# Euroopan unionin L 299/16.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 299 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta16. marraskuuta 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 299

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta16. marraskuuta 2005

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 1858/2005, annettu 8 päivänä marraskuuta 2005, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta, Intiasta, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 1 |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 1859/2005, tehty 14 päivänä marraskuuta 2005, tietyistä Uzbekistaniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä | 23 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1860/2005, annettu 15 päivänä marraskuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 32 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1861/2005, annettu 15 päivänä marraskuuta 2005, asetuksen (EY) N:o 1064/2005 muuttamisesta Liettuan interventioelimen hallussa olevan tavallisen vehnän vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun määrän osalta | 34 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1862/2005, annettu 15 päivänä marraskuuta 2005, pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta Liettuan interventioelimen hallussa olevan tavallisen vehnän myymiseksi uudelleen yhteisön markkinoilla sen jalostamiseksi jauhoksi yhteisössä | 35 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1863/2005, annettu 15 päivänä marraskuuta 2005, pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta Latvian interventioelimen hallussa olevan tavallisen vehnän myymiseksi uudelleen yhteisön markkinoilla sen jalostamiseksi jauhoksi yhteisössä | 40 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1864/2005, annettu 15 päivänä marraskuuta 2005, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun komission asetuksen (EY) N:o 1725/2003 muuttamisesta kansainvälisten tilinpäätösstandardien IFRS 1, IAS 32 ja IAS 39 osalta (
  1
  ) | 45 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1865/2005, annettu 15 päivänä marraskuuta 2005, 16 päivästä marraskuuta 2005 sovellettavien tuontitullien vahvistamisesta vilja-alalla | 58 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 1858/2005, annettu 8 päivänä marraskuuta 2005, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta, Intiasta, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

1

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 1859/2005, tehty 14 päivänä marraskuuta 2005, tietyistä Uzbekistaniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä

23

Komission asetus (EY) N:o 1860/2005, annettu 15 päivänä marraskuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

32

*

Komission asetus (EY) N:o 1861/2005, annettu 15 päivänä marraskuuta 2005, asetuksen (EY) N:o 1064/2005 muuttamisesta Liettuan interventioelimen hallussa olevan tavallisen vehnän vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun määrän osalta

34

*

Komission asetus (EY) N:o 1862/2005, annettu 15 päivänä marraskuuta 2005, pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta Liettuan interventioelimen hallussa olevan tavallisen vehnän myymiseksi uudelleen yhteisön markkinoilla sen jalostamiseksi jauhoksi yhteisössä

35

*

Komission asetus (EY) N:o 1863/2005, annettu 15 päivänä marraskuuta 2005, pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta Latvian interventioelimen hallussa olevan tavallisen vehnän myymiseksi uudelleen yhteisön markkinoilla sen jalostamiseksi jauhoksi yhteisössä

40

*

Komission asetus (EY) N:o 1864/2005, annettu 15 päivänä marraskuuta 2005, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun komission asetuksen (EY) N:o 1725/2003 muuttamisesta kansainvälisten tilinpäätösstandardien IFRS 1, IAS 32 ja IAS 39 osalta (
  1
  )

1

45

Komission asetus (EY) N:o 1865/2005, annettu 15 päivänä marraskuuta 2005, 16 päivästä marraskuuta 2005 sovellettavien tuontitullien vahvistamisesta vilja-alalla

58

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Neuvosto |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 20 päivänä syyskuuta 2005, Euroopan yhteisön ja Tanskan kuningaskunnan välisen tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla tehdyn sopimuksen allekirjoittamisesta yhteisön puolesta | 61 |
| Euroopan yhteisön ja Tanskan kuningaskunnan välinen sopimus tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla | 62 |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 14 päivänä marraskuuta 2005, luvan antamisesta Saksalle jatkaa uuden viininvalmistusmenetelmän koekäyttöä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4376) | 71 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

*

Neuvoston päätös, tehty 20 päivänä syyskuuta 2005, Euroopan yhteisön ja Tanskan kuningaskunnan välisen tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla tehdyn sopimuksen allekirjoittamisesta yhteisön puolesta

61

Euroopan yhteisön ja Tanskan kuningaskunnan välinen sopimus tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla

62

Komissio

*

Komission päätös, tehty 14 päivänä marraskuuta 2005, luvan antamisesta Saksalle jatkaa uuden viininvalmistusmenetelmän koekäyttöä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4376)

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4376)

71

| | | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | * | Neuvoston yhteinen kanta 2005/792/YUTP, 14 päivältä marraskuuta 2005, Uzbekistania koskevista rajoittavista toimenpiteistä | 72 |
| | * | Neuvoston yhteinen kanta 2005/793/YUTP, 14 päivältä marraskuuta 2005, tiettyjen palestiinalaisten tilapäisestä vastaanottamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioissa | 80 |

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset

*

Neuvoston yhteinen kanta 2005/792/YUTP, 14 päivältä marraskuuta 2005, Uzbekistania koskevista rajoittavista toimenpiteistä

72

*

Neuvoston yhteinen kanta 2005/793/YUTP, 14 päivältä marraskuuta 2005, tiettyjen palestiinalaisten tilapäisestä vastaanottamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioissa

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 16.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 299/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1858/2005,

annettu 8 päivänä marraskuuta 2005,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta, Intiasta, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä ’perusasetus’ (1), ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon ehdotuksen, jonka komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Elokuussa 1999 neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1796/1999, jäljempänä ’alkuperäinen asetus’ (2), käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Unkarista, Intiasta, Meksikosta, Puolasta, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa. Tutkimus, joka johti näihin toimenpiteisiin, on jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’. |
| --- | --- |

(1)

Elokuussa 1999 neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1796/1999, jäljempänä ’alkuperäinen asetus’ (2), käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Unkarista, Intiasta, Meksikosta, Puolasta, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa. Tutkimus, joka johti näihin toimenpiteisiin, on jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’.

| (2) | Tähän tuontiin sovellettava toimenpide oli arvotulli lukuun ottamatta tuontia, joka on peräisin yhdeltä Intiassa, yhdeltä Meksikossa, yhdeltä Etelä-Afrikassa ja yhdeltä Ukrainassa toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta, joiden sitoumukset hyväksyttiin komission päätöksellä 1999/572/EY (3). Asetuksella (EY) N:o 1678/2003 komissio peruutti edellä mainitun ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan tarjoaman sitoumuksen ja asetuksella (EY) N:o 1674/2003 neuvosto otti uudestaan käyttöön arvotullin tämän viejän osalta. |
| --- | --- |

(2)

Tähän tuontiin sovellettava toimenpide oli arvotulli lukuun ottamatta tuontia, joka on peräisin yhdeltä Intiassa, yhdeltä Meksikossa, yhdeltä Etelä-Afrikassa ja yhdeltä Ukrainassa toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta, joiden sitoumukset hyväksyttiin komission päätöksellä 1999/572/EY (3). Asetuksella (EY) N:o 1678/2003 komissio peruutti edellä mainitun ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan tarjoaman sitoumuksen ja asetuksella (EY) N:o 1674/2003 neuvosto otti uudestaan käyttöön arvotullin tämän viejän osalta.

| (3) | Perusasetuksen 13 artiklan mukaisen tutkimuksen jälkeen todettiin sittemmin, että alkuperäisiä toimenpiteitä kierrettiin Ukrainasta peräisin olevan tuonnin kohdalla Moldovan kautta ja Kiinasta peräisin olevan tuonnin kohdalla Marokon kautta. Tämän johdosta neuvosto ulotti asetuksella (EY) N:o 760/2004 (4) Ukrainasta peräisin olevalle tuonnille käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin koskemaan myös samojen teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia Moldovasta. Vastaavasti Kiinasta peräisin olevalle tuonnille käyttöön otettu polkumyyntitulli ulotettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 1886/2004 (5) koskemaan samojen teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia Marokosta lukuun ottamatta aidon marokkolaisen tuottajan valmistamia teräsköysiä ja -kaapeleita. |
| --- | --- |

(3)

Perusasetuksen 13 artiklan mukaisen tutkimuksen jälkeen todettiin sittemmin, että alkuperäisiä toimenpiteitä kierrettiin Ukrainasta peräisin olevan tuonnin kohdalla Moldovan kautta ja Kiinasta peräisin olevan tuonnin kohdalla Marokon kautta. Tämän johdosta neuvosto ulotti asetuksella (EY) N:o 760/2004 (4) Ukrainasta peräisin olevalle tuonnille käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin koskemaan myös samojen teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia Moldovasta. Vastaavasti Kiinasta peräisin olevalle tuonnille käyttöön otettu polkumyyntitulli ulotettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 1886/2004 (5) koskemaan samojen teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia Marokosta lukuun ottamatta aidon marokkolaisen tuottajan valmistamia teräsköysiä ja -kaapeleita.

1.2   Toista maata koskeva tutkimus

| (4) | Komissio aloitti yhteisön tuotannonalan tekemän valituksen perusteella Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (6)20 päivänä marraskuuta 2004 polkumyynnin vastaisen menettelyn saman tuotteen Korean tasavallasta peräisin olevan tuonnin suhteen. Valitus sisälsi riittävän alustavan näytön siitä, että kyseinen tuonti tapahtui polkumyynnillä ja siten aiheutti merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Tutkimus lopetettiin komission päätöksellä 2005/739/EY (7) ottamatta toimenpiteitä käyttöön. |
| --- | --- |

(4)

Komissio aloitti yhteisön tuotannonalan tekemän valituksen perusteella Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (6)20 päivänä marraskuuta 2004 polkumyynnin vastaisen menettelyn saman tuotteen Korean tasavallasta peräisin olevan tuonnin suhteen. Valitus sisälsi riittävän alustavan näytön siitä, että kyseinen tuonti tapahtui polkumyynnillä ja siten aiheutti merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Tutkimus lopetettiin komission päätöksellä 2005/739/EY (7) ottamatta toimenpiteitä käyttöön.

1.3   Tarkastelupyyntö

| (5) | Sen jälkeen, kun oli julkaistu ilmoitus Kiinasta, Unkarista, Intiasta, Meksikosta, Puolasta, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta peräisin oleviin teräsköysiin ja -kaapeleihin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (8), komissio otti vastaan 17 päivänä toukokuuta 2004 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen pyynnön toimenpiteiden tarkastelusta. |
| --- | --- |

(5)

Sen jälkeen, kun oli julkaistu ilmoitus Kiinasta, Unkarista, Intiasta, Meksikosta, Puolasta, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta peräisin oleviin teräsköysiin ja -kaapeleihin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (8), komissio otti vastaan 17 päivänä toukokuuta 2004 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen pyynnön toimenpiteiden tarkastelusta.

| (6) | Pyynnön esitti Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries (EWRIS), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, edustaen tuottajia, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli yli 50 prosenttia teräsköysien ja -kaapeleiden kokonaistuotannosta yhteisössä. Pyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(6)

Pyynnön esitti Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries (EWRIS), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, edustaen tuottajia, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli yli 50 prosenttia teräsköysien ja -kaapeleiden kokonaistuotannosta yhteisössä. Pyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

| (7) | Koska Meksikosta peräisin olevan tuonnin suhteen ei ollut tällaista näyttöä, pyynnön esittäjä ei pyytänyt toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa Meksikosta peräisin olevan tuonnin osalta. Tämän mukaisesti Meksikosta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaolo päättyi 18 päivänä elokuuta 2004 (9). |
| --- | --- |

(7)

Koska Meksikosta peräisin olevan tuonnin suhteen ei ollut tällaista näyttöä, pyynnön esittäjä ei pyytänyt toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa Meksikosta peräisin olevan tuonnin osalta. Tämän mukaisesti Meksikosta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaolo päättyi 18 päivänä elokuuta 2004 (9).

| (8) | Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanoon oli olemassa riittävä näyttö, mistä syystä se pani tarkastelun vireille (10). |
| --- | --- |

(8)

Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanoon oli olemassa riittävä näyttö, mistä syystä se pani tarkastelun vireille (10).

1.4   Tutkimus

| (9) | Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä näiden järjestöille, viejämaiden edustajille ja yhteisön tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(9)

Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä näiden järjestöille, viejämaiden edustajille ja yhteisön tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (10) | Koska yhteisössä toimii suuri määrä tuottajia ja tuojia, jotka eivät ole etuyhteydessä jossakin asianomaisista maista toimivaan vientiä harjoittavaan tuottajaan, komissio katsoi asianmukaiseksi tutkia perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti, olisiko tässä tapauksessa syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kahden viikon kuluessa menettelyn aloittamisesta ja toimittamaan komissiolle menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa pyydetyt tiedot. |
| --- | --- |

(10)

Koska yhteisössä toimii suuri määrä tuottajia ja tuojia, jotka eivät ole etuyhteydessä jossakin asianomaisista maista toimivaan vientiä harjoittavaan tuottajaan, komissio katsoi asianmukaiseksi tutkia perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti, olisiko tässä tapauksessa syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kahden viikon kuluessa menettelyn aloittamisesta ja toimittamaan komissiolle menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa pyydetyt tiedot.

| (11) | Säädetyssä määräajassa 17 yhteisön tuottajaa toimitti asianmukaisesti täytetyt otantalomakkeet ja suostui virallisesti jatkamaan yhteistyötä tutkimuksessa. Otantalomakkeen kysymykset koskivat muun muassa tiettyjen makrotason vahingon osoittimien kuten tuotantokapasiteetin ja -määrän, varastojen, myynnin määrän sekä henkilöstön määrän muutoksia. |
| --- | --- |

(11)

Säädetyssä määräajassa 17 yhteisön tuottajaa toimitti asianmukaisesti täytetyt otantalomakkeet ja suostui virallisesti jatkamaan yhteistyötä tutkimuksessa. Otantalomakkeen kysymykset koskivat muun muassa tiettyjen makrotason vahingon osoittimien kuten tuotantokapasiteetin ja -määrän, varastojen, myynnin määrän sekä henkilöstön määrän muutoksia.

| (12) | Edellä mainituista 17 tuottajasta valittiin otantaan viisi yritystä, joiden todettiin edustavan yhteisön tuotannonalaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon määrän ja yhteisössä tapahtuvan myynnin suhteen. |
| --- | --- |

(12)

Edellä mainituista 17 tuottajasta valittiin otantaan viisi yritystä, joiden todettiin edustavan yhteisön tuotannonalaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon määrän ja yhteisössä tapahtuvan myynnin suhteen.

| (13) | Vain yksi tuoja toimitti menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa pyydetyt tiedot ja ilmaisi halukkuutensa toimia yhteistyössä komission yksiköiden kanssa. Tämä huomioon ottaen komission yksiköt päättivät olla soveltamatta otantaa etuyhteydettömien tuojien osalta ja sen sijaan lähettää kyselylomakkeen edellä mainitulle tuojalle. Kyseinen tuoja ei kuitenkaan palauttanut kyselylomaketta. Näin ollen katsotaan, että etuyhteydettömistä tuojista yksikään ei toiminut yhteistyössä. Tuojia edustava järjestö, jäljempänä ’EWRIA’, esitti yleisluontoisia huomioita erityisesti tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen määritelmien osalta. Näitä huomioita käsitellään johdanto-osan 19 ja 20 kappaleessa. |
| --- | --- |

(13)

Vain yksi tuoja toimitti menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa pyydetyt tiedot ja ilmaisi halukkuutensa toimia yhteistyössä komission yksiköiden kanssa. Tämä huomioon ottaen komission yksiköt päättivät olla soveltamatta otantaa etuyhteydettömien tuojien osalta ja sen sijaan lähettää kyselylomakkeen edellä mainitulle tuojalle. Kyseinen tuoja ei kuitenkaan palauttanut kyselylomaketta. Näin ollen katsotaan, että etuyhteydettömistä tuojista yksikään ei toiminut yhteistyössä. Tuojia edustava järjestö, jäljempänä ’EWRIA’, esitti yleisluontoisia huomioita erityisesti tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen määritelmien osalta. Näitä huomioita käsitellään johdanto-osan 19 ja 20 kappaleessa.

| (14) | Kyselylomakkeet lähetettiin viidelle otokseen kuuluvalle yhteisön tuottajalle ja kaikille tiedossa olleille vientiä harjoittaville tuottajille. Lisäksi otettiin yhteyttä yhteen vertailumaan (Turkki) tuottajaan, jolle lähetettiin myös kyselylomake. |
| --- | --- |

(14)

Kyselylomakkeet lähetettiin viidelle otokseen kuuluvalle yhteisön tuottajalle ja kaikille tiedossa olleille vientiä harjoittaville tuottajille. Lisäksi otettiin yhteyttä yhteen vertailumaan (Turkki) tuottajaan, jolle lähetettiin myös kyselylomake.

| (15) | Vastaukset saatiin viideltä otokseen valitulta yhteisön tuottajalta ja kolmelta asianomaisessa maassa toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta sekä kahdelta etuyhteydessä olevalta tuojalta ja yhdeltä vertailumaassa toimivalta tuottajalta. |
| --- | --- |

(15)

Vastaukset saatiin viideltä otokseen valitulta yhteisön tuottajalta ja kolmelta asianomaisessa maassa toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta sekä kahdelta etuyhteydessä olevalta tuojalta ja yhdeltä vertailumaassa toimivalta tuottajalta.

| (16) | Tarkastuskäyntejä suoritettiin seuraavien yritysten toimitiloihin: | Otokseen valitut yhteisön tuottajat:






  — | BTS Drahtseile GmbH (Saksa), |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Tarkastuskäyntejä suoritettiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

Otokseen valitut yhteisön tuottajat:

—

BTS Drahtseile GmbH (Saksa),

| — | Cables y Alambres Especiales, SA (Espanja), |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres Especiales, SA (Espanja),

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksa), |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksa),

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugali), |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugali),

| — | Trefileurope (Ranska). |
| --- | --- |

—

Trefileurope (Ranska).

| | Viejämaan tuottaja:






  — | Usha Martin Ltd (Intia). |
| --- | --- | --- |

Viejämaan tuottaja:

—

Usha Martin Ltd (Intia).

| | Etuyhteydessä olevat yhteisön tuojat:






  — | Usha Martin UK (Yhdistynyt kuningaskunta), |
| --- | --- | --- |

Etuyhteydessä olevat yhteisön tuojat:

—

Usha Martin UK (Yhdistynyt kuningaskunta),

| — | Usha Martin Scandinavia (Tanska). |
| --- | --- |

—

Usha Martin Scandinavia (Tanska).

| | Vertailumaan tuottaja:






  — | Celik Halat (Turkki). |
| --- | --- | --- |

Vertailumaan tuottaja:

—

Celik Halat (Turkki).

| (17) | Polkumyynnin ja vahingon jatkumista ja/tai toistumista koskeva tutkimus käsitti 1 päivän heinäkuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2001 ja tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(17)

Polkumyynnin ja vahingon jatkumista ja/tai toistumista koskeva tutkimus käsitti 1 päivän heinäkuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2001 ja tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

| (18) | Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, jonka perusteella nykyisin voimassa olevat toimenpiteet otettiin käyttöön, eli teräsköydet ja -kaapelit, myös lukitut köydet (eivät kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistetut köydet ja kaapelit), joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 3 millimetriä. Ne luokitellaan CN-koodeihin ex 7312 10 82, ex 7312 10 84, ex 7312 10 86, ex 7312 10 88 ja ex 7312 10 99. |
| --- | --- |

(18)

Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, jonka perusteella nykyisin voimassa olevat toimenpiteet otettiin käyttöön, eli teräsköydet ja -kaapelit, myös lukitut köydet (eivät kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistetut köydet ja kaapelit), joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 3 millimetriä. Ne luokitellaan CN-koodeihin ex 7312 10 82, ex 7312 10 84, ex 7312 10 86, ex 7312 10 88 ja ex 7312 10 99.

2.2   Samankaltainen tuote

| (19) | Tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa vahvistetaan alkuperäisessä tutkimuksessa tehty päätelmä, jonka mukaan tarkasteltavana oleva tuote ja vientiä harjoittavien tuottajien valmistamat ja kotimarkkinoilla myymät ja yhteisön tuottajien valmistamat ja yhteisön markkinoilla myymät tuotteet sekä vertailumaan tuottajan valmistamat ja vertailumaan kotimarkkinoilla myymät tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita, koska niiden fyysiset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat olennaisilta osiltaan samat. |
| --- | --- |

(19)

Tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa vahvistetaan alkuperäisessä tutkimuksessa tehty päätelmä, jonka mukaan tarkasteltavana oleva tuote ja vientiä harjoittavien tuottajien valmistamat ja kotimarkkinoilla myymät ja yhteisön tuottajien valmistamat ja yhteisön markkinoilla myymät tuotteet sekä vertailumaan tuottajan valmistamat ja vertailumaan kotimarkkinoilla myymät tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita, koska niiden fyysiset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat olennaisilta osiltaan samat.

| (20) | EWRIA toisti alkuperäisessä tutkimuksessa esittämänsä väitteen, jonka mukaan tarkasteltavana oleva tuote eroaa huomattavasti yhteisössä valmistetuista ja myydyistä tuotteista, eikä niitä pitäisi verrata toisiinsa. Väitettä on käsitelty perusteellisesti alkuperäisissä asetuksissa, joilla tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa otettiin käyttöön väliaikaiset ja lopulliset toimenpiteet, ja yhteisön tuottamien teräsköysien ja -kaapeleiden sekä tuotujen teräsköysien ja -kaapeleiden on todettu olevan samanlaisia. Koska EWRIA ei toimittanut mitään uusia tietoja, jotka osoittaisivat alkuperäisten päätelmien perustan muuttuneen, vahvistetaan alkuperäisen lopullisen asetuksen päätelmät. |
| --- | --- |

(20)

EWRIA toisti alkuperäisessä tutkimuksessa esittämänsä väitteen, jonka mukaan tarkasteltavana oleva tuote eroaa huomattavasti yhteisössä valmistetuista ja myydyistä tuotteista, eikä niitä pitäisi verrata toisiinsa. Väitettä on käsitelty perusteellisesti alkuperäisissä asetuksissa, joilla tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa otettiin käyttöön väliaikaiset ja lopulliset toimenpiteet, ja yhteisön tuottamien teräsköysien ja -kaapeleiden sekä tuotujen teräsköysien ja -kaapeleiden on todettu olevan samanlaisia. Koska EWRIA ei toimittanut mitään uusia tietoja, jotka osoittaisivat alkuperäisten päätelmien perustan muuttuneen, vahvistetaan alkuperäisen lopullisen asetuksen päätelmät.

3.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (21) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä kyseisellä hetkellä, ja jos esiintyi, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen. |
| --- | --- |

(21)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä kyseisellä hetkellä, ja jos esiintyi, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen.

3.1   Alustavat huomiot

| (22) | Tutkimusajanjaksolla Kiinasta, Intiasta, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnin kokonaismäärä oli Eurostatin mukaan 7 784 tonnia, mikä vastaa 4,4 prosentin osuutta yhteisön markkinoista. |
| --- | --- |

(22)

Tutkimusajanjaksolla Kiinasta, Intiasta, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnin kokonaismäärä oli Eurostatin mukaan 7 784 tonnia, mikä vastaa 4,4 prosentin osuutta yhteisön markkinoista.

| (23) | Alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakso oli 15 kuukautta (1 päivästä tammikuuta 199731 päivään maaliskuuta 1998) ja siinä tutkittiin vain ennen laajentumista yhteisöön tapahtunutta tuontia. Tämän vuoksi alkuperäisen tutkimusajanjakson ja nykyisen tutkimusajanjakson tuontilukuja ei voi suoraan verrata toisiinsa. Joka tapauksessa viidentoista jäsenvaltion EU:n, jäljempänä ’EU-15’, alkuperäisessä tutkimuksessa mukana olleiden maiden kokonaistuonti oli 21 102 tonnia, mikä vastaa 14,3 prosentin osuutta yhteisön markkinoista. |
| --- | --- |

(23)

Alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakso oli 15 kuukautta (1 päivästä tammikuuta 199731 päivään maaliskuuta 1998) ja siinä tutkittiin vain ennen laajentumista yhteisöön tapahtunutta tuontia. Tämän vuoksi alkuperäisen tutkimusajanjakson ja nykyisen tutkimusajanjakson tuontilukuja ei voi suoraan verrata toisiinsa. Joka tapauksessa viidentoista jäsenvaltion EU:n, jäljempänä ’EU-15’, alkuperäisessä tutkimuksessa mukana olleiden maiden kokonaistuonti oli 21 102 tonnia, mikä vastaa 14,3 prosentin osuutta yhteisön markkinoista.

| (24) | Intiassa yksi vientiä harjoittava tuottaja toimi yhteistyössä, ja sen osuus Eurostatin tilastojen vientimäärästä oli 75 prosenttia. Ainoa tiedossa oleva eteläafrikkalainen vientiä harjoittava tuottaja toimitti tiedot viennistään yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. Sen vienti kattoi Etelä-Afrikan kaiken vientimyynnin yhteisöön tuona ajanjaksona. Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja toimi yhteistyössä, ja sen vientimyynti kattoi 75 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta peräisin olevasta vientimyynnistä yhteisöön. Ukrainan osalta on todettava, että kumpikaan tiedossa olevista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(24)

Intiassa yksi vientiä harjoittava tuottaja toimi yhteistyössä, ja sen osuus Eurostatin tilastojen vientimäärästä oli 75 prosenttia. Ainoa tiedossa oleva eteläafrikkalainen vientiä harjoittava tuottaja toimitti tiedot viennistään yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. Sen vienti kattoi Etelä-Afrikan kaiken vientimyynnin yhteisöön tuona ajanjaksona. Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja toimi yhteistyössä, ja sen vientimyynti kattoi 75 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta peräisin olevasta vientimyynnistä yhteisöön. Ukrainan osalta on todettava, että kumpikaan tiedossa olevista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa.

3.2   Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tutkimusajanjakson aikana

| (25) | Perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti käytettiin samoja menetelmiä kuin alkuperäisessä tutkimuksessa silloin, kun olosuhteet eivät ole muuttuneet. |
| --- | --- |

(25)

Perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti käytettiin samoja menetelmiä kuin alkuperäisessä tutkimuksessa silloin, kun olosuhteet eivät ole muuttuneet.

3.2.1   Intia

| (26) | Tutkimusajanjaksolla Intiasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapelien tuonnin kokonaismäärä oli Eurostatin tietojen mukaan 3 869 tonnia, mikä vastaa 2,2 prosentin osuutta yhteisön markkinoista. |
| --- | --- |

(26)

Tutkimusajanjaksolla Intiasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapelien tuonnin kokonaismäärä oli Eurostatin tietojen mukaan 3 869 tonnia, mikä vastaa 2,2 prosentin osuutta yhteisön markkinoista.

3.2.1.1   Normaaliarvo

| (27) | Normaaliarvoa määritettäessä vahvistettiin ensin, oliko yhteistyössä toimineen intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti edustavaa eli oliko tuon myynnin kokonaismäärä vähintään viisi prosenttia sen yhteisöön suuntautuvan viennin kokonaismäärästä. Näin todettiin olevan perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(27)

Normaaliarvoa määritettäessä vahvistettiin ensin, oliko yhteistyössä toimineen intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti edustavaa eli oliko tuon myynnin kokonaismäärä vähintään viisi prosenttia sen yhteisöön suuntautuvan viennin kokonaismäärästä. Näin todettiin olevan perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (28) | Kun tästä oli ilmoitettu, yhteistyössä toiminut intialainen vientiä harjoittava tuottaja esitti vastalauseensa komission käyttämän menetelmän suhteen. Se väitti, että edustavuutta määritettäessä olisi pitänyt käyttää tarkasteltavana olevan tuotteen ensimmäiselle riippumattomalle eikä etuyhteydessä olevalle asiakkaalle yhteisössä tapahtuneen myynnin määrää. Kuitenkin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin edustavuutta määritettäessä kotimarkkinamyynnin määrää olisi verrattava yhteisöön viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen myynnin määrään eikä kyseisessä kohdassa eritellä, pitääkö vientimyynti ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle tai vientimyynti etuyhteydessä olevalle tuojalle ottaa huomioon. Näin ollen pääteltiin, että komission käyttämä menetelmä oli asianmukainen ja perusasetuksen mukainen. Tästä syystä väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(28)

Kun tästä oli ilmoitettu, yhteistyössä toiminut intialainen vientiä harjoittava tuottaja esitti vastalauseensa komission käyttämän menetelmän suhteen. Se väitti, että edustavuutta määritettäessä olisi pitänyt käyttää tarkasteltavana olevan tuotteen ensimmäiselle riippumattomalle eikä etuyhteydessä olevalle asiakkaalle yhteisössä tapahtuneen myynnin määrää. Kuitenkin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin edustavuutta määritettäessä kotimarkkinamyynnin määrää olisi verrattava yhteisöön viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen myynnin määrään eikä kyseisessä kohdassa eritellä, pitääkö vientimyynti ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle tai vientimyynti etuyhteydessä olevalle tuojalle ottaa huomioon. Näin ollen pääteltiin, että komission käyttämä menetelmä oli asianmukainen ja perusasetuksen mukainen. Tästä syystä väite oli hylättävä.

| (29) | Komissio yksilöi tämän jälkeen ne asianomaisen yrityksen kotimarkkinoilla myymät tuotelajit, jotka ovat samanlaisia kuin yhteisöön vietäviksi myytävät lajit tai suoraan niihin verrattavissa. |
| --- | --- |

(29)

Komissio yksilöi tämän jälkeen ne asianomaisen yrityksen kotimarkkinoilla myymät tuotelajit, jotka ovat samanlaisia kuin yhteisöön vietäviksi myytävät lajit tai suoraan niihin verrattavissa.

| (30) | Kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinoillaan myymän ja yhteisöön vietäväksi myydyn tuotelajin kanssa suoraan vertailukelpoiseksi todetun tuotelajin osalta tutkittiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut riittävän edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tietyn teräsköysi- tai teräskaapelilajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos kyseisen lajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjakson aikana oli vähintään viisi prosenttia siihen verrattavissa olevan, yhteisöön vietäväksi myydyn teräsköysi- tai teräskaapelilajin kokonaismyyntimäärästä. Näin oli kaikista yhteisöön tuoduista lajeista 31 prosentin kohdalla. |
| --- | --- |

(30)

Kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinoillaan myymän ja yhteisöön vietäväksi myydyn tuotelajin kanssa suoraan vertailukelpoiseksi todetun tuotelajin osalta tutkittiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut riittävän edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tietyn teräsköysi- tai teräskaapelilajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos kyseisen lajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjakson aikana oli vähintään viisi prosenttia siihen verrattavissa olevan, yhteisöön vietäväksi myydyn teräsköysi- tai teräskaapelilajin kokonaismyyntimäärästä. Näin oli kaikista yhteisöön tuoduista lajeista 31 prosentin kohdalla.

| (31) | Lisäksi tutkittiin, voitiinko kunkin edustavassa määrin kotimarkkinoilla myydyn lajin kotimarkkinamyyntiä pitää tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena, määrittämällä, kuinka suuri osuus kyseisen lajin riippumattomille asiakkaille tapahtuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen tuotelajin myynnin osuus oli yli 80 prosenttia sen kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona kaikelle tuotelajin tutkimusajanjakson aikaiselle kotimarkkinamyynnille riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan tuon kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo edellyttäen, että kannattavan myynnin osuus tuotelajin kokonaismyyntimäärästä oli vähintään 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(31)

Lisäksi tutkittiin, voitiinko kunkin edustavassa määrin kotimarkkinoilla myydyn lajin kotimarkkinamyyntiä pitää tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena, määrittämällä, kuinka suuri osuus kyseisen lajin riippumattomille asiakkaille tapahtuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen tuotelajin myynnin osuus oli yli 80 prosenttia sen kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona kaikelle tuotelajin tutkimusajanjakson aikaiselle kotimarkkinamyynnille riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan tuon kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo edellyttäen, että kannattavan myynnin osuus tuotelajin kokonaismyyntimäärästä oli vähintään 10 prosenttia.

| (32) | Tapauksissa, joissa jonkin tuotelajin kannattavan myynnin osuus kokonaismyyntimäärästä oli alle 10 prosenttia, kyseisen tuotelajin myyntiä pidettiin riittämättömänä eikä kotimarkkinoiden hinnan katsottu soveltuvan normaaliarvon määrittämisen perustaksi. |
| --- | --- |

(32)

Tapauksissa, joissa jonkin tuotelajin kannattavan myynnin osuus kokonaismyyntimäärästä oli alle 10 prosenttia, kyseisen tuotelajin myyntiä pidettiin riittämättömänä eikä kotimarkkinoiden hinnan katsottu soveltuvan normaaliarvon määrittämisen perustaksi.

| (33) | Jos vientiä harjoittavan tuottajan myymän tietyn tuotelajin kotimarkkinahintoja ei voitu käyttää normaaliarvon määrittämiseen siksi, että kyseistä tuotelajia ei ollut myyty joko kotimarkkinoilla tai tavanomaisessa kaupankäynnissä, oli sovellettava toista menetelmää. Jos muuta tarkoituksenmukaista menetelmää ei ollut, käytettiin laskennallista normaaliarvoa. |
| --- | --- |

(33)

Jos vientiä harjoittavan tuottajan myymän tietyn tuotelajin kotimarkkinahintoja ei voitu käyttää normaaliarvon määrittämiseen siksi, että kyseistä tuotelajia ei ollut myyty joko kotimarkkinoilla tai tavanomaisessa kaupankäynnissä, oli sovellettava toista menetelmää. Jos muuta tarkoituksenmukaista menetelmää ei ollut, käytettiin laskennallista normaaliarvoa.

| (34) | Kaikissa tapauksissa, joissa käytettiin laskennallista normaaliarvoa, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä vietävien lajien tuotantokustannuksiin kohtuullinen osuus myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali. Näin ollen ja perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voittomarginaali perustuivat tosiasiallisiin tietoihin, jotka pohjautuivat samankaltaisen tuotteen tuotantoon ja tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla tapahtuneeseen myyntiin. |
| --- | --- |

(34)

Kaikissa tapauksissa, joissa käytettiin laskennallista normaaliarvoa, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä vietävien lajien tuotantokustannuksiin kohtuullinen osuus myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali. Näin ollen ja perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voittomarginaali perustuivat tosiasiallisiin tietoihin, jotka pohjautuivat samankaltaisen tuotteen tuotantoon ja tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla tapahtuneeseen myyntiin.

| (35) | Kun tästä oli ilmoitettu, yhteistyössä toiminut intialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komissio oli laskiessaan perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti kyseisen tuottajan voittomarginaalia kotimarkkinoilla virheellisesti sisällyttänyt laskelmiinsa tutkimuksen ulkopuolelle jätettyjen tuotteiden, kuten lukittujen teräsköysien, kotimarkkinamyynnin. Kuten johdanto-osan 18 kappaleessa on todettu, lukitut teräsköydet on nimenomaisesti kuitenkin sisällytetty tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään eikä ainoastaan tässä tutkimuksessa vaan ne olivat mukana myös alkuperäisessä tutkimuksessa. Tämän vuoksi väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(35)

Kun tästä oli ilmoitettu, yhteistyössä toiminut intialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komissio oli laskiessaan perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti kyseisen tuottajan voittomarginaalia kotimarkkinoilla virheellisesti sisällyttänyt laskelmiinsa tutkimuksen ulkopuolelle jätettyjen tuotteiden, kuten lukittujen teräsköysien, kotimarkkinamyynnin. Kuten johdanto-osan 18 kappaleessa on todettu, lukitut teräsköydet on nimenomaisesti kuitenkin sisällytetty tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään eikä ainoastaan tässä tutkimuksessa vaan ne olivat mukana myös alkuperäisessä tutkimuksessa. Tämän vuoksi väite oli hylättävä.

| (36) | Intialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että normaaliarvo, jota käytettiin laskettaessa sen polkumyyntimarginaalia tutkimusajanjaksolla, ei anna kohtuullisen hyvää käsitystä kyseisen tuotteen kotimarkkinahinnoista ja kustannuksista, koska kyseisen arvon määrityksen perusta, neljä kuukautta tutkimusajanjaksosta 12 kuukauden sijasta, ei ollut edustava. On muistettava, että voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun yhteydessä ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkitaan, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin ja vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. Tutkimuksen seurauksensa lopulliset polkumyyntitullit joko vahvistetaan tai kumotaan, mutta yksittäisten tullien tasoa voida muuttaa. Koska täsmällisten polkumyyntimarginaalien laskeminen voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun yhteydessä ei näin ollen ole välttämätöntä, polkumyynnin jatkumisen tarkastelu perustuu tutkimusajanjakson aikaisiin edustaviin tietoihin. Tässä menettelyssä pyydettiin tietoja kunkin vuosineljänneksen viimeisistä kuukausista ja vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin esittämään edustavuutta koskevia huomioita. Vientiä harjoittava tuottaja ei vastustanut tätä lähestymistapaa määräajan kuluessa vaan ainoastaan toimitiloihin tehdyn tarkastuskäynnin jälkeen eli ajankohtana, jolloin muunlaisten tietojen tarkastaminen ei olisi enää ollut mahdollista. Vientiä harjoittava tuottaja ei myöskään selittänyt eikä toimittanut mitään näyttöä siitä, miksi valitut ajankohdat eivät tässä erityistapauksessa olisi edustavia. Sen vuoksi väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(36)

Intialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että normaaliarvo, jota käytettiin laskettaessa sen polkumyyntimarginaalia tutkimusajanjaksolla, ei anna kohtuullisen hyvää käsitystä kyseisen tuotteen kotimarkkinahinnoista ja kustannuksista, koska kyseisen arvon määrityksen perusta, neljä kuukautta tutkimusajanjaksosta 12 kuukauden sijasta, ei ollut edustava. On muistettava, että voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun yhteydessä ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkitaan, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin ja vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. Tutkimuksen seurauksensa lopulliset polkumyyntitullit joko vahvistetaan tai kumotaan, mutta yksittäisten tullien tasoa voida muuttaa. Koska täsmällisten polkumyyntimarginaalien laskeminen voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun yhteydessä ei näin ollen ole välttämätöntä, polkumyynnin jatkumisen tarkastelu perustuu tutkimusajanjakson aikaisiin edustaviin tietoihin. Tässä menettelyssä pyydettiin tietoja kunkin vuosineljänneksen viimeisistä kuukausista ja vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin esittämään edustavuutta koskevia huomioita. Vientiä harjoittava tuottaja ei vastustanut tätä lähestymistapaa määräajan kuluessa vaan ainoastaan toimitiloihin tehdyn tarkastuskäynnin jälkeen eli ajankohtana, jolloin muunlaisten tietojen tarkastaminen ei olisi enää ollut mahdollista. Vientiä harjoittava tuottaja ei myöskään selittänyt eikä toimittanut mitään näyttöä siitä, miksi valitut ajankohdat eivät tässä erityistapauksessa olisi edustavia. Sen vuoksi väite oli hylättävä.

3.2.1.2   Vientihinta

| (37) | Koska tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautunut vientimyynti kokonaisuudessaan tapahtui yhteisössä toimivien, etuyhteydessä olevien yritysten kautta, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti käyttäen hintaa, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyydään ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle. Kaikenlaisten tuonnin ja jälleenmyynnin välisenä aikana syntyneiden kustannusten sekä kertyneiden voittojen huomioon ottamiseksi tehtiin oikaisut luotettavan vientihinnan määrittämiseksi yhteisön rajalla. Tässä yhteydessä vähennettiin etuyhteydessä olevan tuojan myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset jälleenmyyntihinnasta yhteisössä. Koska muita yhteistyössä toimivia etuyhteydettömiä tuottajia ei ole eikä muuta yhtä luotettavaa tietoa ole käytössä, katsottiin, että voittomarginaalina olisi käytettävä samaa voittomarginaalia kuin käytettiin alkuperäisessä tutkimuksessa eli viittä prosenttia. Komission tiedossa ei ollut mitään, mikä osoittaisi marginaalin olevan epäasianmukainen. |
| --- | --- |

(37)

Koska tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautunut vientimyynti kokonaisuudessaan tapahtui yhteisössä toimivien, etuyhteydessä olevien yritysten kautta, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti käyttäen hintaa, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyydään ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle. Kaikenlaisten tuonnin ja jälleenmyynnin välisenä aikana syntyneiden kustannusten sekä kertyneiden voittojen huomioon ottamiseksi tehtiin oikaisut luotettavan vientihinnan määrittämiseksi yhteisön rajalla. Tässä yhteydessä vähennettiin etuyhteydessä olevan tuojan myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset jälleenmyyntihinnasta yhteisössä. Koska muita yhteistyössä toimivia etuyhteydettömiä tuottajia ei ole eikä muuta yhtä luotettavaa tietoa ole käytössä, katsottiin, että voittomarginaalina olisi käytettävä samaa voittomarginaalia kuin käytettiin alkuperäisessä tutkimuksessa eli viittä prosenttia. Komission tiedossa ei ollut mitään, mikä osoittaisi marginaalin olevan epäasianmukainen.

3.2.1.3   Vertailu

| (38) | Tuotelajikohtaisen noudettuna lähettäjältä -tasolla ja samassa kaupan portaassa tehdyn vertailun tasapuolisuuden varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon hintojen vertailtavuuteen vaikuttavat väitetyt ja osoitetut eroavuudet. Oikaisut tehtiin kuljetus-, vakuutus-, pankki- ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(38)

Tuotelajikohtaisen noudettuna lähettäjältä -tasolla ja samassa kaupan portaassa tehdyn vertailun tasapuolisuuden varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon hintojen vertailtavuuteen vaikuttavat väitetyt ja osoitetut eroavuudet. Oikaisut tehtiin kuljetus-, vakuutus-, pankki- ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

3.2.1.4   Polkumyyntimarginaali

| (39) | Polkumyyntimarginaalin laskemiseksi painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tuotelajikohtaisesti yhteisöön suuntautuneen viennin painotettuihin keskimääräisiin vientihintoihin. Vertailu osoitti kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla huomattavaa polkumyyntiä, jonka taso oli yli 10 prosenttia. Tämä on verrattavissa alkuperäisessä tutkimuksessa määritettyyn 39,8 prosentin polkumyyntimarginaaliin. Yhteistyöhön osallistumattomille vientiä harjoittaville tuottajille arvioitiin polkumyynnin taso pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä ilmoittamaan normaaliarvoon ja vientihintoihin liittyvien tietojen perusteella. Myös tämä osoitti polkumyyntimarginaalin olevan yli 20 prosenttia. |
| --- | --- |

(39)

Polkumyyntimarginaalin laskemiseksi painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tuotelajikohtaisesti yhteisöön suuntautuneen viennin painotettuihin keskimääräisiin vientihintoihin. Vertailu osoitti kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla huomattavaa polkumyyntiä, jonka taso oli yli 10 prosenttia. Tämä on verrattavissa alkuperäisessä tutkimuksessa määritettyyn 39,8 prosentin polkumyyntimarginaaliin. Yhteistyöhön osallistumattomille vientiä harjoittaville tuottajille arvioitiin polkumyynnin taso pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä ilmoittamaan normaaliarvoon ja vientihintoihin liittyvien tietojen perusteella. Myös tämä osoitti polkumyyntimarginaalin olevan yli 20 prosenttia.

3.2.2   Kiina

| (40) | Tutkimusajanjaksolla Kiinasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapelien tuonnin kokonaismäärä oli Eurostatin tietojen mukaan 1 942 tonnia, mikä vastaa 1,1 prosentin osuutta yhteisön markkinoista. Kuten johdanto-osan 24 kappaleessa on todettu, ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osuus kaikesta Kiinasta peräisin olevasta tuonnista oli 75 prosenttia. |
| --- | --- |

(40)

Tutkimusajanjaksolla Kiinasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapelien tuonnin kokonaismäärä oli Eurostatin tietojen mukaan 1 942 tonnia, mikä vastaa 1,1 prosentin osuutta yhteisön markkinoista. Kuten johdanto-osan 24 kappaleessa on todettu, ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osuus kaikesta Kiinasta peräisin olevasta tuonnista oli 75 prosenttia.

| (41) | Alkuperäisessä tutkimuksessa neljä kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa toimi yhteistyössä. Kuitenkaan niistä millekään ei myönnetty markkinatalousasemaa tai yksilöllistä kohtelua. |
| --- | --- |

(41)

Alkuperäisessä tutkimuksessa neljä kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa toimi yhteistyössä. Kuitenkaan niistä millekään ei myönnetty markkinatalousasemaa tai yksilöllistä kohtelua.

3.2.2.1   Vertailumaa

| (42) | Koska Kiina on siirtymätalousmaa, sitä koskeva normaaliarvo oli määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti sopivasta markkinataloutta toteuttavasta kolmannesta maasta saatujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(42)

Koska Kiina on siirtymätalousmaa, sitä koskeva normaaliarvo oli määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti sopivasta markkinataloutta toteuttavasta kolmannesta maasta saatujen tietojen perusteella.

| (43) | Alkuperäisessä tutkimuksessa käytettiin Puolaa vertailumaana normaaliarvon määrittämisessä. Koska Puola on 1 päivästä toukokuuta 2004 ollut Euroopan unionin jäsen, sitä ei voida enää käyttää vertailumaana polkumyyntitutkimuksissa. Tässä tutkimuksessa pyynnön esittäjä ehdotti Amerikan yhdysvaltoja, jäljempänä ’Yhdysvallat’, vertailumaaksi. |
| --- | --- |

(43)

Alkuperäisessä tutkimuksessa käytettiin Puolaa vertailumaana normaaliarvon määrittämisessä. Koska Puola on 1 päivästä toukokuuta 2004 ollut Euroopan unionin jäsen, sitä ei voida enää käyttää vertailumaana polkumyyntitutkimuksissa. Tässä tutkimuksessa pyynnön esittäjä ehdotti Amerikan yhdysvaltoja, jäljempänä ’Yhdysvallat’, vertailumaaksi.

| (44) | Yksi tuojien järjestö vastusti Yhdysvaltojen valintaa ja ehdotti Etelä-Koreaa sopivaksi vertailumaaksi. Yksikään Yhdysvalloissa tai Etelä-Koreassa toimiva tuottaja ei kuitenkaan halunnut toimia yhteistyössä tässä voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa. |
| --- | --- |

(44)

Yksi tuojien järjestö vastusti Yhdysvaltojen valintaa ja ehdotti Etelä-Koreaa sopivaksi vertailumaaksi. Yksikään Yhdysvalloissa tai Etelä-Koreassa toimiva tuottaja ei kuitenkaan halunnut toimia yhteistyössä tässä voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa.

| (45) | Komission yksiköt selvittivät näin ollen mahdollisuuden jonkin muun vertailumaan, kuten Norjan, Thaimaan, Intian tai Turkin, käyttöön. Yksikään Norjassa tai Thaimaassa toimiva tuottaja ei halunnut toimia yhteistyössä. |
| --- | --- |

(45)

Komission yksiköt selvittivät näin ollen mahdollisuuden jonkin muun vertailumaan, kuten Norjan, Thaimaan, Intian tai Turkin, käyttöön. Yksikään Norjassa tai Thaimaassa toimiva tuottaja ei halunnut toimia yhteistyössä.

| (46) | Vain yksi teräsköysien ja -kaapeleiden Turkissa toimiva tuottaja toimi tutkimuksessa yhteistyössä, vastasi kyselylomakkeeseen ja suostui toimitiloihinsa tehtävään tarkastuskäyntiin. Tutkimuksessa ilmeni, että Turkissa on kilpailulle avoimet teräsköysien ja -kaapeleiden markkinat, joilla kahden kotimaisen tuottajan osuus tuotannosta on 83 prosenttia ja kilpailemassa on myös muista kolmansista maista peräisin olevaa tuontia. Tuontitullit Turkissa ovat alhaiset eikä teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia Turkkiin rajoiteta. Turkin tuotantomäärä oli yli viisinkertainen tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta yhteisöön suuntautuvaan vientiin verrattuna. Tämän vuoksi Turkin markkinoita pidettiin riittävän edustavina normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta. Lisäksi kuten edellä johdanto-osan 19 kappaleessa on todettu, Turkissa tuotettu ja kotimarkkinoilla myyty tuote on kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteisöön viemän tuotteen kaltainen. |
| --- | --- |

(46)

Vain yksi teräsköysien ja -kaapeleiden Turkissa toimiva tuottaja toimi tutkimuksessa yhteistyössä, vastasi kyselylomakkeeseen ja suostui toimitiloihinsa tehtävään tarkastuskäyntiin. Tutkimuksessa ilmeni, että Turkissa on kilpailulle avoimet teräsköysien ja -kaapeleiden markkinat, joilla kahden kotimaisen tuottajan osuus tuotannosta on 83 prosenttia ja kilpailemassa on myös muista kolmansista maista peräisin olevaa tuontia. Tuontitullit Turkissa ovat alhaiset eikä teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia Turkkiin rajoiteta. Turkin tuotantomäärä oli yli viisinkertainen tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta yhteisöön suuntautuvaan vientiin verrattuna. Tämän vuoksi Turkin markkinoita pidettiin riittävän edustavina normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta. Lisäksi kuten edellä johdanto-osan 19 kappaleessa on todettu, Turkissa tuotettu ja kotimarkkinoilla myyty tuote on kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteisöön viemän tuotteen kaltainen.

| (47) | Kun tästä oli ilmoitettu, yksi tuottajien järjestö vastusti Turkin valintaa vertailumaaksi. Pyyntöä ei kuitenkaan perusteltu, ja se oli hylättävä. |
| --- | --- |

(47)

Kun tästä oli ilmoitettu, yksi tuottajien järjestö vastusti Turkin valintaa vertailumaaksi. Pyyntöä ei kuitenkaan perusteltu, ja se oli hylättävä.

| (48) | Näin ollen päätellään, että Turkki on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti asianmukainen vertailumaa normaaliarvon määrittämistä varten. |
| --- | --- |

(48)

Näin ollen päätellään, että Turkki on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti asianmukainen vertailumaa normaaliarvon määrittämistä varten.

