.   HELSINGIN OLYMPIASTADIONIN ISTUIMET

  https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:98072-2018:TEXT:FI:HTML

  Hankkeen tarkoitus

  Olympiastadion ja sitä ympäröivät rakennelmat ovat suojeltuja rakennusperintölain nojalla. Museovirasto oli linjannut, että vanhat puiset penkit olivat tärkeä osa stadionin arkkitehtuuria ja että uusien mallien oli täytettävä rakennussuojelun esteettiset vaatimukset.
  Markkinatutkimuksessa kävi ilmi, että olympiastadionin perusparannushankkeen vaatimusten täyttämiseksi ei ollut käytettävissä ratkaisuja. Vaatimukset olivat seuraavat:






  — | Istuinten on oltava olennainen osa stadionin arkkitehtuuria, ja ne olisi rekonstruoitava huolellisesti perusparannuksen yhteydessä vanhaa muotoa vastaavaksi. |
| --- | --- |

INNOVAATIOKUMPPANUUS KÄYTÄNNÖSSÄ

Direktiivin 2014/24/EU mukaisen innovaatiokumppanuuden käyttöönoton jälkeen kymmeniä hankkeita on mainostettu kaikkialla EU:ssa. Tätä menettelyä ovat käyttäneet erityyppiset julkiset tahot ministeriöistä ja virastoista paikallisviranomaisiin. Katetut tarpeet ovat hyvin erilaisia, ja niihin liittyy erityyppisiä sektoreita ja toimialoja. Kaikissa tapauksissa ostajien tekemä markkinatutkimus oli osoittanut, että mikään olemassa oleva ratkaisu ei pystynyt vastaamaan tarpeeseen.

ESIMERKKEJÄ

1.   HELSINGIN OLYMPIASTADIONIN ISTUIMET

https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:98072-2018:TEXT:FI:HTML

Hankkeen tarkoitus

Olympiastadion ja sitä ympäröivät rakennelmat ovat suojeltuja rakennusperintölain nojalla. Museovirasto oli linjannut, että vanhat puiset penkit olivat tärkeä osa stadionin arkkitehtuuria ja että uusien mallien oli täytettävä rakennussuojelun esteettiset vaatimukset.

Markkinatutkimuksessa kävi ilmi, että olympiastadionin perusparannushankkeen vaatimusten täyttämiseksi ei ollut käytettävissä ratkaisuja. Vaatimukset olivat seuraavat:

—

Istuinten on oltava olennainen osa stadionin arkkitehtuuria, ja ne olisi rekonstruoitava huolellisesti perusparannuksen yhteydessä vanhaa muotoa vastaavaksi.

| — | Joidenkin istuinten on toiminnallisen rakenteen perusteella täytettävä palosuojelun materiaalivaatimukset. |
| --- | --- |

—

Joidenkin istuinten on toiminnallisen rakenteen perusteella täytettävä palosuojelun materiaalivaatimukset.

| — | Hankkeessa ei saisi aiheutua kalliita ylläpitokustannuksia maalauksesta, palosuojelusta tai puurimojen korjaamisesta. |
| --- | --- |

—

Hankkeessa ei saisi aiheutua kalliita ylläpitokustannuksia maalauksesta, palosuojelusta tai puurimojen korjaamisesta.

| — | Vanhojen puupenkkien kiinnitystä pitäisi voida käyttää (innovatiivinen muotoilu). |
| --- | --- |

—

Vanhojen puupenkkien kiinnitystä pitäisi voida käyttää (innovatiivinen muotoilu).

Prosessi

Menettely aloitettiin kahdella pakollisella vähimmäisvaatimuksella:

| — | Istuimissa on kääntömekanismi. |
| --- | --- |

—

Istuimissa on kääntömekanismi.

| — | Istuimet ja selkänojat voidaan irrottaa erikseen. |
| --- | --- |

—

Istuimet ja selkänojat voidaan irrottaa erikseen.

Kesäkuussa 2017 annettiin hankintailmoitus, johon liitettiin arkkitehdin suunnitelmiin perustuva alustava kutsu. Tätä seurasi osallistumisvaihe, joka päättyi tarjoajien valintaan. Sitten lähetettiin neuvottelukutsu valituille ehdokkaille. Tämä vaihe päättyi, kun kumppaneiksi valittiin kolme yritystä seuraavien kriteerien perusteella: prototyyppi-istuin, kehittämissuunnitelma ja kustannusarvio. Innovaatiokumppanuus alkoi joulukuun alussa vuonna 2017, ja se sisälsi kaksi kehittämisvaihetta ja välitavoitteen. Kunkin kehittämisvaiheen arviointikriteerit olivat istuinten arviointi, materiaalit/elinkaari/kunnossapito ja hinta. Sopimus allekirjoitettiin joulukuussa 2018.

2.   INNOVATIIVISTEN SUURNOPEUSJUNAYKSIKÖIDEN JA NIIHIN LIITTYVIEN TUKIELEMENTTIEN HANKINTA

https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:234086-2015:TEXT:EN:HTML

Hankkeen tarkoitus

Ranskalaisen rautatieyhtiön SNCF:n käynnistämän hankkeen tarkoituksena oli suunnitella, tuottaa ja toimittaa junayksiköitä, jotka pystyvät liikkumaan pääasiassa Ranskassa ja muissa Euroopan maissa vähintään 320 kilometrin tuntinopeudella ihanteellisissa kustannus- ja ympäristöolosuhteissa.

Hanke koostuu kolmesta vaiheesta:

| i) | tutkimus- ja kehittämisvaihe innovatiivisten suurnopeusjunayksiköiden yksityiskohtaisen eritelmän laatimiseksi määritettyyn hankintahintaan |
| --- | --- |

i)

tutkimus- ja kehittämisvaihe innovatiivisten suurnopeusjunayksiköiden yksityiskohtaisen eritelmän laatimiseksi määritettyyn hankintahintaan

| ii) | innovatiivisten suurnopeusjunayksiköiden suunnittelu- ja teollistamisvaihe |
| --- | --- |

ii)

innovatiivisten suurnopeusjunayksiköiden suunnittelu- ja teollistamisvaihe

| iii) | junien sekä niiden käyttöön ja kunnossapitoon tarvittavien tukielementtien tuotantovaihe ja ennakoidun määrän (50–200 kpl) toimitus. |
| --- | --- |

iii)

junien sekä niiden käyttöön ja kunnossapitoon tarvittavien tukielementtien tuotantovaihe ja ennakoidun määrän (50–200 kpl) toimitus.

Prosessi

Sen osoittamiseksi, että tarvetta ei voitu tyydyttää markkinoilla olemassa olevalla ratkaisulla, tehtiin markkinatutkimus. Tämän saatavilla olevan suurten nopeuksien liikkuvan kaluston maailmanlaajuisen vertailun avulla voitiin todeta, että tavoitteena olevaa junaa ei ollut vielä saatavilla markkinoilla ja että innovatiiviselle junalle oli olemassa todellinen tarve.

Seuraavaksi määritettiin suoritustaso ja enimmäiskustannukset. Hankintavaihe voitiin toteuttaa vain, jos T&K-vaiheen tulos vastasi SNCF:n ja kumppanin sopimaa suoritustasoa ja sovittuja enimmäiskustannuksia. Nämä kustannus- ja suoritustavoitteet hahmoteltiin tarjouksessa.

Kumppanuuden voittajan valitsemiseksi käytiin keskustelua valittujen ehdokkaiden kanssa. Keskusteluissa keskityttiin tarjouksen mukauttamiseen suunnittelu-, kehittämis- ja tuotantotarpeiden pohjalta sekä hankkeen kuhunkin vaiheeseen liittyviin teollis- ja tekijänoikeuksiin.

3.   ERHVERVSSTYRELSEN, ALBERTSLUND KOMMUNE, ESBJERG KOMMUNE, FREDERIKSSUND KOMMUNE (YHTEISHANKINNAT – TANSKAN PAIKALLISVIRANOMAISET)

https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:209875-2016:TEXT:EN:HTML&src=0

Hankkeen tarkoitus

Innovaatiokumppanuudella pyrittiin kehittämään uusia innovatiivisia ratkaisuja yli 65-vuotiaiden nestevajauksen ehkäisemiseksi tai lieventämiseksi. Tavoitteena oli vähentää yli 65-vuotiaiden vältettävissä olevia sairaalakäyntejä, jotka ovat useimmiten nestevajauksen aiheuttamia.

Prosessi

Johdantona innovaatiokumppanuutta koskevalle prosessille Tanskan elinkeinohallitus järjesti osallistuvien kuntien yritysten, asiantuntijoiden ja käyttäjien kanssa perusteellisen markkinavuoropuhelun kahden työpajan muodossa.

Ennen innovaatiokumppanuuden käynnistämistä toteutetussa valmisteluvaiheessa keskityttiin hankinta- ja markkinapotentiaalin laskemiseen innovatiivisten yritysten houkuttelemiseksi. Asiantuntijoiden apu oli välttämätöntä.

Neuvotteluvaiheessa pystyttiin arvioimaan erilaisia tietotekniikkaratkaisujen kehittämismalleja sekä keskustelemaan innovaatiokumppanuuden keskeisistä seikoista eli esimerkiksi lähdekoodeista ja henkilötiedoista.

Innovaatiokumppanuuksia myönnettiin kaksi. Kehittämisvaiheen aikana (kumppanuuden myöntämisen jälkeen) toinen kumppaneista ei pystynyt toimittamaan prototyyppiä, joka olisi vastannut sopimuksessa määritettyjä suoritustasoja. Sen vuoksi päätettiin lopettaa kumppanuus kyseisen konsortion kanssa.

Yhteenvetona voidaan todeta, että innovaatiokumppanuuden keskeiset menestystekijät ovat seuraavat:

| — | hyvin toteutettu arviointivaihe sen määrittämiseksi, tarvitaanko T&K-vaihetta todella, sekä strateginen lähestymistapa teollis- ja tekijänoikeuksiin |
| --- | --- |

—

hyvin toteutettu arviointivaihe sen määrittämiseksi, tarvitaanko T&K-vaihetta todella, sekä strateginen lähestymistapa teollis- ja tekijänoikeuksiin

| — | yleissuunnittelun ja sopimuksen eri vaiheiden ennakointi |
| --- | --- |

—

yleissuunnittelun ja sopimuksen eri vaiheiden ennakointi

| — | kyseisen alan monitieteisen hankeryhmän perustaminen ja sopimuksen todellinen ohjaus/seuranta pitkällä aikavälillä, jotta julkinen ostaja voi arvioida kumppaneiden välituloksia |
| --- | --- |

—

kyseisen alan monitieteisen hankeryhmän perustaminen ja sopimuksen todellinen ohjaus/seuranta pitkällä aikavälillä, jotta julkinen ostaja voi arvioida kumppaneiden välituloksia

| — | yhteistyöhön perustuvan ja joustavan työmenetelmän täytäntöönpano kumppaneiden kanssa käytävää ajatustenvaihtoa ja yhteistä suunnittelua varten |
| --- | --- |

—

yhteistyöhön perustuvan ja joustavan työmenetelmän täytäntöönpano kumppaneiden kanssa käytävää ajatustenvaihtoa ja yhteistä suunnittelua varten

| — | kumppaneiden yhdenvertaisen kohtelun ja liikesalaisuuksien kunnioittaminen kumppanuuden täytäntöönpanovaiheessa. |
| --- | --- |

—

kumppaneiden yhdenvertaisen kohtelun ja liikesalaisuuksien kunnioittaminen kumppanuuden täytäntöönpanovaiheessa.

5.   VALTIONTUKI

Julkisia hankintoja tehtäessä maksetaan julkisin varoin talouden toimijoille tavaroista, palveluista tai urakoista. Viranomaisten on sen vuoksi varmistettava, että näitä liiketoimia toteutettaessa (käytetystä julkisesta hankintamenettelystä riippumatta) ei myönnetä valtiontukea tavalla, joka olisi ristiriidassa EU:n valtiontukisääntöjen kanssa. On erityisen tärkeää tarkistaa, saako yritys, jonka kanssa hankintasopimus on tehty julkisen hankintamenettelyn tuloksena, suuremman maksun kuin minkä se saisi markkinaehtoisessa toiminnassa. Tämän vuoksi näissä ohjeissa viitataan tiettyihin arviointiperusteisiin, joiden mukaisia innovaatiohankintojen pitäisi olla, jotta vältetään valtiontuen antaminen toimittajalle.

Yleensä nämä julkisyhteisöjen toteuttamat taloudelliset transaktiot eivät anna etua eivätkä näin ollen ole valtiontukea, jos niissä noudatetaan tavanomaisia markkinaehtoja (68). Valtiontuen käsitettä koskevan komission tiedonannon (69) mukaan näin on yleensä silloin, kun tarjouskilpailu on asiaankuuluvien julkisia hankintoja koskevien EU:n direktiivien mukaisesti kilpailuun perustuva, läpinäkyvä ja syrjimätön eikä siihen liity ehtoja. Tarjouskilpailun olisi mahdollistettava se, että kokonaistaloudellisesti edullisin tarjous vastaa hankinnan markkina-arvoa.

Komission tiedonannossa viitataan kuitenkin tiettyihin erityisolosuhteisiin, joissa julkisten hankintamenettelyjen avulla ei voida määrittää markkinahintaa, esimerkiksi seuraaviin:

| — | neuvottelumenettelyt ilman hankintailmoituksen julkaisemista etukäteen, jolloin erityisolosuhteet eivät mahdollista markkinahinnan määrittämistä |
| --- | --- |

—

neuvottelumenettelyt ilman hankintailmoituksen julkaisemista etukäteen, jolloin erityisolosuhteet eivät mahdollista markkinahinnan määrittämistä

| — | erityistapauksissa, joissa tarjouksia tehdään vain yksi, hankintaviranomaisen olisi oltava valmis perustelemaan, että tarjouskilpailun tulos vastaa markkinahintaa (70) |
| --- | --- |

—

erityistapauksissa, joissa tarjouksia tehdään vain yksi, hankintaviranomaisen olisi oltava valmis perustelemaan, että tarjouskilpailun tulos vastaa markkinahintaa (70)

| — | joko osoittamalla niiden tarjouseritelmien objektiivisuuden, jotka eivät edistä tiettyä talouden toimijaa |
| --- | --- |

—

joko osoittamalla niiden tarjouseritelmien objektiivisuuden, jotka eivät edistä tiettyä talouden toimijaa

| — | tai varmistamalla lisätoimin, että menettelyn tulos vastaa markkinahintaa. |
| --- | --- |

—

tai varmistamalla lisätoimin, että menettelyn tulos vastaa markkinahintaa.