3.2.2.2   Normaaliarvo

| (49) | Normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti tutkimuksessa yhteistyössä toimineelta vertailumaan tuottajalta saatujen todennettujen tietojen pohjalta eli etuyhteydettömien asiakkaiden Turkin kotimarkkinoilla maksaman tai niiden maksettavaksi tulevan hinnan perusteella, sillä myynnin todettiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. |
| --- | --- |

(49)

Normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti tutkimuksessa yhteistyössä toimineelta vertailumaan tuottajalta saatujen todennettujen tietojen pohjalta eli etuyhteydettömien asiakkaiden Turkin kotimarkkinoilla maksaman tai niiden maksettavaksi tulevan hinnan perusteella, sillä myynnin todettiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä.

| (50) | Näin ollen normaaliarvoksi vahvistettiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineen turkkilaisen tuottajan etuyhteydettömiltä asiakkailtaan kotimarkkinoilla veloittamien hintojen painotettu keskiarvo. |
| --- | --- |

(50)

Näin ollen normaaliarvoksi vahvistettiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineen turkkilaisen tuottajan etuyhteydettömiltä asiakkailtaan kotimarkkinoilla veloittamien hintojen painotettu keskiarvo.

3.2.2.3   Vientihinta

| (51) | Koska yhteistyössä toimineen viejän vientimyynti vastasi noin 75 prosenttia tarkasteltavana olevan, Kiinasta peräisin olevan tuotteen tuonnista Euroopan yhteisöön, vientihinnan määrittäminen perustui kyseisen viejän toimittamiin tietoihin. Koska kaikki tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynti suuntautui suoraan yhteisön riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(51)

Koska yhteistyössä toimineen viejän vientimyynti vastasi noin 75 prosenttia tarkasteltavana olevan, Kiinasta peräisin olevan tuotteen tuonnista Euroopan yhteisöön, vientihinnan määrittäminen perustui kyseisen viejän toimittamiin tietoihin. Koska kaikki tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynti suuntautui suoraan yhteisön riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

3.2.2.4   Vertailu

| (52) | Tuotelajikohtaisen noudettuna lähettäjältä -tasolla ja samassa kaupan portaassa tehdyn vertailun tasapuolisuuden varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon hintojen vertailtavuuteen vaikuttavat väitetyt ja osoitetut eroavuudet. Kuljetus-, vakuutus-, pankki- ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi tehtiin oikaisut perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(52)

Tuotelajikohtaisen noudettuna lähettäjältä -tasolla ja samassa kaupan portaassa tehdyn vertailun tasapuolisuuden varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon hintojen vertailtavuuteen vaikuttavat väitetyt ja osoitetut eroavuudet. Kuljetus-, vakuutus-, pankki- ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi tehtiin oikaisut perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

| (53) | Oikaisuja oli tehtävä tiettyjen Turkin kotimarkkinoilla myytyjen tuotelajien osalta, jotta ne saatiin vertailukelpoisiksi Kiinasta vietyjen tuotelajien kanssa. Oikaisuja tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan mukaisesti fyysisten erojen, kuten läpimitan, vetolujuuden ja sydämen, huomioon ottamiseksi. Oikaisut perustuivat kyseisten tuotelajien hinnaneroihin Turkin markkinoilla. |
| --- | --- |

(53)

Oikaisuja oli tehtävä tiettyjen Turkin kotimarkkinoilla myytyjen tuotelajien osalta, jotta ne saatiin vertailukelpoisiksi Kiinasta vietyjen tuotelajien kanssa. Oikaisuja tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan mukaisesti fyysisten erojen, kuten läpimitan, vetolujuuden ja sydämen, huomioon ottamiseksi. Oikaisut perustuivat kyseisten tuotelajien hinnaneroihin Turkin markkinoilla.

3.2.2.5   Polkumyyntimarginaali

| (54) | Polkumyyntimarginaalin laskemiseksi painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tuotelajikohtaisesti yhteisöön suuntautuneen viennin painotettuihin keskimääräisiin vientihintoihin. Vertailu osoitti tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa kyseisen yhteistyössä toimineen viejän kohdalla huomattavaa polkumyyntiä, jonka taso oli yli 65 prosenttia. Tämä on verrattavissa alkuperäisessä tutkimuksessa määritettyyn 60,4 prosentin polkumyyntimarginaaliin. |
| --- | --- |

(54)

Polkumyyntimarginaalin laskemiseksi painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tuotelajikohtaisesti yhteisöön suuntautuneen viennin painotettuihin keskimääräisiin vientihintoihin. Vertailu osoitti tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa kyseisen yhteistyössä toimineen viejän kohdalla huomattavaa polkumyyntiä, jonka taso oli yli 65 prosenttia. Tämä on verrattavissa alkuperäisessä tutkimuksessa määritettyyn 60,4 prosentin polkumyyntimarginaaliin.

3.2.3   Etelä-Afrikka

| (55) | Tutkimusajanjaksolla Etelä-Afrikasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapelien tuonnin kokonaismäärä oli Eurostatin tietojen mukaan 278 tonnia, mikä vastaa 0,1 prosentin osuutta yhteisön markkinoista eli vähimmäistasoa. Ainoa tiedossa oleva vientiä harjoittava tuottaja vastasi 100 prosentista tästä tuonnista. |
| --- | --- |

(55)

Tutkimusajanjaksolla Etelä-Afrikasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapelien tuonnin kokonaismäärä oli Eurostatin tietojen mukaan 278 tonnia, mikä vastaa 0,1 prosentin osuutta yhteisön markkinoista eli vähimmäistasoa. Ainoa tiedossa oleva vientiä harjoittava tuottaja vastasi 100 prosentista tästä tuonnista.

| (56) | Koska eteläafrikkalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut täydessä yhteistyössä, kuten johdanto-osan 57 kappaleessa todetaan, oli käytettävä saatavilla olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(56)

Koska eteläafrikkalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut täydessä yhteistyössä, kuten johdanto-osan 57 kappaleessa todetaan, oli käytettävä saatavilla olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

| (57) | Ainoa tiedossa oleva vientiä harjoittava tuottaja toimitti ainoastaan tietoja yhteisöön suuntautuvasta vientimyynnistään mutta ei toimittanut mitään tietoja samankaltaisen tuotteen kustannuksista ja hinnoista kotimarkkinoilla. Näin ollen normaaliarvoa tutkimusajanjaksolla ei voitu vahvistaa. Vientiä harjoittava tuottaja myönsi kuitenkin, että polkumyyntiä tapahtui edelleen tutkimusajanjaksolla. Tällä perusteella ja koska muuta luotettavaa tietoa ei ollut käytettävissä, pääteltiin, että huomattava polkumyynti jatkui tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(57)

Ainoa tiedossa oleva vientiä harjoittava tuottaja toimitti ainoastaan tietoja yhteisöön suuntautuvasta vientimyynnistään mutta ei toimittanut mitään tietoja samankaltaisen tuotteen kustannuksista ja hinnoista kotimarkkinoilla. Näin ollen normaaliarvoa tutkimusajanjaksolla ei voitu vahvistaa. Vientiä harjoittava tuottaja myönsi kuitenkin, että polkumyyntiä tapahtui edelleen tutkimusajanjaksolla. Tällä perusteella ja koska muuta luotettavaa tietoa ei ollut käytettävissä, pääteltiin, että huomattava polkumyynti jatkui tutkimusajanjaksolla.

3.2.4   Ukraina

| (58) | Tutkimusajanjaksolla Ukrainasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapelien tuonnin kokonaismäärä oli Eurostatin tietojen mukaan 1 695 tonnia, mikä vastaa 1 prosentin osuutta yhteisön markkinoista eli vähimmäismarkkinaosuutta. |
| --- | --- |

(58)

Tutkimusajanjaksolla Ukrainasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapelien tuonnin kokonaismäärä oli Eurostatin tietojen mukaan 1 695 tonnia, mikä vastaa 1 prosentin osuutta yhteisön markkinoista eli vähimmäismarkkinaosuutta.

| (59) | Koska ukrainalaisia yhteistyössä toimineita yrityksiä ei ollut, oli käytettävä saatavilla olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tämän vuoksi vertailumaalle määritettyä normaaliarvoa verrattiin pyynnön esittäjän tarkastelua koskevassa pyynnössä antamaan vientihintaan. Täten vahvistettiin yli 65 prosentin polkumyyntimarginaali tutkimusajanjaksolle. |
| --- | --- |

(59)

Koska ukrainalaisia yhteistyössä toimineita yrityksiä ei ollut, oli käytettävä saatavilla olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tämän vuoksi vertailumaalle määritettyä normaaliarvoa verrattiin pyynnön esittäjän tarkastelua koskevassa pyynnössä antamaan vientihintaan. Täten vahvistettiin yli 65 prosentin polkumyyntimarginaali tutkimusajanjaksolle.

3.3   Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

3.3.1   Alustavia huomioita

| (60) | Valituksessa mainituista kahdeksasta intialaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta yksi toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Valituksessa mainituista kahdesta eteläafrikkalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta ainoastaan yksi toimi osittain yhteistyössä. Muita Etelä-Afrikassa toimivia tuottajia ei ole tiedossa. Kumpikaan ukrainalaisista tiedossa olevasta, vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä eikä muita Ukrainassa toimivia tuottajia siis tiedetty. Yhdeksästä tiedossa olleesta kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta vain yksi toimi tutkimuksessa yhteistyössä. |
| --- | --- |

(60)

Valituksessa mainituista kahdeksasta intialaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta yksi toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Valituksessa mainituista kahdesta eteläafrikkalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta ainoastaan yksi toimi osittain yhteistyössä. Muita Etelä-Afrikassa toimivia tuottajia ei ole tiedossa. Kumpikaan ukrainalaisista tiedossa olevasta, vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä eikä muita Ukrainassa toimivia tuottajia siis tiedetty. Yhdeksästä tiedossa olleesta kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta vain yksi toimi tutkimuksessa yhteistyössä.

3.3.2   Intia

3.3.2.1   Alustavat huomiot

| (61) | Tiedossa olleista kahdeksasta intialaisesta tuottajasta seitsemän ei toiminut yhteistyössä tässä toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa. On huomattava, että alkuperäisessä tutkimuksessa kuusi näistä tuottajista myi teräsköysiä ja -kaapeleita ainoastaan kotimarkkinoillaan tai muun kolmannen maan markkinoilla eivätkä ne siten olleet mukana alkuperäisessä tutkimuksessa. Koska ne lisäksi eivät toimineet tässä tutkimuksessa yhteistyössä, ei niiden tuotantokapasiteetista ja -määrästä, varastoista ja myynnistä muille kuin yhteisön markkinoille ollut tietoa saatavilla. Sen tarkastelu, olisiko todennäköistä, että polkumyynti jatkuisi, mikäli toimenpiteet kumottaisiin, perustui näin ollen saatavilla olevaan tietoon eli yhteistyössä toimineen tuottajan toimittamaan tietoon. Myös muihin viejiin kuin yhteistyössä toimineeseen viejään liittyviä tietoja, jotka perustuivat Eurostatin tilastoihin, tarkasteltiin. Sen määrittämiseksi, jatkuisiko polkumyynti todennäköisesti, jos toimenpiteet kumottaisiin, tutkittiin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan muille vientimarkkinoille suuntautuvan viennin hinnoittelukäytäntöjä, sen vientihintoja yhteisöön, sen tuotantokapasiteettia ja varastoja. Arvioitiin myös toimenpiteiden kumoamisen todennäköistä vaikutusta muun tuonnin hintoihin. |
| --- | --- |

(61)

Tiedossa olleista kahdeksasta intialaisesta tuottajasta seitsemän ei toiminut yhteistyössä tässä toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa. On huomattava, että alkuperäisessä tutkimuksessa kuusi näistä tuottajista myi teräsköysiä ja -kaapeleita ainoastaan kotimarkkinoillaan tai muun kolmannen maan markkinoilla eivätkä ne siten olleet mukana alkuperäisessä tutkimuksessa. Koska ne lisäksi eivät toimineet tässä tutkimuksessa yhteistyössä, ei niiden tuotantokapasiteetista ja -määrästä, varastoista ja myynnistä muille kuin yhteisön markkinoille ollut tietoa saatavilla. Sen tarkastelu, olisiko todennäköistä, että polkumyynti jatkuisi, mikäli toimenpiteet kumottaisiin, perustui näin ollen saatavilla olevaan tietoon eli yhteistyössä toimineen tuottajan toimittamaan tietoon. Myös muihin viejiin kuin yhteistyössä toimineeseen viejään liittyviä tietoja, jotka perustuivat Eurostatin tilastoihin, tarkasteltiin. Sen määrittämiseksi, jatkuisiko polkumyynti todennäköisesti, jos toimenpiteet kumottaisiin, tutkittiin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan muille vientimarkkinoille suuntautuvan viennin hinnoittelukäytäntöjä, sen vientihintoja yhteisöön, sen tuotantokapasiteettia ja varastoja. Arvioitiin myös toimenpiteiden kumoamisen todennäköistä vaikutusta muun tuonnin hintoihin.

3.3.2.2   Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja yhteisöön suuntautuvan viennin hinnan suhde

| (62) | Todettiin, että keskimääräinen vientihinta EU:n ulkopuolisiin maihin myytäessä oli huomattavasti pienempi kuin keskimääräinen vientihinta yhteisöön myytäessä ja samalla myös kotimarkkinahintoja alhaisempi, mikä osoitti, että vienti EU:n ulkopuolisiin maihin tapahtui erittäin todennäköisesti vielä huomattavammalla polkumyynnillä kuin yhteisöön suuntautuva vientimyynti. Olisi kuitenkin huomattava, että tutkimusajanjaksolla oli voimassa vähimmäishintasitoumus, joka edellytti kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan noudattavan tiettyä hintatasoa yhteisöön suuntautuvassa viennissään. Jotkin hinnat olivat hiukan sitoumuksia korkeampia, mutta suurin osa myynnistä oli sitoumuksen tasoa. Viejän myynti EU:n ulkopuolisiin maihin oli määrältään huomattavaa ja vastasi 86 prosenttia kokonaisvientimyynnistä. Näin ollen katsotaan, että muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintatasoa voidaan pitää indikaattorina hintatasosta, joka vallitsisi yhteisöön suuntautuvassa vientimyynnissä, mikäli toimenpiteet kumottaisiin. Tällä perusteella ja ottaen huomioon kolmansien maiden markkinoiden alhaiset hintatasot, pääteltiin, että on todennäköistä, että yhteistyössä toiminut viejä alentaisi yhteisöön suuntautuvan vientinsä hintoja, mikä puolestaan johtaisi myös polkumyynnin kasvuun. |
| --- | --- |

(62)

Todettiin, että keskimääräinen vientihinta EU:n ulkopuolisiin maihin myytäessä oli huomattavasti pienempi kuin keskimääräinen vientihinta yhteisöön myytäessä ja samalla myös kotimarkkinahintoja alhaisempi, mikä osoitti, että vienti EU:n ulkopuolisiin maihin tapahtui erittäin todennäköisesti vielä huomattavammalla polkumyynnillä kuin yhteisöön suuntautuva vientimyynti. Olisi kuitenkin huomattava, että tutkimusajanjaksolla oli voimassa vähimmäishintasitoumus, joka edellytti kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan noudattavan tiettyä hintatasoa yhteisöön suuntautuvassa viennissään. Jotkin hinnat olivat hiukan sitoumuksia korkeampia, mutta suurin osa myynnistä oli sitoumuksen tasoa. Viejän myynti EU:n ulkopuolisiin maihin oli määrältään huomattavaa ja vastasi 86 prosenttia kokonaisvientimyynnistä. Näin ollen katsotaan, että muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintatasoa voidaan pitää indikaattorina hintatasosta, joka vallitsisi yhteisöön suuntautuvassa vientimyynnissä, mikäli toimenpiteet kumottaisiin. Tällä perusteella ja ottaen huomioon kolmansien maiden markkinoiden alhaiset hintatasot, pääteltiin, että on todennäköistä, että yhteistyössä toiminut viejä alentaisi yhteisöön suuntautuvan vientinsä hintoja, mikä puolestaan johtaisi myös polkumyynnin kasvuun.

| (63) | Tutkimusajanjaksolla määritetty polkumyyntimarginaali on huomattava. Näin ollen on otaksuttava, että vaikka yhteisöön suuntautuvan myynnin hintataso pysyisi samana tai kasvaisi, on erittäin todennäköistä, että polkumyynti jatkuisi edelleen, mikäli voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin. Kun otetaan huomioon yrityksen yhteisöön aiemmin suuntautuneen viennin laatu (alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, että yritys vei polkumyynnillä EU:hun suuria määriä) sekä sen hinnoittelustrategiat muiden kolmansien maiden markkinoille suuntautuvassa myynnissä, on todennäköisempää, että vienti yhteisöön tapahtuisi vastaisuudessa alempaan hintaan ja näin ollen polkumyynnillä. |
| --- | --- |

(63)

Tutkimusajanjaksolla määritetty polkumyyntimarginaali on huomattava. Näin ollen on otaksuttava, että vaikka yhteisöön suuntautuvan myynnin hintataso pysyisi samana tai kasvaisi, on erittäin todennäköistä, että polkumyynti jatkuisi edelleen, mikäli voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin. Kun otetaan huomioon yrityksen yhteisöön aiemmin suuntautuneen viennin laatu (alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, että yritys vei polkumyynnillä EU:hun suuria määriä) sekä sen hinnoittelustrategiat muiden kolmansien maiden markkinoille suuntautuvassa myynnissä, on todennäköisempää, että vienti yhteisöön tapahtuisi vastaisuudessa alempaan hintaan ja näin ollen polkumyynnillä.

3.3.2.3   Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja yhteisössä vallitsevan hintatason suhde

| (64) | On myös huomattava, että kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen todettiin olevan keskimäärin alhaisempia kuin yhteisön tuotannonalan myyntihinnat yhteisössä, mikä tarkoittaa, että tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisössä vallitseva hintataso tekee yhteisön markkinoista erittäin houkuttelevat intialaisille viejille. Näin ollen katsottiin, että mikäli voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin, viennin siirtämiseen EU:n ulkopuolisista maista kannattavammille yhteisön markkinoille olisi taloudellinen kannustin. |
| --- | --- |

(64)

On myös huomattava, että kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen todettiin olevan keskimäärin alhaisempia kuin yhteisön tuotannonalan myyntihinnat yhteisössä, mikä tarkoittaa, että tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisössä vallitseva hintataso tekee yhteisön markkinoista erittäin houkuttelevat intialaisille viejille. Näin ollen katsottiin, että mikäli voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin, viennin siirtämiseen EU:n ulkopuolisista maista kannattavammille yhteisön markkinoille olisi taloudellinen kannustin.

3.3.2.4   Yhteistyössä toimimattomien viejien hinnat

| (65) | Eurostatin tietojen perusteella tarkasteltavana olevan tuotteen kaiken muun kuin yhteistyössä toimineelta viejältä peräisin olevan tuonnin hinnat ovat huomattavasti alhaisemmat kuin yhteistyössä toimineen viejän hinnat. Koska muita tietoja ei ole saatavilla ja perustuen yhteistyössä toimineen viejän normaaliarvoon, kyseinen tuonti tapahtuisi huomattavalla polkumyynnillä. Mikäli toimenpiteet eivät olisi voimassa, on todennäköistä, että kyseinen tuonti tapahtuisi samoin polkumyyntihinnoin mutta sen määrä lisääntyisi. |
| --- | --- |

(65)

Eurostatin tietojen perusteella tarkasteltavana olevan tuotteen kaiken muun kuin yhteistyössä toimineelta viejältä peräisin olevan tuonnin hinnat ovat huomattavasti alhaisemmat kuin yhteistyössä toimineen viejän hinnat. Koska muita tietoja ei ole saatavilla ja perustuen yhteistyössä toimineen viejän normaaliarvoon, kyseinen tuonti tapahtuisi huomattavalla polkumyynnillä. Mikäli toimenpiteet eivät olisi voimassa, on todennäköistä, että kyseinen tuonti tapahtuisi samoin polkumyyntihinnoin mutta sen määrä lisääntyisi.

3.3.2.5   Käyttämätön kapasiteetti ja varastot

| (66) | Yhteistyössä toimineella intialaisella tuottajalla on kapasiteetin käyttöasteen viime vuosien kasvusta huolimatta edelleen huomattavasti käyttämätöntä kapasiteettia, joka on lähes viisinkertainen verrattuna yhteisöön suuntautuneen viennin määrään tutkimusajanjaksolla. Lisäksi varastot – vaikka ne ovatkin määrältään pienenemässä – ovat huomattavat ja tutkimusajanjakson lopussa vastasivat huomattavaa osaa yhteisöön suuntautuneen viennin määrästä. Näin ollen kapasiteetti merkittävästi lisätä Euroopan yhteisöön suuntautuvan viennin määrää on olemassa, etenkin koska ei ole mitään merkkejä siitä, että kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voisivat absorboida lisätuotantoa. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että on erittäin epätodennäköistä, että Intian kotimarkkinat voisivat absorboida tämän vientiä harjoittavan tuottajan kaiken käyttämättömän kapasiteetin, koska kilpailevia tuottajia on kahdeksan. Tarkastelua koskevan tutkimuspyynnön mukaan kaikkien intialaisten tuottajien käyttämätön kapasiteetti arvioitiin 35 000 tonniksi, mikä vastaa lähes 20 prosenttia yhteisön kulutuksesta. |
| --- | --- |

(66)

Yhteistyössä toimineella intialaisella tuottajalla on kapasiteetin käyttöasteen viime vuosien kasvusta huolimatta edelleen huomattavasti käyttämätöntä kapasiteettia, joka on lähes viisinkertainen verrattuna yhteisöön suuntautuneen viennin määrään tutkimusajanjaksolla. Lisäksi varastot – vaikka ne ovatkin määrältään pienenemässä – ovat huomattavat ja tutkimusajanjakson lopussa vastasivat huomattavaa osaa yhteisöön suuntautuneen viennin määrästä. Näin ollen kapasiteetti merkittävästi lisätä Euroopan yhteisöön suuntautuvan viennin määrää on olemassa, etenkin koska ei ole mitään merkkejä siitä, että kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voisivat absorboida lisätuotantoa. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että on erittäin epätodennäköistä, että Intian kotimarkkinat voisivat absorboida tämän vientiä harjoittavan tuottajan kaiken käyttämättömän kapasiteetin, koska kilpailevia tuottajia on kahdeksan. Tarkastelua koskevan tutkimuspyynnön mukaan kaikkien intialaisten tuottajien käyttämätön kapasiteetti arvioitiin 35 000 tonniksi, mikä vastaa lähes 20 prosenttia yhteisön kulutuksesta.

3.3.3   Kiina

3.3.3.1   Alustavat huomiot

| (67) | Kuten edellä johdanto-osan 41 kappaleessa on todettu, yhdellekään kiinalaiselle yritykselle ei alkuperäisessä tutkimuksessa myönnetty markkinatalousasemaa tai yksilöllistä kohtelua, eli kaikkia yrityksiä koskee yksi koko maahan sovellettava polkumyyntitulli, jonka suuruus on 60,4 prosenttia. Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä laski huomattavasti: alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla se oli 11 484 tonnia (EU-15) ja tällä tutkimusajanjaksolla 1 942 tonnia (EU-25). Kiinan nykyinen markkinaosuus on hiukan vähimmäistasoa suurempi eli 1,1 prosenttia. On kuitenkin huomattava, että kiinalaisten tuottajien osuus on vuodesta 2001 alkaen kasvanut. Ainoa kiinalaisen yhteistyössä toimineen tuottajan Euroopan yhteisöön suuntautuneen viennin osuus oli 75 prosenttia Kiinan kokonaisviennistä ja määrältään 1 456 tonnia tutkimusajanjaksolla. Seitsemän muuta vientiä harjoittavaa tuottajaa vei ainoastaan pieniä määriä yhteisöön tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(67)

Kuten edellä johdanto-osan 41 kappaleessa on todettu, yhdellekään kiinalaiselle yritykselle ei alkuperäisessä tutkimuksessa myönnetty markkinatalousasemaa tai yksilöllistä kohtelua, eli kaikkia yrityksiä koskee yksi koko maahan sovellettava polkumyyntitulli, jonka suuruus on 60,4 prosenttia. Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä laski huomattavasti: alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla se oli 11 484 tonnia (EU-15) ja tällä tutkimusajanjaksolla 1 942 tonnia (EU-25). Kiinan nykyinen markkinaosuus on hiukan vähimmäistasoa suurempi eli 1,1 prosenttia. On kuitenkin huomattava, että kiinalaisten tuottajien osuus on vuodesta 2001 alkaen kasvanut. Ainoa kiinalaisen yhteistyössä toimineen tuottajan Euroopan yhteisöön suuntautuneen viennin osuus oli 75 prosenttia Kiinan kokonaisviennistä ja määrältään 1 456 tonnia tutkimusajanjaksolla. Seitsemän muuta vientiä harjoittavaa tuottajaa vei ainoastaan pieniä määriä yhteisöön tutkimusajanjaksolla.

| (68) | Sen määrittämiseksi, jatkuisiko polkumyynti todennäköisesti, mikäli toimenpiteet kumottaisiin, yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan hinnoittelukäytännöt muilla vientimarkkinoilla, sen vientihinnat yhteisöön, muun tuonnin hintojen mahdollinen vaikutus, kyseisen tuottajan tuotantokapasiteetti ja varastot tutkittiin. Muiden viejien kuin yhteistyössä toimineen viejän osalta hinnat määriteltiin Eurostatin tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(68)

Sen määrittämiseksi, jatkuisiko polkumyynti todennäköisesti, mikäli toimenpiteet kumottaisiin, yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan hinnoittelukäytännöt muilla vientimarkkinoilla, sen vientihinnat yhteisöön, muun tuonnin hintojen mahdollinen vaikutus, kyseisen tuottajan tuotantokapasiteetti ja varastot tutkittiin. Muiden viejien kuin yhteistyössä toimineen viejän osalta hinnat määriteltiin Eurostatin tietojen perusteella.

3.3.3.2   Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja yhteisöön suuntautuvan viennin hinnan suhde

| (69) | Kiinasta Yhdysvaltoihin suuntautuvan viennin hinnat olivat keskimäärin huomattavasti alhaisemmat kuin vientihinnat yhteisöön. Yhdysvallat on kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tärkeimpiä markkinoita eikä sillä ole käytössä mitään toimenpiteitä. Koska johdanto-osan 54 kappaleessa esitettyjen päätelmien mukaisesti vienti Kiinasta yhteisöön tapahtui polkumyynnillä, vienti Yhdysvaltojen ja muiden kolmansien maiden markkinoille todennäköisesti tapahtui vielä huomattavammalla polkumyynnillä kuin yhteisöön suuntautuva vienti. Katsottiin myös, että Yhdysvaltoihin ja muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintatasoa voidaan pitää indikaattorina hintatasosta, joka vallitsisi yhteisöön suuntautuvassa vientimyynnissä, mikäli toimenpiteet kumottaisiin. Tällä perusteella ja ottaen huomioon kolmansien maiden markkinoiden alhaiset hintatasot, pääteltiin, että yhteisöön suuntautuvan viennin hinnoissa on huomattava liikkumavara hintojen alentamiseen, mikä puolestaan johtaisi myös polkumyynnin lisääntymiseen. |
| --- | --- |

(69)

Kiinasta Yhdysvaltoihin suuntautuvan viennin hinnat olivat keskimäärin huomattavasti alhaisemmat kuin vientihinnat yhteisöön. Yhdysvallat on kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tärkeimpiä markkinoita eikä sillä ole käytössä mitään toimenpiteitä. Koska johdanto-osan 54 kappaleessa esitettyjen päätelmien mukaisesti vienti Kiinasta yhteisöön tapahtui polkumyynnillä, vienti Yhdysvaltojen ja muiden kolmansien maiden markkinoille todennäköisesti tapahtui vielä huomattavammalla polkumyynnillä kuin yhteisöön suuntautuva vienti. Katsottiin myös, että Yhdysvaltoihin ja muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintatasoa voidaan pitää indikaattorina hintatasosta, joka vallitsisi yhteisöön suuntautuvassa vientimyynnissä, mikäli toimenpiteet kumottaisiin. Tällä perusteella ja ottaen huomioon kolmansien maiden markkinoiden alhaiset hintatasot, pääteltiin, että yhteisöön suuntautuvan viennin hinnoissa on huomattava liikkumavara hintojen alentamiseen, mikä puolestaan johtaisi myös polkumyynnin lisääntymiseen.

3.3.3.3   Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja yhteisössä vallitsevan hintatason suhde

| (70) | Todettiin myös, että yhteisön tuotannonalan yhteisössä tapahtuneen myynnin hintataso oli keskimäärin huomattavasti korkeampi kuin yhteistyössä toimineen kiinalaisen viejän muiden kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hintataso. Kuten jo johdanto-osan 64 kappaleessa Intian kohdalla todettiin, tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön markkinoilla yleisesti vallitseva hintataso tekee yhteisön markkinoista erittäin houkuttelevat, mikä pätee myös Kiinan kohdalla. Yhteisön markkinoiden korkeampi hintataso on kannustin yhteisöön suuntautuvan viennin kasvattamiseen. |
| --- | --- |

(70)

Todettiin myös, että yhteisön tuotannonalan yhteisössä tapahtuneen myynnin hintataso oli keskimäärin huomattavasti korkeampi kuin yhteistyössä toimineen kiinalaisen viejän muiden kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hintataso. Kuten jo johdanto-osan 64 kappaleessa Intian kohdalla todettiin, tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön markkinoilla yleisesti vallitseva hintataso tekee yhteisön markkinoista erittäin houkuttelevat, mikä pätee myös Kiinan kohdalla. Yhteisön markkinoiden korkeampi hintataso on kannustin yhteisöön suuntautuvan viennin kasvattamiseen.

3.3.3.4   Yhteistyössä toimimattomien viejien hinnat

| (71) | Eurostatin tietojen perusteella tarkasteltavana olevan tuotteen kaiken muun kuin yhteistyössä toimineelta viejältä peräisin olevan tuonnin hinnat ovat alhaisemmat kuin yhteistyössä toimineen viejän hinnat. Vertailumaalle määritettyjen normaaliarvojen perusteella kyseinen tuonti tapahtuisi huomattavalla polkumyynnillä. Mikäli toimenpiteet eivät olisi voimassa, on todennäköistä, että kyseinen tuonti tapahtuisi samoin polkumyyntihinnoin mutta sen määrä lisääntyisi. |
| --- | --- |

(71)

Eurostatin tietojen perusteella tarkasteltavana olevan tuotteen kaiken muun kuin yhteistyössä toimineelta viejältä peräisin olevan tuonnin hinnat ovat alhaisemmat kuin yhteistyössä toimineen viejän hinnat. Vertailumaalle määritettyjen normaaliarvojen perusteella kyseinen tuonti tapahtuisi huomattavalla polkumyynnillä. Mikäli toimenpiteet eivät olisi voimassa, on todennäköistä, että kyseinen tuonti tapahtuisi samoin polkumyyntihinnoin mutta sen määrä lisääntyisi.

3.3.3.5   Käyttämätön kapasiteetti ja varastot

| (72) | Yhteistyössä toimineella kiinalaisella tuottajalla on kapasiteetin käyttöasteen viime vuosien lievästä kasvusta huolimatta edelleen huomattavasti käyttämätöntä kapasiteettia, joka on lähes nelinkertainen verrattuna yhteisöön suuntautuneen viennin määrään tutkimusajanjaksolla. Tarkastelua koskevan tutkimuspyynnön mukaan kaikkien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien käyttämätön kapasiteetti arvioitiin 270 000 tonniksi. Näin ollen kapasiteetti lisätä yhteisöön suuntautuvan viennin määrää on olemassa, etenkin koska ei ole mitään merkkejä siitä, että kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voisivat absorboida lisätuotantoa. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että on erittäin epätodennäköistä, että Kiinan kotimarkkinat voisivat absorboida tämän vientiä harjoittavan tuottajan käyttämätöntä kapasiteettia, koska kilpailevia tuottajia on runsaasti. |
| --- | --- |

(72)

Yhteistyössä toimineella kiinalaisella tuottajalla on kapasiteetin käyttöasteen viime vuosien lievästä kasvusta huolimatta edelleen huomattavasti käyttämätöntä kapasiteettia, joka on lähes nelinkertainen verrattuna yhteisöön suuntautuneen viennin määrään tutkimusajanjaksolla. Tarkastelua koskevan tutkimuspyynnön mukaan kaikkien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien käyttämätön kapasiteetti arvioitiin 270 000 tonniksi. Näin ollen kapasiteetti lisätä yhteisöön suuntautuvan viennin määrää on olemassa, etenkin koska ei ole mitään merkkejä siitä, että kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voisivat absorboida lisätuotantoa. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että on erittäin epätodennäköistä, että Kiinan kotimarkkinat voisivat absorboida tämän vientiä harjoittavan tuottajan käyttämätöntä kapasiteettia, koska kilpailevia tuottajia on runsaasti.

3.3.3.6   Kiertämiskäytännöt

| (73) | On huomattava, että tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta peräisin olevan tuonnin osalta voimassa olevia toimenpiteitä todettiin kierrettävän kuljettamalla tuonti Marokon kautta. Tämä osoittaa kiinalaisten teräsköysien ja -kaapeleiden myyjien selvän kiinnostuksen yhteisön markkinoihin ja niiden kyvyttömyyden kilpailla yhteisön markkinoilla hinnoilla, jotka eivät ole polkumyyntitasoa. Tätä pidettiin myös osoituksena siitä, että kiinalaiset viejät todennäköisesti lisäisivät vientinsä määrää ja myisivät yhteisön markkinoilla polkumyyntihinnoin, mikäli toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(73)

On huomattava, että tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta peräisin olevan tuonnin osalta voimassa olevia toimenpiteitä todettiin kierrettävän kuljettamalla tuonti Marokon kautta. Tämä osoittaa kiinalaisten teräsköysien ja -kaapeleiden myyjien selvän kiinnostuksen yhteisön markkinoihin ja niiden kyvyttömyyden kilpailla yhteisön markkinoilla hinnoilla, jotka eivät ole polkumyyntitasoa. Tätä pidettiin myös osoituksena siitä, että kiinalaiset viejät todennäköisesti lisäisivät vientinsä määrää ja myisivät yhteisön markkinoilla polkumyyntihinnoin, mikäli toimenpiteet kumottaisiin.

3.3.4   Etelä-Afrikka

3.3.4.1   Alustavat huomiot

| (74) | Tiedossa on vain yksi eteläafrikkalainen tuottaja. Tämä tuottaja toimi osittain yhteistyössä tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(74)

Tiedossa on vain yksi eteläafrikkalainen tuottaja. Tämä tuottaja toimi osittain yhteistyössä tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa.

| (75) | Etelä-Afrikasta peräisin oleva tuonti laski huomattavasti lopullisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Etelä-Afrikasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus oli tutkimusajanjaksolla alle vähimmäiskynnyksen (1 prosentti). Näin ollen Etelä-Afrikan kokonaisvienti tutkimusajanjaksolla oli 278 tonnia, josta huomattava osa kuljetettiin tullivarastoon Rotterdamiin, josta tavarat lopulta jälleenvietiin eikä niitä tullattu EU:ssa. Vain pieniä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta luovutettiin vapaaseen liikkeeseen EU:ssa. |
| --- | --- |

(75)

Etelä-Afrikasta peräisin oleva tuonti laski huomattavasti lopullisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Etelä-Afrikasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus oli tutkimusajanjaksolla alle vähimmäiskynnyksen (1 prosentti). Näin ollen Etelä-Afrikan kokonaisvienti tutkimusajanjaksolla oli 278 tonnia, josta huomattava osa kuljetettiin tullivarastoon Rotterdamiin, josta tavarat lopulta jälleenvietiin eikä niitä tullattu EU:ssa. Vain pieniä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta luovutettiin vapaaseen liikkeeseen EU:ssa.

| (76) | Kuten johdanto-osan 57 ja 60 kappaleessa on todettu, käytettiin saatavilla olevia tietoja erityisesti Etelä-Afrikan kotimarkkinoista. Koska Etelä-Afrikan tuotannonalasta on vähän tietoa saatavilla, seuraavat päätelmät on tehty pyynnön esittäjän tarkastelua koskevaan pyyntöön sisältyneiden tietojen sekä julkisesti saatavilla olevien vientikauppatilastojen perusteella. |
| --- | --- |

(76)

Kuten johdanto-osan 57 ja 60 kappaleessa on todettu, käytettiin saatavilla olevia tietoja erityisesti Etelä-Afrikan kotimarkkinoista. Koska Etelä-Afrikan tuotannonalasta on vähän tietoa saatavilla, seuraavat päätelmät on tehty pyynnön esittäjän tarkastelua koskevaan pyyntöön sisältyneiden tietojen sekä julkisesti saatavilla olevien vientikauppatilastojen perusteella.

| (77) | Sen määrittämiseksi, alkaisiko polkumyynti uudelleen, mikäli toimenpiteet kumottaisiin, tarkasteltiin yhteistyössä toimineen viejän toimittamia tietoja, jotka koskivat yhteisöön ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja, käyttämätöntä kapasiteettia ja varastoja. |
| --- | --- |

(77)

Sen määrittämiseksi, alkaisiko polkumyynti uudelleen, mikäli toimenpiteet kumottaisiin, tarkasteltiin yhteistyössä toimineen viejän toimittamia tietoja, jotka koskivat yhteisöön ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja, käyttämätöntä kapasiteettia ja varastoja.

3.3.4.2   Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja viejämaan hintojen suhde

| (78) | Kuten jo johdanto-osan 76 kappaleessa on todettu, kotimarkkinahinnoista ei toimitettu tietoja. Sen vuoksi käytettiin pyynnössä olleita, kotimarkkinoita koskevia tietoja. Muille vientimarkkinoille kuin yhteisöön tapahtuvan viennin hintoja tarkasteltaessa analysoitiin viisi tärkeintä vientikohdetta. Kaikissa tapauksissa vientihinnat kolmansiin maihin olivat kotimarkkinahintoja alhaisemmat. Olettaen, että nämä vientihinnat ovat alimmat hinnat, jotka viejä hyväksyy palatessaan yhteisön markkinoille, on selvää, että kyseinen vienti todennäköisesti jatkuisi polkumyyntihinnoin. |
| --- | --- |

(78)

Kuten jo johdanto-osan 76 kappaleessa on todettu, kotimarkkinahinnoista ei toimitettu tietoja. Sen vuoksi käytettiin pyynnössä olleita, kotimarkkinoita koskevia tietoja. Muille vientimarkkinoille kuin yhteisöön tapahtuvan viennin hintoja tarkasteltaessa analysoitiin viisi tärkeintä vientikohdetta. Kaikissa tapauksissa vientihinnat kolmansiin maihin olivat kotimarkkinahintoja alhaisemmat. Olettaen, että nämä vientihinnat ovat alimmat hinnat, jotka viejä hyväksyy palatessaan yhteisön markkinoille, on selvää, että kyseinen vienti todennäköisesti jatkuisi polkumyyntihinnoin.

3.3.4.3   Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja yhteisössä vallitsevan vientihintatason suhde

| (79) | Kun tarkasteltiin yhteisön ulkopuolisista vientimarkkinoista viidelle tärkeimmälle suuntautuvan viennin keskimääräisiä myyntihintoja, havaittiin, että ne olivat huomattavasti alhaisempia kuin yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat. Kuten Intian tapauksessakin tämä johtuu ainakin osittain siitä, että tutkimusajanjaksolla oli voimassa vähimmäishintasitoumus, joka velvoitti kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan noudattamaan tiettyä hintatasoa yhteisöön suuntautuvassa viennissään. Kaikki hinnat olivat hiukan sitoumuksessa ilmoitettua tasoa korkeampia. |
| --- | --- |

(79)

Kun tarkasteltiin yhteisön ulkopuolisista vientimarkkinoista viidelle tärkeimmälle suuntautuvan viennin keskimääräisiä myyntihintoja, havaittiin, että ne olivat huomattavasti alhaisempia kuin yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat. Kuten Intian tapauksessakin tämä johtuu ainakin osittain siitä, että tutkimusajanjaksolla oli voimassa vähimmäishintasitoumus, joka velvoitti kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan noudattamaan tiettyä hintatasoa yhteisöön suuntautuvassa viennissään. Kaikki hinnat olivat hiukan sitoumuksessa ilmoitettua tasoa korkeampia.

| (80) | Näin ollen katsotaan, että näihin viiteen yhteisön ulkopuoliseen maahan suuntautuvan viennin hintatasoa voidaan pitää indikaattorina hintatasosta, joka vallitsisi yhteisöön suuntautuvassa vientimyynnissä, mikäli toimenpiteet kumottaisiin. Näin ollen pääteltiin, että ainoalla eteläafrikkalaisella viejällä on huomattava liikkumavara alentaa yhteisöön suuntautuvan vientinsä hintoja, minkä seurauksena polkumyynnin määrä nousisi. |
| --- | --- |

(80)

Näin ollen katsotaan, että näihin viiteen yhteisön ulkopuoliseen maahan suuntautuvan viennin hintatasoa voidaan pitää indikaattorina hintatasosta, joka vallitsisi yhteisöön suuntautuvassa vientimyynnissä, mikäli toimenpiteet kumottaisiin. Näin ollen pääteltiin, että ainoalla eteläafrikkalaisella viejällä on huomattava liikkumavara alentaa yhteisöön suuntautuvan vientinsä hintoja, minkä seurauksena polkumyynnin määrä nousisi.

3.3.4.4   Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja yhteisössä vallitsevan hintatason suhde

| (81) | Todettiin myös, että hinnat yhteisön markkinoilla olivat keskimäärin huomattavasti korkeammat kuin vientihinnat viiteen yhteisön ulkopuoliseen vientiä harjoittavaan maahan. Kuten jo edellä johdanto-osan 64 kappaleessa todettiin Intian osalta ja johdanto-osan 70 kappaleessa Kiinan osalta, tämä tekee yhteisön markkinoista erittäin houkuttelevat, mikäli toimenpiteet kumottaisiin. Katsottiin, että yhteisön markkinoiden korkeampi hintataso on kannustin yhteisön markkinoille suuntautuvan viennin kasvattamiseen. |
| --- | --- |

(81)

Todettiin myös, että hinnat yhteisön markkinoilla olivat keskimäärin huomattavasti korkeammat kuin vientihinnat viiteen yhteisön ulkopuoliseen vientiä harjoittavaan maahan. Kuten jo edellä johdanto-osan 64 kappaleessa todettiin Intian osalta ja johdanto-osan 70 kappaleessa Kiinan osalta, tämä tekee yhteisön markkinoista erittäin houkuttelevat, mikäli toimenpiteet kumottaisiin. Katsottiin, että yhteisön markkinoiden korkeampi hintataso on kannustin yhteisön markkinoille suuntautuvan viennin kasvattamiseen.

3.3.4.5   Käyttämätön kapasiteetti ja varastot

| (82) | Sen jälkeen, kun lopullinen tulli oli otettu käyttöön, osittain yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle kertyi huomattavasti varastoa ja käyttämätöntä kapasiteettia, jota oli yli 40 prosenttia käytettävissä olevasta kapasiteetista. Pyynnössä arvioitiin käyttämättömän kapasiteetin olevan 23 000–25 000 tonnia. Näin ollen kapasiteetti lisätä yhteisöön suuntautuvan viennin määrää on olemassa, etenkin koska ei ole mitään merkkejä siitä, että kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voisivat absorboida lisätuotantoa. |
| --- | --- |

(82)

Sen jälkeen, kun lopullinen tulli oli otettu käyttöön, osittain yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle kertyi huomattavasti varastoa ja käyttämätöntä kapasiteettia, jota oli yli 40 prosenttia käytettävissä olevasta kapasiteetista. Pyynnössä arvioitiin käyttämättömän kapasiteetin olevan 23 000–25 000 tonnia. Näin ollen kapasiteetti lisätä yhteisöön suuntautuvan viennin määrää on olemassa, etenkin koska ei ole mitään merkkejä siitä, että kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voisivat absorboida lisätuotantoa.

3.3.5   Ukraina

3.3.5.1   Alustavat huomiot

| (83) | Koska tiedossa olleet kaksi ukrainalaista tuottajaa eivät toimineet yhteistyössä, päätelmien perustana käytettiin saatavilla olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Koska Ukrainan tuotannonalasta on vähän tietoa saatavilla, seuraavat päätelmät on tehty pyynnön esittäjän tarkastelua koskevaan pyyntöön sisältyneiden tietojen sekä julkisesti saatavilla olevien kauppatilastojen perusteella. On huomattava, että tiedossa ei ole muita ukrainalaisia tuottajia ja että seuraavissa, erityisesti tuotantokapasiteettia koskevissa päätelmissä viitataan kahteen tiedossa olevaan vientiä harjoittavaan tuottajaan. |
| --- | --- |

(83)

Koska tiedossa olleet kaksi ukrainalaista tuottajaa eivät toimineet yhteistyössä, päätelmien perustana käytettiin saatavilla olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Koska Ukrainan tuotannonalasta on vähän tietoa saatavilla, seuraavat päätelmät on tehty pyynnön esittäjän tarkastelua koskevaan pyyntöön sisältyneiden tietojen sekä julkisesti saatavilla olevien kauppatilastojen perusteella. On huomattava, että tiedossa ei ole muita ukrainalaisia tuottajia ja että seuraavissa, erityisesti tuotantokapasiteettia koskevissa päätelmissä viitataan kahteen tiedossa olevaan vientiä harjoittavaan tuottajaan.

| (84) | Sen määrittämiseksi, alkaisiko polkumyynti todennäköisesti uudestaan, mikäli toimenpiteet kumottaisiin, tutkittiin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja, käyttämätöntä kapasiteettia ja varastoja. |
| --- | --- |

(84)

Sen määrittämiseksi, alkaisiko polkumyynti todennäköisesti uudestaan, mikäli toimenpiteet kumottaisiin, tutkittiin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja, käyttämätöntä kapasiteettia ja varastoja.

3.3.5.2   Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja yhteisössä vallitsevan vientihintatason suhde

| (85) | Koska luotettavampia tietoja ei ollut tarjolla, käytettiin pyynnössä esitettyjä, julkisesti saatavilla oleviin tilastoihin perustuvia tietoja Venäjälle ja Yhdysvaltoihin suuntautuvasta viennistä. Käytettävissä olevat tilastot osoittivat, että keskimääräiset vientihinnat näihin maihin olivat huomattavasti alhaisemmat kuin yhteisöön suuntautuneen viennin keskimääräiset hinnat. Kuten edellä jo todettiin Intian, Kiinan ja Etelä-Afrikan kohdalla, vientihintoja muihin kolmansiin maihin pidettiin indikaattoreina yhteisöön suuntautuvan viennin todennäköisestä hintatasosta, mikäli toimenpiteiden voimassaolo kumottaisiin. Sen perusteella pääteltiin, että yhteisöön suuntautuvassa viennissä on huomattava liikkumavara alentaa hintoja ja hinnat alenisivat erittäin todennäköisesti polkumyyntitasolle. |
| --- | --- |

(85)

Koska luotettavampia tietoja ei ollut tarjolla, käytettiin pyynnössä esitettyjä, julkisesti saatavilla oleviin tilastoihin perustuvia tietoja Venäjälle ja Yhdysvaltoihin suuntautuvasta viennistä. Käytettävissä olevat tilastot osoittivat, että keskimääräiset vientihinnat näihin maihin olivat huomattavasti alhaisemmat kuin yhteisöön suuntautuneen viennin keskimääräiset hinnat. Kuten edellä jo todettiin Intian, Kiinan ja Etelä-Afrikan kohdalla, vientihintoja muihin kolmansiin maihin pidettiin indikaattoreina yhteisöön suuntautuvan viennin todennäköisestä hintatasosta, mikäli toimenpiteiden voimassaolo kumottaisiin. Sen perusteella pääteltiin, että yhteisöön suuntautuvassa viennissä on huomattava liikkumavara alentaa hintoja ja hinnat alenisivat erittäin todennäköisesti polkumyyntitasolle.