Lisäksi tutkimus- ja kehittämispalvelujen hankinnan (esikaupalliset hankinnat mukaan lukien) osalta komission puitteissa tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle vahvistetaan seuraavat kumulatiiviset erityisedellytykset, joita viranomaisten on noudatettava valtiontuen olemassaolon välttämiseksi (71):

| — | Valintamenettely on kilpailuun perustuva, läpinäkyvä ja syrjimätön, ja se perustuu objektiivisiin valinta- ja myöntämisperusteisiin, jotka on määritetty ennen tarjousmenettelyä. |
| --- | --- |

—

Valintamenettely on kilpailuun perustuva, läpinäkyvä ja syrjimätön, ja se perustuu objektiivisiin valinta- ja myöntämisperusteisiin, jotka on määritetty ennen tarjousmenettelyä.

| — | Suunnitelluista sopimusjärjestelyistä, joiden puitteissa on kuvattu kaikki osapuolten oikeudet ja velvollisuudet, myös immateriaalioikeuksien osalta, ilmoitetaan kaikille kiinnostuneille tarjouksentekijöille ennen tarjousmenettelyä. |
| --- | --- |

—

Suunnitelluista sopimusjärjestelyistä, joiden puitteissa on kuvattu kaikki osapuolten oikeudet ja velvollisuudet, myös immateriaalioikeuksien osalta, ilmoitetaan kaikille kiinnostuneille tarjouksentekijöille ennen tarjousmenettelyä.

| — | Hankinta ei tarkoita, että jollekin osallistuvalle palveluntarjoajalle myönnettäisiin suosituimmuusasema lopullisten tuotteiden tai palvelujen tarjoamisessa julkiselle ostajalle kyseisessä jäsenvaltiossa (72). |
| --- | --- |

—

Hankinta ei tarkoita, että jollekin osallistuvalle palveluntarjoajalle myönnettäisiin suosituimmuusasema lopullisten tuotteiden tai palvelujen tarjoamisessa julkiselle ostajalle kyseisessä jäsenvaltiossa (72).

| — | Jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy:






  — | kaikki ne tulokset, joista ei seuraa immateriaalioikeuksia, voidaan saattaa laajaan levitykseen esimerkiksi julkaisemisen tai koulutuksen kautta tai edistämällä standardointielinten työtä niin, että muut yritykset voivat toistaa ne,
  ja kaikki mahdolliset immateriaalioikeudet kohdennetaan täysimääräisesti julkiselle ostajalle, |
| --- | --- | --- |

—

Jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy:

—

kaikki ne tulokset, joista ei seuraa immateriaalioikeuksia, voidaan saattaa laajaan levitykseen esimerkiksi julkaisemisen tai koulutuksen kautta tai edistämällä standardointielinten työtä niin, että muut yritykset voivat toistaa ne,

ja kaikki mahdolliset immateriaalioikeudet kohdennetaan täysimääräisesti julkiselle ostajalle,

| — | tai palveluntarjoajan, jolle tuloksista seuraavat immateriaalioikeudet kohdennetaan, on myönnettävä julkiselle ostajalle rajoittamaton pääsy kyseisiin tuloksiin maksutta ja myönnettävä niihin pääsy kolmansille osapuolille markkinaehdoin esimerkiksi ei-yksinomaisten lisenssien kautta. |
| --- | --- |

—

tai palveluntarjoajan, jolle tuloksista seuraavat immateriaalioikeudet kohdennetaan, on myönnettävä julkiselle ostajalle rajoittamaton pääsy kyseisiin tuloksiin maksutta ja myönnettävä niihin pääsy kolmansille osapuolille markkinaehdoin esimerkiksi ei-yksinomaisten lisenssien kautta.

Jos edellä mainitut edellytykset eivät täyty, viranomaiset voivat tukeutua julkisen ostajan ja yrityksen välisen sopimuksen ehtojen yksittäiseen arviointiin tai ilmoittaa toimenpiteestä komissiolle.

Valtiontukeen liittyvissä tilanteissa sovelletaan tavanomaisia valtiontukisääntöjä, eli tuen voidaan katsoa olevan perustamissopimuksen mukainen, jos se täyttää tietyt edellytykset (73).

---

(1)  Komission tiedonanto ”Euroopan uusi teollisuusstrategia”, COM(2020) 102 final, 10.3.2020 (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0102&qid=1613137892143&from=FI). Komission tiedonanto ”Pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten”, COM(2020) 103 final, 10.3.2020 (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0103&qid=1600936056874&from=FI).

(2)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_en

(3)  Komission tiedonanto ”Kaikki irti EU:n innovointipotentiaalista – Teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva toimintasuunnitelma EU:n elpymisen ja palautumiskyvyn tueksi”, COM(2020) 760 final, 25.11.2020 (https://ec.europa.eu/docsroom/documents/43845).

(4)  C(2019) 5494 (saatavilla osoitteessa https://ec.europa.eu/docsroom/documents/36601?locale=fi).

(5)  Määritelmäesimerkkejä:

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65), 2 artiklan 22 kohdassa innovoinnilla tarkoitetaan ”sellaisen uuden tai merkittävästi parannetun tuotteen, palvelun tai menetelmän, mukaan lukien muiden muassa tuotanto- tai rakennusprosessit, uuden markkinointimenetelmän tai uuden organisatorisen menetelmän toteuttamista liiketoimintatavoissa, työpaikkaorganisaatiossa tai ulkoisissa suhteissa, jonka tarkoituksena on esimerkiksi auttaa ratkaisemaan yhteiskunnallisia haasteita tai tukea älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun Eurooppa 2020 -strategiaa”. |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65), 2 artiklan 22 kohdassa innovoinnilla tarkoitetaan ”sellaisen uuden tai merkittävästi parannetun tuotteen, palvelun tai menetelmän, mukaan lukien muiden muassa tuotanto- tai rakennusprosessit, uuden markkinointimenetelmän tai uuden organisatorisen menetelmän toteuttamista liiketoimintatavoissa, työpaikkaorganisaatiossa tai ulkoisissa suhteissa, jonka tarkoituksena on esimerkiksi auttaa ratkaisemaan yhteiskunnallisia haasteita tai tukea älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun Eurooppa 2020 -strategiaa”.

| — | OECD:n vuonna 2018 julkaisemassa Oslon käsikirjassa innovaatio määritellään seuraavasti: ”uusi tai merkittävästi parannettu tuote tai menetelmä (tai niiden yhdistelmä), joka eroaa merkittävästi yksikön aiemmista tuotteista tai menetelmistä ja joka on saatettu mahdollisten käyttäjien käytettäväksi (tuote) tai otettu käyttöön yksikössä (menetelmä)”. |
| --- | --- |

—

OECD:n vuonna 2018 julkaisemassa Oslon käsikirjassa innovaatio määritellään seuraavasti: ”uusi tai merkittävästi parannettu tuote tai menetelmä (tai niiden yhdistelmä), joka eroaa merkittävästi yksikön aiemmista tuotteista tai menetelmistä ja joka on saatettu mahdollisten käyttäjien käytettäväksi (tuote) tai otettu käyttöön yksikössä (menetelmä)”.

(6)  Varhaisvaiheen omaksujilla tarkoitetaan markkinoilla asiakkaiden ensimmäistä 20 prosenttia, jotka ostavat uuden tai merkittävästi parannetun tuotteen, palvelun tai menetelmän. Tähän sisältyy sellaisten tuotteiden, palveluiden tai menetelmien hankinta, jotka on jo esitelty pienessä mittakaavassa ja joita voi jo olla pieninä määrinä markkinoilla mutta joita ei ole markkinoilla vielä omaksuttu laajalti. Tähän kuuluvat myös uudella ja innovatiivisella tavalla käytettävät jo olemassa olevat ratkaisut.

Varhaisvaiheen omaksuja-asiakkaiden rooli innovaatioiden levittämisessä on laajalti tunnustettu myös julkisella sektorilla: Rogers Everett (2003): Diffusion of Innovations, 5th Edition. Simon & Schuster. ISBN 978-0-7432-5823-4. OECD (2014): Intelligent Demand: Policy Rationale, Design And Potential Benefits, OECD Publishing.

(7)  Komissio ehdotti välinettä 27. toukokuuta 2020 NextGenerationEU-välineen olennaiseksi osaksi. Se on väliaikainen elpymisväline, jonka avulla komissio voi kerätä varoja koronaviruspandemian aiheuttamien välittömien taloudellisten ja sosiaalisten vahinkojen korjaamiseksi. Ks. https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_en

(8)  ”Benchmarking of R&D procurement and innovation procurement investments across Europe”, Euroopan komissio, lokakuu 2020 (https://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=69920).

(9)  http://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_fi

Julkisten hankintojen indikaattoreita koskeva vuosittainen tutkimus on saatavilla seuraavasta osoitteesta:

http://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/studies-networks_fi

(10)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0103&qid=1600936056874&from=FI

(11)  Tärkeimpiä EU-tason ohjeita innovaatiohankinnoista ovat seuraavat:

| — | European Assistance For Innovation Procurement (EAFIP) -työkalupakki (2018), |
| --- | --- |

—

European Assistance For Innovation Procurement (EAFIP) -työkalupakki (2018),

| — | http://eafip.eu/toolkit |
| --- | --- |

—

http://eafip.eu/toolkit

| — | Julkinen hankinta pk-yritysten ja julkisten palvelujen innovaatioiden vauhdittajana (2015), https://publications.europa.eu/fi/publication-detail/-/publication/f5fd4d90-a7ac-11e5-b528-01aa75ed71a1 |
| --- | --- |

—

Julkinen hankinta pk-yritysten ja julkisten palvelujen innovaatioiden vauhdittajana (2015), https://publications.europa.eu/fi/publication-detail/-/publication/f5fd4d90-a7ac-11e5-b528-01aa75ed71a1

| — | https://ec.europa.eu/growth/industry/innovation/policy/public-procurement_en |
| --- | --- |

—

https://ec.europa.eu/growth/industry/innovation/policy/public-procurement_en

| — | http://ec.europa.eu/research/participants/docs/h2020-funding-guide/cross-cutting-issues/innovation-procurement_en.htm |
| --- | --- |

—

http://ec.europa.eu/research/participants/docs/h2020-funding-guide/cross-cutting-issues/innovation-procurement_en.htm

Koska innovoinnin edistäminen on myös EU:n koheesiopolitiikan keskeinen osa, toimijoille suunnatuissa julkisia hankintoja koskevissa ohjeissa, joissa käsitellään yleisimpien virheiden välttämistä Euroopan rakenne- ja investointirahastoista rahoitetuissa hankkeissa, viitataan keinoihin, joilla ympäristö-, sosiaali- ja innovaatiopolitiikan tavoitteet voidaan ottaa huomioon julkisissa hankintamenettelyissä: http://ec.europa.eu/regional_policy/fi/policy/how/improving-investment/public-procurement/guide/

(12)  Esimerkkejä osaamiskeskuksista eri osissa Eurooppaa (lisätietoja osoitteessa https://procure2innovate.eu):

| — | https://www.pianoo.nl/pianoo-in-english |
| --- | --- |

—

https://www.pianoo.nl/pianoo-in-english

| — | http://www.procurementcompetence.fi/ |
| --- | --- |

—

http://www.procurementcompetence.fi/

| — | https://www.koinno-bmwi.de/en/ |
| --- | --- |

—

https://www.koinno-bmwi.de/en/

| — | https://www.vinnova.se/en/ |
| --- | --- |

—

https://www.vinnova.se/en/

| — | http://www.ioeb.at/ |
| --- | --- |

—

http://www.ioeb.at/

(13)  Esimerkkejä alakohtaisesta ohjeaineistosta:

| — | Ateriapalvelu: http://www.contract-catering-guide.org |
| --- | --- |

—

Ateriapalvelu: http://www.contract-catering-guide.org

| — | Turvallisuuspalvelut: http://www.securebestvalue.org |
| --- | --- |

—

Turvallisuuspalvelut: http://www.securebestvalue.org

| — | Terveydenhuolto (käsitteelliset puitteet):






  — | http://www.medtecheurope.org/sites/default/files/resource_items/files/ECONOMIC%20VALUE%20AS%20A%20GUIDE%20FOR%20INVESTING%20IN%20HEALTH%20AND%20CARE%20Concept%20Framework_3.pdf |
| --- | --- | --- |

—

Terveydenhuolto (käsitteelliset puitteet):

—

http://www.medtecheurope.org/sites/default/files/resource_items/files/ECONOMIC%20VALUE%20AS%20A%20GUIDE%20FOR%20INVESTING%20IN%20HEALTH%20AND%20CARE%20Concept%20Framework_3.pdf

| — | Terveydenhuolto (toimintapoliittiset puitteet):






  — | http://www.medtecheurope.org/sites/default/files/resource_items/files/ECONOMIC%20VALUE%20AS%20A%20GUIDE%20FOR%20INVESTING%20IN%20HEALTH%20AND%20CARE%20Policy%20Framework_3.pdf |
| --- | --- | --- |

—

Terveydenhuolto (toimintapoliittiset puitteet):

—

http://www.medtecheurope.org/sites/default/files/resource_items/files/ECONOMIC%20VALUE%20AS%20A%20GUIDE%20FOR%20INVESTING%20IN%20HEALTH%20AND%20CARE%20Policy%20Framework_3.pdf

| — | Arvoon perustuva julkinen hankinta Kanadan terveydenhuoltoalalla:
  http://www.conferenceboard.ca/e-library/abstract.aspx?did=7480 |
| --- | --- |

—

Arvoon perustuva julkinen hankinta Kanadan terveydenhuoltoalalla:

http://www.conferenceboard.ca/e-library/abstract.aspx?did=7480

(14)  Komissio on äskettäin hyväksynyt tällä alalla suosituksen (komission suositus (EU) 2017/1805, annettu 3 päivänä lokakuuta 2017, julkisten hankintojen ammatillistamisesta – Rakenne julkisten hankintojen ammatillistamista varten (EUVL L 259, 7.10.2017, s. 28)), saatavilla osoitteessa https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=uriserv%3AOJ.L_.2017.259.01.0028.01.FIN&toc=OJ%3AL%3A2017%3A259%3ATOC

(15)  Eurooppalaiset tutkimusinfrastruktuurikonsortiot ovat yhteisön oikeudellisen kehyksen nojalla perustettuja yksiköitä, ja ne käyttävät uutta tai jo olemassa olevaa tutkimuksen ja innovoinnin infrastruktuuria, johon liittyy eurooppalainen etu. ERICit on vapautettu arvonlisäverosta ERICien perustamisesta tehdyissä kansainvälisissä yleissopimuksissa tai päätoimipaikkasopimuksissa vahvistetuissa rajoissa ja niissä vahvistetuin edellytyksin, ja ne voivat hyväksyä omat hankintamenettelynsä, kunhan ne noudattavat perustamissopimuksen periaatteita. Eurooppalainen tutkimusinfrastruktuurikonsortio operoi esimerkiksi eri jäsenvaltioissa infrastruktuuria terveyden, ikääntymisen, hiilidioksidin talteenoton, massadatan, meripolitiikan ja ilmastonmuutoksen alalla. Lisätietoja: https://ec.europa.eu/research/infrastructures/index.cfm?pg=eric

(16)  Yhteisyritykset ovat EU:n ja muiden kumppanien yhdessä perustamissopimuksen 187 artiklan mukaisesti perustamia yrityksiä: https://eur-lex.europa.eu/summary/glossary/joint_undertaking.html?locale=fi

(17)  Eurooppalaiset alueellisen yhteistyön yhtymät ovat Euroopan aluepolitiikan oikeudellinen väline, jolla helpotetaan ja edistetään rajat ylittävää alueiden välistä yhteistyötä. Eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän ansiosta eri jäsenvaltioiden viranomaiset voivat liittyä yhteen ja tarjota palveluita yhteistyössä ilman edeltävää kansainvälistä sopimusta, joka kansallisten parlamenttien olisi allekirjoitettava ja ratifioitava. Lisätietoja: ks. direktiivin 2014/24/EU julkisia hankintoja koskeva 39 artiklan 5 kohta.

http://ec.europa.eu/regional_policy/nl/policy/cooperation/european-territorial/egtc/

(18)  Esimerkkejä: http://ogp.gov.ie/; http://www.consip.it/; https://www.bbg.gv.at/english/about-the-fpa/; https://www.ugap.fr/; https://www.espap.pt/Paginas/home.aspx; https://www.avropa.se/topplankar/In-English/; https://contratacioncentralizada.gob.es/en/quehacemos

(19)  Esimerkkejä: https://bric.brussels/en/our-solutions/purchasing-group; https://www.estar.toscana.it

(20)  Esimerkkejä: http://www.resah.fr/; http://www.amgros.dk/en; https://www.gdekk.de

(21)  Yksityinen kysyntä on hyvin heikkoa joillakin aloilla (tiet, liikenteen hallinta, jätehuolto jne.). Julkisten hankintojen markkinat ovat usein ainoa tai tärkein kanava näillä aloilla tarjottaville ratkaisuille.

(22)  Lisätietoja on kohdassa 4.1.2, jossa käsitellään alustavaa markkinakartoitusta.

(23)  THALEA tarkoittaa etälääketieteen järjestelmää, jolla vastataan sairaaloiden varhaisvaroitustarpeisiin innovatiivisen tieto- ja viestintätekniikan avustuksella tarkoituksena pelastaa samanaikaisista sairauksista kärsiviä potilaita Euroopassa osana yksilöllistä potilaiden hoito-ohjelmaa. Euroopan unioni rahoitti THALEAa seitsemännessä puiteohjelmassa (FP7-ICT-611855).

(24)  https://ec.europa.eu/tools/espd

(25)  Luettelo yhteisen eurooppalaisen hankinta-asiakirjan laatijoista on osoitteessa https://ec.europa.eu/docsroom/documents/38181

(26)  Julkisia hankintoja koskevien direktiivien myötä tarjouksen sähköinen toimittaminen on tullut pakolliseksi lokakuusta 2018 alkaen.

(27)  https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/ecertis

(28)  Direktiivin 2014/24/EU 58 artiklan 3 kohdan toinen luetelmakohta.

(29)  Ks. direktiivin 2014/24/EU liitteessä XII oleva II osa.

(30)  Direktiivin 2014/24/EU 46 artikla.

(31)  Sana ”hackathon” on yhdistelmä sanoista ”hack” ja ”marathon”. ”Hack” tarkoittaa tässä kokeellista, luovaa ongelmanratkaisua ja leikkisää lähestymistapaa, ja marathon viittaa tapahtuman kestoon. Hackathonin alkuperä on ohjelmisto- ja laitteistotekniikassa, mutta konseptia sovelletaan nyt menestyksekkäästi myös muilla aloilla innovatiivisten ratkaisujen kehittämiseen. Hackathon kestää 24–48 tuntia, ja se on omistettu tietylle aiheelle tai haasteelle. Osallistujat työskentelevät pienryhmissä ainutlaatuisessa ympäristössä, joka kannustaa luovaan ajatteluun ja johtaa yllättävän innovatiivisiin uusiin konsepteihin, ideoihin ja prototyyppeihin. Hackathonin tulos on valmis prototyyppi innovatiivista tuotetta, palvelua tai liiketoimintamallia varten.

(32)  Tämä pätee, vaikka osan tästä olisi toteuttanut innovaatioiden välittäjä julkisen ostajan puolesta.

(33)  Luettelo nykyisistä välittäjistä:

| — | https://www.agid.gov.it/ |
| --- | --- |

—

https://www.agid.gov.it/

| — | https://www.gate21.dk/ |
| --- | --- |

—

https://www.gate21.dk/

| — | http://procurementtransformationinstitute.com/ |
| --- | --- |

—

http://procurementtransformationinstitute.com/

(34)  Ks. alustavaa markkinakartoitusta koskeva kohta 4.1.2.

(35)  Direktiivin 2014/24/EU 41 artikla ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243), 59 artikla.

(36)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1780, annettu 23 päivänä syyskuuta 2019, vakiolomakkeiden vahvistamisesta julkisiin hankintoihin liittyvien ilmoitusten julkaisemista varten ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/1986 kumoamisesta (sähköiset lomakkeet) (EUVL L 272, 25.10.2019, s. 7).

(37)  Ks. https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/digital/eforms_fi

(38)  Samanlainen sivusto on jo olemassa ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja varten: http://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm

(39)  Direktiivin 2014/24/EU 67 ja 68 artiklassa selitetään, miten taloudellisesti edullisinta tarjousta (MEAT) koskevaa perustetta olisi sovellettava käytännössä. 67 artiklan 2 kohdan viimeinen luetelmakohta: ”Jäsenvaltiot voivat säätää, että hankintaviranomaiset eivät saa käyttää pelkästään hintaa tai kustannuksia hankintasopimuksen ainoana tekoperusteena, tai rajoittaa niiden käytön tiettyihin hankintaviranomaisten ryhmiin tai tietyntyyppisiin hankintasopimuksiin”.

(40)  Hyödyllisiä ohjeita teollis- ja tekijänoikeuksista tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien innovaatioiden hankinnassa sekä malleja teollis- ja tekijänoikeuksia koskevia säännöksiä varten on komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa ”Guide for the procurement of standards-based ICT – Elements of Good Practice”, SWD(2013) 224 final.

(41)  Ks. erityisesti EU:n tekijänoikeuslainsäädäntö. Se koostuu 13 direktiivistä ja kahdesta asetuksesta, joilla yhdenmukaistetaan tekijöiden, esittäjien, tuottajien ja lähetystoiminnan harjoittajien olennaiset oikeudet: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-copyright-legislation

(42)  Ks. indikaattori 10, teollis- ja tekijänoikeuksien alaindikaattori, tutkimus SMART 2016/0040 ”Benchmarking of national innovation procurement policy frameworks across Europe”: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/benchmarking-national-innovation-procurement-policy-frameworks-across-europe

(43)  Direktiivin 2014/24/EU 42 artiklassa ja direktiivin 2014/25/EU 60 artiklassa todetaan: ”Teknisissä eritelmissä voidaan myös mainita, edellytetäänkö teollis- ja tekijänoikeuksien siirtoa.”

(44)  COM(2014) 3282, ”Puitteet tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle”, 33 kohdan b alakohta, http://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/rdi_framework_en.pdf

(45)  Julkinen kuuleminen teollis- ja tekijänoikeuksista ja liikesalaisuuksista Euroopan julkisissa hankinnoissa 2016, http://ec.europa.eu/growth/content/consultation-respect-intellectual-property-public-procurement-procedures_fi

(46)  Tarkempia ohjeita on teollis- ja tekijänoikeuksia koskevassa liitteessä I.

(47)  Nimestä huolimatta Irlannin pienyritysten innovaatioiden tutkimusta koskeva esikaupallinen hankintaohjelma ei rajoitu ainoastaan pienyrityksiin. Siihen voivat osallistua kaikenkokoiset yritykset.

(48)  Esimerkkinä kokonaisvaltaisesta näkemyksestä tarjousasiakirjojen valmistelussa, jossa on käytetty keskeistä suorituskykyindikaattoria (KPI) tulospohjaisessa sopimuksen täytäntöönpanovaiheessa, ks. hankkeen Stop and Go eurooppalainen eritelmämalli:

http://stopandgoproject.eu/wp-content/uploads/2017/04/WP2_STOPandGO_D2.2_Update_European_Specification_Template_v1.2.pdf

(49)  Direktiivin 2014/24/EU 72 artiklan 1 kohdan a alakohta ja direktiivin 2014/25/EU 89 artiklan 1 kohdan a alakohta.

(50)  Lisätietoja tuloslähtöisestä maksuohjelmasta / arvonanalyysista on seuraavassa esimerkissä, joka sisältää myös useita viittauksia:

| — | www.senat.fr/rap/r16-668/r16-6685.html |
| --- | --- |

—

www.senat.fr/rap/r16-668/r16-6685.html

| — | http://www.hbs.edu/faculty/Pages/item.aspx?num=47450 |
| --- | --- |

—

http://www.hbs.edu/faculty/Pages/item.aspx?num=47450

| — | https://innovation.cms.gov/initiatives/cjr |
| --- | --- |

—

https://innovation.cms.gov/initiatives/cjr

(51)  Direktiivin 2014/24/EU 26 artiklan 4 kohdan a alakohta.

(52)  Neuvottelumenettely, johon kuuluu sopimusilmoituksen julkaiseminen, oli aiemmin sallittua ainoastaan nimenomaisesti rajatuissa tilanteissa, etenkin kun muut menettelyt oli käyty tuloksettomina.

(53)  Kilpailullista neuvottelumenettelyä on merkittävästi yksinkertaistettu direktiiveissä.

(54)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/23/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, käyttöoikeussopimusten tekemisestä 2014/23/EU (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 1), 25 artikla, direktiivin 2014/24/EU 14 artikla ja direktiivin 2014/25/EU 32 artikla.

(55)  Ks. jäljempänä esikaupallista hankintaa koskeva kohta 4.2.3.2, COM(2007) 799 final ja SEC(2007) 1668.

(56)  Direktiivin 2014/23/EU 25 artikla, direktiivin 2014/24/EU 14 artikla, direktiivin 2014/25/EU 32 artikla ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/81/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden tekemien rakennusurakoita sekä tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta puolustus- ja turvallisuusalalla ja direktiivien 2004/17/EY ja 2004/18/EY muuttamisesta (EUVL L 216, 20.8.2009, s. 76), 13 artiklan f ja j alakohta.

(57)  Esikaupalliset hankinnat ovat erityinen lähestymistapa T&K-palvelujen hankintaan (vaiheittaista kilpailullista kehittämistä). Siinä julkinen ostaja ei varaa T&K-tuloksia yksinomaan omaan käyttöönsä vaan jakaa T&K-toimien riskit ja hyödyt palveluntarjoajien kanssa. Riskin ja hyödyn jaon ja koko hankintaprosessin järjestäminen siten, että varmistetaan mahdollisimman suuri kilpailu, yhdenvertainen kohtelu ja avoimuus, antaa julkiselle ostajalle mahdollisuuden tunnistaa markkinoiden tarjoamat parhaat mahdolliset ratkaisut ja välttää valtiontuet tietyin edellytyksin. Ks. asiakirjan ”Puitteet tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle”, COM(2014) 3282, (T&K&I-puitteet) kohta 2.3, http://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/rdi_framework_en.pdf

(58)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/impacts-eu-funded-pre-commercial-procurements

(59)  Tätä mahdollisuutta hyödynnettiin esimerkiksi kohdassa 3.1.1 kuvaillussa THALEA-hankkeessa, jossa ostettiin kehitettyjen ratkaisujen käyttö osana esikaupallista hankintaa neljäksi vuodeksi hankkeen jälkeen.

(60)  Esimerkiksi niiden yksilöllisiin ratkaisuihin perustuvien lähestymistapojen erityispiirteet, jotka ovat kaupallisesti luottamuksellisia tai teollis- ja tekijänoikeuksilla suojattuja.

(61)  Komission ohje kolmansien maiden tarjoajien pääsystä EU:n hankintamarkkinoille: https://ec.europa.eu/growth/content/new-guidance-participation-third-country-bidders-eu-procurement-market_en

(62)  Direktiivin 2014/24/EU 32 artiklan 3 kohdan a alakohta.

(63)  Direktiivin 2014/24/EU 31 artikla.

(64)  Ks. myös direktiivin 2014/25/EU 49 artikla.

(65)  Lukuun ottamatta menettelyitä, joihin kuuluu tutkimus- ja kehittämispalveluiden hankkiminen, esikaupalliset hankinnat mukaan luettuina.

(66)  Kuten edellä kohdassa 4.1.7 kuvataan, tällaisia ominaisuuksia voidaan laajentaa arvoanalyysipohjaisten sopimusmääräysten pohjalta mutta ne eivät yleensä koske innovatiivisen ratkaisun olennaista osaa.

(67)  Ks. direktiivin 2014/24/EU johdanto-osan 49 kappale.

(68)  SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

(69)  Ks. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuen käsitteestä annetun komission tiedonannon (C(2016) 2946) 89 kohta ja sitä seuraavat kohdat, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?from=FI&uri=CELEX%3A52016XC0719(05)

(70)  Nämä edellytykset eivät ole kumulatiivisia (ks. edellä mainitun valtiontuen käsitettä koskevan tiedonannon 93 kohta).

(71)  Nämä edellytykset on eritelty tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävää valtiontukea koskevien puitteiden 2.3 kohdassa, http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=OJ:C:2014:198:TOC

(72)  Tämä ei vaikuta menettelyihin, jotka kattavat ainutlaatuisten tai erikoistuneiden tuotteiden tai palvelujen kehittämisen ja ostamisen.