3.3.5.3   Käyttämätön kapasiteetti

| (86) | Pyynnössä esitetyn näytön mukaan Ukrainan tuotantokapasiteetin arvioidaan olevan 100 000 tonnia, josta vain 50 prosenttia käytetään nykyisessä tuotannossa. Ukrainan 50 000 tonnin käyttämätön kapasiteetti olisi suurempi kuin missään muussa asianomaisista maista ja vastaisi yli kolmannesta yhteisön kulutuksesta. Näin ollen kaikista asianomaisista maista juuri Ukrainalla on selkeästi suurin kapasiteetti lisätä yhteisöön suuntautuvan viennin määrää, etenkin koska ei ole mitään merkkejä siitä, että kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voisivat absorboida lisätuotantoa. |
| --- | --- |

(86)

Pyynnössä esitetyn näytön mukaan Ukrainan tuotantokapasiteetin arvioidaan olevan 100 000 tonnia, josta vain 50 prosenttia käytetään nykyisessä tuotannossa. Ukrainan 50 000 tonnin käyttämätön kapasiteetti olisi suurempi kuin missään muussa asianomaisista maista ja vastaisi yli kolmannesta yhteisön kulutuksesta. Näin ollen kaikista asianomaisista maista juuri Ukrainalla on selkeästi suurin kapasiteetti lisätä yhteisöön suuntautuvan viennin määrää, etenkin koska ei ole mitään merkkejä siitä, että kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voisivat absorboida lisätuotantoa.

3.3.5.4   Sitoumuksen rikkominen ja toimenpiteiden kiertäminen

| (87) | Alkuperäisen tutkimuksen yhteydessä vuonna 1999 komissio hyväksyi ukrainalaisten viejien tarjoaman sitoumuksen. Tämän jälkeen komissio huomasi sitoumusta rikotun kahdessa suhteessa. Ensinnäkin kyseinen ukrainalainen viejä toimitti harhaanjohtavia alkuperäilmoituksia, ja toiseksi viejä esitti sitoumuslaskuja sellaisille tuotelajeille, jotka eivät kuulu sitoumuksen soveltamisalaan, ja siten aiheetta hyötyi polkumyyntitulleista vapautuksesta. Tämän seurauksena komissio peruutti sitoumuksen asetuksella (EY) N:o 1678/2003. |
| --- | --- |

(87)

Alkuperäisen tutkimuksen yhteydessä vuonna 1999 komissio hyväksyi ukrainalaisten viejien tarjoaman sitoumuksen. Tämän jälkeen komissio huomasi sitoumusta rikotun kahdessa suhteessa. Ensinnäkin kyseinen ukrainalainen viejä toimitti harhaanjohtavia alkuperäilmoituksia, ja toiseksi viejä esitti sitoumuslaskuja sellaisille tuotelajeille, jotka eivät kuulu sitoumuksen soveltamisalaan, ja siten aiheetta hyötyi polkumyyntitulleista vapautuksesta. Tämän seurauksena komissio peruutti sitoumuksen asetuksella (EY) N:o 1678/2003.

| (88) | Lisäksi sen jälkeen, kun Ukrainasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa oli otettu toimenpiteet käyttöön, todettiin, että näitä toimenpiteitä kierrettiin tuomalla teräsköysiä ja -kaapeleita Moldovasta. Kuten edellä johdanto-osan 3 kappaleessa on todettu, voimassa olevat toimenpiteet laajennettiin koskemaan myös teräsköysien ja -kaapelien tuontia Moldovasta. |
| --- | --- |

(88)

Lisäksi sen jälkeen, kun Ukrainasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa oli otettu toimenpiteet käyttöön, todettiin, että näitä toimenpiteitä kierrettiin tuomalla teräsköysiä ja -kaapeleita Moldovasta. Kuten edellä johdanto-osan 3 kappaleessa on todettu, voimassa olevat toimenpiteet laajennettiin koskemaan myös teräsköysien ja -kaapelien tuontia Moldovasta.

| (89) | Vaikka aiemmin tapahtunut sitoumuksen rikkominen tai toimenpiteiden kiertäminen ei sinällään oikeuta tekemään päätelmiä polkumyynnin vastaisista myöhemmistä toimista, katsottiin, että tässä tapauksessa kyseiset käytännöt olivat lisätekijöitä, jotka osoittivat viejien kiinnostuksen päästä yhteisön markkinoille ja niiden kyvyttömyyden kilpailla yhteisön markkinoilla muuten kuin polkumyynnillä. |
| --- | --- |

(89)

Vaikka aiemmin tapahtunut sitoumuksen rikkominen tai toimenpiteiden kiertäminen ei sinällään oikeuta tekemään päätelmiä polkumyynnin vastaisista myöhemmistä toimista, katsottiin, että tässä tapauksessa kyseiset käytännöt olivat lisätekijöitä, jotka osoittivat viejien kiinnostuksen päästä yhteisön markkinoille ja niiden kyvyttömyyden kilpailla yhteisön markkinoilla muuten kuin polkumyynnillä.

3.4   Päätelmä

| (90) | Huomattavan polkumyynnin todettiin jatkuneen kaikissa tapauksissa, vaikka Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta peräisin olevan tuonnin määrä olikin vähimmäistasoa. |
| --- | --- |

(90)

Huomattavan polkumyynnin todettiin jatkuneen kaikissa tapauksissa, vaikka Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta peräisin olevan tuonnin määrä olikin vähimmäistasoa.

| (91) | Sen todennäköisyyden tutkimiseksi, jatkuisiko polkumyynti tai alkaisiko se uudestaan, mikäli polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumottaisiin, analysoitiin käyttämätöntä kapasiteettia ja käyttämättömiä varastoja sekä hinnoittelu- ja vientistrategioita eri markkinoilla. Tarkastelu osoitti, että käyttämätöntä kapasiteettia ja kertynyttä varastoa oli kaikissa asianomaisissa viejämaissa huomattavasti. Lisäksi todettiin, että vientihinnat muihin kolmansiin maihin olivat yleensä huomattavasti alhaisemmat kuin yhteisöön suuntautuneen viennin hinnat, minkä johdosta yhteisön markkinat olivat houkuttelevat kaikkien asianomaisten maiden vientiä harjoittaville tuottajille. Näin ollen pääteltiin, että vienti asianomaisista maista kolmansiin maihin erittäin todennäköisesti suuntautuisikin yhteisöön, mikäli yhteisön markkinoille pääsisi ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. Käytettävissä oleva ylimääräinen tuotantokapasiteetti todennäköisesti myös johtaisi tuonnin lisääntymiseen kaikista asianomaisista maista. |
| --- | --- |

(91)

Sen todennäköisyyden tutkimiseksi, jatkuisiko polkumyynti tai alkaisiko se uudestaan, mikäli polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumottaisiin, analysoitiin käyttämätöntä kapasiteettia ja käyttämättömiä varastoja sekä hinnoittelu- ja vientistrategioita eri markkinoilla. Tarkastelu osoitti, että käyttämätöntä kapasiteettia ja kertynyttä varastoa oli kaikissa asianomaisissa viejämaissa huomattavasti. Lisäksi todettiin, että vientihinnat muihin kolmansiin maihin olivat yleensä huomattavasti alhaisemmat kuin yhteisöön suuntautuneen viennin hinnat, minkä johdosta yhteisön markkinat olivat houkuttelevat kaikkien asianomaisten maiden vientiä harjoittaville tuottajille. Näin ollen pääteltiin, että vienti asianomaisista maista kolmansiin maihin erittäin todennäköisesti suuntautuisikin yhteisöön, mikäli yhteisön markkinoille pääsisi ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. Käytettävissä oleva ylimääräinen tuotantokapasiteetti todennäköisesti myös johtaisi tuonnin lisääntymiseen kaikista asianomaisista maista.

| (92) | Kaikkien asianomaisten maiden hinnoittelustrategioiden analyysi osoitti lisäksi, että kyseinen vienti mitä todennäköisimmin tapahtuisi polkumyynnillä. Kiinan ja Ukrainan kohdalla näitä päätelmiä vahvisti se tosiseikka, että voimassa olevia toimenpiteitä todettiin kierrettävän tuonnilla toisen maan kautta, mikä osoitti, että viejämaat eivät kyenneet kilpailemaan yhteisön markkinoilla kohtuullisin hinnoin. |
| --- | --- |

(92)

Kaikkien asianomaisten maiden hinnoittelustrategioiden analyysi osoitti lisäksi, että kyseinen vienti mitä todennäköisimmin tapahtuisi polkumyynnillä. Kiinan ja Ukrainan kohdalla näitä päätelmiä vahvisti se tosiseikka, että voimassa olevia toimenpiteitä todettiin kierrettävän tuonnilla toisen maan kautta, mikä osoitti, että viejämaat eivät kyenneet kilpailemaan yhteisön markkinoilla kohtuullisin hinnoin.

| (93) | Kun otettiin edellä esitetty huomioon, pääteltiin, että huomattava polkumyynti kaikista asianomaisista maista todennäköisesti jatkuisi tai alkaisi uudestaan, mikäli toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä. |
| --- | --- |

(93)

Kun otettiin edellä esitetty huomioon, pääteltiin, että huomattava polkumyynti kaikista asianomaisista maista todennäköisesti jatkuisi tai alkaisi uudestaan, mikäli toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä.

4.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

4.1   Yhteisön tuotanto

| (94) | Tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistaa yhteisössä 30 tuottajaa, jotka muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun koko yhteisön tuotannon. |
| --- | --- |

(94)

Tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistaa yhteisössä 30 tuottajaa, jotka muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun koko yhteisön tuotannon.

4.2   Yhteisön tuotannonala

| (95) | On muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa yhteisön tuotannonala käsitti 20 tuottajaa. Yhdeksän näistä yrityksistä ei toiminut yhteistyössä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa. Sen sijaan kuusi yritystä, jotka eivät alkuperäisessä tutkimuksessa kuuluneet yhteisön tuotannonalaan, sekä tuki tarkastelupyyntöä että suostui toimimaan yhteistyössä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa. Näin ollen seuraavat 17 tuottajaa tuki valitusta ja suostui toimimaan yhteistyössä:






  — | Bridon International Ltd (Yhdistynyt kuningaskunta), |
| --- | --- | --- |

(95)

On muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa yhteisön tuotannonala käsitti 20 tuottajaa. Yhdeksän näistä yrityksistä ei toiminut yhteistyössä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa. Sen sijaan kuusi yritystä, jotka eivät alkuperäisessä tutkimuksessa kuuluneet yhteisön tuotannonalaan, sekä tuki tarkastelupyyntöä että suostui toimimaan yhteistyössä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa. Näin ollen seuraavat 17 tuottajaa tuki valitusta ja suostui toimimaan yhteistyössä:

—

Bridon International Ltd (Yhdistynyt kuningaskunta),

| — | BTS Drahtseile GmbH (Saksa), |
| --- | --- |

—

BTS Drahtseile GmbH (Saksa),

| — | Cables y Alambres Especiales, SA (Espanja), |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres Especiales, SA (Espanja),

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksa), |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksa),

| — | D. Koronakis SA (Kreikka), |
| --- | --- |

—

D. Koronakis SA (Kreikka),

| — | Drahtseilwerk GmbH (Saksa), |
| --- | --- |

—

Drahtseilwerk GmbH (Saksa),

| — | Drahtseilwerk Hemer GmbH & Co. KG (Saksa), |
| --- | --- |

—

Drahtseilwerk Hemer GmbH & Co. KG (Saksa),

| — | Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Saksa), |
| --- | --- |

—

Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Saksa),

| — | Drumet SA (Puola), |
| --- | --- |

—

Drumet SA (Puola),

| — | Hamburger Drahtseilerei A. Steppuhn GmbH (Saksa), |
| --- | --- |

—

Hamburger Drahtseilerei A. Steppuhn GmbH (Saksa),

| — | Iscar Funi Metalliche Srl (Italia), |
| --- | --- |

—

Iscar Funi Metalliche Srl (Italia),

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugali), |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugali),

| — | Metalcavi wire ropes Srl (Italia), |
| --- | --- |

—

Metalcavi wire ropes Srl (Italia),

| — | Metal Press Srl (Italia), |
| --- | --- |

—

Metal Press Srl (Italia),

| — | Trefileurope (Ranska), |
| --- | --- |

—

Trefileurope (Ranska),

| — | WADRA GmbH (Saksa), |
| --- | --- |

—

WADRA GmbH (Saksa),

| — | Westfälische Drahtindustrie GmbH (Saksa). |
| --- | --- |

—

Westfälische Drahtindustrie GmbH (Saksa).

Kuten johdanto-osan 12 kappaleessa on todettu, valittiin viiden yrityksen otos.

| (96) | Nämä yritykset toimivat täysin yhteistyössä tutkimuksessa. Viisi otokseen valittua yhteisön tuottajaa vastasi 30 prosentista koko yhteisön tuotannosta tutkimusajanjaksolla, kun edellä mainitut 17 yhteisön tuottajaa yhdessä vastasi 68 prosentista koko yhteisön tuotannosta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(96)

Nämä yritykset toimivat täysin yhteistyössä tutkimuksessa. Viisi otokseen valittua yhteisön tuottajaa vastasi 30 prosentista koko yhteisön tuotannosta tutkimusajanjaksolla, kun edellä mainitut 17 yhteisön tuottajaa yhdessä vastasi 68 prosentista koko yhteisön tuotannosta tutkimusajanjaksolla.

| (97) | Näin ollen katsotaan, että edellä mainitut 17 yhteisön tuottajaa vastaavat samankaltaisen tuotteen koko yhteisön tuotannon pääosasta. Edellä mainittujen 17 yhteisön tuottajan katsotaan tämän vuoksi muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’yhteisön tuotannonala’. |
| --- | --- |

(97)

Näin ollen katsotaan, että edellä mainitut 17 yhteisön tuottajaa vastaavat samankaltaisen tuotteen koko yhteisön tuotannon pääosasta. Edellä mainittujen 17 yhteisön tuottajan katsotaan tämän vuoksi muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’yhteisön tuotannonala’.

5.   TILANNE YHTEISÖN MARKKINOILLA

5.1   Kulutus yhteisön markkinoilla

| (98) | Yhteisön kulutus määritettiin yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla tapahtuneen myynnin määrän, muiden yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla tapahtuneen myynnin määrän ja Eurostatin EU:hun tapahtuvaa tuontia koskevien tilastojen perusteella. |
| --- | --- |

(98)

Yhteisön kulutus määritettiin yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla tapahtuneen myynnin määrän, muiden yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla tapahtuneen myynnin määrän ja Eurostatin EU:hun tapahtuvaa tuontia koskevien tilastojen perusteella.

| (99) | Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön kulutus väheni 9 prosenttia. Vuosien 2001 ja 2002 välisenä aikana se laski 3 prosenttia ja jatkoi laskua 6 prosentilla vuosien 2002 ja 2003 välisenä aikana. Sen jälkeen se säilyi suunnilleen tällä tasolla tutkimusajanjakson ajan. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EY:n kokonaiskulutus (tonnia) | 194 547 | 187 845 | 176 438 | 177 825 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 97 | 91 | 91 |

(99)

Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön kulutus väheni 9 prosenttia. Vuosien 2001 ja 2002 välisenä aikana se laski 3 prosenttia ja jatkoi laskua 6 prosentilla vuosien 2002 ja 2003 välisenä aikana. Sen jälkeen se säilyi suunnilleen tällä tasolla tutkimusajanjakson ajan.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

EY:n kokonaiskulutus (tonnia)

194 547

187 845

176 438

177 825

Indeksi (2001 = 100)

100

97

91

91

5.2   Tuonti asianomaisista maista

5.2.1   Kumulaatio

| (100) | Alkuperäisessä tutkimuksessa teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia Kiinasta, Intiasta, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta arvioitiin kumulatiivisesti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tarkasteltiin, oliko kumulatiivinen arvio aiheellinen myös tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(100)

Alkuperäisessä tutkimuksessa teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia Kiinasta, Intiasta, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta arvioitiin kumulatiivisesti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tarkasteltiin, oliko kumulatiivinen arvio aiheellinen myös tässä tutkimuksessa.

| (101) | Havaittiin, että kustakin maasta peräisin olevalle tuonnille määritetty polkumyyntimarginaali ylitti vähimmäistason. Kuten johdanto-osan 22–24 kappaleessa todettiin, mikäli toimenpiteet kumottaisiin, neljästä asianomaisesta maasta kustakin peräisin oleva tuonti todennäköisesti kasvaisi huomattavasti suuremmaksi kuin tutkimusajanjaksolla eikä varmasti jäisi vähäpätöiseksi. |
| --- | --- |

(101)

Havaittiin, että kustakin maasta peräisin olevalle tuonnille määritetty polkumyyntimarginaali ylitti vähimmäistason. Kuten johdanto-osan 22–24 kappaleessa todettiin, mikäli toimenpiteet kumottaisiin, neljästä asianomaisesta maasta kustakin peräisin oleva tuonti todennäköisesti kasvaisi huomattavasti suuremmaksi kuin tutkimusajanjaksolla eikä varmasti jäisi vähäpätöiseksi.

| (102) | Kilpailuedellytyksiä tutkittaessa voitiin todeta, että asianomaisista maista tuodut teräsköydet ja -kaapelit olivat tuotelajeittain tarkasteltuina samanlaisia kaikilta oleellisilta fyysisiltä ja teknisiltä ominaisuuksiltaan. Lisäksi nämä teräsköysi- ja teräskaapelilajit olivat vaihtokelpoisia muiden asianomaisista maista tuotujen ja yhteisössä tuotettujen lajien kanssa ja niitä markkinoitiin yhteisössä samana ajanjaksona samanlaisia myyntikanavia käyttäen ja samanlaisissa markkinaolosuhteissa. Maahantuotujen teräsköysien ja -kaapeleiden katsottiin tästä syystä kilpailevan keskenään ja yhteisössä tuotettujen teräsköysien ja -kaapelien kanssa. |
| --- | --- |

(102)

Kilpailuedellytyksiä tutkittaessa voitiin todeta, että asianomaisista maista tuodut teräsköydet ja -kaapelit olivat tuotelajeittain tarkasteltuina samanlaisia kaikilta oleellisilta fyysisiltä ja teknisiltä ominaisuuksiltaan. Lisäksi nämä teräsköysi- ja teräskaapelilajit olivat vaihtokelpoisia muiden asianomaisista maista tuotujen ja yhteisössä tuotettujen lajien kanssa ja niitä markkinoitiin yhteisössä samana ajanjaksona samanlaisia myyntikanavia käyttäen ja samanlaisissa markkinaolosuhteissa. Maahantuotujen teräsköysien ja -kaapeleiden katsottiin tästä syystä kilpailevan keskenään ja yhteisössä tuotettujen teräsköysien ja -kaapelien kanssa.

| (103) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa esitetyt edellytykset täyttyivät. Tuontia neljästä asianomaisesta maasta tarkasteltiin näin ollen kumulatiivisesti. |
| --- | --- |

(103)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa esitetyt edellytykset täyttyivät. Tuontia neljästä asianomaisesta maasta tarkasteltiin näin ollen kumulatiivisesti.

5.2.2   Tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinta

| (104) | Neljästä asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin määrät, markkinaosuudet ja keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti. Hinnan kehityssuuntaukset perustuvat Eurostatin tuontihintoihin, ja niihin sisältyvät polkumyyntitullit ja arvioidut tuonnin jälkeiset kustannukset. |
| --- | --- |

(104)

Neljästä asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin määrät, markkinaosuudet ja keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti. Hinnan kehityssuuntaukset perustuvat Eurostatin tuontihintoihin, ja niihin sisältyvät polkumyyntitullit ja arvioidut tuonnin jälkeiset kustannukset.

| (105) | Neljästä asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi aluksi ja oli 9 153 tonnia vuonna 2002, mikä vastaa 4,9 prosentin markkinaosuutta, ja laski sen jälkeen 7 784 tonniin tutkimusajanjaksolla, mikä vastaa 4,4 prosentin markkinaosuutta. Alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla neljän asianomaisen maan kumuloitunut markkinaosuus oli 14,3 prosenttia. |
| --- | --- |

(105)

Neljästä asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi aluksi ja oli 9 153 tonnia vuonna 2002, mikä vastaa 4,9 prosentin markkinaosuutta, ja laski sen jälkeen 7 784 tonniin tutkimusajanjaksolla, mikä vastaa 4,4 prosentin markkinaosuutta. Alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla neljän asianomaisen maan kumuloitunut markkinaosuus oli 14,3 prosenttia.

| (106) | Neljästä asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin hinta oli keskimäärin 1 364 euroa tonnia kohti vuonna 2001 ja laski tutkimusajanjaksolla 1 296 euroon tonnia kohti. |
| --- | --- |

(106)

Neljästä asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin hinta oli keskimäärin 1 364 euroa tonnia kohti vuonna 2001 ja laski tutkimusajanjaksolla 1 296 euroon tonnia kohti.

| (107) | Tutkimus osoitti, että asianomaisista maista peräisin oleva tuonti alitti yhteisön tuotannonalan hinnat 36–68 prosentilla tutkimusajanjaksolla. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neljästä asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia) | 7 951 | 9 153 | 7 168 | 7 784 |
| Neljästä asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus | 4,1 % | 4,9 % | 4,1 % | 4,4 % |
| Neljästä asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 1 364 | 1 450 | 1 331 | 1 296 |

(107)

Tutkimus osoitti, että asianomaisista maista peräisin oleva tuonti alitti yhteisön tuotannonalan hinnat 36–68 prosentilla tutkimusajanjaksolla.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Neljästä asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)

7 951

9 153

7 168

7 784

Neljästä asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus

4,1 %

4,9 %

4,1 %

4,4 %

Neljästä asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

1 364

1 450

1 331

1 296

5.3   Kierretyksi todettu tuonti

| (108) | Kuten edellä johdanto-osan 3 kappaleessa todettiin, tutkimuksessa kävi ilmi, että Ukrainaa koskevia alkuperäisiä toimenpiteitä kierrettiin tuonnilla Moldovan kautta ja Kiinaa koskevia toimenpiteitä tuonnilla Marokon kautta. Näin ollen Kiinasta peräisin olevalle tuonnille käyttöön otettu polkumyyntitulli laajennettiin koskemaan samojen teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia Marokosta lukuun ottamatta aidon marokkolaisen tuottajan valmistamia teräsköysiä ja -kaapeleita. Samoin Ukrainasta peräisin olevalle tuonnille käyttöön otettu lopullinen polkumyyntitulli laajennettiin koskemaan myös samojen teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia Moldovasta. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Moldovasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia) | 1 054 | 1 816 | 0 | 0 |
| Moldovasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus | 0,5 % | 1,0 % | 0,0 % | 0,0 % |
| Moldovasta peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 899 | 843 | 0 | 0 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 94 | 0 | 0 |
| Marokosta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia) | 231 | 1 435 | 2 411 | 1 904 |
| Marokosta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus | 0,1 % | 0,8 % | 1,4 % | 1,1 % |
| Marokosta peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 963 | 955 | 1 000 | 1 009 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 99 | 104 | 105 |

(108)

Kuten edellä johdanto-osan 3 kappaleessa todettiin, tutkimuksessa kävi ilmi, että Ukrainaa koskevia alkuperäisiä toimenpiteitä kierrettiin tuonnilla Moldovan kautta ja Kiinaa koskevia toimenpiteitä tuonnilla Marokon kautta. Näin ollen Kiinasta peräisin olevalle tuonnille käyttöön otettu polkumyyntitulli laajennettiin koskemaan samojen teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia Marokosta lukuun ottamatta aidon marokkolaisen tuottajan valmistamia teräsköysiä ja -kaapeleita. Samoin Ukrainasta peräisin olevalle tuonnille käyttöön otettu lopullinen polkumyyntitulli laajennettiin koskemaan myös samojen teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia Moldovasta.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Moldovasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)

1 054

1 816

0

0

Moldovasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus

0,5 %

1,0 %

0,0 %

0,0 %

Moldovasta peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

899

843

0

0

Indeksi (2001 = 100)

100

94

0

0

Marokosta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)

231

1 435

2 411

1 904

Marokosta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus

0,1 %

0,8 %

1,4 %

1,1 %

Marokosta peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

963

955

1 000

1 009

Indeksi (2001 = 100)

100

99

104

105

| (109) | Tuonti Moldovasta oli ennen vuotta 2000 nollassa, mutta vuonna 2002 se nousi jyrkästi ja oli 1 816 tonnia. Sen jälkeen se laski taas nollaan todennäköisesti edellä mainitun kiertämisen vastaisen ja vuoden 2003 kuluessa toteutetun tutkimuksen vireillepanon seurauksena. Tuonti Moldovasta tapahtui erittäin alhaiseen hintaan vuonna 2001 (899 euroa tonnilta) ja 2002 (843 euroa tonnilta). |
| --- | --- |

(109)

Tuonti Moldovasta oli ennen vuotta 2000 nollassa, mutta vuonna 2002 se nousi jyrkästi ja oli 1 816 tonnia. Sen jälkeen se laski taas nollaan todennäköisesti edellä mainitun kiertämisen vastaisen ja vuoden 2003 kuluessa toteutetun tutkimuksen vireillepanon seurauksena. Tuonti Moldovasta tapahtui erittäin alhaiseen hintaan vuonna 2001 (899 euroa tonnilta) ja 2002 (843 euroa tonnilta).

| (110) | Alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson aikana Marokon tuonnin markkinaosuus oli 0 prosenttia. Tuonti Marokosta lisääntyi jyrkästi vuodesta 2001 (231 tonnia) vuoteen 2003 (2 411 tonnia). Tutkimusajanjaksolla se laski 1 904 tonniin. Edellä mainittu kiertämisen vastainen tutkimus osoitti, että vain pieni määrä Marokon tuonnista vuonna 2003 (noin 100 tonnia) oli peräisin aidolta marokkolaiselta tuottajalta. Tuonti Marokosta tapahtui erittäin alhaisin hinnoin (noin 1 000 euroa tonnia kohti) vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. |
| --- | --- |

(110)

Alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson aikana Marokon tuonnin markkinaosuus oli 0 prosenttia. Tuonti Marokosta lisääntyi jyrkästi vuodesta 2001 (231 tonnia) vuoteen 2003 (2 411 tonnia). Tutkimusajanjaksolla se laski 1 904 tonniin. Edellä mainittu kiertämisen vastainen tutkimus osoitti, että vain pieni määrä Marokon tuonnista vuonna 2003 (noin 100 tonnia) oli peräisin aidolta marokkolaiselta tuottajalta. Tuonti Marokosta tapahtui erittäin alhaisin hinnoin (noin 1 000 euroa tonnia kohti) vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

5.4   Tuonti muista maista

5.4.1   Korean tasavalta (Etelä-Korea)

| (111) | Komissio aloitti yhteisön tuotannonalan tekemän valituksen perusteella 20 päivänä marraskuuta 2004 polkumyynnin vastaisen menettelyn saman tuotteen Korean tasavallasta peräisin olevan tuonnin suhteen. Valitus sisälsi riittävän alustavan näytön siitä, että kyseinen tuonti tapahtui polkumyynnillä ja siten aiheutti merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(111)

Komissio aloitti yhteisön tuotannonalan tekemän valituksen perusteella 20 päivänä marraskuuta 2004 polkumyynnin vastaisen menettelyn saman tuotteen Korean tasavallasta peräisin olevan tuonnin suhteen. Valitus sisälsi riittävän alustavan näytön siitä, että kyseinen tuonti tapahtui polkumyynnillä ja siten aiheutti merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.

| (112) | Korean kansantasavallasta peräisin oleva tuonti on kehittynyt seuraavasti: | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korean tasavallasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia) | 13 582 | 16 403 | 22 400 | 25 835 |
| Korean tasavallasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus | 7,0 % | 8,7 % | 12,7 % | 14,5 % |
| Korean tasavallasta peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 1 366 | 1 256 | 1 187 | 1 123 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 92 | 87 | 82 |

(112)

Korean kansantasavallasta peräisin oleva tuonti on kehittynyt seuraavasti:

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Korean tasavallasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)

13 582

16 403

22 400

25 835

Korean tasavallasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus

7,0 %

8,7 %

12,7 %

14,5 %

Korean tasavallasta peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

1 366

1 256

1 187

1 123

Indeksi (2001 = 100)

100

92

87

82

| (113) | Korean kansantasavallasta peräisin oleva tuonti lisääntyi 13 582 tonnista (vuonna 2001), mikä vastasi 7 prosentin markkinaosuutta, 25 835 tonniin tutkimusajanjaksolla, mikä vastasi 14,5 prosentin markkinaosuutta. Korean tasavallasta peräisin olevan tuonnin keskihinnat laskivat 18 prosenttia vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana eli 1 366 eurosta tonnilta 1 123 euroon tonnilta. Koska Korean tasavallan kohdalla ei polkumyynnistä ollut näyttöä, menettely lopetettiin (katso johdanto-osan 4 kappale). |
| --- | --- |

(113)

Korean kansantasavallasta peräisin oleva tuonti lisääntyi 13 582 tonnista (vuonna 2001), mikä vastasi 7 prosentin markkinaosuutta, 25 835 tonniin tutkimusajanjaksolla, mikä vastasi 14,5 prosentin markkinaosuutta. Korean tasavallasta peräisin olevan tuonnin keskihinnat laskivat 18 prosenttia vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana eli 1 366 eurosta tonnilta 1 123 euroon tonnilta. Koska Korean tasavallan kohdalla ei polkumyynnistä ollut näyttöä, menettely lopetettiin (katso johdanto-osan 4 kappale).

5.4.2   Meksiko

| (114) | Kuten johdanto-osan 7 kappaleessa todettiin, Meksikosta peräisin olevassa tuonnissa alkuperäisellä lopullisella asetuksella käyttöön otettujen toimenpiteiden voimassaolo päättyi 18 päivänä elokuuta 2004. Meksikosta peräisin olevan tuonnin määrä oli vuodesta 2001 tutkimusajanjakson loppuun asti hyvin vähäistä. Vuonna 2001 sitä ei ollut ja tutkimusajanjaksolla sen vuositaso oli noin 700 tonnin (vuonna 2002) ja 400 tonnin (vuonna 2003) tasoa, mikä vastasi 0,4 prosentin (vuonna 2002) ja 0,2 prosentin (vuonna 2003) markkinaosuutta. |
| --- | --- |

(114)

Kuten johdanto-osan 7 kappaleessa todettiin, Meksikosta peräisin olevassa tuonnissa alkuperäisellä lopullisella asetuksella käyttöön otettujen toimenpiteiden voimassaolo päättyi 18 päivänä elokuuta 2004. Meksikosta peräisin olevan tuonnin määrä oli vuodesta 2001 tutkimusajanjakson loppuun asti hyvin vähäistä. Vuonna 2001 sitä ei ollut ja tutkimusajanjaksolla sen vuositaso oli noin 700 tonnin (vuonna 2002) ja 400 tonnin (vuonna 2003) tasoa, mikä vastasi 0,4 prosentin (vuonna 2002) ja 0,2 prosentin (vuonna 2003) markkinaosuutta.

| (115) | Meksikosta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat noin 2 400 euroa tonnilta vuosina 2002 ja 2003. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Meksikosta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia) | 0 | 669 | 433 | 0 |
| Meksikosta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus | 0,0 % | 0,4 % | 0,2 % | 0,0 % |
| Meksikosta peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | ei sovelleta | 2 358 | 2 434 | ei sovelleta |
| Indeksi (2001 = 100) | ei sovelleta | 100 | 103 | ei sovelleta |

(115)

Meksikosta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat noin 2 400 euroa tonnilta vuosina 2002 ja 2003.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Meksikosta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)

0

669

433

0

Meksikosta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus

0,0 %

0,4 %

0,2 %

0,0 %

Meksikosta peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

ei sovelleta

2 358

2 434

ei sovelleta

Indeksi (2001 = 100)

ei sovelleta

100

103

ei sovelleta

5.4.3   Muut maat, joita polkumyynnin vastaiset toimenpiteet koskevat

| (116) | Asetuksella (EY) N:o 1601/2001 (11) neuvosto otti käyttöön polkumyynnin vastaiset toimenpiteet samojen tuotteiden tuonnissa muun muassa Venäjältä, Thaimaasta ja Turkista. |
| --- | --- |

(116)

Asetuksella (EY) N:o 1601/2001 (11) neuvosto otti käyttöön polkumyynnin vastaiset toimenpiteet samojen tuotteiden tuonnissa muun muassa Venäjältä, Thaimaasta ja Turkista.

| (117) | Venäjältä peräisin olevaan tuontiin sovellettava tulli vaihteli 36,1 prosentista 50,7 prosenttiin lukuun ottamatta yhdeltä venäläiseltä viejältä, jonka hintasitoumus hyväksyttiin, peräisin olevaa tuontia. Venäjältä peräisin oleva tuonti vähentyi 3 630 tonnista (vuonna 2001), mikä vastasi 1,9 prosentin markkinaosuutta, 2 101 tonniin tutkimusajanjaksolla, mikä vastasi 1,2 prosentin markkinaosuutta. Venäjältä peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat pysyivät suhteellisen vakaina, noin 1 000 euroa tonnilta, vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venäjältä peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia) | 3 630 | 2 557 | 2 198 | 2 101 |
| Venäjältä peräisin olevan tuonnin markkinaosuus | 1,9 % | 1,4 % | 1,2 % | 1,2 % |
| Venäjältä peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 1 038 | 997 | 980 | 1 046 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 96 | 94 | 101 |

(117)

Venäjältä peräisin olevaan tuontiin sovellettava tulli vaihteli 36,1 prosentista 50,7 prosenttiin lukuun ottamatta yhdeltä venäläiseltä viejältä, jonka hintasitoumus hyväksyttiin, peräisin olevaa tuontia. Venäjältä peräisin oleva tuonti vähentyi 3 630 tonnista (vuonna 2001), mikä vastasi 1,9 prosentin markkinaosuutta, 2 101 tonniin tutkimusajanjaksolla, mikä vastasi 1,2 prosentin markkinaosuutta. Venäjältä peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat pysyivät suhteellisen vakaina, noin 1 000 euroa tonnilta, vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Venäjältä peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)

3 630

2 557

2 198

2 101

Venäjältä peräisin olevan tuonnin markkinaosuus

1,9 %

1,4 %

1,2 %

1,2 %

Venäjältä peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

1 038

997

980

1 046

Indeksi (2001 = 100)

100

96

94

101

| (118) | Thaimaasta peräisin olevaan tuontiin sovellettava tulli vaihteli 24,8 prosentista 42,8 prosenttiin lukuun ottamatta yhdeltä viejältä, jonka hintasitoumus hyväksyttiin, peräisin olevaa tuontia. Thaimaasta peräisin oleva tuonti lisääntyi 1 039 tonnista (vuonna 2001), mikä vastasi 0,5 prosentin markkinaosuutta, 277 tonniin tutkimusajanjaksolla, mikä vastasi 0,2 prosentin markkinaosuutta. Thaimaasta peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat kasvoivat noin 1 335 eurosta tonnilta (vuonna 2001) 1 722 euroon tonnilta tutkimusajanjaksolla. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Thaimaasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia) | 1 039 | 1 002 | 368 | 277 |
| Thaimaasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus | 0,5 % | 0,5 % | 0,2 % | 0,2 % |
| Thaimaasta peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 1 335 | 1 433 | 1 593 | 1 722 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 107 | 119 | 129 |

(118)

Thaimaasta peräisin olevaan tuontiin sovellettava tulli vaihteli 24,8 prosentista 42,8 prosenttiin lukuun ottamatta yhdeltä viejältä, jonka hintasitoumus hyväksyttiin, peräisin olevaa tuontia. Thaimaasta peräisin oleva tuonti lisääntyi 1 039 tonnista (vuonna 2001), mikä vastasi 0,5 prosentin markkinaosuutta, 277 tonniin tutkimusajanjaksolla, mikä vastasi 0,2 prosentin markkinaosuutta. Thaimaasta peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat kasvoivat noin 1 335 eurosta tonnilta (vuonna 2001) 1 722 euroon tonnilta tutkimusajanjaksolla.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Thaimaasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)

1 039

1 002

368

277

Thaimaasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus

0,5 %

0,5 %

0,2 %

0,2 %

Thaimaasta peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

1 335

1 433

1 593

1 722

Indeksi (2001 = 100)

100

107

119

129

| (119) | Turkista peräisin olevaan tuontiin tarkastelujaksolla sovellettava tulli vaihteli 17,8 prosentista 31 prosenttiin lukuun ottamatta tuontia, joka oli peräisin kahdelta turkkilaiselta viejältä, joiden hintasitoumukset hyväksyttiin vuonna 2001 ja sen jälkeen peruttiin vuonna 2003. Turkista peräisin oleva tuonti laski 4 354 tonnista (vuonna 2001), mikä vastaa 2,2 prosentin markkinaosuutta, 1 457 tonniin tutkimusajanjaksolla, mikä vastaa 0,8 prosentin markkinaosuutta. Turkista peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat 1 448 eurosta tonnilta (vuonna 2001) 1 302 euroon tonnilta tutkimusajanjaksolla. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turkista peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia) | 4 354 | 4 448 | 2 248 | 1 457 |
| Turkista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus | 2,2 % | 2,4 % | 1,3 % | 0,8 % |
| Turkista peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 1 448 | 1 414 | 1 376 | 1 302 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 98 | 95 | 90 |

(119)

Turkista peräisin olevaan tuontiin tarkastelujaksolla sovellettava tulli vaihteli 17,8 prosentista 31 prosenttiin lukuun ottamatta tuontia, joka oli peräisin kahdelta turkkilaiselta viejältä, joiden hintasitoumukset hyväksyttiin vuonna 2001 ja sen jälkeen peruttiin vuonna 2003. Turkista peräisin oleva tuonti laski 4 354 tonnista (vuonna 2001), mikä vastaa 2,2 prosentin markkinaosuutta, 1 457 tonniin tutkimusajanjaksolla, mikä vastaa 0,8 prosentin markkinaosuutta. Turkista peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat 1 448 eurosta tonnilta (vuonna 2001) 1 302 euroon tonnilta tutkimusajanjaksolla.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Turkista peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)

4 354

4 448

2 248

1 457

Turkista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus

2,2 %

2,4 %

1,3 %

0,8 %

Turkista peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

1 448

1 414

1 376

1 302

Indeksi (2001 = 100)

100

98

95

90

5.4.4   Muut kolmannet maat, joita ei ole edellä mainittu

| (120) | Muista kolmansista maista, joita ei ole edellä mainittu, peräisin oleva tuonti vähentyi 23 000 tonnista (vuonna 2001), mikä vastasi 12 prosentin markkinaosuutta, 19 000 tonniin tutkimusajanjaksolla, mikä vastasi 10,5 prosentin markkinaosuutta. Muista kolmansista maista, joita ei ole edellä mainittu, peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat kasvoivat noin 1 500 eurosta tonnilta (vuonna 2001) noin 1 900 euroon tonnilta (vuonna 2003) ennen kuin laskivat taas noin 1 500 euroon tonnilta tutkimusajanjaksolla. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muista kuin edellä mainituista maista peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia) | 23 321 | 14 924 | 17 227 | 18 741 |
| Muista kuin edellä mainituista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus | 12,0 % | 7,9 % | 9,8 % | 10,5 % |
| Muista kuin edellä mainituista maista peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 1 472 | 1 749 | 1 895 | 1 497 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 119 | 129 | 102 |

(120)

Muista kolmansista maista, joita ei ole edellä mainittu, peräisin oleva tuonti vähentyi 23 000 tonnista (vuonna 2001), mikä vastasi 12 prosentin markkinaosuutta, 19 000 tonniin tutkimusajanjaksolla, mikä vastasi 10,5 prosentin markkinaosuutta. Muista kolmansista maista, joita ei ole edellä mainittu, peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat kasvoivat noin 1 500 eurosta tonnilta (vuonna 2001) noin 1 900 euroon tonnilta (vuonna 2003) ennen kuin laskivat taas noin 1 500 euroon tonnilta tutkimusajanjaksolla.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Muista kuin edellä mainituista maista peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)

23 321

14 924

17 227

18 741

Muista kuin edellä mainituista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus

12,0 %

7,9 %

9,8 %

10,5 %

Muista kuin edellä mainituista maista peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

1 472

1 749

1 895

1 497

Indeksi (2001 = 100)

100

119

129

102

6.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN TALOUDELLINEN TILANNE

| (121) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(121)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

6.1   Alustavat huomiot

| (122) | Ottaen huomioon se, että yhteisön tuotannonalan tapauksessa käytettiin otantamenetelmää, vahinko on arvioitu sekä koko yhteisön tuotannonalan osalta hankittujen tietojen että otokseen valittujen yhteisön tuottajien osalta. |
| --- | --- |

(122)

Ottaen huomioon se, että yhteisön tuotannonalan tapauksessa käytettiin otantamenetelmää, vahinko on arvioitu sekä koko yhteisön tuotannonalan osalta hankittujen tietojen että otokseen valittujen yhteisön tuottajien osalta.

| (123) | Kun sovelletaan otantamenetelmää, analysoidaan vakiintuneen käytännön mukaisesti tiettyjä vahingon osoittimia (tuotanto, kapasiteetti, tuottavuus, varastot, myynti, markkinaosuus, kasvu ja työllisyys) koko yhteisön tuotannonalan osalta kun taas yksittäisten yritysten toimintaan liittyviä vahingon osoittimia (esimerkiksi hinnat, tuotantokustannukset, tuottavuus, palkat, investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta, pääoman saanti) tarkastellaan otantaan valittujen yhteisön tuottajien tasolla kerätyn tiedon perusteella. |
| --- | --- |

(123)

Kun sovelletaan otantamenetelmää, analysoidaan vakiintuneen käytännön mukaisesti tiettyjä vahingon osoittimia (tuotanto, kapasiteetti, tuottavuus, varastot, myynti, markkinaosuus, kasvu ja työllisyys) koko yhteisön tuotannonalan osalta kun taas yksittäisten yritysten toimintaan liittyviä vahingon osoittimia (esimerkiksi hinnat, tuotantokustannukset, tuottavuus, palkat, investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta, pääoman saanti) tarkastellaan otantaan valittujen yhteisön tuottajien tasolla kerätyn tiedon perusteella.

6.2   Yhteisön koko tuotannonalaa koskevat tiedot

a)   Tuotanto

| (124) | Yhteisön tuotannonalan tuotanto laski 10 prosenttia vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana eli noin 125 000 tonnista (vuonna 2001) noin 112 000 tonniin tutkimusajanjaksolla. Tarkemmassa erittelyssä havaitaan, että tuotanto kasvoi 2 prosenttia vuonna 2002 ja laski sen jälkeen 5 prosenttiyksikköä vuonna 2003 ja edelleen 7 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksolla. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön tuotannonalan tuotanto (tonnia) | 124 549 | 127 118 | 121 065 | 111 765 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 102 | 97 | 90 |

(124)

Yhteisön tuotannonalan tuotanto laski 10 prosenttia vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana eli noin 125 000 tonnista (vuonna 2001) noin 112 000 tonniin tutkimusajanjaksolla. Tarkemmassa erittelyssä havaitaan, että tuotanto kasvoi 2 prosenttia vuonna 2002 ja laski sen jälkeen 5 prosenttiyksikköä vuonna 2003 ja edelleen 7 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksolla.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Yhteisön tuotannonalan tuotanto (tonnia)

124 549

127 118

121 065

111 765

Indeksi (2001 = 100)

100

102

97

90

b)   Kapasiteetti ja sen käyttöaste

| (125) | Tuotantokapasiteetti lisääntyi hiukan (2 prosenttia) vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tuotannon vähentyessä kapasiteetti lisääntyi, joten kapasiteetin käyttöaste laski 67 prosentista (vuonna 2001) 59 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti (tonnia) | 184 690 | 185 360 | 188 430 | 189 150 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 100 | 102 | 102 |
| Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste | 67 % | 69 % | 64 % | 59 % |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 102 | 95 | 88 |

(125)

Tuotantokapasiteetti lisääntyi hiukan (2 prosenttia) vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tuotannon vähentyessä kapasiteetti lisääntyi, joten kapasiteetin käyttöaste laski 67 prosentista (vuonna 2001) 59 prosenttiin tutkimusajanjaksolla.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti (tonnia)

184 690

185 360

188 430

189 150

Indeksi (2001 = 100)

100

100

102

102

Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste

67 %

69 %

64 %

59 %

Indeksi (2001 = 100)

100

102

95

88

c)   Varastot

| (126) | Yhteisön tuotannonalan loppuvarastot pienenivät asteittain koko kyseisen jakson ajan. Tutkimusajanjaksolla varastot olivat 14 prosenttia pienemmät kuin vuonna 2001. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön tuotannonalan loppuvarastot (tonnia) | 31 459 | 30 222 | 29 336 | 26 911 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 96 | 93 | 86 |

(126)

Yhteisön tuotannonalan loppuvarastot pienenivät asteittain koko kyseisen jakson ajan. Tutkimusajanjaksolla varastot olivat 14 prosenttia pienemmät kuin vuonna 2001.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Yhteisön tuotannonalan loppuvarastot (tonnia)

31 459

30 222

29 336

26 911

Indeksi (2001 = 100)

100

96

93

86

d)   Myynnin määrä

| (127) | Yhteisön tuotannonalan myynti yhteisön markkinoilla väheni vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä 10 prosenttia. Tämä kehityssuunta on yhteneväinen yhteisön markkinoiden kehityksen kanssa: yhteisön markkinat pienenivät 9 prosenttia vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön tuotannonalan myynnin määrä etuyhteydettömille asiakkaille EY:ssä (tonnia) | 80 019 | 79 089 | 73 636 | 72 072 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 99 | 92 | 90 |

(127)

Yhteisön tuotannonalan myynti yhteisön markkinoilla väheni vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä 10 prosenttia. Tämä kehityssuunta on yhteneväinen yhteisön markkinoiden kehityksen kanssa: yhteisön markkinat pienenivät 9 prosenttia vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Yhteisön tuotannonalan myynnin määrä etuyhteydettömille asiakkaille EY:ssä (tonnia)

80 019

79 089

73 636

72 072

Indeksi (2001 = 100)

100

99

92

90

e)   Markkinaosuus

| (128) | Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni yhden prosenttiyksikön vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tarkemmin eriteltynä voidaan havaita, että se kasvoi 0,5 prosenttiyksikköä vuonna 2002, laski 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2003 ja lopulta laski 1,2 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksolla. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus | 42,8 % | 43,3 % | 43,0 % | 41,8 % |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 101 | 101 | 98 |
| Neljän asianomaisen maan markkinaosuus | 4,1 % | 4,9 % | 4,1 % | 4,4 % |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 119 | 99 | 107 |

(128)

Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni yhden prosenttiyksikön vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tarkemmin eriteltynä voidaan havaita, että se kasvoi 0,5 prosenttiyksikköä vuonna 2002, laski 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2003 ja lopulta laski 1,2 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksolla.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus

42,8 %

43,3 %

43,0 %

41,8 %

Indeksi (2001 = 100)

100

101

101

98

Neljän asianomaisen maan markkinaosuus

4,1 %

4,9 %

4,1 %

4,4 %

Indeksi (2001 = 100)

100

119

99

107

f)   Kasvu

| (129) | Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin yhteisön kulutus laski 9 prosenttia, yhteisön tuotannonalan myynnin määrä väheni 10 prosenttia. Yhteisön tuotannonala menetti näin ollen markkinaosuuttaan, kun taas kyseinen tuonti kasvatti markkinaosuuttaan 0,3 prosenttiyksiköllä samana ajanjaksona. |
| --- | --- |

(129)

Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin yhteisön kulutus laski 9 prosenttia, yhteisön tuotannonalan myynnin määrä väheni 10 prosenttia. Yhteisön tuotannonala menetti näin ollen markkinaosuuttaan, kun taas kyseinen tuonti kasvatti markkinaosuuttaan 0,3 prosenttiyksiköllä samana ajanjaksona.

g)   Työllisyys

| (130) | Yhteisön tuotannonalan työllisyyden taso laski 4 prosenttia vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimus-ajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön tuotannonalan työllisyys tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyen | 2 049 | 2 028 | 1 975 | 1 975 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 99 | 96 | 96 |

(130)

Yhteisön tuotannonalan työllisyyden taso laski 4 prosenttia vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

2001

2002

2003

Tutkimus-ajanjakso

Yhteisön tuotannonalan työllisyys tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyen

2 049

2 028

1 975

1 975

Indeksi (2001 = 100)

100

99

96

96

h)   Tuottavuus

| (131) | Yhteisön tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa pysyi melko vakaana vuodesta 2001 vuoteen 2003. Tutkimusajanjaksolla tuotannon määrä laski mutta työllisyys säilyi samana ja tuottavuus laski 8 prosenttia. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön tuotannonalan tuottavuus (tonnia/työntekijä) | 61 | 63 | 61 | 57 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 103 | 101 | 93 |

(131)

Yhteisön tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa pysyi melko vakaana vuodesta 2001 vuoteen 2003. Tutkimusajanjaksolla tuotannon määrä laski mutta työllisyys säilyi samana ja tuottavuus laski 8 prosenttia.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Yhteisön tuotannonalan tuottavuus (tonnia/työntekijä)

61

63

61

57

Indeksi (2001 = 100)

100

103

101

93

i)   Polkumyyntimarginaalin suuruus

| (132) | Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruuden vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä ja hinnat erityisesti avoimilla ja näin ollen hintavaihteluille erittäin alttiilla markkinoilla, jollaiset tarkasteltavana olevan tuotteen markkinat ovat. |
| --- | --- |

(132)

Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruuden vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä ja hinnat erityisesti avoimilla ja näin ollen hintavaihteluille erittäin alttiilla markkinoilla, jollaiset tarkasteltavana olevan tuotteen markkinat ovat.

j)   Aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen

| (133) | Samalla kun edellä ja jäljempänä tarkastellut indikaattorit osoittavat yhteisön tuotannonalan taloudellisen ja rahoituksellisen tilanteen jonkin verran kohentuneen vuonna 1999 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden jälkeen, ne myös osoittavat yhteisön tuotannonalan tilanteen olevan edelleen herkkä ja haavoittuva. |
| --- | --- |

(133)

Samalla kun edellä ja jäljempänä tarkastellut indikaattorit osoittavat yhteisön tuotannonalan taloudellisen ja rahoituksellisen tilanteen jonkin verran kohentuneen vuonna 1999 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden jälkeen, ne myös osoittavat yhteisön tuotannonalan tilanteen olevan edelleen herkkä ja haavoittuva.