(73)  Edellytykset, joiden täyttyessä T&K&I-toimintaan myönnettävää valtiontukea voidaan pitää perustamissopimuksen mukaisena, vahvistetaan T&K&I-puitteissa sekä tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 651/2014 (EUVL L 187, 26.6.2014, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2017/1084 (EUVL L 156, 20.6.2017, s. 1), ks. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:02014R0651-20170710

Komission asetuksessa (EU) N:o 1407/2013, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen vahvistetaan edellytykset, joiden mukaisesti tukea voidaan pitää vähämerkityksisenä ja se voidaan vapauttaa ilmoitusvaatimuksesta (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 9), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:32013R1407

---

LIITE I

Teollis- ja tekijänoikeudet

Tässä liitteessä käsitellään teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyviä kysymyksiä, joita saattaa tulla esiin julkisten hankintojen yhteydessä, kun harkitaan teollis- ja tekijänoikeuksien jättämistä toimeksisaajalle, koska kyseessä oleva hankinta katsotaan ’innovaatiohankinnaksi’ ja/tai koska tällaisen oikeudellisen rakenteen katsotaan soveltuvan innovoinnin tukemiseen.

Lisäohjeita annetaan seuraavista aiheista:

| — | milloin hankintaviranomaisen saattaa olla tarkoituksenmukaista jättää julkisen hankinnan tuloksena luotujen suoritteiden teollis- ja tekijänoikeudet toimeksisaajalle |
| --- | --- |

—

milloin hankintaviranomaisen saattaa olla tarkoituksenmukaista jättää julkisen hankinnan tuloksena luotujen suoritteiden teollis- ja tekijänoikeudet toimeksisaajalle

| — | miten tämä olisi tällaisissa tapauksissa toteutettava asianmukaisina sopimusmekanismeina. |
| --- | --- |

—

miten tämä olisi tällaisissa tapauksissa toteutettava asianmukaisina sopimusmekanismeina.

Osassa I esitetään yksityiskohtia teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvistä yleisistä näkökohdista, kun taas osassa II tarkastellaan erityyppisiä suoritteita ja sitä, mikä on niiden suhde teollis- ja tekijänoikeuksiin.

Osa I – teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvät yleiset näkökohdat

Valmistellessaan tai käsitellessään sopimuksen teollis- ja tekijänoikeuksia koskevia lausekkeita julkishallinnon olisi pidettävä mielessä poliittiset tavoitteensa ja etunsa, jotka ovat yleensä seuraavat: saada tarpeitaan vastaavat oikeudet oikeaan hintaan ja välttää samalla tulevaa riippuvuutta (toimeksisaajasta) tai oikeudellisia vaatimuksia (kolmansilta osapuolilta tai toimeksisaajalta).

Lähtökohtana tulisi olla ”Hanki kaikki tarvitsemasi mutta vain kaikki tarvitsemasi – myös tulevaisuudessa”.

Pitäisikö julkisen ostajan omistaa teollis- ja tekijänoikeudet?

Päättäessään olla hankkimatta teollis- ja tekijänoikeuksia julkinen ostaja voi kuitenkin saada kaikki oman toimintavapautensa turvaamiseen tarvitsemansa oikeudet. Samalla vastuu ja kustannukset, jotka liittyvät teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamiseen ja ylläpitämiseen sekä mahdollisten oikeudellisten vaatimusten käsittelemiseen, jäävät toimeksisaajalle. Tämä ei kuitenkaan välttämättä ole sopivin lähestymistapa, jos tavoitteena on asettaa sopimuksen tulokset maksutta laajemman yleisön saataville (ellei julkinen ostaja saa avointa lisenssiä).

Jos julkinen ostaja ei saa teollis- ja tekijänoikeuksia, tarjouskilpailuasiakirjoissa olisi aina kuvattava selkeästi, mitkä oikeudet ostaja edelleen haluaa, mikä on oikeuksien soveltamisala ja millä alueella, mikä on niiden kesto ja edunsaaja(t):

| — | Soveltamisalan osalta olisi kiinnitettävä huomiota riittävän laajoihin oikeuksiin (esimerkiksi käyttää ja muuttaa), myös ennakoitavissa olevia tulevia tarpeita varten. Jos täsmällisestä soveltamisalasta on epävarmuutta, monien lainkäyttöalueiden sopimusoikeuden mukaan lisenssin tulkinnassa suositaan todennäköisemmin lisenssin myöntäjää kuin lisenssin saajaa. |
| --- | --- |

—

Soveltamisalan osalta olisi kiinnitettävä huomiota riittävän laajoihin oikeuksiin (esimerkiksi käyttää ja muuttaa), myös ennakoitavissa olevia tulevia tarpeita varten. Jos täsmällisestä soveltamisalasta on epävarmuutta, monien lainkäyttöalueiden sopimusoikeuden mukaan lisenssin tulkinnassa suositaan todennäköisemmin lisenssin myöntäjää kuin lisenssin saajaa.

| — | Alueen osalta on mahdollista ennakoida, jos tämä on järkevää, että toimeksisaaja myöntää julkiselle ostajalle nämä oikeudet maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

—

Alueen osalta on mahdollista ennakoida, jos tämä on järkevää, että toimeksisaaja myöntää julkiselle ostajalle nämä oikeudet maailmanlaajuisesti.

| — | Keston osalta julkisen ostajan olisi harkittava, riittääkö rajoitettu kesto vai pitäisikö keston vastata kyseisten teollis- ja tekijänoikeuksien kestoa. Käytännössä viimeksi mainittu tarkoittaa, että lisenssi on peruuttamaton (kunhan hallintoyksikkö noudattaa sen ehtoja). |
| --- | --- |

—

Keston osalta julkisen ostajan olisi harkittava, riittääkö rajoitettu kesto vai pitäisikö keston vastata kyseisten teollis- ja tekijänoikeuksien kestoa. Käytännössä viimeksi mainittu tarkoittaa, että lisenssi on peruuttamaton (kunhan hallintoyksikkö noudattaa sen ehtoja).

| — | Edunsaajien osalta lisenssiin voi olla tarpeen sisällyttää mahdollisuus asettaa tulokset muiden sellaisten ennalta määriteltyjen laitosten tai elinten, esimerkiksi muiden hallintoyksikköjen, saataville, jotka tarvitsevat liitännän ostajaan (vaikka tämä käytännössä merkitsee osan leikkaamista uuden tuotteen tai palvelun tulevista markkinoista). |
| --- | --- |

—

Edunsaajien osalta lisenssiin voi olla tarpeen sisällyttää mahdollisuus asettaa tulokset muiden sellaisten ennalta määriteltyjen laitosten tai elinten, esimerkiksi muiden hallintoyksikköjen, saataville, jotka tarvitsevat liitännän ostajaan (vaikka tämä käytännössä merkitsee osan leikkaamista uuden tuotteen tai palvelun tulevista markkinoista).

Vaikuttavatko teollis- ja tekijänoikeuksien omistajuuteen liittyvät päätökset hintaan?

Teollis- ja tekijänoikeuksien jättäminen toimeksisaajalle johtaa yleensä alhaisempaan hintaan ja voi houkutella useampia tarjoajia tekemään tarjouksia.

Aina ei välttämättä ole helppoa varmistaa, että näin on. Yksi mahdollisuus voi olla pyytää tarjoajilta kahta hintaa (yhtä ”todellista hintaa” lisenssistä ja toista ”virtuaalihintaa” omistajuuden siirrosta). Vaihtoehtoisesti sopimuksessa voidaan määrätä, että julkishallinnolle on maksettava rojalteja tuotteen tai palvelun kaupallisesta hyödyntämisestä markkinoilla. Monet erilaiset maksutavat ovat mahdollisia (esimerkiksi kiinteä summa, suhteellinen, kertaluonteinen tai toistuva). Jos tällaisia rojalteja suunnitellaan, sopimukseen pitäisi kuulua myös tarkastusmekanismeja.

Miten julkista ostajaa voidaan suojella, jos se ei omista teollis- ja tekijänoikeuksia?

Sopimukseen voi olla viisasta sisällyttää julkisen ostajan lisäoikeuksia, jotka estävät riippuvuuden toimittajista ja takaavat tulevaisuudessa pääsyn riittävän kilpailukykyiseen toimitusketjuun (1). Alla on luettelo tällaisista oikeuksista.

| — | Julkinen ostaja voi säilyttää oikeuden vaatia toimeksisaajaa myöntämään (tai, jos toimeksisaaja ei tee sitä, myöntää itse) lisenssejä kolmansille osapuolille tulosten hyödyntämiseksi ostajan puolesta (eli innovatiivisen palvelun harjoittamiseksi tai innovatiivisen tuotteen valmistamiseksi ostajan puolesta) oikeudenmukaisin, avoimin, kohtuullisin, oikeasuhteisin ja/tai syrjimättömin ehdoin. |
| --- | --- |

—

Julkinen ostaja voi säilyttää oikeuden vaatia toimeksisaajaa myöntämään (tai, jos toimeksisaaja ei tee sitä, myöntää itse) lisenssejä kolmansille osapuolille tulosten hyödyntämiseksi ostajan puolesta (eli innovatiivisen palvelun harjoittamiseksi tai innovatiivisen tuotteen valmistamiseksi ostajan puolesta) oikeudenmukaisin, avoimin, kohtuullisin, oikeasuhteisin ja/tai syrjimättömin ehdoin.

| — | Jos toimeksisaaja käyttää tuloksia väärin yleisen edun vastaisesti tai jättää ne kaupallisesti hyödyntämättä kohtuullisen ennalta sovitun ajan kuluessa sopimuksesta, ostajalla on oikeus – kuultuaan toimeksisaajaa hyödyntämättä jättämisen syistä – vaatia toimeksisaajaa siirtämään ostajalle sopimuksesta johtuvien tulosten (teollis- ja tekijänoikeudet mukaan lukien) omistajuus (ns. takaisinottolauseke). |
| --- | --- |

—

Jos toimeksisaaja käyttää tuloksia väärin yleisen edun vastaisesti tai jättää ne kaupallisesti hyödyntämättä kohtuullisen ennalta sovitun ajan kuluessa sopimuksesta, ostajalla on oikeus – kuultuaan toimeksisaajaa hyödyntämättä jättämisen syistä – vaatia toimeksisaajaa siirtämään ostajalle sopimuksesta johtuvien tulosten (teollis- ja tekijänoikeudet mukaan lukien) omistajuus (ns. takaisinottolauseke).

| — | Jos tuloksia halutaan käyttää sopimuksessa määriteltyjä edunsaajia laajemmin tai jos yhteentoimivuus tai yhteenliitettävyys muiden markkinoilla olevien järjestelmien kanssa on tärkeää, sopimuksessa voidaan määrätä julkisen ostajan oikeudesta ja/tai toimeksisaajan velvollisuudesta osallistua standardointiin (sopimuksen aikana ja/tai sen jälkeen) ja/tai julkaista tulosten yhteenvetoja (aina toimeksisaajaa kuullen asianmukaisen teollis- ja tekijänoikeuksien suojan varmistamiseksi). |
| --- | --- |

—

Jos tuloksia halutaan käyttää sopimuksessa määriteltyjä edunsaajia laajemmin tai jos yhteentoimivuus tai yhteenliitettävyys muiden markkinoilla olevien järjestelmien kanssa on tärkeää, sopimuksessa voidaan määrätä julkisen ostajan oikeudesta ja/tai toimeksisaajan velvollisuudesta osallistua standardointiin (sopimuksen aikana ja/tai sen jälkeen) ja/tai julkaista tulosten yhteenvetoja (aina toimeksisaajaa kuullen asianmukaisen teollis- ja tekijänoikeuksien suojan varmistamiseksi).

Miten olemassa olevia teollis- ja tekijänoikeuksia olisi hallinnoitava?

Sopimuksessa on erotettava selkeästi aiempiin materiaaleihin sovellettavat teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat säännökset (niin kutsutut taustaoikeudet) niistä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevista säännöksistä, joita sovelletaan sopimuksella uusina luotuihin materiaaleihin (”ensisijaiset oikeudet”). Sekä ensisijaisten että taustaoikeuksien omistajuuden jättäminen toimeksisaajalle antaa toimeksisaajalle mahdollisuuden hallinnoida parhaalla mahdollisella tavalla kaikkia ensisijaisia ja taustaoikeuksia ja tarjota julkiselle ostajalle parempaa pakettiratkaisua molempien käyttöoikeuksista. Toimittajariippuvuuden estämiseksi voi olla myös tärkeää, että julkinen ostaja edellyttää, että tarjoajat ilmoittavat jo olemassa olevista teollis- ja tekijänoikeuksista ennen sopimuksen tekemistä ja antavat asiasta pyydettäessä tarkempia tietoja.

Entä jos sopimus siirretään?

Jos toimeksisaajan henkilöllisyys on tärkeä (yksilöityä henkilöä koskeva sopimus, intuitu personae) tai jos turvallisuuteen tai strategiseen riippumattomuuteen liittyy huolenaiheita, sopimuksessa voidaan rajoittaa toimeksisaajan mahdollisuutta siirtää teollis- ja tekijänoikeudet edelleen tai lisensioida ne yksinomaisesti kolmannelle osapuolelle (kuten EU:n ulkopuoliselle kolmannelle osapuolelle). Tähän voisi sisältyä velvoite ilmoittaa ensin aikomuksesta siirtää sopimus tai myöntää yksinomainen lisenssi, julkisen ostajan veto-oikeus tai määräysvallan muutosta koskevien lausekkeiden kaltaisia mekanismeja.

Arvioitaessa suunniteltujen teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvien mekanismien oikeudellista pätevyyttä olisi otettava huomioon kilpailulainsäädäntöä (erityisesti valtiontukia, ks. luku 5) koskevat säännöt.

Osa II – Hankinnan kohteena olevan suoritteen tyyppi ja teollis- ja tekijänoikeudet

Julkinen ostaja voi hankkia monia erityyppisiä suoritteita, ja suoritteen tyyppi voi vaikuttaa teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaan lähestymistapaan.

Tekniset keksinnöt

Teknisiä keksintöjä voidaan suojata erityyppisillä teollis- ja tekijänoikeuksilla: rekisteröidyillä teollis- ja tekijänoikeuksilla, kuten patenteilla ja hyödyllisyysmalleilla, ja rekisteröimättömillä teollis- ja tekijänoikeuksilla, kuten liikesalaisuuksilla.

Kun tarjouspyyntöön perustuva suorite voi johtaa tekniseen keksintöön, herää myös kysymys siitä, onko parempi, että julkinen ostaja saa teollis- ja tekijänoikeudet (ja suojaa ja puolustaa keksintöä ja pyrkii sen hyödyntämiseen) vai että oikeudet (ja mahdollinen suojelu, riita-asioihin liittyvät kysymykset sekä hyödyntäminen / tekninen taitotieto) jätetään toimeksisaajalle.

Vastaus riippuu muun muassa yleiseen etuun ja turvallisuusetuihin liittyvistä näkökohdista. Se riippuu myös siitä, aikooko julkinen ostaja vain käyttää tulevaa teknologiaa vai aikooko se aktiivisesti hyödyntää sitä markkinoilla teknologiansiirtosopimusten avulla (esimerkiksi tulevana teknisenä standardina). Ensimmäisessä tapauksessa sen ei välttämättä tarvitse olla keksinnön omistaja. Toinen tärkeä näkökohta on, onko julkisella ostajalla teknisiä keksintöjä koskevien teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamiseksi ja puolustamiseksi tarvittava tehtävä, taitotieto sekä taloudelliset ja oikeudelliset resurssit. Monissa tapauksissa toimittajilla on julkisia ostajia paremmat mahdollisuudet hyödyntää julkisen hankinnan tuloksena olevia keksintöjä kaupallisesti sekä varmistaa teollis- ja tekijänoikeuksien asianmukainen suojelu ja puolustaa niitä oikeudessa.

Jos teollis- ja tekijänoikeudet päätetään jättää toimeksisaajalle, sopimuksessa olisi osassa I mainittujen seikkojen lisäksi otettava asianmukaisesti huomioon seuraavat seikat:

| — | Rekisteröidyt teollis- ja tekijänoikeudet, kuten patentit ja hyödyllisyysmallit, ja rekisteröimättömät teollis- ja tekijänoikeudet, kuten liikesalaisuudet, olisi erotettava selvästi toisistaan. Teknisten keksintöjen osalta sopimuksessa olisi edellytettävä, että toimeksisaaja ilmoittaa julkiselle ostajalle keksinnöstä, siitä, aikooko toimeksisaaja suojata sen rekisteröidyillä teollis- ja tekijänoikeuksilla ja jos aikoo, millä lainkäyttöalueilla. Näin julkinen ostaja on aina tietoinen toimeksisaajan takaamien teollis- ja tekijänoikeuksien kattavuudesta, ja jos tämä ei riitä, julkinen ostaja voi edelleen hakea ylimääräistä teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa keksinnöille, joita toimeksisaaja ei halua suojata. |
| --- | --- |

—

Rekisteröidyt teollis- ja tekijänoikeudet, kuten patentit ja hyödyllisyysmallit, ja rekisteröimättömät teollis- ja tekijänoikeudet, kuten liikesalaisuudet, olisi erotettava selvästi toisistaan. Teknisten keksintöjen osalta sopimuksessa olisi edellytettävä, että toimeksisaaja ilmoittaa julkiselle ostajalle keksinnöstä, siitä, aikooko toimeksisaaja suojata sen rekisteröidyillä teollis- ja tekijänoikeuksilla ja jos aikoo, millä lainkäyttöalueilla. Näin julkinen ostaja on aina tietoinen toimeksisaajan takaamien teollis- ja tekijänoikeuksien kattavuudesta, ja jos tämä ei riitä, julkinen ostaja voi edelleen hakea ylimääräistä teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa keksinnöille, joita toimeksisaaja ei halua suojata.

| — | Julkishallinnon tarve luovuttaa tietoja uudesta tuotteesta tai palvelusta on saatettava yhteensopivaksi toimeksisaajan niiden etujen kanssa, jotka koskevat osan tiedoista (teknisen taitotiedon, liikesalaisuuksien) pitämistä luottamuksellisina, erityisesti ennen mahdollisten patenttihakemusten jättämistä. |
| --- | --- |

—

Julkishallinnon tarve luovuttaa tietoja uudesta tuotteesta tai palvelusta on saatettava yhteensopivaksi toimeksisaajan niiden etujen kanssa, jotka koskevat osan tiedoista (teknisen taitotiedon, liikesalaisuuksien) pitämistä luottamuksellisina, erityisesti ennen mahdollisten patenttihakemusten jättämistä.

| — | Toimeksisaajan olisi ehkä annettava teknistä apua, ainakin aluksi. |
| --- | --- |

—

Toimeksisaajan olisi ehkä annettava teknistä apua, ainakin aluksi.

| — | Sopimuksessa olisi selvennettävä, onko julkishallinnolla oikeus tuleviin keksintöön tehtäviin parannuksiin, ja jos on, millä ehdoilla. |
| --- | --- |

—

Sopimuksessa olisi selvennettävä, onko julkishallinnolla oikeus tuleviin keksintöön tehtäviin parannuksiin, ja jos on, millä ehdoilla.

| — | Muiden teollis- ja tekijänoikeuksien osalta julkishallinnolle myönnettävän lisenssin olisi oltava riittävän laaja kattamaan hallinnon nykyiset ja tulevat tarpeet, kuten oikeus muuttaa keksintöä, oikeus valtuuttaa muita julkishallinnon yksikköjä käyttämään keksintöä ja oikeus saada teknistä tietoa. |
| --- | --- |

—

Muiden teollis- ja tekijänoikeuksien osalta julkishallinnolle myönnettävän lisenssin olisi oltava riittävän laaja kattamaan hallinnon nykyiset ja tulevat tarpeet, kuten oikeus muuttaa keksintöä, oikeus valtuuttaa muita julkishallinnon yksikköjä käyttämään keksintöä ja oikeus saada teknistä tietoa.

Ohjelmistot

Kun tarjouspyyntöön perustuva suorite on nimenomaan hankintaviranomaiselle kehitettävä ohjelmisto (olettaen siis, että tällaista ohjelmistoa ei ole vielä saatavilla markkinoilla), olisi tutkittava, tarvitseeko hankintaviranomainen siihen liittyvät teollis- ja tekijänoikeudet vai ainoastaan lisenssin. Tässä yhteydessä on syytä muistuttaa, että tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta annetussa EU:n direktiivissä (2) annetaan laillisille käyttäjille useita vähimmäisoikeuksia, joista ei voida luopua sopimuksella. Julkinen ostaja hyötyy näin ollen näistä oikeuksista, mutta useimmissa tapauksissa se ei riitä kattamaan sen tarpeita.

Avoimesta datasta annettua direktiiviä (3) ei sovelleta ohjelmistoihin. Tämä tarkoittaa, että jäsenvaltiot eivät ole velvollisia asettamaan niitä saataville avoimena lähdekoodina edes silloin, kun ne omistavat ohjelmistoon liittyvät teollis- ja tekijänoikeudet. Avoimesta datasta annetun direktiivin ansiosta jäsenvaltiot voivat kuitenkin päättää sisällyttää ohjelmistot kansallisen täytäntöönpanolainsäädännön soveltamisalaan (4).

Teollis- ja tekijänoikeuksien vaatiminen voi olla perusteltua esimerkiksi seuraavista syistä:

| — | Jos tarkoituksena on asettaa ohjelmisto kaikkien saataville ”avoimena lähdekoodina”, käytännössä on tarpeen säätää, että toimeksisaaja siirtää juuri luodun ohjelmiston teollis- ja tekijänoikeudet hankintaviranomaiselle. Näin voi olla esimerkiksi silloin, jos hankintaviranomainen haluaa varmistaa ohjelmiston avoimuuden tai kannustaa yhteisöä osallistumaan. Periaatteessa vaihtoehtona voisi olla, että teollis- ja tekijänoikeudet jätetään toimeksisaajalle mutta tämä velvoitetaan lisensioimaan ohjelmisto avoimena lähdekoodina (tämä kuitenkin estää toimeksisaajaa saamasta tuloja lisensioinnista). |
| --- | --- |

—

Jos tarkoituksena on asettaa ohjelmisto kaikkien saataville ”avoimena lähdekoodina”, käytännössä on tarpeen säätää, että toimeksisaaja siirtää juuri luodun ohjelmiston teollis- ja tekijänoikeudet hankintaviranomaiselle. Näin voi olla esimerkiksi silloin, jos hankintaviranomainen haluaa varmistaa ohjelmiston avoimuuden tai kannustaa yhteisöä osallistumaan. Periaatteessa vaihtoehtona voisi olla, että teollis- ja tekijänoikeudet jätetään toimeksisaajalle mutta tämä velvoitetaan lisensioimaan ohjelmisto avoimena lähdekoodina (tämä kuitenkin estää toimeksisaajaa saamasta tuloja lisensioinnista).

| — | Jos turvallisuussyistä tai muista syistä on välttämätöntä, että ohjelmistoa ei anneta lainkaan muiden mahdollisten käyttäjien saataville vaan se pysyy luottamuksellisena, on myös tarpeen hankkia siihen liittyvät teollis- ja tekijänoikeudet. Vaihtoehtona voisi olla, että toimeksisaaja velvoitetaan sopimuksessa pitämään ohjelmisto luottamuksellisena, mutta tätä voi olla vaikeampaa valvoa. |
| --- | --- |

—

Jos turvallisuussyistä tai muista syistä on välttämätöntä, että ohjelmistoa ei anneta lainkaan muiden mahdollisten käyttäjien saataville vaan se pysyy luottamuksellisena, on myös tarpeen hankkia siihen liittyvät teollis- ja tekijänoikeudet. Vaihtoehtona voisi olla, että toimeksisaaja velvoitetaan sopimuksessa pitämään ohjelmisto luottamuksellisena, mutta tätä voi olla vaikeampaa valvoa.

Looginen seuraus ohjelmiston teollis- ja tekijänoikeuksien hankinnasta on, että hankintaviranomaisen on saatava lähdekoodit (ja kaikki hyödylliset tekniset asiakirjat), jotta se voi tosiasiallisesti käyttää omistusoikeuksiaan.

Monissa muissa tapauksissa voi kuitenkin olla järkevämpää jättää teollis- ja tekijänoikeudet ohjelmiston kehittäjälle, jolloin myös toimeksisaajalle jää mahdollisuus lisensioida uusi ohjelmisto muille asiakkaille:

| — | Loogisesti tarkasteltuna tarjoajan tarjouksen olisi yleensä oltava hankintaviranomaiselle taloudellisesti edullisempi. |
| --- | --- |

—

Loogisesti tarkasteltuna tarjoajan tarjouksen olisi yleensä oltava hankintaviranomaiselle taloudellisesti edullisempi.

| — | Jos toimeksisaaja voi sitten lisensioida ohjelmiston muille asiakkaille, on todennäköistä, että toimeksisaaja jatkaa myös ohjelmiston parantamista ja asettaa päivitykset ja parannukset saataville, myös hankintaviranomaisen, joka näin ollen hyötyy siitä (mahdollisesti edellyttäen, että tehdään huoltosopimus). |
| --- | --- |

—

Jos toimeksisaaja voi sitten lisensioida ohjelmiston muille asiakkaille, on todennäköistä, että toimeksisaaja jatkaa myös ohjelmiston parantamista ja asettaa päivitykset ja parannukset saataville, myös hankintaviranomaisen, joka näin ollen hyötyy siitä (mahdollisesti edellyttäen, että tehdään huoltosopimus).

Jos julkinen ostaja jättää teollis- ja tekijänoikeudet toimeksisaajalle, sopimuksessa on kiinnitettävä erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin:

| — | Lisenssiin, jossa luetellaan hallintoyksikön oikeudet ohjelmiston käyttöön, tulee sisältyä oikeus






  — | tehdä tarvittavat kopiot esimerkiksi sisäistä jakelua, arkistointia, varmuuskopiointia ja testausta varten |
| --- | --- | --- |

—

Lisenssiin, jossa luetellaan hallintoyksikön oikeudet ohjelmiston käyttöön, tulee sisältyä oikeus

—

tehdä tarvittavat kopiot esimerkiksi sisäistä jakelua, arkistointia, varmuuskopiointia ja testausta varten

| — | mukauttaa ohjelmistoa tulevaisuudessa (myös huoltoa ja virheiden korjaamista varten) ja mahdollisuus ulkoistaa tämä mukauttaminen ja huolto kolmannelle osapuolelle |
| --- | --- |

—

mukauttaa ohjelmistoa tulevaisuudessa (myös huoltoa ja virheiden korjaamista varten) ja mahdollisuus ulkoistaa tämä mukauttaminen ja huolto kolmannelle osapuolelle

| — | saada kaikki tekniset asiakirjat ja lähdekoodit, jotta ohjelmistoa voidaan tosiasiallisesti mukauttaa (eikä olla riippuvaisia toimeksisaajan liiketoiminnan jatkumisesta) |
| --- | --- |

—

saada kaikki tekniset asiakirjat ja lähdekoodit, jotta ohjelmistoa voidaan tosiasiallisesti mukauttaa (eikä olla riippuvaisia toimeksisaajan liiketoiminnan jatkumisesta)

| — | antaa ohjelmisto yksikön toimeksisaajien ja alihankkijoiden käyttöön (esimerkiksi ulkoistamisen yhteydessä) tarkoituksena hoitaa näiden hankintaviranomaiselta saama tehtävä |
| --- | --- |

—

antaa ohjelmisto yksikön toimeksisaajien ja alihankkijoiden käyttöön (esimerkiksi ulkoistamisen yhteydessä) tarkoituksena hoitaa näiden hankintaviranomaiselta saama tehtävä

| — | tapauksesta riippuen hankintaviranomaisen oikeus saattaa ohjelmisto tiettyjen muiden julkisten laitosten saataville. |
| --- | --- |

—

tapauksesta riippuen hankintaviranomaisen oikeus saattaa ohjelmisto tiettyjen muiden julkisten laitosten saataville.

| — | Lisenssillä ei kuitenkaan pitäisi sallia ohjelmiston käyttöä kaupallisiin tarkoituksiin eikä oikeutta asettaa ohjelmistoa muiden kuin valtuutettujen käyttäjien saataville. Lisäksi julkishallintoa olisi kiellettävä asettamasta ohjelmistoa saataville avoimen lähdekoodin lisenssillä. |
| --- | --- |

—

Lisenssillä ei kuitenkaan pitäisi sallia ohjelmiston käyttöä kaupallisiin tarkoituksiin eikä oikeutta asettaa ohjelmistoa muiden kuin valtuutettujen käyttäjien saataville. Lisäksi julkishallintoa olisi kiellettävä asettamasta ohjelmistoa saataville avoimen lähdekoodin lisenssillä.

| — | Sopimuksessa on mainittava lisenssin kesto (esimerkiksi tekijänoikeussuojan koko kesto) ja maantieteellinen soveltamisala (esimerkiksi koko maailma). Loogisesti lisenssi ei olisi yksinomainen (sillä muutoin toimeksisaaja ei pystyisi kaupallistamaan ohjelmistoa ja lisensioimaan sitä muille asiakkaille). |
| --- | --- |