6.3   Otokseen kuuluvia yhteisön tuottajia koskevat tiedot

a)   Myyntihinnat ja kotimaan hintoihin vaikuttavat tekijät

| (134) | Yhteisön tuotannonalan yksikkömyyntihinnat olivat suhteellisen vakaat vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä ja kasvoivat vain hyvin vähän kyseisen ajanjakson lopussa. Tämä hintakehitys on suunnilleen samansuuntaista kuin pääraaka-aineen hinnan kehitys; pääraaka-aineen hinta oli myös nouseva kyseisen jakson lopussa. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Otokseen valittujen tuottajien yksikköhinta EY:n markkinoilla (euroa/tonni) | 2 195 | 2 171 | 2 224 | 2 227 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 99 | 101 | 101 |

(134)

Yhteisön tuotannonalan yksikkömyyntihinnat olivat suhteellisen vakaat vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä ja kasvoivat vain hyvin vähän kyseisen ajanjakson lopussa. Tämä hintakehitys on suunnilleen samansuuntaista kuin pääraaka-aineen hinnan kehitys; pääraaka-aineen hinta oli myös nouseva kyseisen jakson lopussa.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Otokseen valittujen tuottajien yksikköhinta EY:n markkinoilla (euroa/tonni)

2 195

2 171

2 224

2 227

Indeksi (2001 = 100)

100

99

101

101

b)   Palkat

| (135) | Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välissä keskipalkka työntekijää kohti nousi 5 prosenttia, mikä on maltillinen nousu verrattuna keskimääräisten nimellisten yksikkötyökustannusten nousuun (6 prosenttia), joka oli havaittavissa samaan aikaan koko yhteisön taloudessa. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Otokseen valittujen tuottajien vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (1 000 euroa) | 36,6 | 37,6 | 38,2 | 38,5 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 103 | 104 | 105 |

(135)

Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välissä keskipalkka työntekijää kohti nousi 5 prosenttia, mikä on maltillinen nousu verrattuna keskimääräisten nimellisten yksikkötyökustannusten nousuun (6 prosenttia), joka oli havaittavissa samaan aikaan koko yhteisön taloudessa.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Otokseen valittujen tuottajien vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (1 000 euroa)

36,6

37,6

38,2

38,5

Indeksi (2001 = 100)

100

103

104

105

c)   Investoinnit

| (136) | Otokseen valittujen viiden tuottajan vuosittaiset investoinnit tarkasteltavana olevaan tuotteeseen säilyivät suhteellisen vakaasti noin 4 miljoonassa eurossa vuotta kohti. Vuonna 2003 nähtävissä oleva suuri kasvu selittyy suurelta osin yhden otokseen valitun yrityksen poikkeuksellisella laitteistohankinnalla. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Otokseen valittujen tuottajien nettoinvestoinnit (1 000 euroa) | 4 284 | 3 074 | 8 393 | 4 914 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 72 | 196 | 115 |

(136)

Otokseen valittujen viiden tuottajan vuosittaiset investoinnit tarkasteltavana olevaan tuotteeseen säilyivät suhteellisen vakaasti noin 4 miljoonassa eurossa vuotta kohti. Vuonna 2003 nähtävissä oleva suuri kasvu selittyy suurelta osin yhden otokseen valitun yrityksen poikkeuksellisella laitteistohankinnalla.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Otokseen valittujen tuottajien nettoinvestoinnit (1 000 euroa)

4 284

3 074

8 393

4 914

Indeksi (2001 = 100)

100

72

196

115

d)   Kannattavuus ja sijoitetun pääoman tuotto

| (137) | Vaikka otokseen valittujen tuottajien tuottavuudessa näkyi hitaan kohentumisen merkkejä tarkastelujaksolla, se oli kuitenkin negatiivinen vuoden 2001 (– 4,2 prosenttia) ja tutkimusajanjakson (– 0,3 prosenttia) välisenä aikana. Sijoitetun pääoman tuotto, ilmaistuna voittoprosenttina sijoitetun pääoman nettokirjanpitoarvosta, noudatti suunnilleen edellä kuvattua kannattavuuden kehitystä koko tarkastelujakson ajan. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Otokseen valittujen tuottajien EY:n markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan myynnin kannattavuus (prosentteina nettomyynnistä) | – 4,2 % | – 1,7 % | – 1,5 % | – 0,3 % |
| Otokseen valittujen tuottajien sijoitetun pääoman tuotto (prosenttimääräinen voitto investointien nettokirjanpitoarvosta) | – 13,9 % | – 6,5 % | – 4,5 % | – 1,0 % |

(137)

Vaikka otokseen valittujen tuottajien tuottavuudessa näkyi hitaan kohentumisen merkkejä tarkastelujaksolla, se oli kuitenkin negatiivinen vuoden 2001 (– 4,2 prosenttia) ja tutkimusajanjakson (– 0,3 prosenttia) välisenä aikana. Sijoitetun pääoman tuotto, ilmaistuna voittoprosenttina sijoitetun pääoman nettokirjanpitoarvosta, noudatti suunnilleen edellä kuvattua kannattavuuden kehitystä koko tarkastelujakson ajan.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Otokseen valittujen tuottajien EY:n markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan myynnin kannattavuus (prosentteina nettomyynnistä)

– 4,2 %

– 1,7 %

– 1,5 %

– 0,3 %

Otokseen valittujen tuottajien sijoitetun pääoman tuotto (prosenttimääräinen voitto investointien nettokirjanpitoarvosta)

– 13,9 %

– 6,5 %

– 4,5 %

– 1,0 %

e)   Kassavirta ja pääoman saanti

| (138) | Kassavirtatilanne parani vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, koska erät, joihin ei liity maksutapahtumaa, kuten poistot ja inventoidun omaisuuden liikkeet, selkeästi ylittivät edellä mainitut pienet tappiot. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Otokseen valittujen tuottajien kassavirta (1 000 euroa) | – 6 322 | 10 670 | 2 124 | 4 485 |

(138)

Kassavirtatilanne parani vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, koska erät, joihin ei liity maksutapahtumaa, kuten poistot ja inventoidun omaisuuden liikkeet, selkeästi ylittivät edellä mainitut pienet tappiot.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Otokseen valittujen tuottajien kassavirta (1 000 euroa)

– 6 322

10 670

2 124

4 485

| (139) | Tutkimuksesta kävi ilmi, että useiden otokseen valittujen yhteisön tuottajien vaikea rahoitustilanne on vaikuttanut kielteisesti niiden pääoman saantiin. Vaikka monet näistä yrityksistä kuuluvat suuriin teräsyhtiöihin, niiden pääomatarpeita ei aina tyydytetä toivotussa määrin, koska yhtymän sisällä varat ohjataan yleensä kannattavimpiin yksiköihin. |
| --- | --- |

(139)

Tutkimuksesta kävi ilmi, että useiden otokseen valittujen yhteisön tuottajien vaikea rahoitustilanne on vaikuttanut kielteisesti niiden pääoman saantiin. Vaikka monet näistä yrityksistä kuuluvat suuriin teräsyhtiöihin, niiden pääomatarpeita ei aina tyydytetä toivotussa määrin, koska yhtymän sisällä varat ohjataan yleensä kannattavimpiin yksiköihin.

6.4   Päätelmä

| (140) | Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana seuraavat indikaattorit kehittyivät myönteisesti: yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti kasvoi ja loppuvarastot pienenivät. Yhteisön tuotannonalan yksikkömyyntihinnat säilyivät samoina vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä, tuottavuus kohentui melkein tappiottomaksi tutkimusajanjaksolla ja sijoitetun pääoman tuoton ja kassavirran osalta tilanne myös parani. Palkat kehittyivät maltillisesti ja yhteisön tuotannonala teki edelleen investointeja vakaaseen tahtiin. |
| --- | --- |

(140)

Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana seuraavat indikaattorit kehittyivät myönteisesti: yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti kasvoi ja loppuvarastot pienenivät. Yhteisön tuotannonalan yksikkömyyntihinnat säilyivät samoina vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä, tuottavuus kohentui melkein tappiottomaksi tutkimusajanjaksolla ja sijoitetun pääoman tuoton ja kassavirran osalta tilanne myös parani. Palkat kehittyivät maltillisesti ja yhteisön tuotannonala teki edelleen investointeja vakaaseen tahtiin.

| (141) | Toisaalta seuraavat indikaattorit kehittyivät epäsuotuisasti: tuotanto ja kapasiteetin käyttöaste pienenivät, myynnin määrä laski (markkinoiden kehityksen kanssa rinnakkainen kehitys) sekä työllisyys ja tuottavuus laskivat. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni hiukan, vaikka menetys olikin selvästi lievempi kuin polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöön ottamista edeltäneellä ajanjaksolla, jolloin markkinaosuus laski 9 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(141)

Toisaalta seuraavat indikaattorit kehittyivät epäsuotuisasti: tuotanto ja kapasiteetin käyttöaste pienenivät, myynnin määrä laski (markkinoiden kehityksen kanssa rinnakkainen kehitys) sekä työllisyys ja tuottavuus laskivat. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni hiukan, vaikka menetys olikin selvästi lievempi kuin polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöön ottamista edeltäneellä ajanjaksolla, jolloin markkinaosuus laski 9 prosenttiyksikköä.

| (142) | Kaiken kaikkiaan yhteisön tuotannonalan tilanteessa on nähtävissä erilaisia kehityssuuntia: jotkin indikaattorit osoittavat myönteistä kehitystä ja toiset kielteistä. Jos edellä esitettyjä suuntauksia verrataan niihin suuntauksiin, jotka esitetään asetuksissa, joilla väliaikaiset ja lopulliset toimenpiteet otetaan käyttöön, on selvää, että Intiasta, Kiinasta, Ukrainasta ja Etelä-Afrikasta peräisin olevan tuonnin suhteen vuonna 1999 käyttöön otetuilla polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä oli myönteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Mikäli toimenpiteitä ei olisi kierretty Moldovasta ja Marokosta peräisin olevalla tuonnilla, voisi tilanne olla vielä myönteisempi. Lisäksi sen jälkeen, kun polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön Venäjältä, Thaimaasta ja Turkista peräisin olevassa tuonnissa, kyseisten maiden markkinaosuus pieneni (katso johdanto-osan 116–119 kappale), mikä on varmasti helpottanut yhteisön tuotannonalan hintoihin kohdistuvaa painetta. On kuitenkin korostettava sitä, että jopa myönteistä kehitystä osoittavat indikaattorit, kuten erityisesti tuottavuus ja sijoitetun pääoman tuotto, ovat vielä kaukana tasosta, jota yhteisön tuotannonalalta voisi odottaa, mikäli se olisi täydellisesti toipunut vahingollisista vaikutuksista. |
| --- | --- |

(142)

Kaiken kaikkiaan yhteisön tuotannonalan tilanteessa on nähtävissä erilaisia kehityssuuntia: jotkin indikaattorit osoittavat myönteistä kehitystä ja toiset kielteistä. Jos edellä esitettyjä suuntauksia verrataan niihin suuntauksiin, jotka esitetään asetuksissa, joilla väliaikaiset ja lopulliset toimenpiteet otetaan käyttöön, on selvää, että Intiasta, Kiinasta, Ukrainasta ja Etelä-Afrikasta peräisin olevan tuonnin suhteen vuonna 1999 käyttöön otetuilla polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä oli myönteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Mikäli toimenpiteitä ei olisi kierretty Moldovasta ja Marokosta peräisin olevalla tuonnilla, voisi tilanne olla vielä myönteisempi. Lisäksi sen jälkeen, kun polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön Venäjältä, Thaimaasta ja Turkista peräisin olevassa tuonnissa, kyseisten maiden markkinaosuus pieneni (katso johdanto-osan 116–119 kappale), mikä on varmasti helpottanut yhteisön tuotannonalan hintoihin kohdistuvaa painetta. On kuitenkin korostettava sitä, että jopa myönteistä kehitystä osoittavat indikaattorit, kuten erityisesti tuottavuus ja sijoitetun pääoman tuotto, ovat vielä kaukana tasosta, jota yhteisön tuotannonalalta voisi odottaa, mikäli se olisi täydellisesti toipunut vahingollisista vaikutuksista.

| (143) | Näin ollen päätellään, että yhteisön tuotannonalan tilanne on parantunut verrattuna ajanjaksoon ennen toimenpiteiden käyttöönottoa mutta on edelleen kuitenkin herkkä. |
| --- | --- |

(143)

Näin ollen päätellään, että yhteisön tuotannonalan tilanne on parantunut verrattuna ajanjaksoon ennen toimenpiteiden käyttöönottoa mutta on edelleen kuitenkin herkkä.

7.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (144) | Kuten johdanto-osan 91 kappaleessa pääteltiin, asianomaisten maiden tuottajilla on mahdollisuuksia lisätä ja/tai suunnata vientimääriään yhteisön markkinoille. Tutkimus osoitti vertailukelpoisten tuotelajien perusteella, että yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta huomattavasti alempaan hintaan kuin yhteisön tuotannonala (kiinalaiset tuottajat 58–68 prosenttia ja intialaiset 47–55 prosenttia). Ukrainan ja Etelä-Afrikan osalta on todettava, että koska yhteistyötä ei ollut ja eri tuotelajeja on paljon, minkä vuoksi tuontihinnat vaihtelevat paljon, tuotelajien välisiä hintavertailuja ei voitu tehdä. Tiedossa olevat tosiasiat kuitenkin osoittavat, että sekä keskimääräinen tuontihinta Ukrainasta että keskimääräinen tuontihinta Etelä-Afrikasta (molemmat ilman polkumyyntitullia) on huomattavasti alhaisempi kuin yhteisön tuotannonalan kotimarkkinahinta, eli Ukrainan kohdalla 65 prosenttia ja Etelä-Afrikan kohdalla 25 prosenttia alhaisempi. Asianomaiset maat mitä todennäköisimmin jatkossakin soveltaisivat alhaisia hintoja, ja samalla ne saisivat menettämänsä markkinaosuudet takaisin. Kyseinen hinnoittelu yhdessä sen seikan kanssa, että asianomaisten maiden tuottajilla on kapasiteettia toimittaa merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisön markkinoille, mitä todennäköisimmin vahvistaisi hintoja laskevaa suuntausta markkinoilla ja vaikuttaisi kielteisesti yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(144)

Kuten johdanto-osan 91 kappaleessa pääteltiin, asianomaisten maiden tuottajilla on mahdollisuuksia lisätä ja/tai suunnata vientimääriään yhteisön markkinoille. Tutkimus osoitti vertailukelpoisten tuotelajien perusteella, että yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta huomattavasti alempaan hintaan kuin yhteisön tuotannonala (kiinalaiset tuottajat 58–68 prosenttia ja intialaiset 47–55 prosenttia). Ukrainan ja Etelä-Afrikan osalta on todettava, että koska yhteistyötä ei ollut ja eri tuotelajeja on paljon, minkä vuoksi tuontihinnat vaihtelevat paljon, tuotelajien välisiä hintavertailuja ei voitu tehdä. Tiedossa olevat tosiasiat kuitenkin osoittavat, että sekä keskimääräinen tuontihinta Ukrainasta että keskimääräinen tuontihinta Etelä-Afrikasta (molemmat ilman polkumyyntitullia) on huomattavasti alhaisempi kuin yhteisön tuotannonalan kotimarkkinahinta, eli Ukrainan kohdalla 65 prosenttia ja Etelä-Afrikan kohdalla 25 prosenttia alhaisempi. Asianomaiset maat mitä todennäköisimmin jatkossakin soveltaisivat alhaisia hintoja, ja samalla ne saisivat menettämänsä markkinaosuudet takaisin. Kyseinen hinnoittelu yhdessä sen seikan kanssa, että asianomaisten maiden tuottajilla on kapasiteettia toimittaa merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisön markkinoille, mitä todennäköisimmin vahvistaisi hintoja laskevaa suuntausta markkinoilla ja vaikuttaisi kielteisesti yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.

| (145) | Kuten edellä on esitetty, vaikka yhteisön tuotannonalan tilanne onkin parantunut verrattuna aikaan ennen nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa, se on edelleen haavoittuva ja herkkä. On todennäköistä, että jos yhteisön tuotannonala joutuisi kohtaamaan polkumyynnillä asianomaisista maista tapahtuvan tuonnin lisääntymisen, sen taloudellinen tilanne heikkenisi, kuten alkuperäisessä tutkimuksessa on todettu. Näin ollen päätellään, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi erittäin todennäköisesti yhteisön tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen. |
| --- | --- |

(145)

Kuten edellä on esitetty, vaikka yhteisön tuotannonalan tilanne onkin parantunut verrattuna aikaan ennen nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa, se on edelleen haavoittuva ja herkkä. On todennäköistä, että jos yhteisön tuotannonala joutuisi kohtaamaan polkumyynnillä asianomaisista maista tapahtuvan tuonnin lisääntymisen, sen taloudellinen tilanne heikkenisi, kuten alkuperäisessä tutkimuksessa on todettu. Näin ollen päätellään, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi erittäin todennäköisesti yhteisön tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.

8.   YHTEISÖN ETU

8.1   Johdanto

| (146) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan yhteisön edun vastaista. Yhteisön etua arvioitaessa otettiin huomioon kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat. |
| --- | --- |

(146)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan yhteisön edun vastaista. Yhteisön etua arvioitaessa otettiin huomioon kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat.

| (147) | Palautettakoon mieleen, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei alkuperäisessä tutkimuksessa pidetty yhteisön edun vastaisena. Koska tämä tutkimus on lisäksi tarkastelu, jossa siis analysoidaan tilannetta, jossa polkumyyntitoimenpiteet ovat jo käytössä, voidaan arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä asianomaisiin osapuoliin mahdollisesti kohtuuttoman kielteinen vaikutus. |
| --- | --- |

(147)

Palautettakoon mieleen, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei alkuperäisessä tutkimuksessa pidetty yhteisön edun vastaisena. Koska tämä tutkimus on lisäksi tarkastelu, jossa siis analysoidaan tilannetta, jossa polkumyyntitoimenpiteet ovat jo käytössä, voidaan arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä asianomaisiin osapuoliin mahdollisesti kohtuuttoman kielteinen vaikutus.

| (148) | Tällä perusteella tarkasteltiin, oliko vahingollisen polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä erityistapauksessa toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole yhteisön edun mukaista. |
| --- | --- |

(148)

Tällä perusteella tarkasteltiin, oliko vahingollisen polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä erityistapauksessa toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole yhteisön edun mukaista.

8.2   Yhteisön tuotannonalan etu

| (149) | Yhteisön tuotannonala on osoittautunut rakenteellisesti elinkelpoiseksi tuotannonalaksi. Tätä vahvistaa myös sen taloudellisessa tilanteessa havaittu myönteinen kehitys sen jälkeen, kun polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 1999. Ennen muuta se, että yhteisön tuotannonala käytännöllisesti katsoen sai markkinaosuutensa pienentymisen loppumaan muutamaa vuotta ennen tutkimusajanjaksoa, on selvä ero tilanteeseen, joka vallitsi ennen toimenpiteiden käyttöönottoa. Yhteisön tuotannonala paransi myös tuottoaan vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. On edelleen muistettava, että toimenpiteitä on havaittu kierretyn tuonnilla Moldovasta ja Marokosta. Mikäli tällaista kehitystä ei olisi tapahtunut, olisi yhteisön tuotannonalan tilanne voinut olla vielä suotuisampi. |
| --- | --- |

(149)

Yhteisön tuotannonala on osoittautunut rakenteellisesti elinkelpoiseksi tuotannonalaksi. Tätä vahvistaa myös sen taloudellisessa tilanteessa havaittu myönteinen kehitys sen jälkeen, kun polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 1999. Ennen muuta se, että yhteisön tuotannonala käytännöllisesti katsoen sai markkinaosuutensa pienentymisen loppumaan muutamaa vuotta ennen tutkimusajanjaksoa, on selvä ero tilanteeseen, joka vallitsi ennen toimenpiteiden käyttöönottoa. Yhteisön tuotannonala paransi myös tuottoaan vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. On edelleen muistettava, että toimenpiteitä on havaittu kierretyn tuonnilla Moldovasta ja Marokosta. Mikäli tällaista kehitystä ei olisi tapahtunut, olisi yhteisön tuotannonalan tilanne voinut olla vielä suotuisampi.

| (150) | Voidaan kohtuudella odottaa, että yhteisön tuotannonala edelleen hyötyy nykyisin voimassa olevista toimenpiteistä ja toipuu lisäämällä markkinaosuuttaan ja parantamalla tuottavuuttaan. Mikäli toimenpiteitä ei pidetä voimassa, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonala alkaa taas kärsiä asianomaisista maista peräisin olevan, polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisääntymisestä ja että sen nykyinen herkkä taloudellinen tilanne huonontuu entisestään. |
| --- | --- |

(150)

Voidaan kohtuudella odottaa, että yhteisön tuotannonala edelleen hyötyy nykyisin voimassa olevista toimenpiteistä ja toipuu lisäämällä markkinaosuuttaan ja parantamalla tuottavuuttaan. Mikäli toimenpiteitä ei pidetä voimassa, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonala alkaa taas kärsiä asianomaisista maista peräisin olevan, polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisääntymisestä ja että sen nykyinen herkkä taloudellinen tilanne huonontuu entisestään.

8.3   Tuojien etu

| (151) | Muistutetaan, että alkuperäisessä tutkimuksessa havaittiin, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei olisi huomattavaa vaikutusta. Kuten edellä osoitettiin, yksikään tuoja ei tässä tutkimuksessa toiminut täydessä yhteistyössä. Näin ollen voidaan tehdä se päätelmä, että toimenpiteiden voimassapito ei vaikuta merkittävän kielteisesti tuojiin tai kauppiaisiin. |
| --- | --- |

(151)

Muistutetaan, että alkuperäisessä tutkimuksessa havaittiin, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei olisi huomattavaa vaikutusta. Kuten edellä osoitettiin, yksikään tuoja ei tässä tutkimuksessa toiminut täydessä yhteistyössä. Näin ollen voidaan tehdä se päätelmä, että toimenpiteiden voimassapito ei vaikuta merkittävän kielteisesti tuojiin tai kauppiaisiin.

8.4   Käyttäjien etu

| (152) | Teräsköysiä ja -kaapeleita käytetään useisiin eri tarkoituksiin, minkä vuoksi meneillään olevalla menettelyllä voi olla vaikutuksia lukuisiin tuotetta käyttäviin tuotannonaloihin. Seuraava luettelo tuotetta käyttävistä tuotannonaloista on vain suuntaa-antava: kalastus, merenkulku, öljy- ja kaasuteollisuus, kaivosteollisuus, metsätalous, ilmaliikenne, tie- ja vesirakennus, rakennustoiminta ja nostolaitteet. Kun tutkittiin toimenpiteiden käyttöönoton mahdollisia vaikutuksia käyttäjiin, alkuperäisessä tutkimuksessa pääteltiin, että ottaen huomioon teräsköysien ja -kaapelien vähäpätöinen hinta sitä käyttäville tuotannonaloille ei hinnannousu todennäköisesti vaikuttaisi niihin. Se, että tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa yksikään käyttäjä ei toimittanut mitään tietoja, jotka olisivat ristiriitaisia edellä esitettyjen päätelmien kanssa vahvistaa, että i) teräsköysien ja -kaapelien osuus niitä käyttävien tuotannonalojen kokonaiskustannuksista on erittäin pieni; ii) nykyisin voimassa olevilla toimenpiteillä ei ollut merkittävää kielteistä vaikutusta kyseisten tuotannonalojen taloudelliseen tilanteeseen; ja iii) toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei olisi kyseisten tuotannonalojen taloudellisen edun vastaista. |
| --- | --- |

(152)

Teräsköysiä ja -kaapeleita käytetään useisiin eri tarkoituksiin, minkä vuoksi meneillään olevalla menettelyllä voi olla vaikutuksia lukuisiin tuotetta käyttäviin tuotannonaloihin. Seuraava luettelo tuotetta käyttävistä tuotannonaloista on vain suuntaa-antava: kalastus, merenkulku, öljy- ja kaasuteollisuus, kaivosteollisuus, metsätalous, ilmaliikenne, tie- ja vesirakennus, rakennustoiminta ja nostolaitteet. Kun tutkittiin toimenpiteiden käyttöönoton mahdollisia vaikutuksia käyttäjiin, alkuperäisessä tutkimuksessa pääteltiin, että ottaen huomioon teräsköysien ja -kaapelien vähäpätöinen hinta sitä käyttäville tuotannonaloille ei hinnannousu todennäköisesti vaikuttaisi niihin. Se, että tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa yksikään käyttäjä ei toimittanut mitään tietoja, jotka olisivat ristiriitaisia edellä esitettyjen päätelmien kanssa vahvistaa, että i) teräsköysien ja -kaapelien osuus niitä käyttävien tuotannonalojen kokonaiskustannuksista on erittäin pieni; ii) nykyisin voimassa olevilla toimenpiteillä ei ollut merkittävää kielteistä vaikutusta kyseisten tuotannonalojen taloudelliseen tilanteeseen; ja iii) toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei olisi kyseisten tuotannonalojen taloudellisen edun vastaista.

8.5   Tavarantoimittajien etu

| (153) | Alkuperäisessä tutkimuksessa pääteltiin, että yhteisön tuotannonalan tavarantoimittajat hyötyisivät toimenpiteiden käyttöönotosta. Koska tämän tarkastelun puitteissa ei ole esitetty vastakkaisia tietoja, katsotaan, että toimenpiteiden voimassaololla olisi edelleen myönteinen vaikutus tavarantoimittajiin. |
| --- | --- |

(153)

Alkuperäisessä tutkimuksessa pääteltiin, että yhteisön tuotannonalan tavarantoimittajat hyötyisivät toimenpiteiden käyttöönotosta. Koska tämän tarkastelun puitteissa ei ole esitetty vastakkaisia tietoja, katsotaan, että toimenpiteiden voimassaololla olisi edelleen myönteinen vaikutus tavarantoimittajiin.

8.6   Yhteisön etua koskevat päätelmät

| (154) | Edellä esitetty huomioon ottaen päätellään, ettei ole pakottavia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden soveltamista. |
| --- | --- |

(154)

Edellä esitetty huomioon ottaen päätellään, ettei ole pakottavia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden soveltamista.

9.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (155) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella suositellaan, että voimassa olevia toimenpiteitä jatkettaisiin. Osapuolille myönnettiin myös määräaika, jonka kuluessa näiden oli esitettävä huomionsa kyseisen ilmoittamisen jälkeen. Huomautuksia, jotka olisivat antaneet aihetta muuttaa edellä mainittuja päätelmiä, ei esitetty. |
| --- | --- |

(155)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella suositellaan, että voimassa olevia toimenpiteitä jatkettaisiin. Osapuolille myönnettiin myös määräaika, jonka kuluessa näiden oli esitettävä huomionsa kyseisen ilmoittamisen jälkeen. Huomautuksia, jotka olisivat antaneet aihetta muuttaa edellä mainittuja päätelmiä, ei esitetty.

| (156) | Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Intiasta, Kiinasta, Ukrainasta ja Etelä-Afrikasta peräisin olevaan teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamista olisi jatkettava. Muistettakoon, että nämä toimenpiteet muodostuvat arvotullista, lukuun ottamatta yhden intialaisen ja yhden eteläafrikkalaisen yrityksen, joiden sitoumukset on hyväksytty, valmistamien ja yhteisöön vietäviksi myymien tarkasteltavana olevien tuotteiden tuontia. |
| --- | --- |

(156)

Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Intiasta, Kiinasta, Ukrainasta ja Etelä-Afrikasta peräisin olevaan teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamista olisi jatkettava. Muistettakoon, että nämä toimenpiteet muodostuvat arvotullista, lukuun ottamatta yhden intialaisen ja yhden eteläafrikkalaisen yrityksen, joiden sitoumukset on hyväksytty, valmistamien ja yhteisöön vietäviksi myymien tarkasteltavana olevien tuotteiden tuontia.

| (157) | Kuten johdanto-osan 3 kappaleessa on esitetty, Ukrainasta ja Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien polkumyyntitullien soveltamisalaa laajennetaan myös Moldovasta ja Marokosta peräisin olevaan teräsköysien ja -kaapeleiden tuontiin riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Moldova tai Marokko. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa sovellettavaa polkumyyntitullia, sellaisena kuin se on johdanto-osan 156 kappaleessa esitetty, olisi edelleen sovellettava myös teräsköysien ja -kaapeleiden tuontiin Moldovasta ja Marokosta riippumatta siitä, onko tuotteiden alkuperämaaksi ilmoitettu Moldova tai Marokko. Marokkolainen vientiä harjoittava tuottaja, joka oli vapautettu asetuksella (EY) N:o 1886/2004 laajennetuista toimenpiteistä, pitäisi vapauttaa myös tällä asetuksella käyttöön otettavista toimenpiteistä, |
| --- | --- |

(157)

Kuten johdanto-osan 3 kappaleessa on esitetty, Ukrainasta ja Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien polkumyyntitullien soveltamisalaa laajennetaan myös Moldovasta ja Marokosta peräisin olevaan teräsköysien ja -kaapeleiden tuontiin riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Moldova tai Marokko. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa sovellettavaa polkumyyntitullia, sellaisena kuin se on johdanto-osan 156 kappaleessa esitetty, olisi edelleen sovellettava myös teräsköysien ja -kaapeleiden tuontiin Moldovasta ja Marokosta riippumatta siitä, onko tuotteiden alkuperämaaksi ilmoitettu Moldova tai Marokko. Marokkolainen vientiä harjoittava tuottaja, joka oli vapautettu asetuksella (EY) N:o 1886/2004 laajennetuista toimenpiteistä, pitäisi vapauttaa myös tällä asetuksella käyttöön otettavista toimenpiteistä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Intiasta, Kiinan kansantasavallasta, Ukrainasta ja Etelä-Afrikasta peräisin olevia, CN-koodeihin ex 7312 10 82 (Taric-koodi 7312108219), ex 7312 10 84 (Taric-koodi 7312108419), ex 7312 10 86 (Taric-koodi 7312108619), ex 7312 10 88 (Taric-koodi 7312108819) ja ex 7312 10 99 (Taric-koodi 7312109919) kuuluvia teräsköysiä ja -kaapeleita, myös lukittuja köysiä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistettuja köysiä ja kaapeleita), joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 3 millimetriä.

2.   Lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien tuotteiden CIF-nettohintaan vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana, on seuraava:

| Maa | Yritys | Tulli
  (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Intia | Usha Martin Limited (aiemmin Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd) 2A, Shakespeare Sarani Calcutta – 700 071, West Bengal, Intia | 23,8 | 8613 |
| Kaikki muut yritykset | 30,8 | 8900 |
| Kiinan kansantasavalta | Kaikki yritykset | 60,4 | — |
| Ukraina | Kaikki yritykset | 51,8 | — |
| Etelä-Afrikka | Kaikki yritykset | 38,6 | 8900 |

Maa

Yritys

Tulli

(%)

Taric-lisäkoodi

Intia

Usha Martin Limited (aiemmin Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd) 2A, Shakespeare Sarani Calcutta – 700 071, West Bengal, Intia

23,8

8613

Kaikki muut yritykset

30,8

8900

Kiinan kansantasavalta

Kaikki yritykset

60,4

—

Ukraina

Kaikki yritykset

51,8

—

Etelä-Afrikka

Kaikki yritykset

38,6

8900

3.   Laajennetaan Ukrainasta peräisin olevalle tuonnille edellä 2 kohdassa määritetyn lopullisen polkumyyntitullin soveltamisala koskemaan samojen teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia Moldovasta riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Moldova (Taric-koodit 7312108211, 7312108411, 7312108611, 7312108811 ja 7312109911).

4.   Laajennetaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevalle tuonnille edellä 2 kohdassa määritetty polkumyyntitulli koskemaan samojen teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia Marokosta riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Marokko (Taric-koodit 7312108212, 7312108412, 7312108612, 7312108812 ja 7312109912) lukuun ottamatta tuotteita, joiden tuottaja on Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Marokko (Taric-lisäkoodi A567).

5.   Sen estämättä, mitä edellä 1 kohdassa säädetään, lopullista polkumyyntitullia ei sovelleta 2 artiklan mukaisesti vapaaseen liikkeeseen luovutettuihin tuontituotteisiin.

6.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

1.   Seuraavia Taric-lisäkoodeja käyttäen vapaaseen liikkeeseen luovutettavat tuontituotteet vapautetaan 1 artiklalla käyttöön otetuista polkumyyntitulleista edellyttäen, että ne tuottaa ja vie suoraan (eli toimittaa ja laskuttaa) jäljempänä mainittu yritys yhteisössä tuojana toimivalle yritykselle, ja edellyttäen, että kyseinen tuonti on 2 kohdan mukaista.

| Maa | Yritys | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Intia | Usha Martin Limited (aiemmin Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd) |
| 2A, Shakespeare Sarani Calcutta – 700 071, West Bengal, Intia |

Maa

Yritys

Taric-lisäkoodi

Intia

Usha Martin Limited (aiemmin Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd)

2A, Shakespeare Sarani Calcutta – 700 071, West Bengal, Intia

A024

Etelä-Afrikka

| Haggie |
| --- |
| Lower Germiston Road |
| Jupiter |
| PO Box 40072 |
| Cleveland |
| Etelä-Afrikka |

Haggie

Lower Germiston Road

Jupiter

PO Box 40072

Cleveland

Etelä-Afrikka

A023

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu tuonti vapautetaan polkumyyntitullista edellyttäen, että

| a) | jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen yhteydessä pätevä sitoumuslasku, jossa on oltava ainakin liitteessä luetellut kohdat; ja |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen yhteydessä pätevä sitoumuslasku, jossa on oltava ainakin liitteessä luetellut kohdat; ja

| b) | tullille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa esitettyä kuvausta. |
| --- | --- |

b)

tullille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa esitettyä kuvausta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä marraskuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. BROWN

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EYVL L 217, 17.8.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1674/2003 (EUVL L 238, 25.9.2003, s. 1).

2

(3)  EYVL L 217, 17.8.1999, s. 63. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1678/2003 (EUVL L 238, 25.9.2003, s. 13).

3

(4)  EUVL L 120, 24.4.2004, s. 1.

4

(5)  EUVL L 328, 30.10.2004, s. 1.

5

(6)  EUVL C 283, 20.11.2004, s. 6.

6

(7)  EUVL L 276, 21.10.2005, s. 62.

7

(8)  EUVL C 272, 13.11.2003, s. 2.

8

(9)  EUVL C 203, 11.8.2004, s. 4.

9

(10)  EUVL C 207, 17.8.2004, s. 2.

10

(11)  EYVL L 211, 4.8.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 564/2005 (EUVL L 97, 15.4.2005, s. 1).

11

---

LIITE

Yrityksen myydessä hintasitoumuksen mukaisia teräsköysiä ja -kaapeleita yhteisöön sitoumuslaskussa on ilmoitettava seuraavat tiedot:

| 1) | Tuotteen ilmoituskoodi, sellaisena kuin se ilmoitetaan asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan tarjoamassa sitoumuksessa, sekä tuotelaji, säieluku, säikeiden lankaluku ja CN-koodi. |
| --- | --- |

1)

Tuotteen ilmoituskoodi, sellaisena kuin se ilmoitetaan asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan tarjoamassa sitoumuksessa, sekä tuotelaji, säieluku, säikeiden lankaluku ja CN-koodi.

| 2) | Tavaroiden tarkka kuvaus, jossa mainitaan






  — | yrityksen käyttämä tuotekoodi (CPC), |
| --- | --- | --- |

2)

Tavaroiden tarkka kuvaus, jossa mainitaan

—

yrityksen käyttämä tuotekoodi (CPC),

| — | CN-koodi, |
| --- | --- |

—

CN-koodi,

| — | Taric-lisäkoodi, jota käyttäen laskuun sisältyvät tavarat voidaan tulliselvittää yhteisön rajalla (ilmoitettu tässä asetuksessa), |
| --- | --- |

—

Taric-lisäkoodi, jota käyttäen laskuun sisältyvät tavarat voidaan tulliselvittää yhteisön rajalla (ilmoitettu tässä asetuksessa),

| — | määrä (ilmoitetaan kilogrammoina), |
| --- | --- |

—

määrä (ilmoitetaan kilogrammoina),

| — | sovellettava vähimmäishinta. |
| --- | --- |

—

sovellettava vähimmäishinta.

| 3) | Myyntiehdot, joissa ilmoitetaan






  — | hinta kilogrammaa kohti, |
| --- | --- | --- |

3)

Myyntiehdot, joissa ilmoitetaan

—

hinta kilogrammaa kohti,

| — | sovellettavat maksuehdot, |
| --- | --- |

—

sovellettavat maksuehdot,

| — | sovellettavat toimitusehdot, |
| --- | --- |

—

sovellettavat toimitusehdot,

| — | kaikki alennukset ja hyvitykset. |
| --- | --- |

—

kaikki alennukset ja hyvitykset.

| 4) | Sen tuojana toimivan yrityksen nimi, jota viejäyritys laskuttaa suoraan. |
| --- | --- |

4)

Sen tuojana toimivan yrityksen nimi, jota viejäyritys laskuttaa suoraan.

| 5) | Yrityksen työntekijän, joka laati sitoumuslaskun, nimi ja seuraava allekirjoitettu vakuutus:
  ”Minä allekirjoittanut vahvistan, että tässä laskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti Euroopan yhteisöön suuntautuvaa suoraa vientiä varten tapahtuu ... [yritys] esittämän ja Euroopan komission päätöksellä 1999/572/EY hyväksymän sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti. Vakuutan, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” |
| --- | --- |

5)

Yrityksen työntekijän, joka laati sitoumuslaskun, nimi ja seuraava allekirjoitettu vakuutus:

”Minä allekirjoittanut vahvistan, että tässä laskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti Euroopan yhteisöön suuntautuvaa suoraa vientiä varten tapahtuu ... [yritys] esittämän ja Euroopan komission päätöksellä 1999/572/EY hyväksymän sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti. Vakuutan, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”

---

| 16.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 299/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 299/23

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1859/2005,

tehty 14 päivänä marraskuuta 2005,

tietyistä Uzbekistaniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 60 ja 301 artiklan,

ottaa huomioon Uzbekistanin vastaisista rajoittavista toimenpiteistä 14 päivänä marraskuuta 2005 vahvistetun yhteisen kannan 2005/792/YUTP (1),

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto tuomitsi 23 päivänä toukokuuta 2005 ankarasti uzbekistanilaisten joukkojen aiemmin samassa kuussa harjoittaman ylimitoitetun, epäsuhtaisen ja summittaisen voimankäytön Andijanissa Itä-Uzbekistanissa. Neuvosto ilmaisi syvän pahoittelunsa Uzbekistanin viranomaisten jätettyä vastaamatta asianmukaisesti Yhdistyneiden Kansakuntien vaatimukseen riippumattoman kansainvälisen tutkimuksen tekemisestä. Se kehotti 13 päivänä kesäkuuta 2005 näitä viranomaisia harkitsemaan uudelleen kantaansa kesäkuun 2005 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tuomitsi 23 päivänä toukokuuta 2005 ankarasti uzbekistanilaisten joukkojen aiemmin samassa kuussa harjoittaman ylimitoitetun, epäsuhtaisen ja summittaisen voimankäytön Andijanissa Itä-Uzbekistanissa. Neuvosto ilmaisi syvän pahoittelunsa Uzbekistanin viranomaisten jätettyä vastaamatta asianmukaisesti Yhdistyneiden Kansakuntien vaatimukseen riippumattoman kansainvälisen tutkimuksen tekemisestä. Se kehotti 13 päivänä kesäkuuta 2005 näitä viranomaisia harkitsemaan uudelleen kantaansa kesäkuun 2005 loppuun mennessä.

| (2) | Ottaen huomioon sen, että riittävää vastausta ei ole tähän mennessä saatu, yhteisessä kannassa 2005/792/YUTP määrätään, että tiettyjä rajoittavia toimenpiteitä olisi otettava käyttöön aluksi yhden vuoden ajaksi, jona aikana toimenpiteitä tarkastellaan jatkuvasti. |
| --- | --- |

(2)

Ottaen huomioon sen, että riittävää vastausta ei ole tähän mennessä saatu, yhteisessä kannassa 2005/792/YUTP määrätään, että tiettyjä rajoittavia toimenpiteitä olisi otettava käyttöön aluksi yhden vuoden ajaksi, jona aikana toimenpiteitä tarkastellaan jatkuvasti.

| (3) | Yhteisessä kannassa 2005/792/YUTP määrättyihin rajoittaviin toimenpiteisiin kuuluu muun muassa sellaisten tarvikkeiden viennin kieltäminen, joita voidaan käyttää kansallisiin tukahduttamistoimiin, sotilaalliseen toimintaan, aseisiin ja niihin liittyviin tarvikkeisiin liittyvän teknisen avun, rahoituksen ja rahoitustuen kieltäminen sekä kansallisiin tukahduttamistoimiin mahdollisesti käytettävien tarvikkeiden kieltäminen. |
| --- | --- |

(3)

Yhteisessä kannassa 2005/792/YUTP määrättyihin rajoittaviin toimenpiteisiin kuuluu muun muassa sellaisten tarvikkeiden viennin kieltäminen, joita voidaan käyttää kansallisiin tukahduttamistoimiin, sotilaalliseen toimintaan, aseisiin ja niihin liittyviin tarvikkeisiin liittyvän teknisen avun, rahoituksen ja rahoitustuen kieltäminen sekä kansallisiin tukahduttamistoimiin mahdollisesti käytettävien tarvikkeiden kieltäminen.

| (4) | Nämä toimenpiteet kuuluvat perustamissopimuksen soveltamisalaan ja siksi yhteisön lainsäädäntöä tarvitaan niiden täytäntöön panemiseksi yhteisön osalta, koska halutaan erityisesti varmistaa, että kaikkien jäsenvaltioiden talouden toimijat soveltavat niitä yhtenäisesti. Tässä asetuksessa yhteisön alueella olisi tarkoitettava niitä jäsenvaltioiden alueita, joihin sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta siinä määrätyin edellytyksin. |
| --- | --- |

(4)

Nämä toimenpiteet kuuluvat perustamissopimuksen soveltamisalaan ja siksi yhteisön lainsäädäntöä tarvitaan niiden täytäntöön panemiseksi yhteisön osalta, koska halutaan erityisesti varmistaa, että kaikkien jäsenvaltioiden talouden toimijat soveltavat niitä yhtenäisesti. Tässä asetuksessa yhteisön alueella olisi tarkoitettava niitä jäsenvaltioiden alueita, joihin sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta siinä määrätyin edellytyksin.

| (5) | Luetteloa tarvikkeista, joita voidaan käyttää kansallisiin tukahduttamistoimiin, olisi täydennettävä tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/871 (2) liitteessä I olevan yhdistetyn nimikkeistön koodeilla. |
| --- | --- |

(5)

Luetteloa tarvikkeista, joita voidaan käyttää kansallisiin tukahduttamistoimiin, olisi täydennettävä tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/871 (2) liitteessä I olevan yhdistetyn nimikkeistön koodeilla.

| (6) | Jäsenvaltioiden olisi määritettävä tämän asetuksen säännösten rikkomisesta määrättävät seuraamukset. Säädettyjen seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. |
| --- | --- |

(6)

Jäsenvaltioiden olisi määritettävä tämän asetuksen säännösten rikkomisesta määrättävät seuraamukset. Säädettyjen seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

| (7) | Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’tarvikkeilla, joita voidaan käyttää kansallisiin tukahduttamistoimiin’ liitteessä I lueteltuja tarvikkeita, |
| --- | --- |

1)

’tarvikkeilla, joita voidaan käyttää kansallisiin tukahduttamistoimiin’ liitteessä I lueteltuja tarvikkeita,

| 2) | ’teknisellä avulla’ tarkoitetaan kaikkea teknistä tukea, joka liittyy korjaamiseen, kehittämiseen, valmistukseen, kokoamiseen, testaamiseen, kunnossapitoon tai muuhun tekniseen palveluun, ja se voi olla muodoltaan ohjausta, neuvontaa, koulutusta, käytännön tietojen tai taitojen välittämistä tai konsulttipalveluja. Tekninen apu sisältää avun antamisen suullisessa muodossa, |
| --- | --- |

2)

’teknisellä avulla’ tarkoitetaan kaikkea teknistä tukea, joka liittyy korjaamiseen, kehittämiseen, valmistukseen, kokoamiseen, testaamiseen, kunnossapitoon tai muuhun tekniseen palveluun, ja se voi olla muodoltaan ohjausta, neuvontaa, koulutusta, käytännön tietojen tai taitojen välittämistä tai konsulttipalveluja. Tekninen apu sisältää avun antamisen suullisessa muodossa,

| 3) | ’yhteisön alueella’ tarkoitetaan niitä jäsenvaltioiden alueita, joihin sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta siinä määrätyin edellytyksin. |
| --- | --- |

3)

’yhteisön alueella’ tarkoitetaan niitä jäsenvaltioiden alueita, joihin sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta siinä määrätyin edellytyksin.

2 artikla

Kielletään:

| a) | yhteisöstä tai mistä tahansa muualta peräisin olevien tarvikkeiden, joita voidaan käyttää kansallisiin tukahduttamistoimiin, myynti, toimitus, siirto tai vienti suoraan tai epäsuorasti Uzbekistanissa oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille, yhteisöille tai elimille tai käytettäväksi Uzbekistanissa, |
| --- | --- |

a)

yhteisöstä tai mistä tahansa muualta peräisin olevien tarvikkeiden, joita voidaan käyttää kansallisiin tukahduttamistoimiin, myynti, toimitus, siirto tai vienti suoraan tai epäsuorasti Uzbekistanissa oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille, yhteisöille tai elimille tai käytettäväksi Uzbekistanissa,

| b) | edellä a alakohdassa tarkoitettuihin tarvikkeisiin liittyvän teknisen tuen antaminen suoraan tai epäsuorasti Uzbekistanissa oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille, yhteisöille tai elimille tai käytettäväksi Uzbekistanissa, |
| --- | --- |

b)

edellä a alakohdassa tarkoitettuihin tarvikkeisiin liittyvän teknisen tuen antaminen suoraan tai epäsuorasti Uzbekistanissa oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille, yhteisöille tai elimille tai käytettäväksi Uzbekistanissa,

| c) | edellä a alakohdassa tarkoitettuihin tarvikkeisiin liittyvän rahoituksen tai rahoitustuen myöntäminen suoraan tai epäsuorasti Uzbekistanissa oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille, yhteisöille tai elimille tai käytettäväksi Uzbekistanissa, |
| --- | --- |

c)

edellä a alakohdassa tarkoitettuihin tarvikkeisiin liittyvän rahoituksen tai rahoitustuen myöntäminen suoraan tai epäsuorasti Uzbekistanissa oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille, yhteisöille tai elimille tai käytettäväksi Uzbekistanissa,

| d) | tietoinen ja tarkoituksellinen osallistuminen sellaiseen toimintaan, jonka suorana tai epäsuorana tavoitteena tai seurauksena on edellä a, b tai c alakohdassa tarkoitettujen toimien edistäminen. |
| --- | --- |

d)

tietoinen ja tarkoituksellinen osallistuminen sellaiseen toimintaan, jonka suorana tai epäsuorana tavoitteena tai seurauksena on edellä a, b tai c alakohdassa tarkoitettujen toimien edistäminen.