—

Sopimuksessa on mainittava lisenssin kesto (esimerkiksi tekijänoikeussuojan koko kesto) ja maantieteellinen soveltamisala (esimerkiksi koko maailma). Loogisesti lisenssi ei olisi yksinomainen (sillä muutoin toimeksisaaja ei pystyisi kaupallistamaan ohjelmistoa ja lisensioimaan sitä muille asiakkaille).

| — | Lisämekanismien käyttöönotto voi olla tarpeen, jotta vältetään riippuvuus myyjästä ja jotta hankintaviranomainen voi kehityshankkeen päättyessä olla täysin riippumaton kehittäjästä ja saada mahdollisuuden siirtää hanke kokonaan hallinnon sisäiseksi tai jatkaa toisen toimeksisaajan kanssa (ns. palautettavuuskysymys). Tähän voivat sisältyä esimerkiksi kaiken teknisen dokumentaation saaminen ohjelmistosta, sisäisen henkilöstön kouluttaminen ja laajat tiedot kolmannen osapuolen olemassa olevista materiaaleista. |
| --- | --- |

—

Lisämekanismien käyttöönotto voi olla tarpeen, jotta vältetään riippuvuus myyjästä ja jotta hankintaviranomainen voi kehityshankkeen päättyessä olla täysin riippumaton kehittäjästä ja saada mahdollisuuden siirtää hanke kokonaan hallinnon sisäiseksi tai jatkaa toisen toimeksisaajan kanssa (ns. palautettavuuskysymys). Tähän voivat sisältyä esimerkiksi kaiken teknisen dokumentaation saaminen ohjelmistosta, sisäisen henkilöstön kouluttaminen ja laajat tiedot kolmannen osapuolen olemassa olevista materiaaleista.

| — | Lisenssin lisäksi hyötyä voi olla palveluntarjoajan kanssa tehtävästä huoltosopimuksesta. Vähintään olisi harkittava oikeutta hyötyä toimeksisaajan ohjelmistoon tekemistä parannuksista. |
| --- | --- |

—

Lisenssin lisäksi hyötyä voi olla palveluntarjoajan kanssa tehtävästä huoltosopimuksesta. Vähintään olisi harkittava oikeutta hyötyä toimeksisaajan ohjelmistoon tekemistä parannuksista.

| — | Sopimuksessa olisi käsiteltävä selkeästi olemassa olevien ohjelmistojen käyttöä lopullisessa suoritteessa tai sen yhteydessä, jotta hankintaviranomaisen tällaisia aiempia ohjelmisto-osia (jotka voivat kuulua toimeksisaajalle tai kolmansille osapuolille) koskevat käyttöoikeudet (myös taloudelliset ehdot) ovat selvät. |
| --- | --- |

—

Sopimuksessa olisi käsiteltävä selkeästi olemassa olevien ohjelmistojen käyttöä lopullisessa suoritteessa tai sen yhteydessä, jotta hankintaviranomaisen tällaisia aiempia ohjelmisto-osia (jotka voivat kuulua toimeksisaajalle tai kolmansille osapuolille) koskevat käyttöoikeudet (myös taloudelliset ehdot) ovat selvät.

Data ja tietokannat

Kun tarjouspyyntöön perustuvat suoritteet ovat dataa, tietoaineistoja tai tietokantoja, julkisen elimen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, miten tarjouspyynnössä käsitellään teollis- ja tekijänoikeuksia koskevia säännöksiä.

Usein tietoaineistot ovat jo saatavilla olemassa olevan datan tarjoajan (tai julkaisijan) hallussa. Tällöin tavanomainen malli on lisenssisopimus datan tarjoajan kanssa, eikä avoimesta datasta annettua direktiiviä sovelleta tällaisiin tietoaineistoihin. Julkisen elimen olisi silti pyrittävä julkisia hankintoja koskevien sääntöjen asettamissa rajoissa neuvottelemaan ja varmistamaan, että lisenssissä yleensä asetetut rajoitukset ovat sen tavoitteiden mukaisia (erityisesti mitä tulee datan jakamiseen sellaisten muiden julkisten tahojen kanssa, joiden kanssa julkisen ostajan on tehtävä yhteistyötä, tai muiden sellaisten toimeksisaajien kanssa, jotka työskentelevät julkisen ostajan toimeksiannosta meneillään olevien tai tulevien hankintasopimusten puitteissa).

Jos data ei ole sellaisenaan saatavilla markkinoilla, sopimukseen perustuvat suoritteet ovat dataa, joka on ensin kerättävä, ja/tai uusi tietokanta, joka on luotava. Tällöin herää kysymys, olisiko julkisen elimen hankittava tietoaineistojen teollis- ja tekijänoikeudet vai jätettävä ne toimeksisaajalle.

Tässä ohjeasiakirjassa suositellaan, että teollis- ja tekijänoikeudet jätetään toimeksisaajalle aina, kun se on perusteltua. Tätä 4.1.7 kohdassa käytettyä argumenttia, jonka mukaan teollis- ja tekijänoikeudet kannattaa jättää toimeksisaajalle, olisi kuitenkin käytettävä erityisen harkitsevasti, kun suoritteet ovat dataa. Ohjelmistot ovat yleensä yhden käyttötarkoituksen työkaluja, mutta dataa voidaan pitää moneen käyttötarkoitukseen tarkoitettuna tietona. Näin ollen avoimuuteen ja vastuuvelvollisuuteen liittyvät näkökohdat sekä avoimesta datasta annetun direktiivin periaatteet ja logiikka (mukaan lukien niin kutsutut ”arvokkaat tietoaineistot”, ks. avoimesta datasta annetun direktiivin 14 artikla) olisi otettava huomioon myös teollis- ja tekijänoikeuksien jakamista koskevassa päätöksessä, ja ne voivat johtaa siihen, että datan omistajuus (teollis- ja tekijänoikeudet tai muut valvontamekanismit) vaaditaan myönnettäväksi hankintaviranomaiselle (5).

Jokaisen julkisen ostajan on harkittava huolellisesti, haluaako se asettaa tiedot saataville ”avoimena datana”, ja siihen voi olla erilaisia syitä. Joitakin esimerkkejä:

| — | Datan kerääminen tapahtuu poliittisen aloitteen yhteydessä, ja tämän datan on oltava ”avointa” läpinäkyvyyden ja vastuuvelvollisuuden vuoksi. |
| --- | --- |

—

Datan kerääminen tapahtuu poliittisen aloitteen yhteydessä, ja tämän datan on oltava ”avointa” läpinäkyvyyden ja vastuuvelvollisuuden vuoksi.

| — | Julkinen ostaja haluaa luovuttaa datan maksutta yksityisten yritysten, esimerkiksi aloittelevien yritysten, käyttöön edistääkseen uusien tuotteiden ja palvelujen kehittämistä. |
| --- | --- |

—

Julkinen ostaja haluaa luovuttaa datan maksutta yksityisten yritysten, esimerkiksi aloittelevien yritysten, käyttöön edistääkseen uusien tuotteiden ja palvelujen kehittämistä.

Näin ollen olisi pohdittava, tarvitseeko ostaja teollis- ja tekijänoikeuksia. Tässä yhteydessä on syytä muistuttaa, että EU:n tietokantadirektiivissä (6) myönnetään tietty määrä vähimmäisoikeuksia tietokantojen laillisille käyttäjille ja että kaikki sopimusmääräykset, jotka ovat näiden vähimmäisoikeuksien vastaisia, ovat mitättömiä (7). Julkinen ostaja hyötyy näin ollen näistä oikeuksista, mutta useimmissa tapauksissa se ei riitä kattamaan sen tulevia tarpeita.

Jos julkiset ostajat päättävät jättää teollis- ja tekijänoikeudet toimeksisaajalle, on kiinnitettävä huomiota seuraaviin seikkoihin:

| — | Joissakin tapauksissa se voi johtaa siihen, että yksityiselle toimeksisaajalle annetaan tietynlainen monopoli tietoaineistoihin, ja joissakin tilanteissa tämä ei ehkä ole toivottavaa. Vaikka tämä johtaisi siihen, että toimeksisaajan tarjouksen hinta olisi alhaisempi (kuin siirrettäessä omistajuus hallintoyksikölle), hallintoyksikön olisi harkittava, onko tämä taloudellinen etu kyseisessä tilanteessa riittävä syy jättää teollis- ja tekijänoikeudet toimeksisaajalle. |
| --- | --- |

—

Joissakin tapauksissa se voi johtaa siihen, että yksityiselle toimeksisaajalle annetaan tietynlainen monopoli tietoaineistoihin, ja joissakin tilanteissa tämä ei ehkä ole toivottavaa. Vaikka tämä johtaisi siihen, että toimeksisaajan tarjouksen hinta olisi alhaisempi (kuin siirrettäessä omistajuus hallintoyksikölle), hallintoyksikön olisi harkittava, onko tämä taloudellinen etu kyseisessä tilanteessa riittävä syy jättää teollis- ja tekijänoikeudet toimeksisaajalle.

| — | Joissakin tapauksissa tiedot kerätään sensoreilla, jotka voidaan sijoittaa julkisiin tiloihin tai julkisiin infrastruktuureihin (esimerkiksi kaduille tai rautateille), tai ne voidaan kerätä ainoastaan hallintoyksikön antaman luvan perusteella (esimerkiksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, julkiset yritykset tai yleishyödyllisten palvelujen alan käyttöoikeussopimukset). Kaikissa tällaisissa tapauksissa on usein parempi varmistaa, että data on saatavilla avoimena datana. Tämä voi tapahtua joko julkishallinnon aloitteesta tai toimeksisaajalle asetettuna velvoitteena. |
| --- | --- |

—

Joissakin tapauksissa tiedot kerätään sensoreilla, jotka voidaan sijoittaa julkisiin tiloihin tai julkisiin infrastruktuureihin (esimerkiksi kaduille tai rautateille), tai ne voidaan kerätä ainoastaan hallintoyksikön antaman luvan perusteella (esimerkiksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, julkiset yritykset tai yleishyödyllisten palvelujen alan käyttöoikeussopimukset). Kaikissa tällaisissa tapauksissa on usein parempi varmistaa, että data on saatavilla avoimena datana. Tämä voi tapahtua joko julkishallinnon aloitteesta tai toimeksisaajalle asetettuna velvoitteena.

| — | Joskus datan voidaan katsoa liittyvän yleiseen etuun. Tällaisissa tapauksissa, vaikka täydellinen dataa koskeva määräysvalta edellyttäisi, että hallintoyksikkö maksaa toimeksisaajalle korkeamman hinnan, se saattaa kannattaa, erityisesti uusien ja innovatiivisten sovellusten ja palvelujen edistämiseksi. Muutoin hallintoyksikkö saattaa joutua neuvottelemaan myöhemmin uudelleen oikeudesta käyttää yksityisen yrityksen hallussa olevaa dataa, vaikka tämä olisi voitu välttää alusta alkaen varmistamalla datan omistajuuden hankkiminen. |
| --- | --- |

—

Joskus datan voidaan katsoa liittyvän yleiseen etuun. Tällaisissa tapauksissa, vaikka täydellinen dataa koskeva määräysvalta edellyttäisi, että hallintoyksikkö maksaa toimeksisaajalle korkeamman hinnan, se saattaa kannattaa, erityisesti uusien ja innovatiivisten sovellusten ja palvelujen edistämiseksi. Muutoin hallintoyksikkö saattaa joutua neuvottelemaan myöhemmin uudelleen oikeudesta käyttää yksityisen yrityksen hallussa olevaa dataa, vaikka tämä olisi voitu välttää alusta alkaen varmistamalla datan omistajuuden hankkiminen.

Joissakin tilanteissa tarjouspyynnössä ei ole kyse pääasiassa datasta vaan pikemminkin uusista laitteista tai uusista palveluista ja dataa tuotetaan/johdetaan uuden palvelun käyttöönoton tai uuden laitteiston käytön tuloksena tai sivutuotteena. Lisäksi on harkittava huolellisesti, hankitaanko omistajuus vai lisenssi, ja otettava huomioon myös edellä mainitut näkökohdat.

Tutkimukset ja asiakirjat

Jos tarjouspyynnön kohteena on tutkimus, jota on tarkoitus käyttää tulevan poliittisen aloitteen tai ohjelman yhteydessä tai jonka tarkoituksena on arvioida olemassa olevan politiikan tai ohjelman vaikutusta, tällaiseen tutkimukseen sovelletaan tyypillisesti tekijänoikeutta. Tekijänoikeuden jättäminen toimeksisaajalle merkitsisi, että kyseisellä toimeksisaajalla olisi oikeus päättää esimerkiksi, milloin tutkimus julkaistaan, miten ja millä ehdoilla.

Näin ollen näissä tapauksissa teollis- ja tekijänoikeuksia ei yleensä suositella jätettäväksi toimeksisaajalle. Tähän on useita syitä:

| — | Se antaa julkiselle ostajalle täyden vapauden julkaista asiakirja ja sallia sen uudelleenkäyttö avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden vuoksi kunnioittaen samalla toimeksisaajan etuja ja oikeuksia tulla mainituksi asiakirjan laatijana (maineen ja arvostuksen vuoksi). |
| --- | --- |

—

Se antaa julkiselle ostajalle täyden vapauden julkaista asiakirja ja sallia sen uudelleenkäyttö avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden vuoksi kunnioittaen samalla toimeksisaajan etuja ja oikeuksia tulla mainituksi asiakirjan laatijana (maineen ja arvostuksen vuoksi).

| — | Tyypillinen toimeksisaaja on usein yliopisto, konsulttiyritys, lakiasiaintoimisto tai tutkimuskeskus; niiden päätavoite on yleensä tulla mainituksi tutkimuksen tekijöinä (maineen ja arvostuksen vuoksi). Tällaisella toimeksisaajalla ei aina olisi valmiuksia järjestää tutkimuksen julkaisemista, eikä se usein odottaisi saavansa tutkimuksen julkaisemisesta suuria suoria tuottoja – tällaiset tuotot eivät yleensä olisi edes kovin merkittäviä. |
| --- | --- |

—

Tyypillinen toimeksisaaja on usein yliopisto, konsulttiyritys, lakiasiaintoimisto tai tutkimuskeskus; niiden päätavoite on yleensä tulla mainituksi tutkimuksen tekijöinä (maineen ja arvostuksen vuoksi). Tällaisella toimeksisaajalla ei aina olisi valmiuksia järjestää tutkimuksen julkaisemista, eikä se usein odottaisi saavansa tutkimuksen julkaisemisesta suuria suoria tuottoja – tällaiset tuotot eivät yleensä olisi edes kovin merkittäviä.

| — | Tällaiset asiakirjat ovat usein jossain määrin yleisluonteisia, mikä tarkoittaa, että ne eivät sinänsä sisällä yksityiskohtaista ja uutta teknologista tietoa, joka voisi itsessään johtaa uusien tuotteiden tai palvelujen kehittämiseen (esimerkiksi taloudellisten, oikeudellisten tai poliittisten tutkimusten toteuttamista koskevien sopimusten yhteydessä laaditut asiakirjat). |
| --- | --- |

—

Tällaiset asiakirjat ovat usein jossain määrin yleisluonteisia, mikä tarkoittaa, että ne eivät sinänsä sisällä yksityiskohtaista ja uutta teknologista tietoa, joka voisi itsessään johtaa uusien tuotteiden tai palvelujen kehittämiseen (esimerkiksi taloudellisten, oikeudellisten tai poliittisten tutkimusten toteuttamista koskevien sopimusten yhteydessä laaditut asiakirjat).