3 artikla

Kielletään:

| a) | sellaisen teknisen avun myöntäminen, joka liittyy sotilastoimintaan tai aseiden ja kaikenlaisten niihin liittyvien tarvikkeiden, mukaan lukien ampuma-aseiden ja -tarvikkeiden, sotilasajoneuvojen ja -laitteiden, puolisotilaallisten tarvikkeiden ja edellä mainittuihin tarkoitettujen varaosien toimitukseen, valmistukseen, huoltoon ja käyttöön, suoraan tai epäsuorasti Uzbekistanissa oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille, yhteisöille tai elimille tai käytettäväksi Uzbekistanissa, |
| --- | --- |

a)

sellaisen teknisen avun myöntäminen, joka liittyy sotilastoimintaan tai aseiden ja kaikenlaisten niihin liittyvien tarvikkeiden, mukaan lukien ampuma-aseiden ja -tarvikkeiden, sotilasajoneuvojen ja -laitteiden, puolisotilaallisten tarvikkeiden ja edellä mainittuihin tarkoitettujen varaosien toimitukseen, valmistukseen, huoltoon ja käyttöön, suoraan tai epäsuorasti Uzbekistanissa oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille, yhteisöille tai elimille tai käytettäväksi Uzbekistanissa,

| b) | sotilaalliseen toimintaan liittyvän rahoituksen tai rahoitustuen, myös avustusten, lainojen ja vientiluottovakuutusten myöntäminen aseiden ja niihin liittyvien tarvikkeiden myymiseksi, toimittamiseksi, siirtämiseksi tai viemiseksi taikka niihin liittyvän teknisen avun ja muiden palvelujen antamiseksi suoraan tai välillisesti Uzbekistanissa oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille, yhteisölle tai elimelle tai käytettäväksi Uzbekistanissa, |
| --- | --- |

b)

sotilaalliseen toimintaan liittyvän rahoituksen tai rahoitustuen, myös avustusten, lainojen ja vientiluottovakuutusten myöntäminen aseiden ja niihin liittyvien tarvikkeiden myymiseksi, toimittamiseksi, siirtämiseksi tai viemiseksi taikka niihin liittyvän teknisen avun ja muiden palvelujen antamiseksi suoraan tai välillisesti Uzbekistanissa oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille, yhteisölle tai elimelle tai käytettäväksi Uzbekistanissa,

| c) | tietoinen ja tarkoituksellinen osallistuminen sellaisiin toimiin, joiden suorana tai välillisenä tavoitteena tai seurauksena on a ja b alakohdassa tarkoitettujen toimien edistäminen. |
| --- | --- |

c)

tietoinen ja tarkoituksellinen osallistuminen sellaisiin toimiin, joiden suorana tai välillisenä tavoitteena tai seurauksena on a ja b alakohdassa tarkoitettujen toimien edistäminen.

4 artikla

1.   Poiketen siitä, mitä 2 ja 3 artiklassa säädetään, liitteessä II luetellut jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat antaa luvan

| a) | sellaisten tarvikkeiden, joita voidaan käyttää kansallisiin tukahduttamistoimiin, myyntiin, toimittamiseen, siirtoon tai vientiin, edellyttäen, että ne on tarkoitettu






  i) | kansainväliseen kriisinhallintaoperaatioon (ISAF) ja Enduring Freedom -operaatioon osallistuvien maiden joukkojen käyttöön Uzbekistanissa, tai |
| --- | --- | --- |

a)

sellaisten tarvikkeiden, joita voidaan käyttää kansallisiin tukahduttamistoimiin, myyntiin, toimittamiseen, siirtoon tai vientiin, edellyttäen, että ne on tarkoitettu

i)

kansainväliseen kriisinhallintaoperaatioon (ISAF) ja Enduring Freedom -operaatioon osallistuvien maiden joukkojen käyttöön Uzbekistanissa, tai

| ii) | pelkästään humanitaarista tai suojaavaa käyttöä varten, |
| --- | --- |

ii)

pelkästään humanitaarista tai suojaavaa käyttöä varten,

| b) | a alakohdassa tarkoitettuihin tarvikkeisiin liittyvän rahoituksen, rahoitustuen tai teknisen avun myöntämiseen, |
| --- | --- |

b)

a alakohdassa tarkoitettuihin tarvikkeisiin liittyvän rahoituksen, rahoitustuen tai teknisen avun myöntämiseen,

| c) | sellaisen rahoituksen, rahoitustuen tai teknisen avun myöntämiseen, joka liittyy






  i) | pelkästään humanitaariseen tai suojaavaan käyttöön tarkoitettuihin ei-tappaviin puolustustarvikkeisiin, yhteiskunnan rakenteiden kehittämistä koskeviin Yhdistyneiden Kansakuntien, Euroopan unionin ja yhteisön ohjelmiin tai EU:n ja YK:n kriisinhallintaoperaatioihin tai |
| --- | --- | --- |

c)

sellaisen rahoituksen, rahoitustuen tai teknisen avun myöntämiseen, joka liittyy

i)

pelkästään humanitaariseen tai suojaavaan käyttöön tarkoitettuihin ei-tappaviin puolustustarvikkeisiin, yhteiskunnan rakenteiden kehittämistä koskeviin Yhdistyneiden Kansakuntien, Euroopan unionin ja yhteisön ohjelmiin tai EU:n ja YK:n kriisinhallintaoperaatioihin tai

| ii) | kansainväliseen kriisinhallintaoperaatioon (ISAF) ja Enduring Freedom -operaatioon Uzbekistanissa osallistuvien maiden joukkojen käyttämiin puolustustarvikkeisiin. |
| --- | --- |

ii)

kansainväliseen kriisinhallintaoperaatioon (ISAF) ja Enduring Freedom -operaatioon Uzbekistanissa osallistuvien maiden joukkojen käyttämiin puolustustarvikkeisiin.

2.   Lupaa ei anneta, jos on kyse jo tapahtuneesta toiminnasta.

5 artikla

Edellä 2 ja 3 artiklaa ei sovelleta suojavaatetukseen, luodinkestävät liivit ja sotilaskypärät mukaan luettuina, jota Yhdistyneiden Kansakuntien henkilökunta, Euroopan unionin, yhteisön tai sen jäsenvaltioiden henkilökunta, tiedotusvälineiden edustajat tai humanitaarisessa työssä ja kehitysyhteistyössä toimivat työntekijät ja avustava henkilökunta vievät tilapäisesti Uzbekistaniin yksinomaan henkilökohtaiseen käyttöönsä.

6 artikla

Komissio ja jäsenvaltiot ilmoittavat toisilleen välittömästi tämän asetuksen nojalla toteutetuista toimenpiteistä ja toimittavat toisilleen hallussaan olevat tähän asetukseen liittyvät asiaankuuluvat tiedot, erityisesti tiedot rikkomuksista ja täytäntöönpano-ongelmista sekä kansallisten tuomioistuinten antamista tuomioista.

7 artikla

Komissiolla on valtuudet muuttaa liitettä II jäsenvaltioiden antamien tietojen perusteella.

8 artikla

Jäsenvaltioiden on vahvistettava tämän asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavia seuraamuksia koskevat säännöt ja varmistettava kaikin mahdollisin toimenpitein niiden täytäntöönpano. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

Jäsenvaltioiden on annettava nämä säännöt komissiolle tiedoksi viipymättä tämän asetuksen tultua voimaan ja ilmoitettava sille kaikista myöhemmistä muutoksista.

9 artikla

Tätä asetusta sovelletaan:

| a) | yhteisön alueella sen ilmatila mukaan luettuna, |
| --- | --- |

a)

yhteisön alueella sen ilmatila mukaan luettuna,

| b) | jäsenvaltion lainkäyttövallan alaisessa ilma-aluksessa tai muussa aluksessa, |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltion lainkäyttövallan alaisessa ilma-aluksessa tai muussa aluksessa,

| c) | yhteisön alueella tai sen ulkopuolella olevaan jäsenvaltion kansalaiseen, |
| --- | --- |

c)

yhteisön alueella tai sen ulkopuolella olevaan jäsenvaltion kansalaiseen,

| d) | oikeushenkilöön, yhteisöön tai elimeen, joka on perustettu tai muodostettu jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, |
| --- | --- |

d)

oikeushenkilöön, yhteisöön tai elimeen, joka on perustettu tai muodostettu jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti,

| e) | osittain tai kokonaan yhteisössä liiketoimintaa harjoittavaan oikeushenkilöön, ryhmään tai yhteisöön. |
| --- | --- |

e)

osittain tai kokonaan yhteisössä liiketoimintaa harjoittavaan oikeushenkilöön, ryhmään tai yhteisöön.

10 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä marraskuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

T. JOWELL

---

(1)  Ks. tämän virallisen lehden sivu 72.

1

(2)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 493/2005 (EUVL L 82, 31.3.2005, s. 1).

2

---

LIITE I

Luettelo 1 ja 2 artiklassa tarkoitetuista tarvikkeista, joita voidaan käyttää kansallisiin tukahduttamistoimiin

Alla oleva luettelo ei sisällä niitä tarvikkeita, jotka on suunniteltu tai muunnettu erityisesti sotilaskäyttöä varten.

| 1) | Luodinkestävät kypärät, mellakkakypärät, mellakkakilvet ja luodinkestävät kilvet sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat |
| --- | --- |

1)

Luodinkestävät kypärät, mellakkakypärät, mellakkakilvet ja luodinkestävät kilvet sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat

| 2) | Sormenjälkien ottamiseen tarkoitetut erityistarvikkeet |
| --- | --- |

2)

Sormenjälkien ottamiseen tarkoitetut erityistarvikkeet

| 3) | Tehonsäätimellä varustetut valonheittimet |
| --- | --- |

3)

Tehonsäätimellä varustetut valonheittimet

| 4) | Luodinkestävät rakennustarvikkeet |
| --- | --- |

4)

Luodinkestävät rakennustarvikkeet

| 5) | Metsästysveitset |
| --- | --- |

5)

Metsästysveitset

| 6) | Erityisesti haulikoiden valmistamiseen tarkoitetut tarvikkeet |
| --- | --- |

6)

Erityisesti haulikoiden valmistamiseen tarkoitetut tarvikkeet

| 7) | Ammusten käsin lataamiseen tarvittavat tarvikkeet |
| --- | --- |

7)

Ammusten käsin lataamiseen tarvittavat tarvikkeet

| 8) | Viestiensieppauslaitteet |
| --- | --- |

8)

Viestiensieppauslaitteet

| 9) | Puolijohdeteknologiaa käyttävät optiset ilmaisimet |
| --- | --- |

9)

Puolijohdeteknologiaa käyttävät optiset ilmaisimet

| 10) | Kuvanvahvistinputket |
| --- | --- |

10)

Kuvanvahvistinputket

| 11) | Aseiden kiikaritähtäimet |
| --- | --- |

11)

Aseiden kiikaritähtäimet

| 12) | Rihlattomat putkelliset aseet ja niihin tarkoitetut ammukset, muut kuin erityisesti sotilaskäyttöön tarkoitetut, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat; paitsi:






  — | merkinantopistoolit, |
| --- | --- | --- |

12)

Rihlattomat putkelliset aseet ja niihin tarkoitetut ammukset, muut kuin erityisesti sotilaskäyttöön tarkoitetut, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat; paitsi:

—

merkinantopistoolit,

| — | teollisuudessa työvälineinä käytettäviksi tarkoitetut eläinten kivuttomaan lamaannuttamiseen käytettävät ilmakiväärit ja patruunakiväärit |
| --- | --- |

—

teollisuudessa työvälineinä käytettäviksi tarkoitetut eläinten kivuttomaan lamaannuttamiseen käytettävät ilmakiväärit ja patruunakiväärit

| 13) | Ampuma-aseiden käytön opetuksessa käytettävät simulaattorit ja erityisesti niihin tarkoitetut tai niitä varten muunnetut osat ja tarvikkeet |
| --- | --- |

13)

Ampuma-aseiden käytön opetuksessa käytettävät simulaattorit ja erityisesti niihin tarkoitetut tai niitä varten muunnetut osat ja tarvikkeet

| 14) | Pommit ja kranaatit, muut kuin erityisesti sotilaskäyttöön tarkoitetut, ja niihin tarkoitetut erityisosat |
| --- | --- |

14)

Pommit ja kranaatit, muut kuin erityisesti sotilaskäyttöön tarkoitetut, ja niihin tarkoitetut erityisosat

| 15) | Suojaliivit, muut kuin sotilasstandardien tai -määräysten mukaisesti valmistetut, ja erityisesti niihin tarkoitetut osat |
| --- | --- |

15)

Suojaliivit, muut kuin sotilasstandardien tai -määräysten mukaisesti valmistetut, ja erityisesti niihin tarkoitetut osat

| 16) | Nelipyörävetoiset maastokelpoiset hyötyajoneuvot, jotka on valmistettu tai varustettu luodinkestäviksi, ja kyseisiin ajoneuvoihin sopivat panssaroinnit |
| --- | --- |

16)

Nelipyörävetoiset maastokelpoiset hyötyajoneuvot, jotka on valmistettu tai varustettu luodinkestäviksi, ja kyseisiin ajoneuvoihin sopivat panssaroinnit

| 17) | Vesitykit ja niihin tarkoitetut tai niitä varten muunnetut erityisosat |
| --- | --- |

17)

Vesitykit ja niihin tarkoitetut tai niitä varten muunnetut erityisosat

| 18) | Vesitykillä varustetut ajoneuvot |
| --- | --- |

18)

Vesitykillä varustetut ajoneuvot

| 19) | Ajoneuvot, jotka on erityisesti tarkoitettu tai muunnettu sähköistettäviksi hyökkääjän torjumista varten, sekä niitä varten erityisesti tässä tarkoituksessa valmistetut tai muunnetut osat |
| --- | --- |

19)

Ajoneuvot, jotka on erityisesti tarkoitettu tai muunnettu sähköistettäviksi hyökkääjän torjumista varten, sekä niitä varten erityisesti tässä tarkoituksessa valmistetut tai muunnetut osat

| 20) | Akustiset laitteet, joita voidaan valmistajan ja jälleenmyyjän mukaan käyttää mellakantorjuntaan, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat |
| --- | --- |

20)

Akustiset laitteet, joita voidaan valmistajan ja jälleenmyyjän mukaan käyttää mellakantorjuntaan, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat

| 21) | Jalkaraudat, joukkokahleet, ketjulukot, sähkövyöt, erityisesti ihmisten liikkuvuuden rajoittamiseen tarkoitetut; paitsi:






  — | käsiraudat, joiden enimmäispituus käsirautojen ollessa lukittuna on ketju mukaan luettuna enintään 240 mm |
| --- | --- | --- |

21)

Jalkaraudat, joukkokahleet, ketjulukot, sähkövyöt, erityisesti ihmisten liikkuvuuden rajoittamiseen tarkoitetut; paitsi:

—

käsiraudat, joiden enimmäispituus käsirautojen ollessa lukittuna on ketju mukaan luettuna enintään 240 mm

| 22) | Mellakantorjuntaan tai itsepuolustukseen tarkoitetut tai sitä varten muunnetut kannettavat laitteet, joilla levitetään lamaannuttavaa ainetta (kuten kyynelkaasua tai kirvelevää sumutetta), sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat |
| --- | --- |

22)

Mellakantorjuntaan tai itsepuolustukseen tarkoitetut tai sitä varten muunnetut kannettavat laitteet, joilla levitetään lamaannuttavaa ainetta (kuten kyynelkaasua tai kirvelevää sumutetta), sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat

| 23) | Mellakantorjuntaan tai itsepuolustukseen tarkoitetut tai sitä varten muunnetut kannettavat laitteet, joilla annetaan sähköiskuja (mukaan luettuina sähköpamput, sähkökilvet, sähköpistoolit ja sähkönuolia ampuvat pistoolit) sekä niitä varten erityisesti tähän tarkoitukseen valmistetut tai muunnetut osat |
| --- | --- |

23)

Mellakantorjuntaan tai itsepuolustukseen tarkoitetut tai sitä varten muunnetut kannettavat laitteet, joilla annetaan sähköiskuja (mukaan luettuina sähköpamput, sähkökilvet, sähköpistoolit ja sähkönuolia ampuvat pistoolit) sekä niitä varten erityisesti tähän tarkoitukseen valmistetut tai muunnetut osat

| 24) | Sähkölaitteet, joilla voidaan havaita kätkettyjä räjähteitä, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat; paitsi:






  — | tarkastuskäyttöön tarkoitetut televisio- tai läpivalaisulaitteet |
| --- | --- | --- |

24)

Sähkölaitteet, joilla voidaan havaita kätkettyjä räjähteitä, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat; paitsi:

—

tarkastuskäyttöön tarkoitetut televisio- tai läpivalaisulaitteet

| 25) | Sähköiset häirintälaitteet, jotka on erityisesti tarkoitettu estämään räjähteiden radio-ohjattu kaukolaukaisu, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat |
| --- | --- |

25)

Sähköiset häirintälaitteet, jotka on erityisesti tarkoitettu estämään räjähteiden radio-ohjattu kaukolaukaisu, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat

| 26) | Laitteet ja välineet, jotka on erityisesti tarkoitettu räjähteiden laukaisemiseen sähköisesti tai muulla tavoin, mukaan lukien laukaisulaitteet, nallit, sytyttimet, vahvistimet ja sytytyslangat, sekä niihin tarkoitetut erityisosat; paitsi:






  — | laitteet ja välineet, jotka on erityisesti tarkoitettu sellaiseen tiettyyn kaupalliseen käyttöön, johon kuuluu sellaisten laitteiden tai välineiden räjähdyksen avulla tapahtuva käynnistys tai käyttö, joiden tarkoituksena ei ole räjähdysten tuottaminen (esim. autojen turvatyynyjen täyttöpumput, sprinklereiden käynnistimien sähkösuojaimet) |
| --- | --- | --- |

26)

Laitteet ja välineet, jotka on erityisesti tarkoitettu räjähteiden laukaisemiseen sähköisesti tai muulla tavoin, mukaan lukien laukaisulaitteet, nallit, sytyttimet, vahvistimet ja sytytyslangat, sekä niihin tarkoitetut erityisosat; paitsi:

—

laitteet ja välineet, jotka on erityisesti tarkoitettu sellaiseen tiettyyn kaupalliseen käyttöön, johon kuuluu sellaisten laitteiden tai välineiden räjähdyksen avulla tapahtuva käynnistys tai käyttö, joiden tarkoituksena ei ole räjähdysten tuottaminen (esim. autojen turvatyynyjen täyttöpumput, sprinklereiden käynnistimien sähkösuojaimet)

| 27) | Laitteet ja välineet, jotka on erityisesti tarkoitettu räjähteiden purkamiseen; paitsi:






  — | pommipeitteet, |
| --- | --- | --- |

27)

Laitteet ja välineet, jotka on erityisesti tarkoitettu räjähteiden purkamiseen; paitsi:

—

pommipeitteet,

| — | säiliöt, jotka on tarkoitettu kotitekoisiksi räjähteiksi tiedettyjen tai epäiltyjen esineiden säilyttämiseen |
| --- | --- |

—

säiliöt, jotka on tarkoitettu kotitekoisiksi räjähteiksi tiedettyjen tai epäiltyjen esineiden säilyttämiseen

| 28) | Pimeänäkö- ja lämpökuvalaitteet sekä kuvanvahvistusputket tai niihin tarkoitetut puolijohdesensorit |
| --- | --- |

28)

Pimeänäkö- ja lämpökuvalaitteet sekä kuvanvahvistusputket tai niihin tarkoitetut puolijohdesensorit

| 29) | Suoraan leikkaavat räjähdysainelataukset |
| --- | --- |

29)

Suoraan leikkaavat räjähdysainelataukset

| 30) | Seuraavat räjähdysaineet ja niihin kuuluvat aineet:






  — | amatoli |
| --- | --- | --- |

30)

Seuraavat räjähdysaineet ja niihin kuuluvat aineet:

—

amatoli

| — | nitroselluloosa (jossa on yli 12,5 % typpeä) |
| --- | --- |

—

nitroselluloosa (jossa on yli 12,5 % typpeä)

| — | nitroglykoli |
| --- | --- |

—

nitroglykoli

| — | pentaerytritolitetranitraatti (PETN) |
| --- | --- |

—

pentaerytritolitetranitraatti (PETN)

| — | pikryylikloridi |
| --- | --- |

—

pikryylikloridi

| — | trinitrofenyylietyylinitramiini (tetryyli) |
| --- | --- |

—

trinitrofenyylietyylinitramiini (tetryyli)

| — | 2,4,6-trinitrotolueeni (TNT) |
| --- | --- |

—

2,4,6-trinitrotolueeni (TNT)

| 31) | Erityisesti edellä lueteltuja tarvikkeita varten tarkoitetut ohjelmistot ja näiden tarvikkeiden edellyttämä teknologia |
| --- | --- |

31)

Erityisesti edellä lueteltuja tarvikkeita varten tarkoitetut ohjelmistot ja näiden tarvikkeiden edellyttämä teknologia

---

LIITE II

Luettelo 4 artiklassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista

BELGIA

Liittovaltion viranomainen, joka vastaa Belgian puolustusvoimien ja turvallisuusyksiköiden suorittamista myynneistä, hankinnoista ja antamasta teknisestä avusta sekä aseiden, sotilaallisten ja puolisotilaallisten tarvikkeiden tuotantoon ja toimituksiin liittyvistä rahoituksellisista ja teknisistä palveluista.

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie/Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes et Energie

| Algemene Directie Economisch Potentieel/Direction générale du Potentiel économique |
| --- |
| Vergunningen/Licences |
| K.B.O. Beheerscel/Cellule de gestion B.C.E |
| 44, Leuvensestraat/rue de Louvain |
| B-1000 Brussel/Bruxelles |
| P. 0032 (0) 2 548 67 79 |
| Faksi: 0032 (0) 2 548 65 70. |

Algemene Directie Economisch Potentieel/Direction générale du Potentiel économique

Vergunningen/Licences

K.B.O. Beheerscel/Cellule de gestion B.C.E

44, Leuvensestraat/rue de Louvain

B-1000 Brussel/Bruxelles

P. 0032 (0) 2 548 67 79

Faksi: 0032 (0) 2 548 65 70.

Alueelliset viranomaiset, jotka vastaavat aseiden, sotilaallisten ja puolisotilaallisten tarvikkeiden muista vienti-, tuonti- ja kauttakulkuluvista.

Brussels Hoofdstedelijk Gewest/Région de Bruxelles — Capitale:

| Directie Externe Betrekkingen/Direction des Relations extérieures |
| --- |
| City Center |
| Kruidtuinlaan/Boulevard du Jardin Botanique 20 |
| B-1035 Brussel/Bruxelles |
| P. (32-2) 800 37 59 (Cédric Bellemans) |
| Faksi: (32-2) 800 38 20 |
| Sähköposti: cbellemans@mrbc.irisnet.be |

Directie Externe Betrekkingen/Direction des Relations extérieures

City Center

Kruidtuinlaan/Boulevard du Jardin Botanique 20

B-1035 Brussel/Bruxelles

P. (32-2) 800 37 59 (Cédric Bellemans)

Faksi: (32-2) 800 38 20

Sähköposti: cbellemans@mrbc.irisnet.be

Région wallonne:

| Direction Générale Economie et Emploi |
| --- |
| Direction Gestion des Licences |
| Chaussée de Louvain 14 |
| 5000 Namur |
| P. 081/649751 |
| Faksi: 081/649760 |
| Sähköposti: m.moreels@mrw.wallonie.be |

Direction Générale Economie et Emploi

Direction Gestion des Licences

Chaussée de Louvain 14

5000 Namur

P. 081/649751

Faksi: 081/649760

Sähköposti: m.moreels@mrw.wallonie.be

Vlaams Gewest:

| Administratie Buitenlands Beleid |
| --- |
| Cel Wapenexport |
| Boudewijnlaan 30 |
| B-1000 Brussel |
| P. (32-2) 553 59 28 |
| Faksi: (32-2) 553 60 37 |
| Sähköposti: wapenexport@vlaanderen.be |

Administratie Buitenlands Beleid

Cel Wapenexport

Boudewijnlaan 30

B-1000 Brussel

P. (32-2) 553 59 28

Faksi: (32-2) 553 60 37

Sähköposti: wapenexport@vlaanderen.be

TŠEKKI

| Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| P. + 420 2 24 06 27 20 |
| P. + 420 2 24 22 18 11 |

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

P. + 420 2 24 06 27 20

P. + 420 2 24 22 18 11

| Ministerstvo financí |
| --- |
| Finanční analytický útvar |
| P.O. BOX 675 |
| Jindřišská 14 |
| 111 21 Praha 1 |
| P. + 420 2 5704 4501 |
| Faksi: + 420 2 5704 4502 |

Ministerstvo financí

Finanční analytický útvar

P.O. BOX 675

Jindřišská 14

111 21 Praha 1

P. + 420 2 5704 4501

Faksi: + 420 2 5704 4502

| Ministerstvo zahraničních věcí |
| --- |
| Odbor Společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU |
| Loretánské nám. 5 |
| 118 00 Praha 1 |
| P. + 420 2 2418 2987 |
| Faksi: + 420 2 2418 4080 |

Ministerstvo zahraničních věcí

Odbor Společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU

Loretánské nám. 5

118 00 Praha 1

P. + 420 2 2418 2987

Faksi: + 420 2 2418 4080

TANSKA

| Justitsministeriet |
| --- |
| Slotsholmsgade 10 |
| DK-1216 København K |
| P. (45) 33 92 33 40 |
| Faksi: (45) 33 93 35 10 |

Justitsministeriet

Slotsholmsgade 10

DK-1216 København K

P. (45) 33 92 33 40

Faksi: (45) 33 93 35 10

| Udenrigsministeriet |
| --- |
| Asiatisk Plads 2 |
| DK-1448 København K |
| P. (45) 33 92 00 00 |
| Faksi: (45) 32 54 05 33 |

Udenrigsministeriet

Asiatisk Plads 2

DK-1448 København K

P. (45) 33 92 00 00

Faksi: (45) 32 54 05 33

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| P. (45) 35 46 62 81 |
| Faksi: (45) 35 46 62 03 |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

P. (45) 35 46 62 81

Faksi: (45) 35 46 62 03

SAKSA

4 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan mukaista rahoituksen ja rahoitustuen myöntämistä koskevien lupien osalta:

| Deutsche Bundesbank |
| --- |
| Servicezentrum Finanzsanktionen |
| Postfach |
| D-80281 München |
| P. (49) 89 28 89 38 00 |
| Faksi: (49) 89 35 01 63 38 00 |

Deutsche Bundesbank

Servicezentrum Finanzsanktionen

Postfach

D-80281 München

P. (49) 89 28 89 38 00

Faksi: (49) 89 35 01 63 38 00

4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisten, 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaista teknistä apua koskevien ja 4 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaista teknisen avun myöntämistä koskevien lupien osalta:

| Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) |
| --- |
| Frankfurter Straße 29—35 |
| D-65760 Eschborn |
| P. (49) 6196/908-0 |
| Faksi: (49) 6196/908-800 |

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA)

Frankfurter Straße 29—35

D-65760 Eschborn

P. (49) 6196/908-0

Faksi: (49) 6196/908-800

VIRO

| Eesti Välisministeerium |
| --- |
| Islandi väljak 1 |
| 15049 Tallinn |
| P. + 372 6317 100 |
| Faksi: + 372 6317 199 |

Eesti Välisministeerium

Islandi väljak 1

15049 Tallinn

P. + 372 6317 100

Faksi: + 372 6317 199

KREIKKA

| Ministry of Economy and Finance |
| --- |
| General Directorate for Policy Planning and Management |
| Address Kornarou Str. |
| 105 63 Athens |
| P. + 30 210 3286401-3 |
| Faksi: + 30 210 3286404 |

Ministry of Economy and Finance

General Directorate for Policy Planning and Management

Address Kornarou Str.

105 63 Athens

P. + 30 210 3286401-3

Faksi: + 30 210 3286404

| Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών |
| --- |
| Γενική Δ/νση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής |
| Δ/νση: Κορνάρου 1, Τ.Κ. |
| 105 63 Αθήνα — Ελλάς |
| Τηλ.: + 30 210 3286401-3 |
| Φαξ: + 30 210 3286404 |

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Γενική Δ/νση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής

Δ/νση: Κορνάρου 1, Τ.Κ.

105 63 Αθήνα — Ελλάς

Τηλ.: + 30 210 3286401-3

Φαξ: + 30 210 3286404

ESPANJA

| Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| --- |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Paseo de la Castellana, 162 |
| E-28046 Madrid |
| P. (34) 913 49 38 60 |
| Faksi: (34) 914 57 28 63 |

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Secretaría General de Comercio Exterior

Paseo de la Castellana, 162

E-28046 Madrid

P. (34) 913 49 38 60

Faksi: (34) 914 57 28 63

RANSKA

| Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie |
| --- |
| Direction générale des douanes et des droits indirects |
| Cellule embargo — Bureau E2 |
| P. (33) 1 44 74 48 93 |
| Faksi: (33) 1 44 74 48 97 |

Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie

Direction générale des douanes et des droits indirects

Cellule embargo — Bureau E2

P. (33) 1 44 74 48 93

Faksi: (33) 1 44 74 48 97

| Direction générale du Trésor et de la politique économique Service des affaires multilatérales et du développement Sous-direction Politique commerciale et investissements Service Investissements et propriété intellectuelle |
| --- |
| 139, rue du Bercy |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| P. (33) 1 44 87 72 85 |
| Faksi: (33) 1 53 18 96 55 |

Direction générale du Trésor et de la politique économique Service des affaires multilatérales et du développement Sous-direction Politique commerciale et investissements Service Investissements et propriété intellectuelle

139, rue du Bercy

F-75572 Paris Cedex 12

P. (33) 1 44 87 72 85

Faksi: (33) 1 53 18 96 55

| Ministère des affaires étrangères |
| --- |
| Direction générale des affaires politiques et de sécurité |
| Direction des Nations Unies et des organisations internationales Sous-direction des affaires politiques |
| P. (33) 1 43 17 59 68 |
| Faksi: (33) 1 43 17 46 91 |
| Service de la politique étrangère et de sécurité commune |
| P. (33) 1 43 17 45 16 |
| Faksi: (33) 1 43 17 45 84 |

Ministère des affaires étrangères

Direction générale des affaires politiques et de sécurité

Direction des Nations Unies et des organisations internationales Sous-direction des affaires politiques

P. (33) 1 43 17 59 68

Faksi: (33) 1 43 17 46 91

Service de la politique étrangère et de sécurité commune

P. (33) 1 43 17 45 16

Faksi: (33) 1 43 17 45 84

IRLANTI

| Department of Foreign Affairs |
| --- |
| (United Nations Section) |
| 79-80 Saint Stephen's Green |
| Dublin 2 |
| P. + 353 1 478 0822 |
| Faksi: + 353 1 408 2165 |

Department of Foreign Affairs

(United Nations Section)

79-80 Saint Stephen's Green

Dublin 2

P. + 353 1 478 0822

Faksi: + 353 1 408 2165

| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland |
| --- |
| (Financial Markets Department) |
| Dame Street |
| Dublin 2 |
| P. + 353 1 671 6666 |
| Faksi: + 353 1 679 8882 |

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

(Financial Markets Department)

Dame Street

Dublin 2

P. + 353 1 671 6666

Faksi: + 353 1 679 8882

| Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- |
| (Export Licensing Unit) |
| Lower Hatch Street |
| Dublin 2 |
| P. + 353 1 631 2534 |
| Faksi: + 353 1 631 2562 |

Department of Enterprise, Trade and Employment

(Export Licensing Unit)

Lower Hatch Street

Dublin 2

P. + 353 1 631 2534

Faksi: + 353 1 631 2562

ITALIA

| Ministero degli Affari Esteri |
| --- |
| Piazzale della Farnesina, 1 |
| I-00194 Roma |

Ministero degli Affari Esteri

Piazzale della Farnesina, 1

I-00194 Roma

| D.G.EU. — Ufficio IV |
| --- |
| P. (39) 06 3691 3645 |
| Faksi: (39) 06 3691 2335 |

D.G.EU. — Ufficio IV

P. (39) 06 3691 3645

Faksi: (39) 06 3691 2335

| D.G.C.E. — U.A.M.A. |
| --- |
| P. (39) 06 3691 3605 |
| Faksi: (39) 06 3691 8815 |

D.G.C.E. — U.A.M.A.

P. (39) 06 3691 3605

Faksi: (39) 06 3691 8815

KYPROS

| 1. | Import-Export Licencing Unit |
| --- | --- |
| Trade Service |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 6, Andrea Araouzou |
| 1421 Nicosia |
| P. 357 22 867100 |
| Faksi: 357 22 316071 |

1.

Import-Export Licencing Unit

Trade Service

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

6, Andrea Araouzou

1421 Nicosia

P. 357 22 867100

Faksi: 357 22 316071

| 2. | Supervision of International Banks, Regulations and Financial Stability Department |
| --- | --- |
| Central Bank of Cyprus |
| 80, Kennedy Avenue |
| 1076 Nicosia |
| P. 357 22 714100 |
| Faksi: 357 22 378153 |

2.

Supervision of International Banks, Regulations and Financial Stability Department

Central Bank of Cyprus

80, Kennedy Avenue

1076 Nicosia

P. 357 22 714100

Faksi: 357 22 378153

LATVIA

| Latvijas Republikas Ārlietu ministrija |
| --- |
| Brīvības iela 36 |
| Rīga LV 1395 |
| P. (371) 7016 201 |
| Faksi: (371) 7828 121 |

Latvijas Republikas Ārlietu ministrija

Brīvības iela 36

Rīga LV 1395

P. (371) 7016 201

Faksi: (371) 7828 121

LIETTUA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Security Policy Department |
| J. Tumo-Vaizganto 2 |
| LT-01511 Vilnius |
| P. + 370 5 2362516 |
| Faksi: + 370 5 2313090 |

Ministry of Foreign Affairs

Security Policy Department

J. Tumo-Vaizganto 2

LT-01511 Vilnius

P. + 370 5 2362516

Faksi: + 370 5 2313090

LUXEMBURG

| Ministère de l'économie et du commerce extérieur |
| --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| P. (352) 478 23 70 |
| Faksi: (352) 46 61 38 |
| Sähköposti: office.licences@mae.etat.lu |

Ministère de l'économie et du commerce extérieur

Office des licences

BP 113

L-2011 Luxembourg

P. (352) 478 23 70

Faksi: (352) 46 61 38

Sähköposti: office.licences@mae.etat.lu

| Ministère des affaires étrangères et de l'immigration |
| --- |
| Direction des affaires politiques |
| 5, rue Notre-Dame |
| L-2240 Luxembourg |
| P. (352) 478 2421 |
| Faksi: (352) 22 19 89 |

Ministère des affaires étrangères et de l'immigration

Direction des affaires politiques

5, rue Notre-Dame

L-2240 Luxembourg

P. (352) 478 2421

Faksi: (352) 22 19 89

| Ministère des Finances |
| --- |
| 3 rue de la Congrégation |
| L-1352 Luxembourg |
| Faksi: 00352 475241 |

Ministère des Finances

3 rue de la Congrégation

L-1352 Luxembourg

Faksi: 00352 475241

UNKARI

| Hungarian Trade Licencing Office |
| --- |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Hungary |
| Postbox: H-1537 Budapest Pf.: 345 |
| P. + 36-1-336-7327 |

Hungarian Trade Licencing Office

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Hungary

Postbox: H-1537 Budapest Pf.: 345

P. + 36-1-336-7327

| Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Magyarország |
| Postafiók: 1537 Budapest Pf.:345 |
| P. + 36-1-336-7327 |

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Magyarország

Postafiók: 1537 Budapest Pf.:345

P. + 36-1-336-7327

MALTA

| Bord ta' Sorveljanza dwar is-Sanzjonijiet |
| --- |
| Ministeru ta' l-Affarijiet Barranin |
| Palazzo Parisio |
| Triq il-Merkanti |
| Valletta CMR 02 |
| P. + 356 21 24 28 53 |
| Faksi: + 356 21 25 15 20 |

Bord ta' Sorveljanza dwar is-Sanzjonijiet

Ministeru ta' l-Affarijiet Barranin

Palazzo Parisio

Triq il-Merkanti

Valletta CMR 02

P. + 356 21 24 28 53

Faksi: + 356 21 25 15 20

ALANKOMAAT

| Ministerie van Economische Zaken |
| --- |
| Belastingdienst/Douane Noord |
| Postbus 40200 |
| NL-8004 De Zwolle |
| P. (31-38) 467 25 41 |
| Faksi: (31-38) 469 52 29 |

Ministerie van Economische Zaken

Belastingdienst/Douane Noord

Postbus 40200

NL-8004 De Zwolle

P. (31-38) 467 25 41

Faksi: (31-38) 469 52 29

ITÄVALTA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/2 (Ausfuhrkontrolle) |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| P. (+ 43-1) 711 00-0 |
| Faksi: (+ 43-1) 711 00-8386 |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/2 (Ausfuhrkontrolle)

Stubenring 1

A-1010 Wien

P. (+ 43-1) 711 00-0

Faksi: (+ 43-1) 711 00-8386

PUOLA

| Ministry of Economic Affairs and Labour |
| --- |
| Department of Export Control |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warsaw |
| Poland |
| P. (+ 48 22) 693 51 71 |
| Faksi: (+ 48 22) 693 40 33 |

Ministry of Economic Affairs and Labour

Department of Export Control

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warsaw

Poland

P. (+ 48 22) 693 51 71

Faksi: (+ 48 22) 693 40 33

PORTUGALI

| Ministério dos Negócios Estrangeiros |
| --- |
| Direcção-Geral dos Assuntos Multilaterais |
| Largo do Rilvas |
| P-1350-179 Lisboa |
| P. (351) 21 394 67 02 |
| Faksi: (351) 21 394 60 73 |

Ministério dos Negócios Estrangeiros

Direcção-Geral dos Assuntos Multilaterais

Largo do Rilvas

P-1350-179 Lisboa

P. (351) 21 394 67 02

Faksi: (351) 21 394 60 73

| Ministério das Finanças |
| --- |
| Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais |
| Avenida Infante D. Henrique, n.o 1, C 2.o |
| P-1100 Lisboa |
| P. (351) 21 882 3390/8 |
| Faksi: (351) 21 882 3399 |

Ministério das Finanças

Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais

Avenida Infante D. Henrique, n.o 1, C 2.o

P-1100 Lisboa

P. (351) 21 882 3390/8

Faksi: (351) 21 882 3399

SLOVENIA

| 1. | Ministrstvo za zunanje zadeve |
| --- | --- |
| Sektor za mednarodne organizacije in človekovo varnost |
| Prešernova cesta 25 |
| SI-1001 Ljubljana |
| P. 00 386 1 478 2206 |
| Faksi: 00 386 1 478 2249 |

1.

Ministrstvo za zunanje zadeve

Sektor za mednarodne organizacije in človekovo varnost

Prešernova cesta 25

SI-1001 Ljubljana

P. 00 386 1 478 2206

Faksi: 00 386 1 478 2249

| 2. | Ministrstvo za notranje zadeve |
| --- | --- |
| Sektor za upravne zadeve prometa, zbiranja in združevanja, eksplozivov in orožja |
| Bethovnova ulica 3 |
| SI-1501 Ljubljana |
| P. 00 386 1 472 47 59 |
| Faksi: 00 386 1 472 42 53 |

2.

Ministrstvo za notranje zadeve

Sektor za upravne zadeve prometa, zbiranja in združevanja, eksplozivov in orožja

Bethovnova ulica 3

SI-1501 Ljubljana

P. 00 386 1 472 47 59

Faksi: 00 386 1 472 42 53

| 3. | Ministrstvo za gospodarstvo |
| --- | --- |
| Komisija za nadzor izvoza blaga za dvojno rabo |
| Kotnikova 5 |
| SI-1000 Ljubljana |
| P. 00 386 1 478 3223 |
| Faksi: 00 386 1 478 3611 |

3.

Ministrstvo za gospodarstvo

Komisija za nadzor izvoza blaga za dvojno rabo

Kotnikova 5

SI-1000 Ljubljana

P. 00 386 1 478 3223

Faksi: 00 386 1 478 3611

| 4. | Ministrstvo za obrambo |
| --- | --- |
| Direktorat za Logistiko |
| Kardeljeva ploščad 24 |
| SI-1000 Ljubljana |
| P. 00 386 1 471 20 25 |
| Faksi: 00 386 1 512 11 03 |

4.

Ministrstvo za obrambo

Direktorat za Logistiko

Kardeljeva ploščad 24

SI-1000 Ljubljana

P. 00 386 1 471 20 25

Faksi: 00 386 1 512 11 03

SLOVAKIA

| Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |
| --- |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| P. 00421/2/4854 1111 |
| Faksi: 00421/2/4333 7827 |

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

P. 00421/2/4854 1111

Faksi: 00421/2/4333 7827

SUOMI

| Ulkoasiainministeriö/Utrikesministeriet |
| --- |
| PL/PB 176 |
| FIN-00161 Helsinki/Helsingfors |
| P. (358-9) 16 00 5 |
| Faksi: (358-9) 16 05 57 07 |

Ulkoasiainministeriö/Utrikesministeriet

PL/PB 176

FIN-00161 Helsinki/Helsingfors

P. (358-9) 16 00 5

Faksi: (358-9) 16 05 57 07

| Puolustusministeriö/Försvarsministeriet |
| --- |
| Eteläinen Makasiinikatu 8/Södra Magasinsgatan 8 |
| PL/PB 31 |
| FI-00131 Helsinki/Helsingfors |
| P. (358-9) 16 08 81 28 |
| Faksi: (358-9) 16 08 81 11 |

Puolustusministeriö/Försvarsministeriet

Eteläinen Makasiinikatu 8/Södra Magasinsgatan 8

PL/PB 31

FI-00131 Helsinki/Helsingfors

P. (358-9) 16 08 81 28

Faksi: (358-9) 16 08 81 11

RUOTSI

| Inspektionen för strategiska produkter (ISP) |
| --- |
| Box 70 252 |
| 107 22 Stockholm |
| P. (+46-8) 406 31 00 |
| Faksi: (+46-8) 20 31 00 |

Inspektionen för strategiska produkter (ISP)

Box 70 252

107 22 Stockholm

P. (+46-8) 406 31 00

Faksi: (+46-8) 20 31 00

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

| Sanctions Licensing Unit |
| --- |
| Export Control Organisation |
| Department of Trade and Industry |
| Kingsgate House |
| 66-74 Victoria Street |
| London SW1E 6SW |
| P. (44) 20 7215 4544 |
| Faksi: (44) 20 7215 4539 |

Sanctions Licensing Unit

Export Control Organisation

Department of Trade and Industry

Kingsgate House

66-74 Victoria Street

London SW1E 6SW

P. (44) 20 7215 4544

Faksi: (44) 20 7215 4539

EUROOPAN YHTEISÖ

| Euroopan yhteisöjen komissio |
| --- |
| Ulkosuhteiden pääosasto |
| Linja A: YUTP ja ETPP: Komission koordinointi ja osallistuminen |
| Yksikkö A.2: Oikeudelliset ja institutionaaliset kysymykset, YUTP:n yhteiset toiminnat, sanktiot, Kimberleyn prosessi |
| CHAR 12/163 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| Belgia |
| P. (32-2) 296 25 56 |
| Faksi: (32-2) 296 75 63 |
| Sähköposti: relex-sanctions@cec.eu.int |

Euroopan yhteisöjen komissio

Ulkosuhteiden pääosasto

Linja A: YUTP ja ETPP: Komission koordinointi ja osallistuminen

Yksikkö A.2: Oikeudelliset ja institutionaaliset kysymykset, YUTP:n yhteiset toiminnat, sanktiot, Kimberleyn prosessi

CHAR 12/163

B-1049 Bruxelles/Brussel

Belgia

P. (32-2) 296 25 56

Faksi: (32-2) 296 75 63

Sähköposti: relex-sanctions@cec.eu.int

---

| 16.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 299/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 299/32

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1860/2005,

annettu 15 päivänä marraskuuta 2005,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 16 päivänä marraskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 386/2005 (EUVL L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 15 päivänä marraskuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 56,5 |
| 096 | 36,8 |
| 204 | 33,9 |
| 999 | 42,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 117,1 |
| 204 | 23,8 |
| 999 | 70,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 108,4 |
| 204 | 70,2 |
| 999 | 89,3 |
| 0805 20 10 | 204 | 66,2 |
| 388 | 85,5 |
| 999 | 75,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 62,7 |
| 624 | 88,1 |
| 999 | 75,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 61,2 |
| 388 | 71,6 |
| 999 | 66,4 |
| 0806 10 10 | 052 | 104,4 |
| 400 | 228,2 |
| 508 | 233,6 |
| 624 | 162,5 |
| 720 | 99,7 |
| 999 | 165,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 104,6 |
| 400 | 106,2 |
| 404 | 90,4 |
| 512 | 131,2 |
| 800 | 155,4 |
| 999 | 117,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 102,4 |
| 720 | 56,5 |
| 999 | 79,5 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

56,5

096

36,8

204

33,9

999

42,4

0707 00 05

052

117,1

204

23,8

999

70,5

0709 90 70

052

108,4

204

70,2

999

89,3

0805 20 10

204

66,2

388

85,5

999

75,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

62,7

624

88,1

999

75,4

0805 50 10

052

61,2

388

71,6

999

66,4

0806 10 10

052

104,4

400

228,2

508

233,6

624

162,5

720

99,7

999

165,7

0808 10 80

388

104,6

400

106,2

404

90,4

512

131,2

800

155,4

999

117,6

0808 20 50

052

102,4

720

56,5

999

79,5

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 750/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 12) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 16.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 299/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 299/34

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1861/2005,

annettu 15 päivänä marraskuuta 2005,

asetuksen (EY) N:o 1064/2005 muuttamisesta Liettuan interventioelimen hallussa olevan tavallisen vehnän vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun määrän osalta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon viljan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EY) N:o 1064/2005 (2) avataan Liettuan interventioelimen hallussa olevan 150 000 vehnätonnin vientiä koskeva pysyvä tarjouskilpailu. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EY) N:o 1064/2005 (2) avataan Liettuan interventioelimen hallussa olevan 150 000 vehnätonnin vientiä koskeva pysyvä tarjouskilpailu.

| (2) | Vuoden 2005 sadonkorjuun aikaan vallinneiden epäsuotuisien sääolojen vuoksi tavallisen vehnän ennakoitu määrä ei riitä kattamaan Liettuan sisäistä kysyntää. Sen vuoksi Liettua on ilmoittanut komissiolle interventioelimensä aikomuksesta vähentää vientiä varten tarjouskilpailutettavaa määrää, jotta kannustettaisiin uudelleenmyyntiä sisämarkkinoilla. Kyseisen pyynnön, käytettävissä olevien määrien ja markkinatilanteen vuoksi olisi muutettava asetuksella (EY) N:o 1064/2005 avatun pysyvän tarjouskilpailun kohteena olevaa enimmäismäärää. |
| --- | --- |

(2)

Vuoden 2005 sadonkorjuun aikaan vallinneiden epäsuotuisien sääolojen vuoksi tavallisen vehnän ennakoitu määrä ei riitä kattamaan Liettuan sisäistä kysyntää. Sen vuoksi Liettua on ilmoittanut komissiolle interventioelimensä aikomuksesta vähentää vientiä varten tarjouskilpailutettavaa määrää, jotta kannustettaisiin uudelleenmyyntiä sisämarkkinoilla. Kyseisen pyynnön, käytettävissä olevien määrien ja markkinatilanteen vuoksi olisi muutettava asetuksella (EY) N:o 1064/2005 avatun pysyvän tarjouskilpailun kohteena olevaa enimmäismäärää.

| (3) | Sen vuoksi olisi muutettava asetus (EY) N:o 1064/2005. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi olisi muutettava asetus (EY) N:o 1064/2005.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1064/2005 2 artikla seuraavasti:

”2 artikla

Tarjouskilpailu koskee kolmansiin maihin vietävää enimmäismäärää, joka on 120 000 tonnia tavallista vehnää, lukuun ottamatta Albaniaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Bulgariaa, entisen Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa, Kroatiaa, Liechtensteinia, Romaniaa, Serbia ja Montenegroa (3) sekä Sveitsiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUVL L 174, 7.7.2005, s. 42.

2

(3)  Mukaan luettuna Kosovo, sellaisena kuin se on määriteltynä 10 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa nro 1244.”