Vaikka hankintaviranomaisen olisi näin ollen varmistettava, että se saa tutkimukseen liittyvät teollis- ja tekijänoikeudet, hankintasopimus ei saisi rajoittaa kohtuuttomasti toimeksisaajan mahdollisuutta käyttää tutkimuksen yhteydessä hankittua kokemusta, tietämystä tai taitotietoa (edellyttäen, että tämä ei edellytä hankintaviranomaisen luottamuksellisten tietojen julkistamista), koska juuri tässä yhteydessä voidaan odottaa innovointiin liittyviä hyötyjä.

Edellä kuvatut perustelut voivat olla erilaisia sellaisten asiakirjojen yhteydessä, jotka ovat peräisin teknisemmistä sopimukseen perustuvista tehtävistä. Kyseessä voi olla esimerkiksi raportti uuden teknisen hankkeen toteutettavuustutkimuksen tuloksista tai prototyypin kehittämisen tekninen eritelmä. Toisin kuin luonteeltaan yleisten/poliittisten asiakirjojen kohdalla, tässä voivat olla kyseessä tekijänoikeuksien lisäksi ennen kaikkea teollisoikeudet (esimerkiksi patentit, mallioikeudet tai liikesalaisuudet). Tässä tapauksessa julkisen ostajan olisi otettava huomioon edellä olevissa kohdissa esitetyt näkökohdat, jotka koskevat teollis- ja tekijänoikeuksien jättämistä toimeksisaajalle asiakirjassa kuvattujen mahdollisten innovaatioiden osalta (esimerkiksi keksintöpatentit ja tekijänoikeudet asiakirjassa kuvattuihin ohjelmistoihin tai tietokantoihin). Jos tavoitteena on asiakirjassa kuvattujen tulosten kaupallistaminen, on suositeltavaa, että julkinen ostaja antaa toimeksisaajalle mahdollisuuden tapauksen mukaan suojata teollis- ja tekijänoikeuksia (esimerkiksi tehdä patenttihakemuksen). Julkisen ostajan pitäisi myös pohtia, voidaanko asiakirjan se osa, joka ei ole teollis- ja tekijänoikeuksien kannalta tai kaupallisesti arkaluonteinen, mahdollisesti julkaista.

Hankintaviranomaisen olisi pohdittava, onko sen saatava tutkimuksen lisäksi myös tutkimuksen tuloksena mahdollisesti kerätty tai tuotettu raakadata ja onko sen hankittava tällaiseen dataan tai tietoaineistoihin liittyvät teollis- ja tekijänoikeudet vai voidaanko ne jättää toimeksisaajalle (jolloin viranomainen saa ainoastaan oikeuden käyttää niitä sisäisiin tarkoituksiin).

Suunnitelmat, logot, luovat toimeksiannot, viestintämateriaalit

Tekijänoikeudella suojataan myös sopimukseen perustuvat suoritteet, jotka ovat suunnitelmia, logoja, tavaramerkkejä tai vastaavia omaleimaisia merkkejä tai viestintämateriaaleja, kuten ääni- tai videomateriaaleja tai sosiaalisen median materiaaleja, ja jotka ovat toimittajien luovan työn tulosta.

Kun tarjouskilpailun kohteena olevat suoritteet ovat logoja, tavaramerkkejä tai vastaavia omaleimaisia merkkejä tai viestintämateriaaleja, mikään vahva argumentti ei puolla sitä, että toimeksisaajalla pitäisi olla oikeus pitää itsellään teollis- ja tekijänoikeudet.

| — | Julkishallinnon on yleensä voitava valvoa näiden logojen, tavaramerkkien jne. käyttöä (tämä on nimenomaan tavaramerkkien rekisteröinnin idea), ja tämä edellyttää, että siitä tulee niiden omistaja. |
| --- | --- |

—

Julkishallinnon on yleensä voitava valvoa näiden logojen, tavaramerkkien jne. käyttöä (tämä on nimenomaan tavaramerkkien rekisteröinnin idea), ja tämä edellyttää, että siitä tulee niiden omistaja.

| — | Mikä tärkeämpää, nämä suoritteet voivat olla hyvin luovia, mutta niiden ei yleensä katsota edistävän innovointia, joten teollis- ja tekijänoikeuksien jättäminen toimeksisaajalle ei tuottaisi hyötyjä, joita innovoinnilta yleensä odotetaan esimerkiksi yhteiskunnallisten vaikutusten ja työpaikkojen luomisen osalta. |
| --- | --- |

—

Mikä tärkeämpää, nämä suoritteet voivat olla hyvin luovia, mutta niiden ei yleensä katsota edistävän innovointia, joten teollis- ja tekijänoikeuksien jättäminen toimeksisaajalle ei tuottaisi hyötyjä, joita innovoinnilta yleensä odotetaan esimerkiksi yhteiskunnallisten vaikutusten ja työpaikkojen luomisen osalta.

---

(1)  Nämä lisäoikeudet sisältyvät vakiona EU:n rahoittamiin esikaupallisiin hankintoihin. Lisätietoja: http://ec.europa.eu/research/participants/data/ref/h2020/other/gm/h2020-guide-pcp-procurement-docs_en.docx

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/24/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta (kodifioitu) (EUVL L 111, 5.5.2009, s. 16).

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1024, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, avoimesta datasta ja julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä (EUVL L 172, 26.6.2019, s. 56).

(4)  Esimerkiksi Ranska soveltaa avoimesta datasta annetun direktiivin logiikkaa ohjelmistoihin, https://www.data.gouv.fr/fr/

(5)  Tässä asiakirjassa olevia viittauksia ”datan omistajuuteen” ei pitäisi ymmärtää suppeassa merkityksessä ”laillisena omistajuutena” vaan ennemminkin etuoikeuksina, joiden avulla voidaan valvoa datan hyödyntämistä ja käyttöä.

(6)  Direktiivi 96/9/EY tietokantojen oikeudellisesta suojasta (EYVL L 77, 27.3.1996, s. 20) (eli EU:n tietokantadirektiivi).

(7)  Ks. EU:n tietokantadirektiivi: 15 artikla (tiettyjen säännösten pakottavuus).

---

LIITE II

Toimittajakutsun mallit

Näillä kutsutekstiesimerkeillä voidaan ilmoittaa toimittajille, että hankintaviranomainen haluaa kutsua ne markkinaosallistujien kokoukseen. Mallit koskevat seuraavia tapauksia:

| A. | Ryhmätapaaminen – useita toimittajia kutsutaan samaan tapaamiseen |
| --- | --- |

A.

Ryhmätapaaminen – useita toimittajia kutsutaan samaan tapaamiseen

| B. | Yksittäinen tapaaminen – hankintaviranomainen tapaa toimittajia erikseen |
| --- | --- |

B.

Yksittäinen tapaaminen – hankintaviranomainen tapaa toimittajia erikseen

On tärkeää, että kutsu sisältää kaikki asiaankuuluvat tiedot prosessista ja siitä, miten se sopii yleiseen julkiseen hankintamenettelyyn.

A.   Ryhmätapaaminen – kutsutekstiesimerkki

Arvoisa ...

[Hankintaviranomaisen nimi]... valmistautuu käynnistämään hankintakilpailun, joka koskee... [markkinoiden yleinen kohde / maantieteellinen soveltamisala, esimerkiksi: sopimus bussien hankinnasta Bukarestin kunnalle].

Tässä yhteydessä haluamme tavata alan toimittajien edustajia, jotta voimme määrittää noudatettavan menettelyn yksityiskohdat ja ymmärtää näiden markkinoiden ongelmia ja mahdollisuuksia.

Haluamme järjestää ryhmätapaamisen useiden toimittajien kanssa ja kutsumme yrityksenne osallistumaan [lisää päivämäärä ja aika] osoitteessa [lisää osoite].

Olisimme kiitollisia, jos voisitte ennen tapaamista toimittaa i) osallistuvien edustajien yhteystiedot (enintään kaksi henkilöä) ja ii) täytetyn kopion tähän viestiin liitetystä kyselylomakkeesta viimeistään [lisää tietojen vastaanottamisen päivämäärä ja kellonaika].

Täytetyt kyselylomakkeet ja muut etukäteen antamanne tiedot säilytetään hallinnossa ja niitä käsitellään luottamuksellisina. Hankintaviranomainen tekee muistiinpanoja koko tapaamisen ajan, eikä kommentteja tai palautetta yhdistetä kehenkään yksittäiseen henkilöön luottamuksellisuuden vuoksi, ellei toisin pyydetä.

Kiitämme etukäteen osallistumisesta tähän markkinatutkimukseen.

Jos teillä on kysyttävää, ottakaa meihin yhteyttä osoitteessa [lisää asiaankuuluvat yhteystiedot].

Ystävällisin terveisin

...

B.   Yksittäinen tapaaminen – kutsutekstiesimerkki

Arvoisa ...

[Hankintaviranomaisen nimi]... valmistautuu käynnistämään hankintakilpailun, joka koskee... [markkinoiden yleinen kohde / maantieteellinen soveltamisala, esimerkiksi: sopimus bussien hankinnasta Bukarestin kunnalle].

Tässä yhteydessä haluamme tavata alan toimittajien edustajia, jotta voimme määrittää noudatettavan menettelyn yksityiskohdat ja ymmärtää näiden markkinoiden ongelmia ja mahdollisuuksia.

Kutsumme yrityksenne tapaamiseen keskustelemaan mielipiteistänne, kokemuksistanne ja tietämyksestänne [lisää päivämäärä ja kellonaika] osoitteessa [lisää osoite].

Olisimme kiitollisia, jos voisitte ennen tapaamista toimittaa i) osallistuvien edustajien yhteystiedot (enintään kaksi henkilöä) ja ii) täytetyn kopion tähän viestiin liitetystä kyselylomakkeesta viimeistään [lisää tietojen vastaanottamisen päivämäärä ja kellonaika].

Täytetyt kyselylomakkeet ja muut etukäteen tai tapaamisen aikana antamanne tiedot säilytetään hallinnossa ja niitä käsitellään luottamuksellisina.

Kiitämme etukäteen osallistumisesta tähän markkinatutkimukseen.

Jos teillä on kysyttävää, ottakaa meihin yhteyttä osoitteessa [lisää asiaankuuluvat yhteystiedot].

Ystävällisin terveisin

...

---

LIITE III

Kyselylomakemalli toimittajatapaamista varten (1)

Tämän kyselylomakemallin tavoitteena on auttaa ostajia saamaan tietoa innovatiivisesta toimittajasta, mahdollisesti ennen tapaamista, mukaan lukien aloittelevat yritykset ja innovatiiviset pk-yritykset.

Haastattelun aikana keskustelu voidaan jakaa kolmeen aiheeseen:

| — | Aihe 1: Määritetään kohderyhmä: esimerkiksi pk-yritykset, keskisuuret yritykset tai suuret yritykset
  Tässä osiossa on tarkoitus kuvata asianmukaisesti talouden toimijoiden tärkeimmät tiedot. |
| --- | --- |

—

Aihe 1: Määritetään kohderyhmä: esimerkiksi pk-yritykset, keskisuuret yritykset tai suuret yritykset

Tässä osiossa on tarkoitus kuvata asianmukaisesti talouden toimijoiden tärkeimmät tiedot.

| — | Aihe 2: Arvioidaan toimittajan integroituminen innovaatioekosysteemiin
  Tässä osiossa on tarkoitus arvioida, miten hyvin toimittaja on integroitunut innovaatioekosysteemiin. |
| --- | --- |

—

Aihe 2: Arvioidaan toimittajan integroituminen innovaatioekosysteemiin

Tässä osiossa on tarkoitus arvioida, miten hyvin toimittaja on integroitunut innovaatioekosysteemiin.

| — | Aihe 3: Määritetään ehdotetun innovatiivisen ratkaisun valmiusaste
  Tässä osiossa on tarkoitus määrittää toimittajan ehdottaman innovatiivisen ratkaisun pääpiirteet. |
| --- | --- |

—

Aihe 3: Määritetään ehdotetun innovatiivisen ratkaisun valmiusaste

Tässä osiossa on tarkoitus määrittää toimittajan ehdottaman innovatiivisen ratkaisun pääpiirteet.

| — | Aihe 4: Kuvaillaan innovatiivinen ratkaisu
  Tämän osion avulla ostaja voi määrittää kyseisen innovaatiosektorin. |
| --- | --- |

—

Aihe 4: Kuvaillaan innovatiivinen ratkaisu

Tämän osion avulla ostaja voi määrittää kyseisen innovaatiosektorin.

| Yrityksen nimi: | |
| --- | --- |
| Yrityksen verkkosivusto: | |
| Innovaatiotyyppi: | |
| Toimittajan haastattelu







  — | Haastattelupäivä: |

Yrityksen nimi:

Yrityksen verkkosivusto:

Innovaatiotyyppi:

Toimittajan haastattelu

—

Haastattelupäivä:

| — | Ostajan nimi: |
| --- | --- |

—

Ostajan nimi:

| — | Yrityksen yhteyshenkilön nimi: |
| --- | --- |

—

Yrityksen yhteyshenkilön nimi:

| I – Yrityksen luokka | Keskeiset tiedot | Huomautuksia |
| --- | --- | --- |
| Perustamisvuosi