3

---

| 16.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 299/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 299/35

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1862/2005,

annettu 15 päivänä marraskuuta 2005,

pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta Liettuan interventioelimen hallussa olevan tavallisen vehnän myymiseksi uudelleen yhteisön markkinoilla sen jalostamiseksi jauhoksi yhteisössä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon viljan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Interventioelinten hallussaan pitämien viljojen myyntiin saattamisen menettelyistä ja edellytyksistä 28 päivänä heinäkuuta 1993 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 2131/93 (2) säädetään erityisesti, että interventioelimen hallussa oleva vilja saatetaan markkinoille tarjouskilpailulla ja myyntihintaan, joka ei voi olla alempi kuin varastointipaikan markkinoilla todettu hinta tai sen puuttuessa lähimmillä markkinoilla todettu hinta, markkinahäiriöiden välttämisen sallivan vastaavan laadun ja edustavan määrän kuljetuskustannukset huomioon ottaen. |
| --- | --- |

(1)

Interventioelinten hallussaan pitämien viljojen myyntiin saattamisen menettelyistä ja edellytyksistä 28 päivänä heinäkuuta 1993 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 2131/93 (2) säädetään erityisesti, että interventioelimen hallussa oleva vilja saatetaan markkinoille tarjouskilpailulla ja myyntihintaan, joka ei voi olla alempi kuin varastointipaikan markkinoilla todettu hinta tai sen puuttuessa lähimmillä markkinoilla todettu hinta, markkinahäiriöiden välttämisen sallivan vastaavan laadun ja edustavan määrän kuljetuskustannukset huomioon ottaen.

| (2) | Vuoden 2005 sadonkorjuun aikaan vallinneiden epäsuotuisien sääolojen vuoksi tavallisen vehnän ennakoitu määrä ei riitä kattamaan Liettuan sisäistä kysyntää. Liettualla on lisäksi tavallisen vehnän interventiovarastoja, joille näyttää olevan vaikeaa löytää markkinoita ja jotka olisi sen vuoksi myytävä. Sen vuoksi yhteisön markkinoilla voidaan järjestää tarjouskilpailuja tavallisen vehnän jalostamiseksi jauhoksi. |
| --- | --- |

(2)

Vuoden 2005 sadonkorjuun aikaan vallinneiden epäsuotuisien sääolojen vuoksi tavallisen vehnän ennakoitu määrä ei riitä kattamaan Liettuan sisäistä kysyntää. Liettualla on lisäksi tavallisen vehnän interventiovarastoja, joille näyttää olevan vaikeaa löytää markkinoita ja jotka olisi sen vuoksi myytävä. Sen vuoksi yhteisön markkinoilla voidaan järjestää tarjouskilpailuja tavallisen vehnän jalostamiseksi jauhoksi.

| (3) | Yhteisön markkinoiden tilanteen huomioon ottamiseksi on suotavaa säätää, että komissio hallinnoi tarjouskilpailua. Lisäksi on vahvistettava jakokerroin niille tarjouksille, jotka ovat vähimmäismyyntihinnan suuruisia. |
| --- | --- |

(3)

Yhteisön markkinoiden tilanteen huomioon ottamiseksi on suotavaa säätää, että komissio hallinnoi tarjouskilpailua. Lisäksi on vahvistettava jakokerroin niille tarjouksille, jotka ovat vähimmäismyyntihinnan suuruisia.

| (4) | Jotta kyseisten tarjouskilpailujen kohteena olevien varastojen erityisen käyttötarkoituksen valvonta voidaan varmistaa, olisi säädettävä erityisseurannasta, joka koskee tavallisen vehnän toimittamista ja sen jalostamista jauhoksi. Seurannan mahdollistamiseksi olisi saatettava pakolliseksi interventiosta peräisin olevien tuotteiden käytön ja/tai määräpaikan tarkastamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 16 päivänä lokakuuta 1992 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 3002/92 (3) vahvistettujen menettelyjen soveltaminen. |
| --- | --- |

(4)

Jotta kyseisten tarjouskilpailujen kohteena olevien varastojen erityisen käyttötarkoituksen valvonta voidaan varmistaa, olisi säädettävä erityisseurannasta, joka koskee tavallisen vehnän toimittamista ja sen jalostamista jauhoksi. Seurannan mahdollistamiseksi olisi saatettava pakolliseksi interventiosta peräisin olevien tuotteiden käytön ja/tai määräpaikan tarkastamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 16 päivänä lokakuuta 1992 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 3002/92 (3) vahvistettujen menettelyjen soveltaminen.

| (5) | Moitteettoman täytäntöönpanon takaamiseksi olisi edellytettävä, että tarjouksentekijä asettaa vakuuden, joka olisi kyseisten toimenpiteiden luonne huomioon ottaen vahvistettava poiketen siitä, mitä asetuksessa (ETY) N:o 2131/93 säädetään, erityisesti sen suuruuden osalta tasolle, jonka on oltava riittävä takaamaan tuotteiden moitteeton käyttö, ja vakuuden vapauttamisedellytysten osalta siten, että on todistettava tuotteiden jalostaminen jauhoksi. |
| --- | --- |

(5)

Moitteettoman täytäntöönpanon takaamiseksi olisi edellytettävä, että tarjouksentekijä asettaa vakuuden, joka olisi kyseisten toimenpiteiden luonne huomioon ottaen vahvistettava poiketen siitä, mitä asetuksessa (ETY) N:o 2131/93 säädetään, erityisesti sen suuruuden osalta tasolle, jonka on oltava riittävä takaamaan tuotteiden moitteeton käyttö, ja vakuuden vapauttamisedellytysten osalta siten, että on todistettava tuotteiden jalostaminen jauhoksi.

| (6) | Liettuan interventioelimen komissiolle toimittamassa tiedonannossa on lisäksi tärkeää säilyttää tarjousten tekijöiden nimettömyys. |
| --- | --- |

(6)

Liettuan interventioelimen komissiolle toimittamassa tiedonannossa on lisäksi tärkeää säilyttää tarjousten tekijöiden nimettömyys.

| (7) | Hallinnoinnin nykyaikaistamiseksi on syytä säätää komission pyytämien tietojen lähettämisestä sähköisessä muodossa. |
| --- | --- |

(7)

Hallinnoinnin nykyaikaistamiseksi on syytä säätää komission pyytämien tietojen lähettämisestä sähköisessä muodossa.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liettuan interventioelin saa myydä yhteisön sisämarkkinoilla pysyvällä tarjouskilpailulla hallussaan olevat 32 000 tonnia tavallista vehnää sen jalostamiseksi jauhoksi.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa säädettyyn myyntiin sovelletaan asetusta (ETY) N:o 2131/93.

Poiketen kuitenkin siitä, mitä

| a) | mainitun asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa säädetään, tarjoukset vahvistetaan tarjouksen kohteena olevan erän tosiasiallisen laadun perusteella; |
| --- | --- |

a)

mainitun asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa säädetään, tarjoukset vahvistetaan tarjouksen kohteena olevan erän tosiasiallisen laadun perusteella;

| b) | mainitun asetuksen 10 artiklan toisessa alakohdassa säädetään, että vähimmäismyyntihinta vahvistetaan tasolle, jolla se ei häiritse viljamarkkinoita. |
| --- | --- |

b)

mainitun asetuksen 10 artiklan toisessa alakohdassa säädetään, että vähimmäismyyntihinta vahvistetaan tasolle, jolla se ei häiritse viljamarkkinoita.

3 artikla

Tarjoukset ovat hyväksyttäviä ainoastaan, jos niihin on liitetty:

| a) | todiste siitä, että tarjouksentekijä on asettanut tarjouksen vakuuden, joka poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY) N:o 2131/93 13 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, vahvistetaan 10 euroksi tonnilta; |
| --- | --- |

a)

todiste siitä, että tarjouksentekijä on asettanut tarjouksen vakuuden, joka poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY) N:o 2131/93 13 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, vahvistetaan 10 euroksi tonnilta;

| b) | tarjouksentekijän kirjallinen sitoumus siitä, että tavallinen vehnä käytetään sen jalostamiseksi jauhoksi yhteisön alueella 60 päivän kuluessa siitä, kun se on poistettu interventiovarastoista ja joka tapauksessa ennen 31 päivää elokuuta 2006 ja että tarjouksentekijä asettaa 40 euroa tonnilta olevan suoritusvakuuden kahden työpäivän kuluessa tarjouksen hyväksymistä koskevan ilmoituksen vastaanottamispäivästä; |
| --- | --- |

b)

tarjouksentekijän kirjallinen sitoumus siitä, että tavallinen vehnä käytetään sen jalostamiseksi jauhoksi yhteisön alueella 60 päivän kuluessa siitä, kun se on poistettu interventiovarastoista ja joka tapauksessa ennen 31 päivää elokuuta 2006 ja että tarjouksentekijä asettaa 40 euroa tonnilta olevan suoritusvakuuden kahden työpäivän kuluessa tarjouksen hyväksymistä koskevan ilmoituksen vastaanottamispäivästä;

| c) | sitoumus pitää kirjaa varastoista sen varmistamiseksi, että tavallisen vehnän, jota koskeva tarjouskilpailu on ratkaistu, määrät on jalostettu yhteisön alueella jauhoksi. |
| --- | --- |

c)

sitoumus pitää kirjaa varastoista sen varmistamiseksi, että tavallisen vehnän, jota koskeva tarjouskilpailu on ratkaistu, määrät on jalostettu yhteisön alueella jauhoksi.

4 artikla

1.   Ensimmäiseen osittaiseen tarjouskilpailuun tarkoitettujen tarjousten jättämisen määräaika päättyy 23 päivänä marraskuuta 2005 kello 15.00 (Brysselin aikaa).

Seuraavien osittaisten tarjouskilpailujen tarjousten jättämisen määräaika päättyy joka keskiviikko klo 15.00 (Brysselin aikaa), lukuun ottamatta 28 päivää joulukuuta 2005, 12 päivää huhtikuuta 2006 ja 24 päivää toukokuuta 2006, koska kyseisillä viikoilla ei järjestetä tarjouskilpailuja.

Viimeiseen osittaiseen tarjouskilpailuun tarkoitettujen tarjousten jättämisen määräaika päättyy 28 päivänä kesäkuuta 2006 kello 15.00 (Brysselin aikaa).

2.   Tarjoukset on jätettävä Liettuan interventioelimelle, jonka yhteystiedot ovat seuraavat:

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market Regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Gucevičiaus Str. 9-12 |
| Vilnius, Lithuania |
| Puhelin (370-5) 268 50 49 |
| Faksi (370-5) 268 50 61 |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market Regulation Agency

L. Stuokos-Gucevičiaus Str. 9-12

Vilnius, Lithuania

Puhelin (370-5) 268 50 49

Faksi (370-5) 268 50 61

5 artikla

Liettuan interventioelimen on annettava saadut tarjoukset komissiolle tiedoksi kahden tunnin kuluessa tarjousten jättämisen määräajan päättymisestä. Ilmoitus on toimitettava sähköisessä muodossa liitteessä I olevan lomakkeen mukaisesti.

6 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen komissio vahvistaa vähimmäismyyntihinnan tai päättää olla hyväksymättä saatuja tarjouksia. Jos eri tarjoukset koskevat samaa erää ja niiden yhteismäärä ylittää käytettävissä olevan määrän, vähimmäishinta voidaan vahvistaa erikseen jokaiselle erälle.

Vähimmäishinnan suuruisten tarjousten osalta vähimmäishinnan vahvistamiseen voi liittyä tarjottujen määrien jakokertoimen vahvistaminen.

7 artikla

1.   Edellä 3 artiklan a alakohdassa tarkoitettu vakuus vapautetaan kokonaisuudessaan sellaisten määrien osalta, joiden

| a) | tarjousta ei ole hyväksytty; |
| --- | --- |

a)

tarjousta ei ole hyväksytty;

| b) | myyntihinta on maksettu vahvistetun määräajan kuluessa ja 3 artiklan b alakohdassa säädetty vakuus on asetettu. |
| --- | --- |

b)

myyntihinta on maksettu vahvistetun määräajan kuluessa ja 3 artiklan b alakohdassa säädetty vakuus on asetettu.

2.   Edellä 3 artiklan b alakohdassa tarkoitettu vakuus vapautetaan suhteessa jauhon tuotantoon yhteisössä käytetyn tavallisen vehnän määriin.

8 artikla

1.   Todiste 3 artiklan b alakohdassa tarkoitettujen velvollisuuksien täyttämisestä on annettava asetuksen (ETY) N:o 3002/92 säännösten mukaisesti.

2.   Asetuksessa (ETY) N:o 3002/92 säädettyjen mainintojen lisäksi T5-valvontakappaleen kohdassa 104 on viitattava 3 artiklan b ja c alakohdassa säädettyyn sitoumukseen, ja siinä on ilmoitettava yksi liitteeseen II sisältyvistä maininnoista.

9 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EYVL L 191, 31.7.1993, s. 76. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1169/2005 (EUVL L 188, 20.7.2005, s. 19).

2

(3)  EYVL L 301, 17.10.1992, s. 17. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1169/2005.

3

---

LIITE I

Pysyvä tarjouskilpailu Liettuan interventioelimen hallussa olevan 32 000 tonnin tavallista vehnää myymiseksi uudelleen

Lomake (1)

(Asetus (EY) N:o 1862/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tarjouksen tekijän numero | Erän numero | Määrä
  (t) | Hintatarjous
  euroa/t |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| jne. | | | |

1

2

3

4

Tarjouksen tekijän numero

Erän numero

Määrä

(t)

Hintatarjous

euroa/t

1

2

3

jne.

---

(1)  Lähetetään maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastoon (D/2).

---

LIITE II

Asetuksen 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut maininnat

| –– | : | espanjaksi | : | Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1862/2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| –– | : | tšekiksi | : | Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1862/2005 |
| –– | : | tanskaksi | : | Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1862/2005 |
| –– | : | saksaksi | : | Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1862/2005 |
| –– | : | viroksi | : | määruse (EÜ) nr 1862/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode |
| –– | : | kreikaksi | : | Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1862/2005 |
| –– | : | englanniksi | : | Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1862/2005 |
| –– | : | ranskaksi | : | Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1862/2005 |
| –– | : | italiaksi | : | Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1862/2005 |
| –– | : | latviaksi | : | Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1862/2005 3. panta b) un c) punktā |
| –– | : | liettuaksi | : | produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1862/2005 3 straipsnio b ir c punktuose |
| –– | : | unkariksi | : | Az 1862/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék |
| –– | : | hollanniksi | : | Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1862/2005 |
| –– | : | puolaksi | : | Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1862/2005 |
| –– | : | portugaliksi | : | Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1862/2005 |
| –– | : | slovakiksi | : | Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1862/2005 |
| –– | : | sloveeniksi | : | Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1862/2005 |
| –– | : | suomeksi | : | Asetuksen (EY) N:o 1862/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote |
| –– | : | ruotsiksi | : | Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1862/2005 |

––

:

espanjaksi

:

Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1862/2005

––

:

tšekiksi

:

Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1862/2005

––

:

tanskaksi

:

Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1862/2005

––

:

saksaksi

:

Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1862/2005

––

:

viroksi

:

määruse (EÜ) nr 1862/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode

––

:

kreikaksi

:

Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1862/2005

––

:

englanniksi

:

Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1862/2005

––

:

ranskaksi

:

Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1862/2005

––

:

italiaksi

:

Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1862/2005

––

:

latviaksi

:

Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1862/2005 3. panta b) un c) punktā

––

:

liettuaksi

:

produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1862/2005 3 straipsnio b ir c punktuose

––

:

unkariksi

:

Az 1862/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék

––

:

hollanniksi

:

Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1862/2005

––

:

puolaksi

:

Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1862/2005

––

:

portugaliksi

:

Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1862/2005

––

:

slovakiksi

:

Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1862/2005

––

:

sloveeniksi

:

Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1862/2005

––

:

suomeksi

:

Asetuksen (EY) N:o 1862/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote

––

:

ruotsiksi

:

Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1862/2005

---

| 16.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 299/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 299/40

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1863/2005,

annettu 15 päivänä marraskuuta 2005,

pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta Latvian interventioelimen hallussa olevan tavallisen vehnän myymiseksi uudelleen yhteisön markkinoilla sen jalostamiseksi jauhoksi yhteisössä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon viljan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Interventioelinten hallussaan pitämien viljojen myyntiin saattamisen menettelyistä ja edellytyksistä 28 päivänä heinäkuuta 1993 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 2131/93 (2) säädetään erityisesti, että interventioelimen hallussa oleva vilja saatetaan markkinoille tarjouskilpailulla ja myyntihintaan, joka ei voi olla alempi kuin varastointipaikan markkinoilla todettu hinta tai sen puuttuessa lähimmillä markkinoilla todettu hinta, markkinahäiriöiden välttämisen sallivan vastaavan laadun ja edustavan määrän kuljetuskustannukset huomioon ottaen. |
| --- | --- |

(1)

Interventioelinten hallussaan pitämien viljojen myyntiin saattamisen menettelyistä ja edellytyksistä 28 päivänä heinäkuuta 1993 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 2131/93 (2) säädetään erityisesti, että interventioelimen hallussa oleva vilja saatetaan markkinoille tarjouskilpailulla ja myyntihintaan, joka ei voi olla alempi kuin varastointipaikan markkinoilla todettu hinta tai sen puuttuessa lähimmillä markkinoilla todettu hinta, markkinahäiriöiden välttämisen sallivan vastaavan laadun ja edustavan määrän kuljetuskustannukset huomioon ottaen.

| (2) | Vuoden 2005 sadonkorjuun aikaan vallinneiden epäsuotuisien sääolojen vuoksi tavallisen vehnän ennakoitu määrä ei riitä kattamaan Latvian sisäistä kysyntää. Latvialla on lisäksi tavallisen vehnän interventiovarastoja, joille näyttää olevan vaikeaa löytää markkinoita ja jotka olisi sen vuoksi myytävä. Sen vuoksi yhteisön markkinoilla voidaan järjestää tarjouskilpailuja tavallisen vehnän jalostamiseksi jauhoksi. |
| --- | --- |

(2)

Vuoden 2005 sadonkorjuun aikaan vallinneiden epäsuotuisien sääolojen vuoksi tavallisen vehnän ennakoitu määrä ei riitä kattamaan Latvian sisäistä kysyntää. Latvialla on lisäksi tavallisen vehnän interventiovarastoja, joille näyttää olevan vaikeaa löytää markkinoita ja jotka olisi sen vuoksi myytävä. Sen vuoksi yhteisön markkinoilla voidaan järjestää tarjouskilpailuja tavallisen vehnän jalostamiseksi jauhoksi.

| (3) | Yhteisön markkinoiden tilanteen huomioon ottamiseksi on suotavaa säätää, että komissio hallinnoi tarjouskilpailua. Lisäksi on vahvistettava jakokerroin niille tarjouksille, jotka ovat vähimmäismyyntihinnan suuruisia. |
| --- | --- |

(3)

Yhteisön markkinoiden tilanteen huomioon ottamiseksi on suotavaa säätää, että komissio hallinnoi tarjouskilpailua. Lisäksi on vahvistettava jakokerroin niille tarjouksille, jotka ovat vähimmäismyyntihinnan suuruisia.

| (4) | Jotta kyseisten tarjouskilpailujen kohteena olevien varastojen erityisen käyttötarkoituksen valvonta voidaan varmistaa, olisi säädettävä erityisseurannasta, joka koskee tavallisen vehnän toimittamista ja sen jalostamista jauhoksi. Seurannan mahdollistamiseksi olisi saatettava pakolliseksi interventiosta peräisin olevien tuotteiden käytön ja/tai määräpaikan tarkastamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 16 päivänä lokakuuta 1992 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 3002/92 (3) vahvistettujen menettelyjen soveltaminen. |
| --- | --- |

(4)

Jotta kyseisten tarjouskilpailujen kohteena olevien varastojen erityisen käyttötarkoituksen valvonta voidaan varmistaa, olisi säädettävä erityisseurannasta, joka koskee tavallisen vehnän toimittamista ja sen jalostamista jauhoksi. Seurannan mahdollistamiseksi olisi saatettava pakolliseksi interventiosta peräisin olevien tuotteiden käytön ja/tai määräpaikan tarkastamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 16 päivänä lokakuuta 1992 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 3002/92 (3) vahvistettujen menettelyjen soveltaminen.

| (5) | Moitteettoman täytäntöönpanon takaamiseksi olisi edellytettävä, että tarjouksentekijä asettaa vakuuden, joka olisi kyseisten toimenpiteiden luonne huomioon ottaen vahvistettava poiketen siitä, mitä asetuksessa (ETY) N:o 2131/93 säädetään, erityisesti sen suuruuden osalta tasolle, jonka on oltava riittävä takaamaan tuotteiden moitteeton käyttö, ja vakuuden vapauttamisedellytysten osalta siten, että on todistettava tuotteiden jalostaminen jauhoksi. |
| --- | --- |

(5)

Moitteettoman täytäntöönpanon takaamiseksi olisi edellytettävä, että tarjouksentekijä asettaa vakuuden, joka olisi kyseisten toimenpiteiden luonne huomioon ottaen vahvistettava poiketen siitä, mitä asetuksessa (ETY) N:o 2131/93 säädetään, erityisesti sen suuruuden osalta tasolle, jonka on oltava riittävä takaamaan tuotteiden moitteeton käyttö, ja vakuuden vapauttamisedellytysten osalta siten, että on todistettava tuotteiden jalostaminen jauhoksi.

| (6) | Latvian interventioelimen komissiolle toimittamassa tiedonannossa on lisäksi tärkeää säilyttää tarjousten tekijöiden nimettömyys. |
| --- | --- |

(6)

Latvian interventioelimen komissiolle toimittamassa tiedonannossa on lisäksi tärkeää säilyttää tarjousten tekijöiden nimettömyys.

| (7) | Hallinnoinnin nykyaikaistamiseksi on syytä säätää komission pyytämien tietojen lähettämisestä sähköisessä muodossa. |
| --- | --- |

(7)

Hallinnoinnin nykyaikaistamiseksi on syytä säätää komission pyytämien tietojen lähettämisestä sähköisessä muodossa.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Latvian interventioelin saa myydä yhteisön sisämarkkinoilla pysyvällä tarjouskilpailulla hallussaan olevat 24 276 tonnia tavallista vehnää sen jalostamiseksi jauhoksi.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa säädettyyn myyntiin sovelletaan asetusta (ETY) N:o 2131/93.

Poiketen kuitenkin siitä, mitä

| a) | mainitun asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa säädetään, tarjoukset vahvistetaan tarjouksen kohteena olevan erän tosiasiallisen laadun perusteella; |
| --- | --- |

a)

mainitun asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa säädetään, tarjoukset vahvistetaan tarjouksen kohteena olevan erän tosiasiallisen laadun perusteella;

| b) | mainitun asetuksen 10 artiklan toisessa alakohdassa säädetään, vähimmäismyyntihinta vahvistetaan tasolle, jolla se ei häiritse viljamarkkinoita. |
| --- | --- |

b)

mainitun asetuksen 10 artiklan toisessa alakohdassa säädetään, vähimmäismyyntihinta vahvistetaan tasolle, jolla se ei häiritse viljamarkkinoita.

3 artikla

Tarjoukset ovat hyväksyttäviä ainoastaan, jos niihin on liitetty:

| a) | todiste siitä, että tarjouksentekijä on asettanut tarjouksen vakuuden, joka poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY) N:o 2131/93 13 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, vahvistetaan 10 euroksi tonnilta; |
| --- | --- |

a)

todiste siitä, että tarjouksentekijä on asettanut tarjouksen vakuuden, joka poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY) N:o 2131/93 13 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, vahvistetaan 10 euroksi tonnilta;

| b) | tarjouksentekijän kirjallinen sitoumus siitä, että tavallinen vehnä käytetään sen jalostamiseksi jauhoksi yhteisön alueella 60 päivän kuluessa siitä, kun se on poistettu interventiovarastoista ja joka tapauksessa ennen 31 päivää elokuuta 2006 ja että tarjouksentekijä asettaa 40 euroa tonnilta olevan suoritusvakuuden kahden työpäivän kuluessa tarjouksen hyväksymistä koskevan ilmoituksen vastaanottamispäivästä; |
| --- | --- |

b)

tarjouksentekijän kirjallinen sitoumus siitä, että tavallinen vehnä käytetään sen jalostamiseksi jauhoksi yhteisön alueella 60 päivän kuluessa siitä, kun se on poistettu interventiovarastoista ja joka tapauksessa ennen 31 päivää elokuuta 2006 ja että tarjouksentekijä asettaa 40 euroa tonnilta olevan suoritusvakuuden kahden työpäivän kuluessa tarjouksen hyväksymistä koskevan ilmoituksen vastaanottamispäivästä;

| c) | sitoumus pitää kirjaa varastoista sen varmistamiseksi, että tavallisen vehnän, jota koskeva tarjouskilpailu on ratkaistu, määrät on jalostettu yhteisön alueella jauhoksi. |
| --- | --- |

c)

sitoumus pitää kirjaa varastoista sen varmistamiseksi, että tavallisen vehnän, jota koskeva tarjouskilpailu on ratkaistu, määrät on jalostettu yhteisön alueella jauhoksi.

4 artikla

1.   Ensimmäiseen osittaiseen tarjouskilpailuun tarkoitettujen tarjousten jättämisen määräaika päättyy 23 päivänä marraskuuta 2005 kello 15.00 (Brysselin aikaa).

Seuraavien osittaisten tarjouskilpailujen tarjousten jättämisen määräaika päättyy joka keskiviikko klo 15.00 (Brysselin aikaa), lukuun ottamatta 28 päivää joulukuuta 2005, 12 päivää huhtikuuta 2006 ja 24 päivää toukokuuta 2006, koska kyseisillä viikoilla ei järjestetä tarjouskilpailuja.

Viimeiseen osittaiseen tarjouskilpailuun tarkoitettujen tarjousten jättämisen määräaika päättyy 28 päivänä kesäkuuta 2006 kello 15.00 (Brysselin aikaa).

2.   Tarjoukset on jätettävä Latvian interventioelimelle, jonka yhteystiedot ovat seuraavat:

| Rural Support Service |
| --- |
| Republic Square 2 |
| Riga, LV-1981 |
| Latvia |
| Puhelin (371) 702 78 93 |
| Faksi (371) 702 78 92 |

Rural Support Service

Republic Square 2

Riga, LV-1981

Latvia

Puhelin (371) 702 78 93

Faksi (371) 702 78 92

5 artikla

Latvian interventioelimen on annettava saadut tarjoukset komissiolle tiedoksi kahden tunnin kuluessa tarjousten jättämisen määräajan päättymisestä. Ilmoitus on toimitettava sähköisessä muodossa liitteessä I olevan lomakkeen mukaisesti.

6 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen komissio vahvistaa vähimmäismyyntihinnan tai päättää olla hyväksymättä saatuja tarjouksia. Jos eri tarjoukset koskevat samaa erää ja niiden yhteismäärä ylittää käytettävissä olevan määrän, vähimmäishinta voidaan vahvistaa erikseen jokaiselle erälle.

Vähimmäishinnan suuruisten tarjousten osalta vähimmäishinnan vahvistamiseen voi liittyä tarjottujen määrien jakokertoimen vahvistaminen.

7 artikla

1.   Edellä 3 artiklan a alakohdassa tarkoitettu vakuus vapautetaan kokonaisuudessaan sellaisten määrien osalta, joiden

| a) | tarjousta ei ole hyväksytty; |
| --- | --- |

a)

tarjousta ei ole hyväksytty;

| b) | myyntihinta on maksettu vahvistetun määräajan kuluessa ja 3 artiklan b alakohdassa säädetty vakuus on asetettu. |
| --- | --- |

b)

myyntihinta on maksettu vahvistetun määräajan kuluessa ja 3 artiklan b alakohdassa säädetty vakuus on asetettu.

2.   Edellä 3 artiklan b alakohdassa tarkoitettu vakuus vapautetaan suhteessa jauhon tuotantoon yhteisössä käytetyn tavallisen vehnän määriin.

8 artikla

1.   Todiste 3 artiklan b alakohdassa tarkoitettujen velvollisuuksien täyttämisestä on annettava asetuksen (ETY) N:o 3002/92 säännösten mukaisesti.

2.   Asetuksessa (ETY) N:o 3002/92 säädettyjen mainintojen lisäksi T5-valvontakappaleen kohdassa 104 on viitattava 3 artiklan b ja c alakohdassa säädettyyn sitoumukseen, ja siinä on ilmoitettava yksi liitteeseen II sisältyvistä maininnoista.

9 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EYVL L 191, 31.7.1993, s. 76. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1169/2005 (EUVL L 188, 20.7.2005, s. 19).

2

(3)  EYVL L 301, 17.10.1992, s. 17. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1169/2005.

3

---

LIITE I

Pysyvä tarjouskilpailu Latvian interventioelimen hallussa olevan 24 276 tonnin tavallista vehnää myymiseksi uudelleen

(Lomake (1))

(Asetus (EY) N:o 1863/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tarjouksen tekijän numero | Erän numero | Määrä
  (t) | Hintatarjous
  euroa/t |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| jne. | | | |

1

2

3

4

Tarjouksen tekijän numero

Erän numero

Määrä

(t)

Hintatarjous

euroa/t

1

2

3

jne.

---

(1)  Lähetetään maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastoon (D/2).

---

LIITE II

Asetuksen 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut maininnat

| –– | : | espanjaksi | : | Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1863/2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| –– | : | tšekiksi | : | Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1863/2005 |
| –– | : | tanskaksi | : | Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1863/2005 |
| –– | : | saksaksi | : | Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1863/2005 |
| –– | : | viroksi | : | määruse (EÜ) nr 1863/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode |
| –– | : | kreikaksi | : | Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1863/2005 |
| –– | : | englanniksi | : | Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1863/2005 |
| –– | : | ranskaksi | : | Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1863/2005 |
| –– | : | italiaksi | : | Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1863/2005 |
| –– | : | latviaksi | : | Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1863/2005 3. panta b) un c) punktā |
| –– | : | liettuaksi | : | produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1863/2005 3 straipsnio b ir c punktuose |
| –– | : | unkariksi | : | Az 1863/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék |
| –– | : | hollanniksi | : | Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1863/2005 |
| –– | : | puolaksi | : | Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1863/2005 |
| –– | : | portugaliksi | : | Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1863/2005 |
| –– | : | slovakiksi | : | Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1863/2005 |
| –– | : | sloveeniksi | : | Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1863/2005 |
| –– | : | suomeksi | : | Asetuksen (EY) N:o 1863/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote |
| –– | : | ruotsiksi | : | Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1863/2005 |

––

:

espanjaksi

:

Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1863/2005

––

:

tšekiksi

:

Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1863/2005

––

:

tanskaksi

:

Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1863/2005

––

:

saksaksi

:

Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1863/2005

––

:

viroksi

:

määruse (EÜ) nr 1863/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode

––

:

kreikaksi

:

Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1863/2005

––

:

englanniksi

:

Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1863/2005

––

:

ranskaksi

:

Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1863/2005

––

:

italiaksi

:

Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1863/2005

––

:

latviaksi

:

Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1863/2005 3. panta b) un c) punktā

––

:

liettuaksi

:

produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1863/2005 3 straipsnio b ir c punktuose

––

:

unkariksi

:

Az 1863/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék

––

:

hollanniksi

:

Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1863/2005

––

:

puolaksi

:

Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1863/2005

––

:

portugaliksi

:

Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1863/2005

––

:

slovakiksi

:

Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1863/2005

––

:

sloveeniksi

:

Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1863/2005

––

:

suomeksi

:

Asetuksen (EY) N:o 1863/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote

––

:

ruotsiksi

:

Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1863/2005

---

| 16.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 299/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 299/45

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1864/2005,

annettu 15 päivänä marraskuuta 2005,

tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun komission asetuksen (EY) N:o 1725/2003 muuttamisesta kansainvälisten tilinpäätösstandardien IFRS 1, IAS 32 ja IAS 39 osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta 19 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1725/2003 (2) hyväksyttiin kaikki 14 päivänä syyskuuta 2002 voimassa olleet kansainväliset tilinpäätösstandardit ja tulkinnat lukuun ottamatta IAS-standardia 32, IAS-standardia 39 ja niihin liittyviä tulkintoja. IAS 32:een ja IAS 39:ään suunniteltujen muutosten katsottiin olevan niin merkittäviä, että kyseisten standardien voimassa olleiden versioiden hyväksymistä ei tuolloin pidetty asianmukaisena. |
| --- | --- |

(1)

Tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1725/2003 (2) hyväksyttiin kaikki 14 päivänä syyskuuta 2002 voimassa olleet kansainväliset tilinpäätösstandardit ja tulkinnat lukuun ottamatta IAS-standardia 32, IAS-standardia 39 ja niihin liittyviä tulkintoja. IAS 32:een ja IAS 39:ään suunniteltujen muutosten katsottiin olevan niin merkittäviä, että kyseisten standardien voimassa olleiden versioiden hyväksymistä ei tuolloin pidetty asianmukaisena.

| (2) | International Accounting Standards Board (IASB) julkaisi 17 päivänä joulukuuta 2003 uudistetun IAS-standardin 39 (Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen) osana aloitettaan, jonka tavoitteena oli 15 standardin parantaminen, jotta IAS-standardit ensimmäisen kerran vuonna 2005 käyttöön ottavat yritykset voisivat soveltaa kyseisiä standardeja. Uudistuksella pyrittiin parantamaan voimassa olevien IAS-standardien laatua ja johdonmukaisuutta. |
| --- | --- |

(2)

International Accounting Standards Board (IASB) julkaisi 17 päivänä joulukuuta 2003 uudistetun IAS-standardin 39 (Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen) osana aloitettaan, jonka tavoitteena oli 15 standardin parantaminen, jotta IAS-standardit ensimmäisen kerran vuonna 2005 käyttöön ottavat yritykset voisivat soveltaa kyseisiä standardeja. Uudistuksella pyrittiin parantamaan voimassa olevien IAS-standardien laatua ja johdonmukaisuutta.

| (3) | Joulukuussa 2003 uudistetussa IAS 39:ssä yrityksille annetaan mahdollisuus luokitella alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä peruuttamattomasti rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluva erä käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi (rajoitukseton käyvän arvon vaihtoehto). Euroopan keskuspankki (EKP), Baselin komiteassa edustettuina olevat toiminnan vakauden valvonnasta vastaavat viranomaiset sekä arvopaperimarkkinoiden sääntelyviranomaiset esittivät kuitenkin huolensa siitä, että rajoituksetonta käyvän arvon vaihtoehtoa voitaisiin käyttää väärin, erityisesti yrityksen omiin velkoihin liittyvien rahoitusinstrumenttien osalta. |
| --- | --- |

(3)

Joulukuussa 2003 uudistetussa IAS 39:ssä yrityksille annetaan mahdollisuus luokitella alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä peruuttamattomasti rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluva erä käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi (rajoitukseton käyvän arvon vaihtoehto). Euroopan keskuspankki (EKP), Baselin komiteassa edustettuina olevat toiminnan vakauden valvonnasta vastaavat viranomaiset sekä arvopaperimarkkinoiden sääntelyviranomaiset esittivät kuitenkin huolensa siitä, että rajoituksetonta käyvän arvon vaihtoehtoa voitaisiin käyttää väärin, erityisesti yrityksen omiin velkoihin liittyvien rahoitusinstrumenttien osalta.

| (4) | IASB tunnusti nämä ongelmat ja julkaisi 21 päivänä huhtikuuta 2004 luonnoksen, jossa ehdotetaan IAS 39:n muuttamista siten, että käyvän arvon vaihtoehdon soveltamista rajoitetaan. |
| --- | --- |

(4)

IASB tunnusti nämä ongelmat ja julkaisi 21 päivänä huhtikuuta 2004 luonnoksen, jossa ehdotetaan IAS 39:n muuttamista siten, että käyvän arvon vaihtoehdon soveltamista rajoitetaan.

| (5) | Saadakseen rahoitusvälineitä koskevan olennaisen kirjanpito-ohjeistuksen valmiiksi siten, että sen soveltaminen voidaan aloittaa suunnitellusti vuonna 2005, komissio hyväksyi IAS-standardin 39 lukuun ottamatta tiettyjä rajoituksettomaan käyvän arvon vaihtoehtoon ja suojauslaskentaan liittyviä määräyksiä tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun komission asetuksen (EY) N:o 1725/2003 muuttamisesta IAS 39:n sisällyttämiseksi siihen 19 päivänä marraskuuta 2004 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 2086/2004 (3). Komissio katsoi, että tämä rajaus on poikkeuksellinen ja väliaikainen ja että se on voimassa siihen asti, kunnes avoinna olevat kysymykset saadaan ratkaistua lisäneuvotteluilla. |
| --- | --- |

(5)

Saadakseen rahoitusvälineitä koskevan olennaisen kirjanpito-ohjeistuksen valmiiksi siten, että sen soveltaminen voidaan aloittaa suunnitellusti vuonna 2005, komissio hyväksyi IAS-standardin 39 lukuun ottamatta tiettyjä rajoituksettomaan käyvän arvon vaihtoehtoon ja suojauslaskentaan liittyviä määräyksiä tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun komission asetuksen (EY) N:o 1725/2003 muuttamisesta IAS 39:n sisällyttämiseksi siihen 19 päivänä marraskuuta 2004 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 2086/2004 (3). Komissio katsoi, että tämä rajaus on poikkeuksellinen ja väliaikainen ja että se on voimassa siihen asti, kunnes avoinna olevat kysymykset saadaan ratkaistua lisäneuvotteluilla.

| (6) | Huhtikuun 21. päivänä 2004 julkaistusta luonnoksesta saatujen kommenttien ja erityisesti EKP:n ja Baselin komitean kanssa käytyjen lisäneuvottelujen sekä asianosaisten kanssa maaliskuussa 2005 käytyjen pyöreän pöydän keskustelujen perusteella IASB julkaisi 16 päivänä kesäkuuta 2005 standardin Muutokset IAS 39:ään Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen, käypään arvoon arvostamismahdollisuus. |
| --- | --- |

(6)

Huhtikuun 21. päivänä 2004 julkaistusta luonnoksesta saatujen kommenttien ja erityisesti EKP:n ja Baselin komitean kanssa käytyjen lisäneuvottelujen sekä asianosaisten kanssa maaliskuussa 2005 käytyjen pyöreän pöydän keskustelujen perusteella IASB julkaisi 16 päivänä kesäkuuta 2005 standardin Muutokset IAS 39:ään Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen, käypään arvoon arvostamismahdollisuus.

| (7) | Uudistetussa IAS 39:ssä käyvän arvon vaihtoehdon soveltaminen rajoitetaan tilanteisiin, joissa soveltamisella saadaan oleellisempaa tietoa, koska sen vaikutuksesta arvostamisen tai kirjaamisen epäjohdonmukaisuus (kirjanpidollinen epäsymmetria) joko poistuu tai vähenee merkittävästi, taikka rahoitusvaroja tai -velkoja tai molempia hoidetaan dokumentoidun riskienhallinnan tai sijoitusstrategian mukaisesti. Uudistetun käyvän arvon vaihtoehdon ansiosta on lisäksi mahdollista, että kokonainen yhdistetty sopimus, joka sisältää yhden tai useampia kytkettyjä johdannaisia, luokitellaan tietyissä olosuhteissa käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi rahoitusvaraksi tai -velaksi. Tämän vuoksi uudistetun käyvän arvon vaihtoehdon soveltaminen rajoitetaan tapauksiin, joissa on noudatettava tiettyjä periaatteita tai otetaan tietyt olosuhteet huomioon. Lisäksi tilinpäätöksessä olisi soveltamisen tueksi esitettävä riittävät tiedot. |
| --- | --- |

(7)

Uudistetussa IAS 39:ssä käyvän arvon vaihtoehdon soveltaminen rajoitetaan tilanteisiin, joissa soveltamisella saadaan oleellisempaa tietoa, koska sen vaikutuksesta arvostamisen tai kirjaamisen epäjohdonmukaisuus (kirjanpidollinen epäsymmetria) joko poistuu tai vähenee merkittävästi, taikka rahoitusvaroja tai -velkoja tai molempia hoidetaan dokumentoidun riskienhallinnan tai sijoitusstrategian mukaisesti. Uudistetun käyvän arvon vaihtoehdon ansiosta on lisäksi mahdollista, että kokonainen yhdistetty sopimus, joka sisältää yhden tai useampia kytkettyjä johdannaisia, luokitellaan tietyissä olosuhteissa käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi rahoitusvaraksi tai -velaksi. Tämän vuoksi uudistetun käyvän arvon vaihtoehdon soveltaminen rajoitetaan tapauksiin, joissa on noudatettava tiettyjä periaatteita tai otetaan tietyt olosuhteet huomioon. Lisäksi tilinpäätöksessä olisi soveltamisen tueksi esitettävä riittävät tiedot.

| (8) | Tämän vuoksi asetukseen olisi lisättävä asetuksella (EY) N:o 2086/2004 poissuljetut määräykset, jotka koskivat käyvän arvon vaihtoehdon soveltamista rahoitusvelkoihin. Asetuksessa (EY) N:o 2086/2004 rahoitusvarojen osalta vahvistettuun käyvän arvon vaihtoehtoon olisi myös sovellettava periaatelähtöistä lähestymistapaa. |
| --- | --- |

(8)

Tämän vuoksi asetukseen olisi lisättävä asetuksella (EY) N:o 2086/2004 poissuljetut määräykset, jotka koskivat käyvän arvon vaihtoehdon soveltamista rahoitusvelkoihin. Asetuksessa (EY) N:o 2086/2004 rahoitusvarojen osalta vahvistettuun käyvän arvon vaihtoehtoon olisi myös sovellettava periaatelähtöistä lähestymistapaa.

| (9) | IASB tunnustaa, että uudistettu standardi ei estä toiminnan vakautta valvovia viranomaisia arvioimasta säännellyn rahoituslaitoksen soveltamien käyvän arvon arvostamismenettelyjen ja niiden perustana olevien riskienhallintastrategioiden, menettelytapojen ja käytäntöjen luotettavuutta tai ryhtymästä tarvittaviin toimenpiteisiin. Lisäksi IASB on samaa mieltä siitä, että tietyt tilinpäätöksessä esitettävät tiedot auttaisivat toiminnan vakautta valvovia viranomaisia arvioimaan pääomavaatimuksia. Tämä koskee erityisesti oman luottokelpoisuuden heikentymisestä johtuvien voittojen kirjaamista, joita käsitellään lisää IAS 39:ää koskevien laajempien parannusten yhteydessä. Komissio seuraakin sen vuoksi asiakirjan Muutokset IAS 39:ään Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen, käypään arvoon arvostamismahdollisuus vaikutuksia ja tarkastelee sen soveltamista asetuksen (EY) N:o 1606/2002 10 artiklassa kuvatun uudelleentarkastelun puitteissa. |
| --- | --- |

(9)

IASB tunnustaa, että uudistettu standardi ei estä toiminnan vakautta valvovia viranomaisia arvioimasta säännellyn rahoituslaitoksen soveltamien käyvän arvon arvostamismenettelyjen ja niiden perustana olevien riskienhallintastrategioiden, menettelytapojen ja käytäntöjen luotettavuutta tai ryhtymästä tarvittaviin toimenpiteisiin. Lisäksi IASB on samaa mieltä siitä, että tietyt tilinpäätöksessä esitettävät tiedot auttaisivat toiminnan vakautta valvovia viranomaisia arvioimaan pääomavaatimuksia. Tämä koskee erityisesti oman luottokelpoisuuden heikentymisestä johtuvien voittojen kirjaamista, joita käsitellään lisää IAS 39:ää koskevien laajempien parannusten yhteydessä. Komissio seuraakin sen vuoksi asiakirjan Muutokset IAS 39:ään Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen, käypään arvoon arvostamismahdollisuus vaikutuksia ja tarkastelee sen soveltamista asetuksen (EY) N:o 1606/2002 10 artiklassa kuvatun uudelleentarkastelun puitteissa.

| (10) | IAS 39:n muutosten hyväksymisestä seuraa, että IFRS 1:tä ja IAS 32:ta on muutettava, jotta kyseisten tilinpäätösstandardien johdonmukaisuus voidaan varmistaa. |
| --- | --- |

(10)

IAS 39:n muutosten hyväksymisestä seuraa, että IFRS 1:tä ja IAS 32:ta on muutettava, jotta kyseisten tilinpäätösstandardien johdonmukaisuus voidaan varmistaa.

| (11) | Kun otetaan huomioon käyvän arvon vaihtoehtoon sovellettava uusi periaatelähtöinen lähestymistapa ja ensilaatijoiden tarve antaa tarkoituksenmukaisempia tilinpäätöksiä ja vertailutietoja, on suotavaa, että tätä asetusta sovelletaan taannehtivasti 1 päivästä tammikuuta 2005 alkaen. |
| --- | --- |

(11)

Kun otetaan huomioon käyvän arvon vaihtoehtoon sovellettava uusi periaatelähtöinen lähestymistapa ja ensilaatijoiden tarve antaa tarkoituksenmukaisempia tilinpäätöksiä ja vertailutietoja, on suotavaa, että tätä asetusta sovelletaan taannehtivasti 1 päivästä tammikuuta 2005 alkaen.

| (12) | Alan teknisten asiantuntijoiden kanssa käytyjen keskustelujen perusteella voidaan vahvistaa, että IAS-standardi Muutokset IAS 39:ään Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen, käypään arvoon arvostamisvaihtoehto täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 3 artiklassa säädetyt tekniset hyväksymisperusteet ja erityisesti vaatimuksen, jonka mukaan sen on oltava Euroopan yleisen edun mukainen. |
| --- | --- |

(12)

Alan teknisten asiantuntijoiden kanssa käytyjen keskustelujen perusteella voidaan vahvistaa, että IAS-standardi Muutokset IAS 39:ään Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen, käypään arvoon arvostamisvaihtoehto täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 3 artiklassa säädetyt tekniset hyväksymisperusteet ja erityisesti vaatimuksen, jonka mukaan sen on oltava Euroopan yleisen edun mukainen.

| (13) | Asetus (EY) N:o 1725/2003 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(13)

Asetus (EY) N:o 1725/2003 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.

| (14) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tilinpäätöskysymysten sääntelykomitean lausunnon mukaisia, |
| --- | --- |

(14)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tilinpäätöskysymysten sääntelykomitean lausunnon mukaisia,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1725/2003 liite seuraavasti:

| 1) | Muutetaan kansainvälinen tilintarkastusstandardi IAS 39 tämän asetuksen liitteessä olevassa A kohdassa esitetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

1)

Muutetaan kansainvälinen tilintarkastusstandardi IAS 39 tämän asetuksen liitteessä olevassa A kohdassa esitetyn mukaisesti.

| 2) | Lisätään IAS 39:ään kansainvälisen tilintarkastusstandardin Muutokset IAS 39:ään Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen, käypään arvoon arvostamisvaihtoehto teksti sellaisena kuin se esitetään tämän asetuksen liitteessä olevassa B kohdassa. |
| --- | --- |

2)

Lisätään IAS 39:ään kansainvälisen tilintarkastusstandardin Muutokset IAS 39:ään Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen, käypään arvoon arvostamisvaihtoehto teksti sellaisena kuin se esitetään tämän asetuksen liitteessä olevassa B kohdassa.

| 3) | Muutetaan kansainväliset tilintarkastusstandardit IFRS 1 ja IAS 32 tämän asetuksen liitteessä olevassa B kohdassa esitetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

3)

Muutetaan kansainväliset tilintarkastusstandardit IFRS 1 ja IAS 32 tämän asetuksen liitteessä olevassa B kohdassa esitetyn mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

Charlie McCREEVY

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  EUVL L 261, 13.10.2003, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 211/2005 (EUVL L 41, 11.2.2005, s. 1).

2

(3)  EUVL L 363, 9.12.2004, s. 1.

3

---

LIITE

A.   Muutetaan kansainvälinen tilinpäätösstandardi IAS 39 Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen seuraavasti:

| a) | Täydennetään 35 kohta seuraavalla tekstillä:
  ”Jos toiselle osapuolelle siirretty omaisuuserä arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon, tämän standardin tarjoama vaihtoehto, jonka mukaan rahoitusvelkaan kuuluva erä voidaan määrätä kirjattavaksi käypään arvoon tulosvaikutteisesti, ei ole käytettävissä omaisuuserään liittyvän velan osalta.” |
| --- | --- |

a)

Täydennetään 35 kohta seuraavalla tekstillä:

”Jos toiselle osapuolelle siirretty omaisuuserä arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon, tämän standardin tarjoama vaihtoehto, jonka mukaan rahoitusvelkaan kuuluva erä voidaan määrätä kirjattavaksi käypään arvoon tulosvaikutteisesti, ei ole käytettävissä omaisuuserään liittyvän velan osalta.”

| b) | Korvataan liitteessä A Soveltamisohjeistus, AG 31:n teksti seuraavalla tekstillä:
  ”Esimerkki hybridi-instrumentista on rahoitusinstrumentti, joka antaa haltijalle oikeuden luovuttaa instrumentti takaisin liikkeeseenlaskijalle sellaista käteisvarojen tai muiden rahoitusvarojen määrää vastaan, joka vaihtelee perustuen sellaisen osake- tai hyödykeindeksin muutokseen, joka voi nousta tai laskea (’lunastusvelvoitteinen instrumentti’). Ellei liikkeeseenlaskija luokittele lunastusvelvoitteista instrumenttia alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi rahoitusvelaksi, vaaditaan kytketyn johdannaisen (toisin sanoen indeksiin sidotun pääomamaksun) erottamista kappaleen 11 mukaisesti, koska pääsopimus on kappaleen AG27 mukainen velkainstrumentti eikä indeksiin sidottu pääoman maksu liity läheisesti pääsopimuksena olevaan velkainstrumenttiin kappaleen AG 30(a) mukaisesti. Koska pääoman maksu voi lisääntyä tai vähentyä, kytketty johdannainen on sellainen muu kuin optiotyyppinen johdannainen, jonka arvo on indeksillä sidottu alla olevaan muuttujaan.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan liitteessä A Soveltamisohjeistus, AG 31:n teksti seuraavalla tekstillä:

”Esimerkki hybridi-instrumentista on rahoitusinstrumentti, joka antaa haltijalle oikeuden luovuttaa instrumentti takaisin liikkeeseenlaskijalle sellaista käteisvarojen tai muiden rahoitusvarojen määrää vastaan, joka vaihtelee perustuen sellaisen osake- tai hyödykeindeksin muutokseen, joka voi nousta tai laskea (’lunastusvelvoitteinen instrumentti’). Ellei liikkeeseenlaskija luokittele lunastusvelvoitteista instrumenttia alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi rahoitusvelaksi, vaaditaan kytketyn johdannaisen (toisin sanoen indeksiin sidotun pääomamaksun) erottamista kappaleen 11 mukaisesti, koska pääsopimus on kappaleen AG27 mukainen velkainstrumentti eikä indeksiin sidottu pääoman maksu liity läheisesti pääsopimuksena olevaan velkainstrumenttiin kappaleen AG 30(a) mukaisesti. Koska pääoman maksu voi lisääntyä tai vähentyä, kytketty johdannainen on sellainen muu kuin optiotyyppinen johdannainen, jonka arvo on indeksillä sidottu alla olevaan muuttujaan.”

B.   Täydennetään IAS 39 seuraavalla ilmaisulla:

KANSAINVÄLISET TILINPÄÄTÖSSTANDARDIT

| IAS No | Otsikko |
| --- | --- |
| ”IAS 39 | Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen
  sekä lisäksi käypään arvoon arvostamismahdollisuutta koskevat määräykset.” |

IAS No

Otsikko

”IAS 39

Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen
  sekä lisäksi käypään arvoon arvostamismahdollisuutta koskevat määräykset.”

Jäljentäminen sallittu Euroopan talousalueella. Kaikki oikeudet pidätetään Euroopan talousalueen ulkopuolella, lukuun ottamatta oikeutta jäljentää omaa käyttöä tai muuta kohtuullista tarkoitusta varten. Lisätietoja saatavilla IASB:ltä osoitteesta www.iasb.org.uk.

Jäljentäminen sallittu Euroopan talousalueella. Kaikki oikeudet pidätetään Euroopan talousalueen ulkopuolella, lukuun ottamatta oikeutta jäljentää omaa käyttöä tai muuta kohtuullista tarkoitusta varten. Lisätietoja saatavilla IASB:ltä osoitteesta www.iasb.org.uk.

MUUTOKSET IAS 39:ÄÄN

Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen

Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen

KÄYPÄÄN ARVOON ARVOSTAMISMAHDOLLISUUS

Tässä asiakirjassa esitetään IAS 39:ään Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen (IAS 39) tehtävät muutokset. Muutokset liittyvät ehdotuksiin, jotka sisältyivät huhtikuussa 2004 julkaistuun luonnokseen ehdotetuista muutoksista IAS 39:ään – Käypään arvoon arvostamismahdollisuus.

Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen

Käypään arvoon arvostamismahdollisuus.

Yhteisöjen on sovellettava tähän asiakirjaan sisältyviä muutoksia 1.1.2006 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla.

Kappaleessa 9 muutetaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavan rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän määritelmän osa (b) seuraavanlaiseksi:

Kappaleessa 9 muutetaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavan rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän määritelmän osa (b) seuraavanlaiseksi:

MÄÄRITELMÄT

9.   
  ...

...

Neljän rahoitusinstrumenttien ryhmän määritelmät

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattava rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluva erä on rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluva erä, joka täyttää kumman tahansa seuraavista ehdoista.

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattava rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluva erä on rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluva erä, joka täyttää kumman tahansa seuraavista ehdoista.

| a) | ... |
| --- | --- |

a)

a)

...

...

| b) | Yhteisö luokittelee sen alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi. Yhteisö saa käyttää tällaista luokittelua vain, kun se on sallittua kappaleen 11A mukaan tai kun tämän seurauksena tuotetaan merkityksellisempää informaatiota, koska se joko










  i) | poistaa arvostukseen tai kirjaamiseen liittyvän epäjohdonmukaisuuden tai vähentää merkittävästi tällaista epäjohdonmukaisuutta (jota joskus nimitetään ”kirjanpidolliseksi epäsymmetriaksi”), joka muutoin syntyisi varojen tai velkojen arvostamisesta tai niistä johtuvien voittojen tai tappioiden kirjaamisesta erilaisilla perusteilla; tai |
| --- | --- | --- |

b)

b)

Yhteisö luokittelee sen alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi. Yhteisö saa käyttää tällaista luokittelua vain, kun se on sallittua kappaleen 11A mukaan tai kun tämän seurauksena tuotetaan merkityksellisempää informaatiota, koska se joko

Yhteisö luokittelee sen alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi. Yhteisö saa käyttää tällaista luokittelua vain, kun se on sallittua kappaleen 11A mukaan tai kun tämän seurauksena tuotetaan merkityksellisempää informaatiota, koska se joko

i)

i)

poistaa arvostukseen tai kirjaamiseen liittyvän epäjohdonmukaisuuden tai vähentää merkittävästi tällaista epäjohdonmukaisuutta (jota joskus nimitetään ”kirjanpidolliseksi epäsymmetriaksi”), joka muutoin syntyisi varojen tai velkojen arvostamisesta tai niistä johtuvien voittojen tai tappioiden kirjaamisesta erilaisilla perusteilla; tai

poistaa arvostukseen tai kirjaamiseen liittyvän epäjohdonmukaisuuden tai vähentää merkittävästi tällaista epäjohdonmukaisuutta (jota joskus nimitetään ”kirjanpidolliseksi epäsymmetriaksi”), joka muutoin syntyisi varojen tai velkojen arvostamisesta tai niistä johtuvien voittojen tai tappioiden kirjaamisesta erilaisilla perusteilla; tai

| ii) | rahoitusvarojen, rahoitusvelkojen tai niiden molempien muodostamaa ryhmää hallinnoidaan ja sen tuloksellisuutta arvioidaan käyvän arvon pohjalta ja dokumentoidun riskienhallinta- tai sijoitusstrategian mukaisesti, ja ryhmää koskevaa informaatiota tuotetaan sisäisesti tältä pohjalta yhteisön johtoon kuuluville avainhenkilöille (määritelty IAS 24:ssä Lähipiiriä koskevat tiedot tilinpäätöksessä (uudistettu 2003)), esimerkiksi yhteisön hallitukselle ja toimitusjohtajalle. |
| --- | --- |

ii)

ii)

rahoitusvarojen, rahoitusvelkojen tai niiden molempien muodostamaa ryhmää hallinnoidaan ja sen tuloksellisuutta arvioidaan käyvän arvon pohjalta ja dokumentoidun riskienhallinta- tai sijoitusstrategian mukaisesti, ja ryhmää koskevaa informaatiota tuotetaan sisäisesti tältä pohjalta yhteisön johtoon kuuluville avainhenkilöille (määritelty IAS 24:ssä Lähipiiriä koskevat tiedot tilinpäätöksessä (uudistettu 2003)), esimerkiksi yhteisön hallitukselle ja toimitusjohtajalle.

rahoitusvarojen, rahoitusvelkojen tai niiden molempien muodostamaa ryhmää hallinnoidaan ja sen tuloksellisuutta arvioidaan käyvän arvon pohjalta ja dokumentoidun riskienhallinta- tai sijoitusstrategian mukaisesti, ja ryhmää koskevaa informaatiota tuotetaan sisäisesti tältä pohjalta yhteisön johtoon kuuluville avainhenkilöille (määritelty IAS 24:ssä

(uudistettu 2003)), esimerkiksi yhteisön hallitukselle ja toimitusjohtajalle.

IAS 32:n kappaleiden 66, 94 ja AG40 mukaan yhteisön on annettava tilinpäätöksessään tietoja rahoitusvaroista ja -veloista, jotka se on luokitellut käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi, mukaan lukien tiedon siitä, miten yhteisö on täyttänyt nämä ehdot. Niiden instrumenttien osalta, jotka täyttävät ehdot edellä olevan kohdan (ii) mukaisesti, näihin tietoihin kuuluu sanallinen kuvaus siitä, millä tavoin luokitteleminen tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavaksi on yhteisön dokumentoidun riskienhallinta- tai sijoitusstrategian mukaista.

IAS 32:n kappaleiden 66, 94 ja AG40 mukaan yhteisön on annettava tilinpäätöksessään tietoja rahoitusvaroista ja -veloista, jotka se on luokitellut käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi, mukaan lukien tiedon siitä, miten yhteisö on täyttänyt nämä ehdot. Niiden instrumenttien osalta, jotka täyttävät ehdot edellä olevan kohdan (ii) mukaisesti, näihin tietoihin kuuluu sanallinen kuvaus siitä, millä tavoin luokitteleminen tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavaksi on yhteisön dokumentoidun riskienhallinta- tai sijoitusstrategian mukaista.

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi ei saa luokitella sijoituksia sellaisiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin, joilla ei ole toimivilla markkinoilla noteerattua markkinahintaa ja joiden käypä arvo ei ole määritettävissä luotettavasti (katso kappale 46(c) sekä liitteen A kappaleet AG80 ja AG81).

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi ei saa luokitella sijoituksia sellaisiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin, joilla ei ole toimivilla markkinoilla noteerattua markkinahintaa ja joiden käypä arvo ei ole määritettävissä luotettavasti (katso kappale 46(c) sekä liitteen A kappaleet AG80 ja AG81).

On huomattava, että kappaleet 48, 48A ja 49 sekä liitteen A kappaleet AG69–AG82, joissa esitetään rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän käyvän arvon luotettavaa määrittämistä koskevat vaatimukset, koskevat yhtä lailla kaikkia käypään arvoon arvostettavia eriä riippumatta siitä, onko ne nimenomaisesti luokiteltu sellaisiksi vai johtuuko käypään arvoon arvostaminen muusta syystä, samoin kuin kaikkia eriä, joiden käyvästä arvosta annetaan tietoja tilinpäätöksessä.

On huomattava, että kappaleet 48, 48A ja 49 sekä liitteen A kappaleet AG69–AG82, joissa esitetään rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän käyvän arvon luotettavaa määrittämistä koskevat vaatimukset, koskevat yhtä lailla kaikkia käypään arvoon arvostettavia eriä riippumatta siitä, onko ne nimenomaisesti luokiteltu sellaisiksi vai johtuuko käypään arvoon arvostaminen muusta syystä, samoin kuin kaikkia eriä, joiden käyvästä arvosta annetaan tietoja tilinpäätöksessä.

Lisätään kappale 11A seuraavasti:

Lisätään kappale 11A seuraavasti:

KYTKETYT JOHDANNAISET

11A.   
  Jos sopimus sisältää yhden tai useamman kytketyn johdannaisen, yhteisö saa kappaleesta 11 huolimatta luokitella koko hybridisopimuksen (yhdistetyn sopimuksen) käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvaksi eräksi, paitsi jos:

Jos sopimus sisältää yhden tai useamman kytketyn johdannaisen, yhteisö saa kappaleesta 11 huolimatta luokitella koko hybridisopimuksen (yhdistetyn sopimuksen) käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvaksi eräksi, paitsi jos:

| a) | kytketty johdannainen (tai johdannaiset) ei muuta merkittävästi rahavirtoja, joita sopimus muutoin edellyttäisi; tai |
| --- | --- |

a)

a)

kytketty johdannainen (tai johdannaiset) ei muuta merkittävästi rahavirtoja, joita sopimus muutoin edellyttäisi; tai

kytketty johdannainen (tai johdannaiset) ei muuta merkittävästi rahavirtoja, joita sopimus muutoin edellyttäisi; tai

| b) | vastaavanlaista hybridi-instrumenttia ensimmäistä kertaa tarkasteltaessa on selvää jo vähäisen analysoinnin perusteella tai ilman analysointia, että kytketyn johdannaisen (tai johdannaisten) erottaminen on kiellettyä, esimerkiksi kun lainaan on kytketty haltijan oikeus maksaa laina takaisin ennen eräpäivää jokseenkin sen jaksotettua hankintamenoa vastaavaan määrään. |
| --- | --- |

b)

b)

vastaavanlaista hybridi-instrumenttia ensimmäistä kertaa tarkasteltaessa on selvää jo vähäisen analysoinnin perusteella tai ilman analysointia, että kytketyn johdannaisen (tai johdannaisten) erottaminen on kiellettyä, esimerkiksi kun lainaan on kytketty haltijan oikeus maksaa laina takaisin ennen eräpäivää jokseenkin sen jaksotettua hankintamenoa vastaavaan määrään.

vastaavanlaista hybridi-instrumenttia ensimmäistä kertaa tarkasteltaessa on selvää jo vähäisen analysoinnin perusteella tai ilman analysointia, että kytketyn johdannaisen (tai johdannaisten) erottaminen on kiellettyä, esimerkiksi kun lainaan on kytketty haltijan oikeus maksaa laina takaisin ennen eräpäivää jokseenkin sen jaksotettua hankintamenoa vastaavaan määrään.

Muutetaan kappaleet 12 ja 13 seuraavasti:

Muutetaan kappaleet 12 ja 13 seuraavasti:

12.   
  Jos yhteisön on tämän standardin mukaan erotettava kytketty johdannainen pääsopimuksesta mutta se ei pysty määrittämään kytketyn johdannaisen arvoa erikseen hankinta-ajankohtana tai jonakin sen jälkeisenä raportointikauden päättymispäivänä, sen on luokiteltava koko hybridisopimus (yhdistetty sopimus) käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi.

Jos yhteisön on tämän standardin mukaan erotettava kytketty johdannainen pääsopimuksesta mutta se ei pysty määrittämään kytketyn johdannaisen arvoa erikseen hankinta-ajankohtana tai jonakin sen jälkeisenä raportointikauden päättymispäivänä, sen on luokiteltava koko hybridisopimus (yhdistetty sopimus) käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi.

13.   Jos yhteisö ei pysty määrittämään kytketyn johdannaisen käypää arvoa luotettavasti sen ehtojen perusteella (esimerkiksi koska kytketty johdannainen perustuu noteeraamattomaan oman pääoman ehtoiseen instrumenttiin), kytketyn johdannaisen käypä arvo on hybridi-instrumentin (yhdistetyn instrumentin) käyvän arvon ja pääsopimuksen käyvän arvon välinen erotus, mikäli nämä ovat määritettävissä tämän standardin mukaisesti. Jos yhteisö ei pysty määrittämään kytketyn johdannaisen käypää arvoa tällä menetelmällä, sovelletaan kappaletta 12 ja koko hybridi-instrumentti (yhdistetty instrumentti) luokitellaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi.

Lisätään kappale 48A seuraavasti:

Lisätään kappale 48A seuraavasti:

KÄYPÄÄN ARVOON ARVOSTAMISEEN LIITTYVIÄ NÄKÖKOHTIA

48A.   Parhaiten käypää arvoa osoittavat toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat. Jos rahoitusinstrumentin markkinat eivät ole toimivat, yhteisö määrittää käyvän arvon arvostusmenetelmän avulla. Arvostusmenetelmän käyttämisen tavoitteena on määrittää, mihin hintaan liiketoimi olisi arvonmäärittämispäivänä toteutunut toisistaan riippumattomien osapuolten välisessä vaihdossa, joka perustuu tavanomaisiin liiketaloudellisiin näkökohtiin. Arvostusmenetelmiä ovat esimerkiksi asiaa tuntevien, liiketoimeen halukkaiden osapuolten välisten viimeaikaisten markkinatransaktioiden käyttäminen – mikäli tällaisia on käytettävissä – nojautuminen toisen olennaisilta osin samanlaisen instrumentin tarkasteluhetken käypään arvoon, rahavirtojen diskonttaaminen sekä optionhinnoittelumallit. Jos on olemassa arvostusmenetelmä, jota markkinaosapuolet yleisesti käyttävät instrumentin hinnoittelussa ja kyseisen menetelmän on osoitettu tuottavan luotettavia arvioita todellisissa markkinatransaktioissa toteutuvista hinnoista, yhteisö käyttää tätä menetelmää. Valittua menetelmää sovellettaessa käytetään mahdollisimman paljon markkinoilta saatavia syöttötietoja ja luotetaan mahdollisimman vähän yhteisökohtaisiin syöttötietoihin. Se kattaa kaikki tekijät, jotka markkinaosapuolet ottaisivat huomioon hintaa asettaessaan ja on yhdenmukainen rahoitusinstrumenttien hinnoittelussa käytettävien hyväksyttyjen taloudellisten metodiikkojen kanssa. Yhteisö tarkistaa arvostusmenetelmän toimivuuden määräajoin ja testaa sen pätevyyden joko käyttämällä hintoja, jotka ovat toteutuneet missä tahansa saman instrumentin (siis ilman muokkaamista tai sisällyttämistä uudenlaiseen instrumenttikombinaatioon) viimeaikaisessa todettavissa olevassa markkinatransaktiossa, tai minkä tahansa käytettävissä ja todettavissa olevan markkinatiedon pohjalta.

VOIMAANTULO JA SIIRTYMÄSÄÄNNÖT

Muutetaan kappale 105 ja lisätään kappaleet 105A–105D seuraavasti:

Muutetaan kappale 105 ja lisätään kappaleet 105A–105D seuraavasti:

...

105.   
  Kun tätä standardia sovelletaan ensimmäisen kerran, yhteisö saa luokitella aikaisemmin taseeseen merkityn rahoitusvaroihin kuuluvan erän myytävissä olevaksi. Jokaisesta tällaisesta rahoitusvaroihin kuuluvasta erästä yhteisön on kirjattava kaikki kertyneet käyvän arvon muutokset omaan pääomaan erilliseksi eräksi myöhemmin tapahtuvaan taseesta pois kirjaamiseen tai arvon alentumiseen saakka, jolloin yhteisön on siirrettävä tuo kertynyt voitto tai tappio tuloslaskelmaan. Yhteisön on myös:

Kun tätä standardia sovelletaan ensimmäisen kerran, yhteisö saa luokitella aikaisemmin taseeseen merkityn rahoitusvaroihin kuuluvan erän myytävissä olevaksi. Jokaisesta tällaisesta rahoitusvaroihin kuuluvasta erästä yhteisön on kirjattava kaikki kertyneet käyvän arvon muutokset omaan pääomaan erilliseksi eräksi myöhemmin tapahtuvaan taseesta pois kirjaamiseen tai arvon alentumiseen saakka, jolloin yhteisön on siirrettävä tuo kertynyt voitto tai tappio tuloslaskelmaan. Yhteisön on myös:

| a) | oikaistava kyseistä rahoitusvaroihin kuuluvaa erää käyttämällä vertailutilinpäätöksissä uutta luokittelua; ja |
| --- | --- |

a)

a)

oikaistava kyseistä rahoitusvaroihin kuuluvaa erää käyttämällä vertailutilinpäätöksissä uutta luokittelua; ja

oikaistava kyseistä rahoitusvaroihin kuuluvaa erää käyttämällä vertailutilinpäätöksissä uutta luokittelua; ja

| b) | esitettävä rahoitusvarojen luokittelupäivän käypä arvo sekä niiden luokittelu ja kirjanpitoarvo edellisessä tilinpäätöksessä. |
| --- | --- |

b)

b)

esitettävä rahoitusvarojen luokittelupäivän käypä arvo sekä niiden luokittelu ja kirjanpitoarvo edellisessä tilinpäätöksessä.

esitettävä rahoitusvarojen luokittelupäivän käypä arvo sekä niiden luokittelu ja kirjanpitoarvo edellisessä tilinpäätöksessä.

105A.   
  Yhteisön on sovellettava kappaleita 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A ja AG33B sekä kappaleisiin 9, 12 ja 13 vuonna 2005 tehtyjä muutoksia 1 päivänä tammikuuta 2006 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Aikaisempi soveltaminen on suositeltavaa.

Yhteisön on sovellettava kappaleita 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A ja AG33B sekä kappaleisiin 9, 12 ja 13 vuonna 2005 tehtyjä muutoksia 1 päivänä tammikuuta 2006 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Aikaisempi soveltaminen on suositeltavaa.

105B.   
  Yhteisön, joka soveltaa kappaleita 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A ja AG33B sekä kappaleisiin 9, 12 ja 13 vuonna 2005 tehtyjä muutoksia ensimmäisen kerran aikaisemmin kuin 1 päivänä tammikuuta 2006 alkavalla tilikaudella

Yhteisön, joka soveltaa kappaleita 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A ja AG33B sekä kappaleisiin 9, 12 ja 13 vuonna 2005 tehtyjä muutoksia ensimmäisen kerran aikaisemmin kuin 1 päivänä tammikuuta 2006 alkavalla tilikaudella

| a) | on sallittua näitä uusia ja muutettuja kappaleita ensimmäisen kerran soveltaessaan luokitella käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi mikä tahansa aikaisemmin taseeseen merkitty rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluva erä, joka tuolloin täyttää tällaisen luokittelun edellytykset. Silloin kun tilikausi alkaa aikaisemmin kuin 1 päivänä syyskuuta 2005, kyseisiä luokitteluja ei tarvitse saada valmiiksi aikaisemmin kuin 1 päivänä syyskuuta 2005 ja mukaan voidaan ottaa myös kyseisen tilikauden alun ja syyskuun 1 päivän 2005 välillä kirjattuja rahoitusvaroja ja -velkoja. Kappaleesta 91 huolimatta on kaikki tämän alakohdan mukaisesti käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi luokitellut rahoitusvarat ja -velat, jotka on aikaisemmin määritetty suojauskohteiksi käyvän arvon suojauslaskentasuhteissa, irrotettava kyseisistä suhteista samanaikaisesti, kun ne luokitellaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi. |
| --- | --- |

a)

a)

on sallittua näitä uusia ja muutettuja kappaleita ensimmäisen kerran soveltaessaan luokitella käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi mikä tahansa aikaisemmin taseeseen merkitty rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluva erä, joka tuolloin täyttää tällaisen luokittelun edellytykset. Silloin kun tilikausi alkaa aikaisemmin kuin 1 päivänä syyskuuta 2005, kyseisiä luokitteluja ei tarvitse saada valmiiksi aikaisemmin kuin 1 päivänä syyskuuta 2005 ja mukaan voidaan ottaa myös kyseisen tilikauden alun ja syyskuun 1 päivän 2005 välillä kirjattuja rahoitusvaroja ja -velkoja. Kappaleesta 91 huolimatta on kaikki tämän alakohdan mukaisesti käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi luokitellut rahoitusvarat ja -velat, jotka on aikaisemmin määritetty suojauskohteiksi käyvän arvon suojauslaskentasuhteissa, irrotettava kyseisistä suhteista samanaikaisesti, kun ne luokitellaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi.

on sallittua näitä uusia ja muutettuja kappaleita ensimmäisen kerran soveltaessaan luokitella käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi mikä tahansa aikaisemmin taseeseen merkitty rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluva erä, joka tuolloin täyttää tällaisen luokittelun edellytykset. Silloin kun tilikausi alkaa aikaisemmin kuin 1 päivänä syyskuuta 2005, kyseisiä luokitteluja ei tarvitse saada valmiiksi aikaisemmin kuin 1 päivänä syyskuuta 2005 ja mukaan voidaan ottaa myös kyseisen tilikauden alun ja syyskuun 1 päivän 2005 välillä kirjattuja rahoitusvaroja ja -velkoja. Kappaleesta 91 huolimatta on kaikki tämän alakohdan mukaisesti käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi luokitellut rahoitusvarat ja -velat, jotka on aikaisemmin määritetty suojauskohteiksi käyvän arvon suojauslaskentasuhteissa, irrotettava kyseisistä suhteista samanaikaisesti, kun ne luokitellaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi.

| b) | on esitettävä kaikkien alakohdan (a) mukaisesti luokiteltujen rahoitusvarojen tai -velkojen luokittelupäivän käypä arvo sekä niiden luokittelu ja kirjanpitoarvo edellisessä tilinpäätöksessä. |
| --- | --- |

b)

b)

on esitettävä kaikkien alakohdan (a) mukaisesti luokiteltujen rahoitusvarojen tai -velkojen luokittelupäivän käypä arvo sekä niiden luokittelu ja kirjanpitoarvo edellisessä tilinpäätöksessä.

on esitettävä kaikkien alakohdan (a) mukaisesti luokiteltujen rahoitusvarojen tai -velkojen luokittelupäivän käypä arvo sekä niiden luokittelu ja kirjanpitoarvo edellisessä tilinpäätöksessä.

| c) | on peruutettava aikaisemmin käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi luokitellun rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän luokittelu, jos se ei täytä tällaisen luokittelun ehtoja kyseisten uusien ja muutettujen kappaleiden mukaisesti. Kun rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluva erä arvostetaan luokittelun peruuttamisen jälkeen jaksotettuun hankintamenoon, sen alkuperäisenä kirjaamispäivänä pidetään luokittelun peruuttamispäivää. |
| --- | --- |

c)

c)

on peruutettava aikaisemmin käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi luokitellun rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän luokittelu, jos se ei täytä tällaisen luokittelun ehtoja kyseisten uusien ja muutettujen kappaleiden mukaisesti. Kun rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluva erä arvostetaan luokittelun peruuttamisen jälkeen jaksotettuun hankintamenoon, sen alkuperäisenä kirjaamispäivänä pidetään luokittelun peruuttamispäivää.

on peruutettava aikaisemmin käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi luokitellun rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän luokittelu, jos se ei täytä tällaisen luokittelun ehtoja kyseisten uusien ja muutettujen kappaleiden mukaisesti. Kun rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluva erä arvostetaan luokittelun peruuttamisen jälkeen jaksotettuun hankintamenoon, sen alkuperäisenä kirjaamispäivänä pidetään luokittelun peruuttamispäivää.

| d) | on esitettävä kaikkien sellaisten rahoitusvarojen tai -velkojen, joiden luokittelu on peruutettu alakohdan (c) mukaisesti, luokittelun peruuttamispäivän käypä arvo sekä niiden uusi luokittelu. |
| --- | --- |

d)

d)

on esitettävä kaikkien sellaisten rahoitusvarojen tai -velkojen, joiden luokittelu on peruutettu alakohdan (c) mukaisesti, luokittelun peruuttamispäivän käypä arvo sekä niiden uusi luokittelu.

on esitettävä kaikkien sellaisten rahoitusvarojen tai -velkojen, joiden luokittelu on peruutettu alakohdan (c) mukaisesti, luokittelun peruuttamispäivän käypä arvo sekä niiden uusi luokittelu.

105C.   
  Yhteisön, joka soveltaa kappaleita 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A ja AG33B sekä kappaleisiin 9, 12 ja 13 vuonna 2005 tehtyjä muutoksia ensimmäisen kerran 1 päivänä tammikuuta 2006 tai sen jälkeen alkavalla tilikaudella

Yhteisön, joka soveltaa kappaleita 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A ja AG33B sekä kappaleisiin 9, 12 ja 13 vuonna 2005 tehtyjä muutoksia ensimmäisen kerran 1 päivänä tammikuuta 2006 tai sen jälkeen alkavalla tilikaudella

| a) | on peruutettava aikaisemmin käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi luokitellun rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän luokittelu vain, jos se ei täytä tällaisen luokittelun ehtoja kyseisten uusien ja muutettujen kappaleiden mukaisesti. Kun rahoitusvaroihin tai velkoihin kuuluva erä arvostetaan luokittelun peruuttamisen jälkeen jaksotettuun hankintamenoon, sen alkuperäisenä kirjaamispäivänä pidetään luokittelun peruuttamispäivää. |
| --- | --- |

a)

a)

on peruutettava aikaisemmin käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi luokitellun rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän luokittelu vain, jos se ei täytä tällaisen luokittelun ehtoja kyseisten uusien ja muutettujen kappaleiden mukaisesti. Kun rahoitusvaroihin tai velkoihin kuuluva erä arvostetaan luokittelun peruuttamisen jälkeen jaksotettuun hankintamenoon, sen alkuperäisenä kirjaamispäivänä pidetään luokittelun peruuttamispäivää.

on peruutettava aikaisemmin käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi luokitellun rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän luokittelu vain, jos se ei täytä tällaisen luokittelun ehtoja kyseisten uusien ja muutettujen kappaleiden mukaisesti. Kun rahoitusvaroihin tai velkoihin kuuluva erä arvostetaan luokittelun peruuttamisen jälkeen jaksotettuun hankintamenoon, sen alkuperäisenä kirjaamispäivänä pidetään luokittelun peruuttamispäivää.

| b) | ei ole sallittua luokitella mitään aikaisemmin taseeseen merkittyjä rahoitusvaroja tai -velkoja käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi. |
| --- | --- |

b)

b)

ei ole sallittua luokitella mitään aikaisemmin taseeseen merkittyjä rahoitusvaroja tai -velkoja käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi.

ei ole sallittua luokitella mitään aikaisemmin taseeseen merkittyjä rahoitusvaroja tai -velkoja käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi.

| c) | on esitettävä kaikkien sellaisten rahoitusvarojen tai -velkojen, joiden luokittelu on peruutettu alakohdan (a) mukaisesti, luokittelun peruuttamispäivän käypä arvo sekä niiden uudet luokittelut. |
| --- | --- |

c)

c)

on esitettävä kaikkien sellaisten rahoitusvarojen tai -velkojen, joiden luokittelu on peruutettu alakohdan (a) mukaisesti, luokittelun peruuttamispäivän käypä arvo sekä niiden uudet luokittelut.

on esitettävä kaikkien sellaisten rahoitusvarojen tai -velkojen, joiden luokittelu on peruutettu alakohdan (a) mukaisesti, luokittelun peruuttamispäivän käypä arvo sekä niiden uudet luokittelut.

105D.   
  Yhteisön on oikaistava vertailutilinpäätöksensä käyttämällä kappaleen 105B tai 105C mukaisia uusia luokitteluja edellyttäen, että jos on kysymys käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi luokitellusta rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvasta erästä tai rahoitusvarojen tai -velkojen tai näiden molempien muodostamasta ryhmästä, nämä erät tai ryhmät olisivat täyttäneet kappaleen 9(b)(i), 9(b)(ii) tai 11A mukaiset kriteerit vertailukauden alussa tai, jos ne on hankittu vertailukauden alkamisen jälkeen, ne olisivat täyttäneet kappaleen 9(b)(i), 9(b)(ii) tai 11A mukaiset kriteerit alkuperäisenä kirjaamisajankohtana.

Yhteisön on oikaistava vertailutilinpäätöksensä käyttämällä kappaleen 105B tai 105C mukaisia uusia luokitteluja edellyttäen, että jos on kysymys käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi luokitellusta rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvasta erästä tai rahoitusvarojen tai -velkojen tai näiden molempien muodostamasta ryhmästä, nämä erät tai ryhmät olisivat täyttäneet kappaleen 9(b)(i), 9(b)(ii) tai 11A mukaiset kriteerit vertailukauden alussa tai, jos ne on hankittu vertailukauden alkamisen jälkeen, ne olisivat täyttäneet kappaleen 9(b)(i), 9(b)(ii) tai 11A mukaiset kriteerit alkuperäisenä kirjaamisajankohtana.

Lisätään liitteeseen A kappaleet AG4B–AG4K seuraavasti:

Lisätään liitteeseen A kappaleet AG4B–AG4K seuraavasti:

Liite A

Soveltamisohjeistus

MÄÄRITELMÄT (kappaleet 8 ja 9)

Luokittelu käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi

AG4B.   Tämän standardin kappaleen 9 mukaan yhteisö saa luokitella rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän tai rahoitusinstrumenttiryhmän (rahoitusvaroja, rahoitusvelkoja tai niitä molempia) käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi, jos tämän seurauksena tuotetaan merkityksellisempää informaatiota.

AG4C.   Yhteisön päätös rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän luokittelemisesta käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi on samankaltainen kuin tilinpäätöksen laatimisperiaatteen valinta (joskin se poikkeaa tilinpäätöksen laatimisperiaatteen valinnasta siinä, että sitä ei vaadita sovellettavaksi johdonmukaisesti kaikkiin samankaltaisiin liiketoimiin). Kun yhteisö tekee tällaisen valinnan, IAS 8:n Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet, kirjanpidollisten arvioiden muutokset ja virheet kappaleessa 14(b) edellytetään, että tilinpäätös antaa valitun periaatteen ansiosta luotettavaa ja merkityksellisempää informaatiota liiketoimien, muiden tapahtumien ja olosuhteiden vaikutuksista yhteisön taloudelliseen asemaan, taloudelliseen tulokseen tai rahavirtoihin. Kun kyseessä on luokittelu käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi, kappaleessa 9 esitetään ne kaksi tapausta, joissa merkityksellisempää informaatiota koskeva vaatimus täyttyy. Jotta yhteisö näin ollen voisi valita tällaisen luokittelun kappaleen 9 mukaisesti, sen on osoitettava, että kyseessä on toinen (tai molemmat) näistä tapauksista.

Kappale 9(b)(i): Luokittelu poistaa muutoin syntyvän kirjaamiseen tai arvostamiseen liittyvän epäjohdonmukaisuuden tai vähentää tällaista epäjohdonmukaisuutta merkittävästi

AG4D.   IAS 39:n mukaan rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän arvostaminen ja siitä kirjattavien arvonmuutosten esittämistapa määräytyy sen perusteella, miten kyseinen erä on luokiteltu ja onko erä osa määritettyä suojaussuhdetta. Nämä vaatimukset saattavat aiheuttaa arvostamiseen tai kirjaamiseen liittyvää epäjohdonmukaisuutta (jota joskus nimitetään ”kirjanpidolliseksi epäsymmetriaksi”), esimerkiksi kun ei sovelleta luokittelua käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi, rahoitusvaroihin kuuluva erä luokiteltaisiin myytävissä olevaksi (jolloin useimmat käyvän arvon muutokset kirjataan suoraan omaan pääomaan) ja velka, jonka yhteisö katsoo liittyvän tähän omaisuuserään, arvostettaisiin jaksotettuun hankintamenoon (jolloin käyvän arvon muutoksia ei kirjattaisi lainkaan). Tällaisessa tapauksessa yhteisö voisi todeta tilinpäätöksen antavan merkityksellisempää informaatiota, jos sekä omaisuuserä että velka luokiteltaisiin käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi.

AG4E.   Seuraavat esimerkit osoittavat, milloin tämä ehto saattaisi täyttyä. Kaikissa tapauksissa yhteisö saa soveltaa tätä ehtoa rahoitusvarojen tai -velkojen luokittelemiseen käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi vain, jos se on kappaleen 9(b)(i) periaatteen mukaista.

| a) | Yhteisöllä on velkoja, joiden rahavirrat sopimuksen mukaan perustuvat sellaisten varojen tuottoon, jotka muutoin luokiteltaisiin myytävissä oleviksi. Esimerkiksi vakuutuksenantajalla saattaa olla velkoja, joihin sisältyvä oikeus harkinnanvaraiseen osuuteen ylijäämästä tuottaa etuuksia, jotka perustuvat vakuutuksenantajan nimettyjen varojen muodostaman kokonaisuuden realisoituneeseen ja/tai realisoitumattomaan sijoitustuottoon. Jos kyseisten velkojen arvostus kuvastaa tarkasteluhetken markkinahintoja, varojen luokitteleminen käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi tarkoittaa, että rahoitusvarojen käyvän arvon muutokset kirjataan tulosvaikutteisesti samalla kaudella kuin velkojen vastaavat arvonmuutokset. |
| --- | --- |

a)

Yhteisöllä on velkoja, joiden rahavirrat sopimuksen mukaan perustuvat sellaisten varojen tuottoon, jotka muutoin luokiteltaisiin myytävissä oleviksi. Esimerkiksi vakuutuksenantajalla saattaa olla velkoja, joihin sisältyvä oikeus harkinnanvaraiseen osuuteen ylijäämästä tuottaa etuuksia, jotka perustuvat vakuutuksenantajan nimettyjen varojen muodostaman kokonaisuuden realisoituneeseen ja/tai realisoitumattomaan sijoitustuottoon. Jos kyseisten velkojen arvostus kuvastaa tarkasteluhetken markkinahintoja, varojen luokitteleminen käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi tarkoittaa, että rahoitusvarojen käyvän arvon muutokset kirjataan tulosvaikutteisesti samalla kaudella kuin velkojen vastaavat arvonmuutokset.

| b) | Yhteisöllä on vakuutussopimuksiin perustuvia velkoja, joiden arvostuksessa otetaan huomioon tarkasteluhetken informaatiota (IFRS 4:n Vakuutussopimukset kappaleen 24 sallimalla tavalla), ja rahoitusvaroja, joiden se katsoo liittyvän näihin velkoihin ja jotka muutoin luokiteltaisiin myytävissä oleviksi tai arvostettaisiin jaksotettuun hankintamenoon. |
| --- | --- |

b)

Yhteisöllä on vakuutussopimuksiin perustuvia velkoja, joiden arvostuksessa otetaan huomioon tarkasteluhetken informaatiota (IFRS 4:n Vakuutussopimukset kappaleen 24 sallimalla tavalla), ja rahoitusvaroja, joiden se katsoo liittyvän näihin velkoihin ja jotka muutoin luokiteltaisiin myytävissä oleviksi tai arvostettaisiin jaksotettuun hankintamenoon.

| c) | Yhteisöllä on rahoitusvaroja, rahoitusvelkoja tai molempia, joihin liittyy jokin yhteinen riski, esimerkiksi korkoriski, jonka aiheuttamilla vastakkaisilla käyvän arvon muutoksilla on taipumus kumota toisensa. Kuitenkin vain osa instrumenteista arvostettaisiin käypään arvoon tulosvaikutteisesti (siis ovat johdannaisia tai luokitellaan kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviksi). On myös mahdollista, että suojauslaskentaa koskevat vaatimukset eivät täyty, esimerkiksi kappaleen 88 mukaisten tehokkuusvaatimusten jäädessä täyttymättä. |
| --- | --- |

c)

Yhteisöllä on rahoitusvaroja, rahoitusvelkoja tai molempia, joihin liittyy jokin yhteinen riski, esimerkiksi korkoriski, jonka aiheuttamilla vastakkaisilla käyvän arvon muutoksilla on taipumus kumota toisensa. Kuitenkin vain osa instrumenteista arvostettaisiin käypään arvoon tulosvaikutteisesti (siis ovat johdannaisia tai luokitellaan kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviksi). On myös mahdollista, että suojauslaskentaa koskevat vaatimukset eivät täyty, esimerkiksi kappaleen 88 mukaisten tehokkuusvaatimusten jäädessä täyttymättä.

| d) | Yhteisöllä on rahoitusvaroja, rahoitusvelkoja tai molempia, joihin liittyy jokin yhteinen riski, esimerkiksi korkoriski, jonka aiheuttamilla vastakkaisilla käyvän arvon muutoksilla on taipumus kumota toisensa, eikä yhteisö täytä suojauslaskennan soveltamisedellytyksiä, koska mikään instrumenteista ei ole johdannainen. Suojauslaskennan puuttuessa syntyy lisäksi merkittävää epäjohdonmukaisuutta tuottojen ja kulujen kirjaamisessa. Esimerkiksi:






  i) | yhteisö on rahoittanut kiinteäkorkoisilla debentuureilla kiinteäkorkoisista varoista koostuvan salkun, joka muutoin luokiteltaisiin myytävissä olevaksi, ja näiden käypien arvojen muutoksilla on taipumus kumota toisensa. Jos sekä varat että debentuurit esitetään käypään arvoon tulosvaikutteisesti, korjataan epäjohdonmukaisuus, joka muutoin syntyisi siitä, että varat arvostetaan käypään arvoon ja arvonmuutokset esitetään omassa pääomassa, ja siitä, että debentuurit arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon. |
| --- | --- | --- |

d)

Yhteisöllä on rahoitusvaroja, rahoitusvelkoja tai molempia, joihin liittyy jokin yhteinen riski, esimerkiksi korkoriski, jonka aiheuttamilla vastakkaisilla käyvän arvon muutoksilla on taipumus kumota toisensa, eikä yhteisö täytä suojauslaskennan soveltamisedellytyksiä, koska mikään instrumenteista ei ole johdannainen. Suojauslaskennan puuttuessa syntyy lisäksi merkittävää epäjohdonmukaisuutta tuottojen ja kulujen kirjaamisessa. Esimerkiksi:

i)

yhteisö on rahoittanut kiinteäkorkoisilla debentuureilla kiinteäkorkoisista varoista koostuvan salkun, joka muutoin luokiteltaisiin myytävissä olevaksi, ja näiden käypien arvojen muutoksilla on taipumus kumota toisensa. Jos sekä varat että debentuurit esitetään käypään arvoon tulosvaikutteisesti, korjataan epäjohdonmukaisuus, joka muutoin syntyisi siitä, että varat arvostetaan käypään arvoon ja arvonmuutokset esitetään omassa pääomassa, ja siitä, että debentuurit arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon.

| ii) | yhteisö on rahoittanut tietyn ryhmän lainasaamisia laskemalla liikkeeseen ostettavia ja myytäviä joukkovelkakirjoja, ja näiden käypien arvojen muutoksilla on taipumus kumota toisensa. Jos yhteisö lisäksi ostaa ja myy joukkovelkakirjoja säännöllisesti mutta ostaa ja myy lainasaamisia vain harvoin jos koskaan, niin sekä lainasaamisten että joukkovelkakirjojen esittäminen käypään arvoon tulosvaikutteisesti poistaa voittojen ja tappioiden kirjaamisajankohtaan liittyvän epäjohdonmukaisuuden, joka muutoin syntyisi siitä, että ne molemmat arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon ja voittoa tai tappiota kirjataan joka kerran, kun joukkovelkakirja ostetaan. |
| --- | --- |

ii)

yhteisö on rahoittanut tietyn ryhmän lainasaamisia laskemalla liikkeeseen ostettavia ja myytäviä joukkovelkakirjoja, ja näiden käypien arvojen muutoksilla on taipumus kumota toisensa. Jos yhteisö lisäksi ostaa ja myy joukkovelkakirjoja säännöllisesti mutta ostaa ja myy lainasaamisia vain harvoin jos koskaan, niin sekä lainasaamisten että joukkovelkakirjojen esittäminen käypään arvoon tulosvaikutteisesti poistaa voittojen ja tappioiden kirjaamisajankohtaan liittyvän epäjohdonmukaisuuden, joka muutoin syntyisi siitä, että ne molemmat arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon ja voittoa tai tappiota kirjataan joka kerran, kun joukkovelkakirja ostetaan.

AG4F.   Edellisessä kappaleessa kuvatun kaltaisissa tapauksissa sellaisten rahoitusvarojen ja -velkojen, joita muutoin ei arvostettaisi näin, luokitteleminen alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi saattaa poistaa arvostukseen tai kirjaamiseen liittyvän epäjohdonmukaisuuden tai vähentää sitä merkittävästi sekä tuottaa merkityksellisempää informaatiota. Kaikkien varojen ja velkojen, jotka aiheuttavat arvostukseen tai kirjaamiseen liittyvää epäjohdonmukaisuutta, ei käytännön syistä tarvitse syntyä yhteisölle täsmälleen samanaikaisesti. Kohtuullinen viive sallitaan edellyttäen, että kukin liiketoimi luokitellaan sen alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi ja mahdollisesti jäljellä olevien liiketoimien toteutuminen on tuona ajankohtana odotettavissa.

AG4G.   Ei olisi hyväksyttävää luokitella käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi vain osaa epäjohdonmukaisuuden aiheuttavista rahoitusvaroista ja -veloista, jos näin toimimalla epäjohdonmukaisuutta ei poistettaisi tai vähennettäisi merkittävästi eikä sen ansiosta näin ollen tuotettaisi merkityksellisempää informaatiota. Olisi kuitenkin hyväksyttävää luokitella näin vain osa joukosta samankaltaisia rahoitusvaroja tai -velkoja, jos näin vähennetään epäjohdonmukaisuutta merkittävästi (ja mahdollisesti enemmän kuin muiden sallittujen luokittelutoimien avulla). Oletetaan esimerkiksi, että yhteisöllä on joukko samankaltaisia rahoitusvelkoja yhteismäärältään 100 CU (1) ja joukko samankaltaisia rahoitusvaroja yhteismäärältään 50 CU, ja nämä arvostetaan eri perusteilla. Yhteisö saattaa vähentää arvostukseen liittyvää epäjohdonmukaisuutta merkittävästi luokittelemalla alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi kaikki varat mutta vain osan veloista (esimerkiksi yksittäisiä velkoja yhteismäärältään 45 CU). Koska kuitenkin vain kokonainen rahoitusinstrumentti voidaan luokitella käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi, yhteisön täytyy tässä esimerkissä luokitella näin yksi tai useampi velka kokonaisuudessaan. Sen ei olisi mahdollista luokitella velan yhtä komponenttia (esimerkiksi vain yhdestä riskistä, kuten vertailukoron muutoksista, johtuvia käyvän arvon muutoksia) tai vain osaa (esimerkiksi prosenttiosuutta) velasta.

Kappale 9(b)(ii): Rahoitusvarojen, rahoitusvelkojen tai niiden molempien muodostamaa ryhmää hallinnoidaan ja sen tuloksellisuutta arvioidaan käyvän arvon pohjalta, dokumentoidun riskienhallinta- tai sijoitusstrategian mukaisesti

AG4H.   Yhteisö saattaa hallinnoida rahoitusvarojen, rahoitusvelkojen tai niiden molempien muodostamaa ryhmää ja arvioida sen tuloksellisuutta siten, että kyseisen ryhmän arvostaminen käypään arvoon tulosvaikutteisesti johtaa merkityksellisemmän informaation tuottamiseen. Tässä tapauksessa huomio kohdistetaan pikemminkin yhteisön hallinnointitapaan ja siihen, miten se arvioi tuloksellisuutta, kuin sen rahoitusinstrumenttien luonteeseen.

AG4I.   Seuraavat esimerkit osoittavat, milloin tämä ehto saattaisi täyttyä. Kaikissa tapauksissa yhteisö saa soveltaa tätä ehtoa rahoitusvarojen tai -velkojen luokittelemiseen käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi vain, jos se on kappaleen 9(b)(ii) periaatteen mukaista.

| a) | Yhteisö on venture capital -organisaatio, sijoitusrahasto tai vastaava yhteisö, jonka liiketoimintana on sijoittaa rahoitusvaroihin tarkoituksena saada hyötyä niiden kokonaistuotosta korkojen tai osinkojen sekä käyvän arvon muutosten muodossa. Standardit IAS 28 Sijoitukset osakkuusyrityksiin ja IAS 31 Osuudet yhteisyrityksissä sallivat tällaisten sijoitusten jättämisen näiden standardien soveltamisalan ulkopuolelle edellyttäen, että ne arvostetaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti. Yhteisö saa soveltaa samaa tilinpäätöksen laatimisperiaatetta muihin sijoituksiin, joita hallinnoidaan kokonaistuoton pohjalta mutta joihin sillä ei ole riittävää vaikutusvaltaa, jotta ne kuuluisivat IAS 28:n tai IAS 31:n soveltamisalaan. |
| --- | --- |

a)

Yhteisö on venture capital -organisaatio, sijoitusrahasto tai vastaava yhteisö, jonka liiketoimintana on sijoittaa rahoitusvaroihin tarkoituksena saada hyötyä niiden kokonaistuotosta korkojen tai osinkojen sekä käyvän arvon muutosten muodossa. Standardit IAS 28 Sijoitukset osakkuusyrityksiin ja IAS 31 Osuudet yhteisyrityksissä sallivat tällaisten sijoitusten jättämisen näiden standardien soveltamisalan ulkopuolelle edellyttäen, että ne arvostetaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti. Yhteisö saa soveltaa samaa tilinpäätöksen laatimisperiaatetta muihin sijoituksiin, joita hallinnoidaan kokonaistuoton pohjalta mutta joihin sillä ei ole riittävää vaikutusvaltaa, jotta ne kuuluisivat IAS 28:n tai IAS 31:n soveltamisalaan.

| b) | Yhteisöllä on rahoitusvaroja ja -velkoja, joihin liittyy yksi tai useampi yhteinen riski, ja näitä riskejä hallitaan ja arvioidaan käyvän arvon pohjalta, dokumentoidun taseenhallintapolitiikan mukaisesti. Esimerkkinä voisi olla yhteisö, joka on laskenut liikkeeseen ”strukturoituja tuotteita”, jotka sisältävät useita kytkettyjä johdannaisia, ja hallitsee niistä johtuvia riskejä käyvän arvon pohjalta käyttämällä yhdistelmää, joka sisältää johdannaisia ja muita rahoitusinstrumentteja. Vastaavanlainen esimerkki voisi olla yhteisö, joka myöntää kiinteäkorkoisia lainoja ja hallitsee niistä johtuvaa vertailukorkoriskiä käyttämällä yhdistelmää, joka sisältää johdannaisia ja muita rahoitusinstrumentteja. |
| --- | --- |

b)

Yhteisöllä on rahoitusvaroja ja -velkoja, joihin liittyy yksi tai useampi yhteinen riski, ja näitä riskejä hallitaan ja arvioidaan käyvän arvon pohjalta, dokumentoidun taseenhallintapolitiikan mukaisesti. Esimerkkinä voisi olla yhteisö, joka on laskenut liikkeeseen ”strukturoituja tuotteita”, jotka sisältävät useita kytkettyjä johdannaisia, ja hallitsee niistä johtuvia riskejä käyvän arvon pohjalta käyttämällä yhdistelmää, joka sisältää johdannaisia ja muita rahoitusinstrumentteja. Vastaavanlainen esimerkki voisi olla yhteisö, joka myöntää kiinteäkorkoisia lainoja ja hallitsee niistä johtuvaa vertailukorkoriskiä käyttämällä yhdistelmää, joka sisältää johdannaisia ja muita rahoitusinstrumentteja.

| c) | Yhteisö on vakuutuksenantaja, jolla on rahoitusvaroista koostuva salkku, ja se hallinnoi salkkua tarkoituksena kokonaistuoton (ts. korkojen tai osinkojen sekä käyvän arvon muutosten) maksimointi, ja se arvioi salkun tuloksellisuutta tällä perusteella. Salkun pitämisen tarkoituksena saattaa olla tiettyjen velkojen, oman pääoman erien tai molempien turvaaminen. Jos salkun pitämisen tarkoituksena on tiettyjen velkojen turvaaminen, kappaleen 9(b)(ii) mukainen ehto saattaa täyttyä varojen osalta riippumatta siitä, hallinnoiko ja arvioiko vakuutuksenantaja myös velkoja käyvän arvon pohjalta. Kappaleen 9(b)(ii) mukainen ehto saattaa täyttyä, kun vakuutuksenantajan tavoitteena on varojen kokonaistuoton maksimointi pitemmällä aikavälillä, vaikka ylijäämään osallisina olevien sopimusten haltijoille maksettavat määrät riippuisivat muista tekijöistä, kuten lyhyemmällä aikavälillä (esimerkiksi vuoden aikana) realisoituneista voitoista tai olisivat vakuutuksenantajan päätettävissä. |
| --- | --- |

c)

Yhteisö on vakuutuksenantaja, jolla on rahoitusvaroista koostuva salkku, ja se hallinnoi salkkua tarkoituksena kokonaistuoton (ts. korkojen tai osinkojen sekä käyvän arvon muutosten) maksimointi, ja se arvioi salkun tuloksellisuutta tällä perusteella. Salkun pitämisen tarkoituksena saattaa olla tiettyjen velkojen, oman pääoman erien tai molempien turvaaminen. Jos salkun pitämisen tarkoituksena on tiettyjen velkojen turvaaminen, kappaleen 9(b)(ii) mukainen ehto saattaa täyttyä varojen osalta riippumatta siitä, hallinnoiko ja arvioiko vakuutuksenantaja myös velkoja käyvän arvon pohjalta. Kappaleen 9(b)(ii) mukainen ehto saattaa täyttyä, kun vakuutuksenantajan tavoitteena on varojen kokonaistuoton maksimointi pitemmällä aikavälillä, vaikka ylijäämään osallisina olevien sopimusten haltijoille maksettavat määrät riippuisivat muista tekijöistä, kuten lyhyemmällä aikavälillä (esimerkiksi vuoden aikana) realisoituneista voitoista tai olisivat vakuutuksenantajan päätettävissä.