  Työntekijöitä yhteensä

  Joista insinöörejä ja T&K
  Joista kaupallisia | | |
| Vuotuinen liikevaihto







  — | N-3 |

I – Yrityksen luokka

Keskeiset tiedot

Huomautuksia

Perustamisvuosi

Työntekijöitä yhteensä

Joista insinöörejä ja T&K

Joista kaupallisia

Vuotuinen liikevaihto

—

N-3

| — | N-2 |
| --- | --- |

—

N-2

| — | N-1 |
| --- | --- |

—

N-1

Yritystyyppi

| — | Aloitteleva yritys |
| --- | --- |

—

Aloitteleva yritys

| — | Mikroyritys |
| --- | --- |

—

Mikroyritys

| — | Pk-yritys |
| --- | --- |

—

Pk-yritys

| — | Keskisuuri yritys |
| --- | --- |

—

Keskisuuri yritys

| — | Suuryritys |
| --- | --- |

—

Suuryritys

Yrityksen tunnusnumero

Päätoimipaikan osoite

Yhteyshenkilö (nimi ja postiosoite)

Johtaja

Liikesuhdevastaava, jos soveltuu

Mahdollinen näyttö

Yksityinen sektori

Julkinen sektori

Keskusostotoimisto (jos soveltuu)

Viettekö tällä hetkellä kohteeseen:

Eurooppa

Afrikka

Aasia

Pohjois-Amerikka

Etelä-Amerikka

Oseania

| II – Innovaatioekosysteemi | Keskeiset tiedot | Huomautuksia |
| --- | --- | --- |
| Integroituminen verkostoihin (mahdollista antaa useita vastauksia)

  Onko yritys jäsen jossakin seuraavista (ilmoittakaa nimi):






  — | kilpailuklusteri |

II – Innovaatioekosysteemi

Keskeiset tiedot

Huomautuksia

Integroituminen verkostoihin (mahdollista antaa useita vastauksia)

Onko yritys jäsen jossakin seuraavista (ilmoittakaa nimi):

—

kilpailuklusteri

| — | yrityshautomo |
| --- | --- |

—

yrityshautomo

| — | klusteri |
| --- | --- |

—

klusteri

| — | fablab-työpaja / elävä laboratorio |
| --- | --- |

—

fablab-työpaja / elävä laboratorio

| — | yhteistyöskentelytila |
| --- | --- |

—

yhteistyöskentelytila

| — | yliopiston spin off-yritys |
| --- | --- |

—

yliopiston spin off-yritys

| — | ammattijärjestö tai ammattiliitto |
| --- | --- |

—

ammattijärjestö tai ammattiliitto

| — | monialainen innovaatio-ohjelma |
| --- | --- |

—

monialainen innovaatio-ohjelma

| — | muu |
| --- | --- |

—

muu

| — | yksityiset pankit |
| --- | --- |

—

yksityiset pankit

Hyötyykö yritys seuraavista:

| — | verohyvitys – innovointi |
| --- | --- |

—

verohyvitys – innovointi

| — | apurahat (alueelliset) |
| --- | --- |

—

apurahat (alueelliset)

| — | yksityiset investoinnit |
| --- | --- |

—

yksityiset investoinnit

| — | joukkorahoitus |
| --- | --- |

—

joukkorahoitus

Tutkimuskumppanuus

Jos soveltuu, ilmoittakaa nimi

| — | laboratorio |
| --- | --- |

—

laboratorio

| — | yliopisto |
| --- | --- |

—

yliopisto

| — | muu |
| --- | --- |

—

muu

T&K-toimet suhteessa kokonaismenoihin

(kolmen viimeksi kuluneen tilivuoden keskiarvo)

Onko yrityksellä sisäistä tutkimuslaitosta tai -osastoa?

| — | Kyllä, ilmoita henkilöstön määrä |
| --- | --- |

—

Kyllä, ilmoita henkilöstön määrä

| — | Ei |
| --- | --- |

—

Ei

Saadut merkit tai palkinnot

| — | Kyllä, ilmoita henkilöstön määrä |
| --- | --- |

—

Kyllä, ilmoita henkilöstön määrä

| — | Ei |
| --- | --- |

—

Ei

Jätetyt patentit (kansalliset, kansainväliset)

| — | Kyllä, ilmoita henkilöstön määrä |
| --- | --- |

—

Kyllä, ilmoita henkilöstön määrä

Yksinoikeudet (määräävä asema suhteessa kilpailijoihin)

| III – Innovaation ominaisuudet | Keskeiset tiedot | Huomautuksia |
| --- | --- | --- |
| Innovaatiotyyppi
   (2)







  — | Vähäinen |

III – Innovaation ominaisuudet

Keskeiset tiedot

Huomautuksia

Innovaatiotyyppi
   (2)

—

Vähäinen

| — | Asteittainen |
| --- | --- |

—

Asteittainen

| — | Disruptiivinen







  — | Teknologia |
| --- | --- | --- |

—

Disruptiivinen

—

Teknologia

| — | Tuote |
| --- | --- |

—

Tuote

| — | Palvelut |
| --- | --- |

—

Palvelut

| — | Tavanomainen |
| --- | --- |

—

Tavanomainen

| — | Prosessi tai organisaatio |
| --- | --- |

—

Prosessi tai organisaatio

| — | Markkinointi |
| --- | --- |

—

Markkinointi

| — | Liiketoimintamalli |
| --- | --- |

—

Liiketoimintamalli

| — | Yhteiskunnallinen innovaatio |
| --- | --- |

—

Yhteiskunnallinen innovaatio

Innovaation valmiusaste

Kehitetty yrityksen sisällä

| — | Onnistunut prototyyppi |
| --- | --- |

—

Onnistunut prototyyppi

| — | Teollistaminen |
| --- | --- |

—

Teollistaminen

| — | Markkinoitu vähintään kahden vuoden ajan |
| --- | --- |

—

Markkinoitu vähintään kahden vuoden ajan

| — | Jakelu |
| --- | --- |

—

Jakelu

| — | Toimituksen jälkeinen palvelu |
| --- | --- |

—

Toimituksen jälkeinen palvelu

Kehitetty ulkoisen kumppanuuden puitteissa

| — | Onnistunut prototyyppi |
| --- | --- |

—

Onnistunut prototyyppi

| — | Teollistaminen |
| --- | --- |

—

Teollistaminen

| — | Markkinoitu vähintään kahden vuoden ajan |
| --- | --- |

—

Markkinoitu vähintään kahden vuoden ajan

| — | Jakelu |
| --- | --- |

—

Jakelu

| — | Toimituksen jälkeinen palvelu |
| --- | --- |

—

Toimituksen jälkeinen palvelu

Teollistamismenetelmät

Kumppanuus teollisuuden kanssa

| — | Kyllä, ilmoittakaa henkilöstön määrä |
| --- | --- |

—

Kyllä, ilmoittakaa henkilöstön määrä

| — | Ei |
| --- | --- |

—

Ei

Suunniteltu kehittäminen

| — | ensimmäiset sarjat |
| --- | --- |

—

ensimmäiset sarjat

| — | määräajat |
| --- | --- |

—

määräajat

| — | määrä |
| --- | --- |

—

määrä

| IV – Innovatiivisen ratkaisun kuvaus |
| --- |
| Yrityksen toimittamat tiedot | |

IV – Innovatiivisen ratkaisun kuvaus

Yrityksen toimittamat tiedot

| V – Analyysi ja yhteenveto (ostajalle varattu osa) | Huomautuksia |
| --- | --- |
| Yksikön potentiaali

  Integroituminen innovaatioekosysteemiin?


kyllä

ei
  T&K-intensiteetti (yli 15 %)
  Ensimmäinen näyttö

  Ehdotetun tuotteen ja/tai palvelun potentiaali

  Ratkaisun innovatiivisuus?
  Hyödyntämismahdollisuudet?
  Kilpailukyky
  Merkityksellinen käyttö | |
| Yrityksen toimittamat asiakirjat tai tiedot | |
| Näyttö
  Esite, tuotekuvaus
  Yhteyshenkilöt | |

V – Analyysi ja yhteenveto (ostajalle varattu osa)

Huomautuksia

Yksikön potentiaali

Integroituminen innovaatioekosysteemiin?

Image 2
kyllä
Image 3
ei

T&K-intensiteetti (yli 15 %)

Ensimmäinen näyttö

Ehdotetun tuotteen ja/tai palvelun potentiaali

Ratkaisun innovatiivisuus?

Hyödyntämismahdollisuudet?

Kilpailukyky

Merkityksellinen käyttö

Yrityksen toimittamat asiakirjat tai tiedot

Näyttö

Esite, tuotekuvaus

Yhteyshenkilöt

| Ei-tyhjentävät laskentataulukot aloista ja innovaatiohankinnoista |
| --- |
| Tietotekniikka ja televiestintä

  Iso data
  Digitaaliteknologia
  Uudet teknologiat
  Pilvipalvelut
  Tietoturva
  Elektronisten komponenttien turvallisuus
  RFID ja kestävä kehitys
  Langaton teknologia
  Esineiden internet | |
| Aineettomat palvelut, koulutus ja viestintä

  Hyötypelit
  Yhteistyövälineet
  Aineeton asiakirjojen hallinta
  Tietämyksenhallinta
  Sisällönhallinta
  Digitaalisen sisällön jakelu
  Verkkopalvelumedia
  Media 2.0
  Video | |
| Teknologia ja tarvikkeet

  Valaistus ja siihen liittyvät teknologiat
  Infrapuna- ja terahertsikuvantaminen
  Energiaa säästävä kattila
  Uuden sukupolven teollisuuden työvälineet
  Tekstiili- ja maatalousresurssit
  Optinen kuitu
  Asbestin inertointi
  Ajoneuvojen pakotettu pysäyttäminen
  Avustavat teknologiat | |
| Rakennukset ja infrastruktuuri

  Esteettömyys vammaisten näkökulmasta
  HEQ
  Energiaa säästävät materiaalit
  Digitaalinen malli
  Robotiikka | |
| Energia ja ympäristö

  Agronomia, maatalousteknologia
  Ekoteknologia
  Vähähiilinen teknologia | |
| Terveys ja ravitsemus

  Lääkkeet ja lääkeaineet
  Lääkinnälliset tarvikkeet esimerkiksi sairaaloille ja saattokodeille
  Sairaalapotilaiden hoito
  Potilaiden kotihoito
  Ravitsemusneuvontapalvelut | |
| Ympäristömetrologia

  Rakennusten ja laitteiden energianhallinta Ilmanpuhdistus
  Juomaveden laatu
  Energian ja nesteenkulutuksen valvonta
  Jätehuolto | |
| Kuljetus ja logistiikka

  Ruuhkanhallinta
  Toimistokalusteet
  Energiaa säästävä valaisin
  Kunnossapitotuotteet
  Postitus
  Turvallisuus | |
| Sosiaalisesti innovatiiviset prosessit, tuotteet ja palvelut

  Siivouspalvelujen päivätyö
  Sosiaalisia siteitä edistävät palvelut suurissa organisaatioissa
  Prosessit, tuotteet ja palvelut ikääntyneille ja vammaisille
  Käyttäjien palvelua parantavat prosessit, tuotteet ja palvelut
  Viestintäprosessien, -tuotteiden ja -palvelujen luomista edistävä verkostoituminen
  Työhyvinvointia luovat prosessit, tuotteet ja palvelut
  Sosiaalisen ja solidaarisuustalouden prosessit, tuotteet ja palvelut | |
| Työpisteiden mukauttaminen

  Välineet ja työpisteet
  Välineet vammaisen henkilöstön työpisteitä varten
  Etätyövälineet
  Välineet liikkuvia työpisteitä varten | |

Ei-tyhjentävät laskentataulukot aloista ja innovaatiohankinnoista

Tietotekniikka ja televiestintä

Iso data

Digitaaliteknologia

Uudet teknologiat

Pilvipalvelut

Tietoturva

Elektronisten komponenttien turvallisuus

RFID ja kestävä kehitys

Langaton teknologia

Esineiden internet

Aineettomat palvelut, koulutus ja viestintä

Hyötypelit

Yhteistyövälineet

Aineeton asiakirjojen hallinta

Tietämyksenhallinta

Sisällönhallinta

Digitaalisen sisällön jakelu

Verkkopalvelumedia

Media 2.0

Video

Teknologia ja tarvikkeet

Valaistus ja siihen liittyvät teknologiat

Infrapuna- ja terahertsikuvantaminen

Energiaa säästävä kattila

Uuden sukupolven teollisuuden työvälineet

Tekstiili- ja maatalousresurssit

Optinen kuitu

Asbestin inertointi

Ajoneuvojen pakotettu pysäyttäminen

Avustavat teknologiat

Rakennukset ja infrastruktuuri

Esteettömyys vammaisten näkökulmasta

HEQ

Energiaa säästävät materiaalit

Digitaalinen malli

Robotiikka

Energia ja ympäristö

Agronomia, maatalousteknologia

Ekoteknologia

Vähähiilinen teknologia

Terveys ja ravitsemus

Lääkkeet ja lääkeaineet

Lääkinnälliset tarvikkeet esimerkiksi sairaaloille ja saattokodeille

Sairaalapotilaiden hoito

Potilaiden kotihoito

Ravitsemusneuvontapalvelut

Ympäristömetrologia

Rakennusten ja laitteiden energianhallinta Ilmanpuhdistus

Juomaveden laatu

Energian ja nesteenkulutuksen valvonta

Jätehuolto

Kuljetus ja logistiikka

Ruuhkanhallinta

Toimistokalusteet

Energiaa säästävä valaisin

Kunnossapitotuotteet

Postitus

Turvallisuus

Sosiaalisesti innovatiiviset prosessit, tuotteet ja palvelut

Siivouspalvelujen päivätyö

Sosiaalisia siteitä edistävät palvelut suurissa organisaatioissa

Prosessit, tuotteet ja palvelut ikääntyneille ja vammaisille

Käyttäjien palvelua parantavat prosessit, tuotteet ja palvelut

Viestintäprosessien, -tuotteiden ja -palvelujen luomista edistävä verkostoituminen

Työhyvinvointia luovat prosessit, tuotteet ja palvelut

Sosiaalisen ja solidaarisuustalouden prosessit, tuotteet ja palvelut

Työpisteiden mukauttaminen

Välineet ja työpisteet

Välineet vammaisen henkilöstön työpisteitä varten

Etätyövälineet

Välineet liikkuvia työpisteitä varten

---

(1)  Tämä malli perustuu Ranskan viranomaisen Direction des Achats de l’État (DAE) laatimaan malliin, joka sisältyy maaliskuussa 2019 julkaistuun operatiivista hankintaa koskevaan oppaaseen. https://www.economie.gouv.fr/files/files/directions_services/dae/doc/Guide_sourcing.pdf

(2)  Määritelmät ovat näiden ohjeiden sivulla 4.

---