AG4J.   Kuten edellä on todettu, tämä ehto nojaa siihen tapaan, jolla yhteisö hallinnoi tarkastelun kohteena olevaa rahoitusinstrumenttien ryhmää ja arvioi sen tuloksellisuutta. Näin ollen (ottaen huomioon vaatimuksen alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä tapahtuvasta luokittelusta) yhteisön, joka luokittelee rahoitusinstrumentteja käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi tämän ehdon perusteella, on luokiteltava tällä tavalla kaikki ehdon täyttävät rahoitusinstrumentit, joita hallinnoidaan ja arvioidaan yhdessä.

AG4K.   Yhteisön strategiaa ei tarvitse dokumentoida laajasti mutta kuitenkin riittävästi sen osoittamiseksi, että se on kappaleen 9(b)(ii) mukainen. Tällaista dokumentointia ei vaadita jokaisesta yksittäisestä erästä, vaan se saadaan toteuttaa salkkuperusteisesti. Jos esimerkiksi jonkin osaston tuloksenseurantajärjestelmä – jonka yhteisön johtoon kuuluvat avainhenkilöt ovat hyväksyneet – osoittaa selvästi, että osaston tuloksellisuutta arvioidaan kokonaistuoton pohjalta, enempää dokumentointia ei tarvita osoittamaan, että toimitaan kappaleen 9(b)(ii) mukaisesti.

Lisätään kappaleen AG33 jälkeen otsikko ja kappaleet AG33A ja AG33B seuraavasti:

Kytkettyjä johdannaisia sisältävät instrumentit

AG33A.   Kun yhteisöstä tulee yhden tai useamman kytketyn johdannaisen sisältävän hybridi-instrumentin (yhdistetyn instrumentin) osapuoli, yhteisön on kappaleen 11 mukaan identifioitava kaikki tällaiset kytketyt johdannaiset, arvioitava, onko ne erotettava pääsopimuksesta, sekä arvostettava erotettavaksi vaadittavat johdannaiset käypään arvoon niiden alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä sekä tämän jälkeen. Nämä vaatimukset saattavat olla monimutkaisempia tai ne voivat johtaa vähemmän luotettavaan arvostukseen kuin koko instrumentin arvostaminen käypään arvoon tulosvaikutteisesti. Sen vuoksi tämä standardi sallii koko instrumentin luokittelemisen käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi.

AG33B.   Tällaista luokittelua saadaan käyttää riippumatta siitä, vaatiiko kappale 11 kytkettyjen johdannaisten erottamista pääsopimuksesta vai kieltääkö se tällaisen erottamisen. Kappaleen 11A mukaan hybridi-instrumentin (yhdistetyn instrumentin) luokitteleminen käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi ei kuitenkaan olisi perusteltua kappaleessa 11A(a) ja (b) mainituissa tapauksissa, koska tämä ei vähentäisi monimutkaisuutta eikä lisäisi luotettavuutta.

---

(1)  Tässä standardissa monetaariset määrät ilmaistaan valuuttayksikköinä currency unit (CU).

1

currency unit

Liite

Muutokset muihin standardeihin

Tämän liitteen sisältämiä muutoksia on sovellettava 1.1.2006 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Jos yhteisö soveltaa IAS 39:n muutoksia aikaisemmalla kaudella, tähän liitteeseen sisältyviä muutoksia on sovellettava tällä aikaisemmalla kaudella.

Muutokset IAS 32:een

Rahoitusinstrumentit: esittämistapa ja tilinpäätöksessä esitettävät tiedot

Muutetaan kappale 66 seuraavasti:

66.   IAS 1:n mukaisesti yhteisö esittää kaikki keskeiset tilinpäätöksen laatimisperiaatteet, joihin kuuluvat sekä noudatetut yleiset periaatteet että tapa, jolla kyseisiä periaatteita on sovellettu yhteisön liiketoiminnassa toteutuneisiin liiketoimiin, muihin tapahtumiin ja olosuhteisiin. Rahoitusinstrumentteja koskien tällaisia tietoja ovat:

| a) | ehdot, joiden perusteella on ratkaistu, milloin rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluva erä merkitään taseeseen ja milloin se kirjataan pois taseesta; |
| --- | --- |

a)

ehdot, joiden perusteella on ratkaistu, milloin rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluva erä merkitään taseeseen ja milloin se kirjataan pois taseesta;

| b) | rahoitusvaroihin ja -velkoihin sovelletut arvostusperiaatteet sekä alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä että sen jälkeen; |
| --- | --- |

b)

rahoitusvaroihin ja -velkoihin sovelletut arvostusperiaatteet sekä alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä että sen jälkeen;

| c) | peruste, jonka mukaan rahoitusvaroista ja -veloista kertyvät tuotot ja kulut kirjataan ja määritetään; ja |
| --- | --- |

c)

peruste, jonka mukaan rahoitusvaroista ja -veloista kertyvät tuotot ja kulut kirjataan ja määritetään; ja

| d) | käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi luokitelluista rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvista eristä:






  i) | kriteerit näiden rahoitusvarojen tai -velkojen tällaiselle luokittelulle alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä. |
| --- | --- | --- |

d)

käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi luokitelluista rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvista eristä:

i)

kriteerit näiden rahoitusvarojen tai -velkojen tällaiselle luokittelulle alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä.

| ii) | miten yhteisö on täyttänyt IAS 39:n kappaleen 9, 11A tai 12 mukaiset ehdot tällaiselle luokittelulle. IAS 39:n kappaleen 9(b)(i) mukaisesti luokiteltujen instrumenttien osalta näihin tietoihin kuuluu sanallinen kuvaus olosuhteista, jotka aiheuttavat sen arvostukseen tai kirjaamiseen liittyvän epäjohdonmukaisuuden, joka muutoin syntyisi. IAS 39:n kappaleen 9(b)(ii) mukaisesti luokiteltujen instrumenttien osalta näihin tietoihin kuuluu sanallinen kuvaus siitä, millä tavoin luokittelu käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi on yhteisön dokumentoidun riskienhallinta- tai sijoitusstrategian mukaista. |
| --- | --- |

ii)

miten yhteisö on täyttänyt IAS 39:n kappaleen 9, 11A tai 12 mukaiset ehdot tällaiselle luokittelulle. IAS 39:n kappaleen 9(b)(i) mukaisesti luokiteltujen instrumenttien osalta näihin tietoihin kuuluu sanallinen kuvaus olosuhteista, jotka aiheuttavat sen arvostukseen tai kirjaamiseen liittyvän epäjohdonmukaisuuden, joka muutoin syntyisi. IAS 39:n kappaleen 9(b)(ii) mukaisesti luokiteltujen instrumenttien osalta näihin tietoihin kuuluu sanallinen kuvaus siitä, millä tavoin luokittelu käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi on yhteisön dokumentoidun riskienhallinta- tai sijoitusstrategian mukaista.

| iii) | niiden rahoitusvarojen tai -velkojen luonne, jotka yhteisö on luokitellut käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi. |
| --- | --- |

iii)

niiden rahoitusvarojen tai -velkojen luonne, jotka yhteisö on luokitellut käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi.

Muutetaan kappale 94 ja numeroidaan alakohdat (g)–(j) uudelleen alakohdiksi (j)–(m) seuraavasti:

94.   ...

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat ja -velat (katso myös kappale AG40)

...

| e) | Yhteisön on esitettävä seuraavien erien kirjanpitoarvot:










  i) | rahoitusvarat, jotka on luokiteltu kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviksi; |
| --- | --- | --- |

e)

Yhteisön on esitettävä seuraavien erien kirjanpitoarvot:

i)

rahoitusvarat, jotka on luokiteltu kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviksi;

| ii) | rahoitusvelat, jotka on luokiteltu kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviksi; |
| --- | --- |

ii)

rahoitusvelat, jotka on luokiteltu kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviksi;

| iii) | rahoitusvarat, jotka yhteisö on niitä alun perin kirjanpitoon merkittäessä luokitellut käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi rahoitusvaroiksi (ts. sellaiset, joita ei ole luokiteltu kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviksi rahoitusvaroiksi). |
| --- | --- |

iii)

rahoitusvarat, jotka yhteisö on niitä alun perin kirjanpitoon merkittäessä luokitellut käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi rahoitusvaroiksi (ts. sellaiset, joita ei ole luokiteltu kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviksi rahoitusvaroiksi).

| iv) | rahoitusvelat, jotka yhteisö on niitä alun perin kirjanpitoon merkittäessä luokitellut käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi rahoitusveloiksi (ts. sellaiset, joita ei ole luokiteltu kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviksi rahoitusveloiksi). |
| --- | --- |

iv)

rahoitusvelat, jotka yhteisö on niitä alun perin kirjanpitoon merkittäessä luokitellut käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi rahoitusveloiksi (ts. sellaiset, joita ei ole luokiteltu kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviksi rahoitusveloiksi).

| f) | Yhteisön on esitettävä erikseen nettomääräiset voitot tai tappiot rahoitusvaroista tai -veloista, jotka se on luokitellut käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi. |
| --- | --- |

f)

Yhteisön on esitettävä erikseen nettomääräiset voitot tai tappiot rahoitusvaroista tai -veloista, jotka se on luokitellut käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi.

| g) | Jos yhteisö on luokitellut lainan tai muun saamisen (tai lainojen tai muiden saamisten ryhmän) käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi, sen on esitettävä tilinpäätöksessään:










  i) | lainan tai muun saamisen (tai lainojen tai muiden saamisten ryhmän) luottoriskille alttiina oleva enimmäismäärä raportointipäivänä (katso kappale 76(a)). |
| --- | --- | --- |

g)

Jos yhteisö on luokitellut lainan tai muun saamisen (tai lainojen tai muiden saamisten ryhmän) käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi, sen on esitettävä tilinpäätöksessään:

i)

lainan tai muun saamisen (tai lainojen tai muiden saamisten ryhmän) luottoriskille alttiina oleva enimmäismäärä raportointipäivänä (katso kappale 76(a)).

| ii) | määrä, jolla erään mahdollisesti liittyvät luottojohdannaiset tai vastaavanlaiset instrumentit pienentävät tätä luottoriskille alttiina olevaa enimmäismäärää. |
| --- | --- |

ii)

määrä, jolla erään mahdollisesti liittyvät luottojohdannaiset tai vastaavanlaiset instrumentit pienentävät tätä luottoriskille alttiina olevaa enimmäismäärää.

| iii) | luottoriskin muutoksista johtuva osuus lainan tai muun saamisen (tai lainojen tai muiden saamisten ryhmän) kauden aikana tapahtuneesta ja kertyneestä käyvän arvon muutoksesta, määritettynä joko käyvän arvon muutoksena, joka ei johdu markkinariskiä aiheuttavista markkinaolosuhteiden muutoksista, tai käyttämällä jotain vaihtoehtoista menetelmää, joka kuvastaa todenmukaisemmin luottoriskin muutoksista johtuvaa käyvän arvon muutosta. |
| --- | --- |

iii)

luottoriskin muutoksista johtuva osuus lainan tai muun saamisen (tai lainojen tai muiden saamisten ryhmän) kauden aikana tapahtuneesta ja kertyneestä käyvän arvon muutoksesta, määritettynä joko käyvän arvon muutoksena, joka ei johdu markkinariskiä aiheuttavista markkinaolosuhteiden muutoksista, tai käyttämällä jotain vaihtoehtoista menetelmää, joka kuvastaa todenmukaisemmin luottoriskin muutoksista johtuvaa käyvän arvon muutosta.

| iv) | erään mahdollisesti liittyvän luottojohdannaisen tai vastaavanlaisen instrumentin käyvän arvon muutos kauden aikana sekä kertynyt muutos lainan tai muun saamisen luokittelusta alkaen. |
| --- | --- |

iv)

erään mahdollisesti liittyvän luottojohdannaisen tai vastaavanlaisen instrumentin käyvän arvon muutos kauden aikana sekä kertynyt muutos lainan tai muun saamisen luokittelusta alkaen.

| h) | Jos yhteisö on luokitellut rahoitusvelan käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi, sen on esitettävä tilinpäätöksessään:










  i) | luottoriskin muutoksista johtuva osuus rahoitusvelan kauden aikana tapahtuneesta ja kertyneestä käyvän arvon muutoksesta määritettynä joko käyvän arvon muutoksena, joka ei johdu markkinariskiä aiheuttavista markkinaolosuhteiden muutoksista (katso kappale AG40), tai käyttämällä jotain vaihtoehtoista menetelmää, joka kuvastaa todenmukaisemmin luottoriskin muutoksista johtuvaa käyvän arvon muutosta. |
| --- | --- | --- |

h)

Jos yhteisö on luokitellut rahoitusvelan käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi, sen on esitettävä tilinpäätöksessään:

i)

luottoriskin muutoksista johtuva osuus rahoitusvelan kauden aikana tapahtuneesta ja kertyneestä käyvän arvon muutoksesta määritettynä joko käyvän arvon muutoksena, joka ei johdu markkinariskiä aiheuttavista markkinaolosuhteiden muutoksista (katso kappale AG40), tai käyttämällä jotain vaihtoehtoista menetelmää, joka kuvastaa todenmukaisemmin luottoriskin muutoksista johtuvaa käyvän arvon muutosta.

| ii) | erotus rahoitusvelan kirjanpitoarvon ja sen arvon välillä, joka yhteisön olisi sopimuksen mukaan maksettava erääntymishetkellä velvoitteen haltijalle. |
| --- | --- |

ii)

erotus rahoitusvelan kirjanpitoarvon ja sen arvon välillä, joka yhteisön olisi sopimuksen mukaan maksettava erääntymishetkellä velvoitteen haltijalle.

| i) | Yhteisön on esitettävä tilinpäätöksessään:










  i) | menetelmät, joita on käytetty kohdissa (g)(iii) ja (h)(i) esitettyjen vaatimusten täyttämiseksi. |
| --- | --- | --- |

i)

Yhteisön on esitettävä tilinpäätöksessään:

i)

menetelmät, joita on käytetty kohdissa (g)(iii) ja (h)(i) esitettyjen vaatimusten täyttämiseksi.

| ii) | jos yhteisö katsoo, että tiedot jotka se on antanut kohtien (g)(iii) tai (h)(i) mukaisten vaatimusten täyttämiseksi eivät kuvasta rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän käyvän arvon luottoriskin muutoksista johtuvia muutoksia todenmukaisesti, syyt tähän johtopäätökseen sekä tekijät, joilla yhteisö katsoo olevan merkitystä. |
| --- | --- |

ii)

jos yhteisö katsoo, että tiedot jotka se on antanut kohtien (g)(iii) tai (h)(i) mukaisten vaatimusten täyttämiseksi eivät kuvasta rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän käyvän arvon luottoriskin muutoksista johtuvia muutoksia todenmukaisesti, syyt tähän johtopäätökseen sekä tekijät, joilla yhteisö katsoo olevan merkitystä.

...

Muutetaan kappale AG40 seuraavasti:

AG40.   Jos yhteisö luokittelee rahoitusvelan taikka lainan tai muun saamisen (tai lainojen tai muiden saamisten ryhmän) käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi, sen on esitettävä tilinpäätöksessään se osuus rahoitusinstrumentin käyvän arvon muutoksesta, joka johtuu luottoriskin muutoksista. Jollei jokin muu menetelmä kuvasta tätä määrää luotettavammin, yhteisön on määritettävä tämä määrä rahoitusinstrumentin käyvän arvon muutoksena, joka ei johdu markkinariskiä aiheuttavista markkinaolosuhteiden muutoksista. Markkinariskiä aiheuttavia markkinaolosuhteiden muutoksia ovat esimerkiksi vertailukoron, hyödykkeen hinnan, valuuttakurssin taikka hinta- tai kurssi-indeksin muutokset. Jos sopimukseen liittyy sijoitussidonnaisuus, markkinaolosuhteiden muutoksiin kuuluvat sisäisen tai ulkoisen sijoitusrahaston tuloksen muutokset. Jos rahoitusvelan markkinaehtojen ainoat merkitykselliset muutokset ovat havaitun (vertailu)koron muutoksia, tämä määrä voidaan arvioida seuraavasti:

| a) | Ensin yhteisö laskee velan sisäisen korkokannan kauden alussa käyttäen velan havaittua markkinahintaa ja sopimuksen mukaisia velasta johtuvia rahavirtoja kauden alussa. Tästä korkokannasta se vähentää havaitun (vertailu)koron kauden alussa ja saa näin selville instrumenttikohtaisen osuuden sisäisestä korkokannasta. |
| --- | --- |

a)

Ensin yhteisö laskee velan sisäisen korkokannan kauden alussa käyttäen velan havaittua markkinahintaa ja sopimuksen mukaisia velasta johtuvia rahavirtoja kauden alussa. Tästä korkokannasta se vähentää havaitun (vertailu)koron kauden alussa ja saa näin selville instrumenttikohtaisen osuuden sisäisestä korkokannasta.

| b) | Seuraavaksi yhteisö laskee velkaan liittyvien rahavirtojen nykyarvon käyttäen sopimuksen mukaisia velasta johtuvia rahavirtoja kauden alussa ja diskonttauskorkoa, joka on yhtä suuri kuin kauden lopun havaittu (vertailu)korko ja kohdan (a) mukaisesti määritetty instrumenttikohtainen osuus kauden alun sisäisestä korkokannasta yhteen laskettuina. |
| --- | --- |

b)

Seuraavaksi yhteisö laskee velkaan liittyvien rahavirtojen nykyarvon käyttäen sopimuksen mukaisia velasta johtuvia rahavirtoja kauden alussa ja diskonttauskorkoa, joka on yhtä suuri kuin kauden lopun havaittu (vertailu)korko ja kohdan (a) mukaisesti määritetty instrumenttikohtainen osuus kauden alun sisäisestä korkokannasta yhteen laskettuina.

| c) | Sen jälkeen kohdassa (b) määritettyä arvoa oikaistaan kaudella velasta saaduilla tai suoritetuilla käteismaksuilla ja siihen lisätään käyvän arvon muutos, joka johtuu siitä, että sopimuksen mukaiset rahavirrat ovat yhtä kautta lähempänä eräpäiväänsä. |
| --- | --- |

c)

Sen jälkeen kohdassa (b) määritettyä arvoa oikaistaan kaudella velasta saaduilla tai suoritetuilla käteismaksuilla ja siihen lisätään käyvän arvon muutos, joka johtuu siitä, että sopimuksen mukaiset rahavirrat ovat yhtä kautta lähempänä eräpäiväänsä.

| d) | Velan kauden lopun havaitun markkinahinnan ja kohdassa (c) määritetyn määrän välinen erotus on se käyvän arvon muutos, joka ei johdu havaitun (vertailu)koron muutoksista. Tämä määrä esitetään tilinpäätöksessä. |
| --- | --- |

d)

Velan kauden lopun havaitun markkinahinnan ja kohdassa (c) määritetyn määrän välinen erotus on se käyvän arvon muutos, joka ei johdu havaitun (vertailu)koron muutoksista. Tämä määrä esitetään tilinpäätöksessä.

Edellä olevassa esimerkissä oletetaan, että ne käyvän arvon muutokset, jotka eivät johdu instrumentin luottoriskin muutoksista tai korkokannan muutoksista, eivät ole merkittäviä. Jos edellä olevan esimerkin instrumentti sisältäisi kytketyn johdannaisen, kytketyn johdannaisen käypää arvoa ei otettaisi huomioon määritettäessä kappaleen 94(h)(i) mukaista määrää.

Muutokset IFRS 1:een

Ensimmäinen IFRS-standardien käyttöönotto

Muutetaan kappaleet 25A ja 43A seuraavasti:

Aikaisemmin kirjattujen rahoitusinstrumenttien luokitteleminen

25A.   IAS 39:n Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen mukaan rahoitusvaroihin kuuluva erä saadaan alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä luokitella myytävissä olevaksi tai rahoitusinstrumentti (kunhan se täyttää tietyt edellytykset) käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvaksi eräksi. Tästä vaatimuksesta huolimatta seuraavissa tilanteissa sovelletaan poikkeussääntöjä:

| a) | luokittelu myytävissä olevaksi on sallittua kaikille yhteisöille IFRS-standardeihin siirtymispäivänä. |
| --- | --- |

a)

luokittelu myytävissä olevaksi on sallittua kaikille yhteisöille IFRS-standardeihin siirtymispäivänä.

| b) | yhteisö, joka esittää ensimmäisen IFRS-tilinpäätöksensä 1.9.2006 tai sen jälkeen alkavalta tilikaudelta – tällainen yhteisö saa luokitella IFRS-standardeihin siirtymispäivänä minkä tahansa rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi, kunhan omaisuuserä tai velka täyttää kyseisenä ajankohtana IAS 39 kappaleen 9(b)(i), 9(b)(ii) tai 11A mukaiset edellytykset. |
| --- | --- |

b)

yhteisö, joka esittää ensimmäisen IFRS-tilinpäätöksensä 1.9.2006 tai sen jälkeen alkavalta tilikaudelta – tällainen yhteisö saa luokitella IFRS-standardeihin siirtymispäivänä minkä tahansa rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi, kunhan omaisuuserä tai velka täyttää kyseisenä ajankohtana IAS 39 kappaleen 9(b)(i), 9(b)(ii) tai 11A mukaiset edellytykset.

| c) | yhteisö, joka esittää ensimmäisen IFRS-tilinpäätöksensä tilikaudelta, joka alkaa 1.1.2006 tai sen jälkeen mutta aikaisemmin kuin 1.9.2006 – tällainen yhteisö saa luokitella IFRS-standardeihin siirtymispäivänä minkä tahansa rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi, kunhan omaisuuserä tai velka täyttää kyseisenä ajankohtana IAS 39 kappaleen 9(b)(i), 9(b)(ii) tai 11A mukaiset edellytykset. Silloin kun IFRS-standardeihin siirtymispäivä on aikaisemmin kuin 1.9.2005, kyseisiä luokitteluja ei tarvitse saada valmiiksi aikaisemmin kuin 1.9.2005 ja mukaan voidaan ottaa myös kyseisen tilikauden alun ja syyskuun 1 päivän 2005 välillä kirjattuja rahoitusvaroja ja -velkoja. |
| --- | --- |

c)

yhteisö, joka esittää ensimmäisen IFRS-tilinpäätöksensä tilikaudelta, joka alkaa 1.1.2006 tai sen jälkeen mutta aikaisemmin kuin 1.9.2006 – tällainen yhteisö saa luokitella IFRS-standardeihin siirtymispäivänä minkä tahansa rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi, kunhan omaisuuserä tai velka täyttää kyseisenä ajankohtana IAS 39 kappaleen 9(b)(i), 9(b)(ii) tai 11A mukaiset edellytykset. Silloin kun IFRS-standardeihin siirtymispäivä on aikaisemmin kuin 1.9.2005, kyseisiä luokitteluja ei tarvitse saada valmiiksi aikaisemmin kuin 1.9.2005 ja mukaan voidaan ottaa myös kyseisen tilikauden alun ja syyskuun 1 päivän 2005 välillä kirjattuja rahoitusvaroja ja -velkoja.

| d) | yhteisö, joka esittää ensimmäisen IFRS-tilinpäätöksensä aikaisemmin kuin 1.1.2006 alkavalta tilikaudelta ja soveltaa IAS 39:n kappaleita 11A, 48A, AG4B-AG4K, AG33A ja AG33B sekä vuonna 2005 kappaleisiin 9, 12 ja 13 tehtyjä muutoksia – tällainen yhteisö saa ensimmäisen IFRS-tilikautensa alussa luokitella käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi minkä tahansa rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän, joka tuona ajankohtana täyttää tällaisen luokittelun edellytykset näiden uusien ja uudistettujen kappaleiden mukaisesti. Kun yhteisön ensimmäinen IFRS-tilikausi alkaa aikaisemmin kuin 1.9.2005, kyseisiä luokitteluja ei tarvitse saada valmiiksi aikaisemmin kuin 1.9.2005 ja mukaan voidaan ottaa myös kyseisen tilikauden alun ja syyskuun 1 päivän 2005 välillä kirjattuja rahoitusvaroja ja -velkoja. Jos yhteisö oikaisee vertailutiedot IAS 39:n osalta, sen on oikaistava nämä tiedot niiden rahoitusvarojen, rahoitusvelkojen taikka rahoitusvaroista, rahoitusveloista tai niistä molemmista koostuvan ryhmän osalta, joka on luokiteltu yhteisön ensimmäisen IFRS-tilikauden alussa. Tällainen vertailutietojen oikaiseminen on tehtävä vain, jos luokitellut erät tai ryhmät olivat täyttäneet IAS 39:n kappaleen 9(b)(i), 9(b)(ii) tai 11A mukaiset edellytykset tällaiselle luokittelulle IFRS-standardeihin siirtymispäivänä, tai, jos ne on hankittu IFRS-standardeihin siirtymispäivän jälkeen, olisivat täyttäneet kappaleen 9(b)(i), 9(b)(ii) tai 11A mukaiset edellytykset alkuperäisenä kirjaamispäivänä. |
| --- | --- |

d)

yhteisö, joka esittää ensimmäisen IFRS-tilinpäätöksensä aikaisemmin kuin 1.1.2006 alkavalta tilikaudelta ja soveltaa IAS 39:n kappaleita 11A, 48A, AG4B-AG4K, AG33A ja AG33B sekä vuonna 2005 kappaleisiin 9, 12 ja 13 tehtyjä muutoksia – tällainen yhteisö saa ensimmäisen IFRS-tilikautensa alussa luokitella käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi minkä tahansa rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän, joka tuona ajankohtana täyttää tällaisen luokittelun edellytykset näiden uusien ja uudistettujen kappaleiden mukaisesti. Kun yhteisön ensimmäinen IFRS-tilikausi alkaa aikaisemmin kuin 1.9.2005, kyseisiä luokitteluja ei tarvitse saada valmiiksi aikaisemmin kuin 1.9.2005 ja mukaan voidaan ottaa myös kyseisen tilikauden alun ja syyskuun 1 päivän 2005 välillä kirjattuja rahoitusvaroja ja -velkoja. Jos yhteisö oikaisee vertailutiedot IAS 39:n osalta, sen on oikaistava nämä tiedot niiden rahoitusvarojen, rahoitusvelkojen taikka rahoitusvaroista, rahoitusveloista tai niistä molemmista koostuvan ryhmän osalta, joka on luokiteltu yhteisön ensimmäisen IFRS-tilikauden alussa. Tällainen vertailutietojen oikaiseminen on tehtävä vain, jos luokitellut erät tai ryhmät olivat täyttäneet IAS 39:n kappaleen 9(b)(i), 9(b)(ii) tai 11A mukaiset edellytykset tällaiselle luokittelulle IFRS-standardeihin siirtymispäivänä, tai, jos ne on hankittu IFRS-standardeihin siirtymispäivän jälkeen, olisivat täyttäneet kappaleen 9(b)(i), 9(b)(ii) tai 11A mukaiset edellytykset alkuperäisenä kirjaamispäivänä.

| e) | yhteisö, joka esittää ensimmäisen IFRS-tilinpäätöksensä aikaisemmin kuin 1.9.2006 alkavalta tilikaudelta – IAS 39:n kappaleesta 91 huolimatta on kaikki sellaiset rahoitusvarat ja velat, jotka tällainen yhteisö on luokitellut käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi edellä olevien alakohtien (c) tai (d) mukaisesti ja jotka on aikaisemmin määritetty suojauskohteiksi käyvän arvon suojauslaskentasuhteessa, irrotettava tällaisista suhteista samanaikaisesti, kun ne luokitellaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi. |
| --- | --- |

e)

yhteisö, joka esittää ensimmäisen IFRS-tilinpäätöksensä aikaisemmin kuin 1.9.2006 alkavalta tilikaudelta – IAS 39:n kappaleesta 91 huolimatta on kaikki sellaiset rahoitusvarat ja velat, jotka tällainen yhteisö on luokitellut käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi edellä olevien alakohtien (c) tai (d) mukaisesti ja jotka on aikaisemmin määritetty suojauskohteiksi käyvän arvon suojauslaskentasuhteessa, irrotettava tällaisista suhteista samanaikaisesti, kun ne luokitellaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi.

Rahoitusvarojen tai -velkojen luokitteleminen

43A.   Yhteisö saa kappaleen 25A mukaisesti luokitella aikaisemmin taseeseen merkityn rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvaksi eräksi tai rahoitusvaroihin kuuluvan erän myytävissä olevaksi. Yhteisön on esitettävä tilinpäätöksessä kuhunkin ryhmään luokiteltujen rahoitusvarojen tai -velkojen luokittelupäivän käyvät arvot sekä niiden luokittelu ja kirjanpitoarvo edellisessä tilinpäätöksessä.

---

| 16.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 299/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 299/58

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1865/2005,

annettu 15 päivänä marraskuuta 2005,

16 päivästä marraskuuta 2005 sovellettavien tuontitullien vahvistamisesta vilja-alalla

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 28 päivänä kesäkuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1249/96 (2) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklassa säädetään, että tuotaessa mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettuja tuotteita kannetaan yhteisen tullitariffin mukaiset tullit. Kyseisen artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden osalta tuontitulli on kuitenkin yhtä suuri kuin näiden tuotteiden interventiohinta tuonnin tapahtuessa korotettuna 55 prosentilla, josta on vähennetty kyseessä olevaan toimitukseen sovellettava cif-tuotantohinta. Tuontitulli ei saa kuitenkaan ylittää yhteisen tullitariffin mukaista tullimaksua. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklassa säädetään, että tuotaessa mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettuja tuotteita kannetaan yhteisen tullitariffin mukaiset tullit. Kyseisen artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden osalta tuontitulli on kuitenkin yhtä suuri kuin näiden tuotteiden interventiohinta tuonnin tapahtuessa korotettuna 55 prosentilla, josta on vähennetty kyseessä olevaan toimitukseen sovellettava cif-tuotantohinta. Tuontitulli ei saa kuitenkaan ylittää yhteisen tullitariffin mukaista tullimaksua.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklan 3 kohdan mukaan cif-tuontihinnat lasketaan kyseessä olevan tuotteen edustavien maailmanmarkkinahintojen perusteella. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklan 3 kohdan mukaan cif-tuontihinnat lasketaan kyseessä olevan tuotteen edustavien maailmanmarkkinahintojen perusteella.

| (3) | Asetuksessa (EY) N:o 1249/96 vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1784/2003 soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt vilja-alan tuontitullien osalta. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksessa (EY) N:o 1249/96 vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1784/2003 soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt vilja-alan tuontitullien osalta.

| (4) | Tuontitulleja sovelletaan uusien tullien vahvistamisen voimaantuloon asti. |
| --- | --- |

(4)

Tuontitulleja sovelletaan uusien tullien vahvistamisen voimaantuloon asti.

| (5) | Tuontitullijärjestelmän moitteettoman toiminnan vuoksi olisi tullien laskemisessa käytettävä kelluvien valuuttojen osalta viiteajanjakson aikana edustavia markkinakursseja. |
| --- | --- |

(5)

Tuontitullijärjestelmän moitteettoman toiminnan vuoksi olisi tullien laskemisessa käytettävä kelluvien valuuttojen osalta viiteajanjakson aikana edustavia markkinakursseja.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 soveltamisesta seuraa, että tuontitullit vahvistetaan tämän asetuksen liitteen I mukaisesti, |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 soveltamisesta seuraa, että tuontitullit vahvistetaan tämän asetuksen liitteen I mukaisesti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tuontitullit vilja-alalla vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä I liitteessä II annettujen tekijöiden perusteella.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 16 päivänä marraskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EYVL L 161, 29.6.1996, s. 125. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1110/2003 (EUVL L 158, 27.6.2003, s. 12).

2

---

LIITE I

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden 16 päivästä marraskuuta 2005 sovellettavat tuontitullit

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Tuontitulli (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumvehnä korkealaatuinen | 0,00 |
| keskilaatuinen | 0,00 |
| heikkolaatuinen | 0,00 |
| 1001 90 91 | Tavallinen vehnä, siemenvilja | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Tavallinen vehnä, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja | 0,00 |
| 1002 00 00 | Ruis | 34,38 |
| 1005 10 90 | Maissi, siemenvilja, muu kuin hybridimaissi | 54,07 |
| 1005 90 00 | Maissi, muu kuin siemenvilja (2) | 54,07 |
| 1007 00 90 | Durra, muut kuin kylvämiseen tarkoitetut hybridit | 34,38 |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Tuontitulli (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durumvehnä korkealaatuinen

0,00

keskilaatuinen

0,00

heikkolaatuinen

0,00

1001 90 91

Tavallinen vehnä, siemenvilja

0,00

ex 1001 90 99

Tavallinen vehnä, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja

0,00

1002 00 00

Ruis

34,38

1005 10 90

Maissi, siemenvilja, muu kuin hybridimaissi

54,07

1005 90 00

Maissi, muu kuin siemenvilja (2)

54,07

1007 00 90

Durra, muut kuin kylvämiseen tarkoitetut hybridit

34,38

---

(1)  Atlantin valtameren tai Suezin kanavan kautta yhteisöön tulevien tavaroiden osalta (asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 4 kohta) tuoja voi päästä osalliseksi tullinalennuksesta, joka on:

| — | 3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä, tai |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä, tai

| — | 2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Irlannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Tanskassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa tai Iberian niemimaan Atlantin valtameren puoleisella rannikolla. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Irlannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Tanskassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa tai Iberian niemimaan Atlantin valtameren puoleisella rannikolla.

(2)  Tuoja voi päästä osalliseksi kiinteämääräisestä alennuksesta, jonka määrä on 24 EUR/t, jos asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

---

LIITE II

Tullien laskentatekijät

2.11.2005–14.11.2005 välisenä aikana

| 1) | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitekauden keskiarvot:











  Pörssinoteeraukset | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuote (valkuais-%, kun kosteus on 12 %) | HRS2 | YC3 | HAD2 | keskilaatuinen (1) | heikkolaatuinen (2) | US barley 2 |
| Noteeraus (EUR/t) | 129,74 (3) | 65,05 | 178,74 | 168,74 | 148,74 | 93,90 |
| Lisä/Meksikonlahti (EUR/t) | — | 17,48 | — | | | — |
| Lisä/Suuret järvet (EUR/t) | 35,89 | — | — | | | — |

1)

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitekauden keskiarvot:

Pörssinoteeraukset

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Tuote (valkuais-%, kun kosteus on 12 %)

HRS2

YC3

HAD2

keskilaatuinen (1)

heikkolaatuinen (2)

US barley 2

Noteeraus (EUR/t)

129,74 (3)

65,05

178,74

168,74

148,74

93,90

Lisä/Meksikonlahti (EUR/t)

—

17,48

—

—

Lisä/Suuret järvet (EUR/t)

35,89

—

—

—

| 2) | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitekauden keskiarvot:
  Maksut: Meksikonlahti–Rotterdam: 21,14 EUR/t; Suuret järvet–Rotterdam: 29,45 EUR/t. |
| --- | --- |

2)

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitekauden keskiarvot:

Maksut: Meksikonlahti–Rotterdam: 21,14 EUR/t; Suuret järvet–Rotterdam: 29,45 EUR/t.

| 3) | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetut tukipalkkiot: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3)

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetut tukipalkkiot:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Vähennys 10 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

(2)  Vähennys 30 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

(3)  Lisäys 14 EUR/t mukaan lukien (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

| 16.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 299/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 299/61

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 20 päivänä syyskuuta 2005,

Euroopan yhteisön ja Tanskan kuningaskunnan välisen tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla tehdyn sopimuksen allekirjoittamisesta yhteisön puolesta

(2005/790/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 61 artiklan c kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22 päivänä joulukuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 (1) säännökset eivät sido Tanskaa eikä niitä sovelleta Tanskassa. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22 päivänä joulukuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 (1) säännökset eivät sido Tanskaa eikä niitä sovelleta Tanskassa.

| (2) | Neuvosto teki 8 päivänä toukokuuta 2003 päätöksen, jolla se valtuutti poikkeuksellisesti komission neuvottelemaan Euroopan yhteisön ja Tanskan kuningaskunnan välisen sopimuksen, jolla edellä mainitun asetuksen säännökset ulotetaan koskemaan Tanskaa. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto teki 8 päivänä toukokuuta 2003 päätöksen, jolla se valtuutti poikkeuksellisesti komission neuvottelemaan Euroopan yhteisön ja Tanskan kuningaskunnan välisen sopimuksen, jolla edellä mainitun asetuksen säännökset ulotetaan koskemaan Tanskaa.

| (3) | Komissio on neuvotellut tällaisen sopimuksen yhteisön puolesta Tanskan kuningaskunnan kanssa. |
| --- | --- |

(3)

Komissio on neuvotellut tällaisen sopimuksen yhteisön puolesta Tanskan kuningaskunnan kanssa.

| (4) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemaa koskevan pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti osallistuvat tämän päätöksen tekemiseen ja soveltamiseen. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemaa koskevan pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti osallistuvat tämän päätöksen tekemiseen ja soveltamiseen.

| (5) | Edellä mainitun Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen tekemiseen eikä se sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. |
| --- | --- |

(5)

Edellä mainitun Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen tekemiseen eikä se sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan.

| (6) | Sopimus, joka on parafoitu Brysselissä 17 päivänä tammikuuta 2005, olisi allekirjoitettava, |
| --- | --- |

(6)

Sopimus, joka on parafoitu Brysselissä 17 päivänä tammikuuta 2005, olisi allekirjoitettava,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Tanskan kuningaskunnan välinen tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla tehdyn sopimuksen allekirjoittaminen edellyttäen, että se tehdään.

Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtajalla on valtuudet nimetä yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus yhteisön puolesta edellyttäen, että se tehdään.

Tehty Brysselissä 20 päivänä syyskuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BECKETT

---

(1)  EYVL L 12, 16.1.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2245/2004 (EUVL L 381, 28.12.2004, s. 10).

1

---

Euroopan yhteisön ja Tanskan kuningaskunnan välinen

SOPIMUS

tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla

EUROOPAN YHTEISÖ,

jäljempänä ’yhteisö’, ja

TANSKAN KUNINGASKUNTA,

jäljempänä ’Tanska’, jotka

HALUAVAT yhdenmukaistaa tuomioistuimen toimivaltaa siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa koskevat säännöt ja yksinkertaistaa muodollisuudet, jotta tuomiot voidaan tunnustaa ja panna täytäntöön yhteisössä nopeasti ja yksinkertaisella tavalla,

KATSOVAT, että jäsenvaltiot tekivät 27 päivänä syyskuuta 1968 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 293 artiklan neljännen luetelmakohdan mukaisesti Brysselin yleissopimuksen tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta yksityisoikeuden alalla (1), jäljempänä ’Brysselin yleissopimus’, jota on muutettu uusien jäsenvaltioiden kyseiseen yleissopimukseen liittymistä koskevilla yleissopimuksilla. Jäsenvaltiot ja EFTA-valtiot tekivät 16 päivänä syyskuuta 1988 yleissopimuksen tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden täytäntöönpanosta yksityisoikeuden alalla (2), jäljempänä ’Luganon yleissopimus’, joka on rinnakkainen Brysselin yleissopimuksen kanssa,

KATSOVAT, että Brysselin yleissopimuksen olennainen sisältö toistetaan neuvoston asetuksessa (EY) N:o 44/2001 (3) tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla, jäljempänä ’Bryssel I -asetus’,

VIITTAAVAT Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitettyyn, Tanskan asemasta tehtyyn pöytäkirjaan, jäljempänä ’Tanskan asemasta tehty pöytäkirja’, jonka mukaan Bryssel I -asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskassa,

KOROSTAVAT, että tuomioistuimen toimivaltaa sekä tuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa yhteisössä koskevien sääntöjen eroista johtuva epätyydyttävä oikeudellinen tilanne on korjattava,

HALUAVAT, että Bryssel I -asetuksen säännöksiä, asetukseen myöhemmin tehtäviä muutoksia ja siihen liittyviä täytäntöönpanotoimenpiteitä olisi kansainvälisen oikeuden mukaisesti sovellettava yhteisön ja Tanskan välisiin suhteisiin, koska Tanska on jäsenvaltio, jolla on erityisasema suhteessa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen IV osastoon,

KOROSTAVAT, että Brysselin yleissopimuksen ja tämän sopimuksen välinen jatkuvuus olisi taattava ja että tähän sopimukseen olisi sovellettava samanlaisia siirtymäsäännöksiä kuin Bryssel I asetuksessa on. Saman jatkuvuuden olisi koskettava myös Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tulkintaa Brysselin yleissopimuksesta. Myös vuoden 1971 pöytäkirjaa (4) olisi edelleen sovellettava myös sopimuksen voimaantulopäivänä jo vireillä olleisiin menettelyihin,

KOROSTAVAT, että Brysselin yleissopimusta sovelletaan edelleen niiden jäsenvaltioiden alueella, jotka kuuluvat kyseisen yleissopimuksen alueelliseen soveltamisalaan ja joihin ei sovelleta tätä sopimusta,

KOROSTAVAT, että yhteisön ja Tanskan välillä on tärkeää sovittaa asianmukaisella tavalla yhteen sellaisten kansainvälisten sopimusten neuvottelemista ja tekemistä, jotka saattavat vaikuttaa Bryssel I -asetuksen soveltamisalaan tai muuttaa sitä,

KOROSTAVAT, että Tanskan olisi pyrittävä liittymään sellaisiin kansainvälisiin sopimuksiin, joissa yhteisö on osapuolena ja joiden osalta Tanskan osallistuminen on tarpeen Bryssel I -asetuksen ja tämän sopimuksen johdonmukaisen soveltamisen vuoksi,

TOTEAVAT, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella olisi oltava toimivalta varmistaa tämän sopimuksen sekä Bryssel I -asetuksen säännösten ja tähän sopimukseen kuuluvien yhteisön täytäntöönpanotoimenpiteiden yhdenmukainen soveltaminen ja tulkinta,

VIITTAAVAT Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 68 artiklan 1 kohdassa osoitettuun toimivaltaan ratkaista ennakkoratkaisukysymykset, jotka koskevat yhteisön toimielinten perustamissopimuksen IV osaston nojalla antamien säädösten pätevyyttä ja tulkintaa ja myös tämän sopimuksen pätevyyttä ja tulkintaa, sekä siihen, että tämä määräys ei Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan nojalla sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskassa,

KATSOVAT, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella olisi samoin edellytyksin oltava toimivalta ratkaista Tanskan tuomioistuinten esittämiä, tämän sopimuksen pätevyyttä ja tulkintaa koskevia ennakkoratkaisukysymyksiä ja että Tanskan tuomioistuinten olisi tämän vuoksi voitava esittää Bryssel I -asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden tulkintaa koskevia ennakkoratkaisukysymyksiä samoin edellytyksin kuin muiden jäsenvaltioiden tuomioistuimet,

VIITTAAVAT määräykseen, jonka mukaan Euroopan unionin neuvosto, Euroopan komissio ja jäsenvaltiot voivat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 68 artiklan 3 kohdan nojalla pyytää Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelta ratkaisua perustamissopimuksen IV osastoon perustuvan, yhteisön toimielinten antaman säädöksen ja myös tämän sopimuksen tulkinnasta, sekä siihen, että tämä määräys ei Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan nojalla sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskassa,

KATSOVAT, että Tanskalle olisi myönnettävä mahdollisuus pyytää Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelta ratkaisua tämän sopimuksen tulkintaa koskevista kysymyksistä samoin edellytyksin kuin muut jäsenvaltiot voivat pyytää Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelta ratkaisua Bryssel I -asetusta ja sen täytäntöönpanotoimenpiteitä koskevista kysymyksistä,

KOROSTAVAT, että Tanskan lain mukaan Tanskan tuomioistuinten olisi tätä sopimusta sekä Bryssel I -asetuksen säännöksiä ja tähän sopimukseen kuuluvia yhteisön täytäntöönpanotoimenpiteitä tulkitessaan otettava asianmukaisella tavalla huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ja Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioiden tuomioistuinten oikeuskäytäntöön sisältyvät ennakkoratkaisut, jotka koskevat Brysselin yleissopimuksen ja Bryssel I -asetuksen säännöksiä ja niiden täytäntöönpanoa koskevia yhteisön toimenpiteitä,

KATSOVAT, että olisi voitava pyytää Euroopan yhteisöjen tuomioistuinta ratkaisemaan kysymyksiä, jotka liittyvät tämän sopimuksen mukaisten velvoitteiden noudattamiseen, niiden Euroopan yhteisön perustamissopimuksen määräysten nojalla, jotka koskevat tuomioistuimessa käytäviä menettelyjä,

SEKÄ KATSOVAT, että tämä sopimus sitoo jäsenvaltioita Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 300 artiklan 7 kohdan nojalla; sen vuoksi on aiheellista, että jos jokin jäsenvaltio ei noudata sopimusta, Tanskan olisi voitava tehdä asiasta kantelu komissiolle, joka toimii perussopimusten valvojana,

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

1 artikla

Tavoite

1.   Tämä sopimuksen tavoitteena on soveltaa Bryssel I -asetuksen säännöksiä ja sen täytäntöönpanotoimenpiteitä yhteisön ja Tanskan välisiin suhteisiin tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

2.   Sopimuspuolten tavoitteena on, että Bryssel I -asetuksen säännöksiä ja sen täytäntöönpanotoimenpiteitä sovelletaan ja tulkitaan yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa.

3.   Tämän sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan, 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 1 kohdan määräykset perustuvat Tanskan asemasta tehtyyn pöytäkirjaan.

2 artikla

Tuomioistuimen toimivalta sekä tuomioiden tunnustaminen ja täytäntöönpano siviili- ja kauppaoikeuden alalla

1.   Tähän sopimukseen liitetyn ja siihen osana kuuluvan Bryssel I -asetuksen säännöksiä ja sen täytäntöönpanotoimenpiteitä, jotka on annettu asetuksen 74 artiklan 2 kohdan nojalla ja jotka Tanska panee tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen annettavien täytäntöönpanotoimenpiteiden osalta täytäntöön tämän sopimuksen 4 artiklassa tarkoitetulla tavalla, sekä asetuksen 74 artiklan 1 kohdan nojalla annettuja toimenpiteitä sovelletaan yhteisön ja Tanskan välisissä suhteissa kansainvälisen oikeuden mukaisesti.

2.   Tätä sopimusta varten kyseisen asetuksen säännösten soveltamista muutetaan kuitenkin seuraavasti:

| a) | Asetuksen 1 artiklan 3 kohtaa ei sovelleta. |
| --- | --- |

a)

Asetuksen 1 artiklan 3 kohtaa ei sovelleta.

| b) | Asetuksen 50 artiklaan lisätään seuraava kohta (uusi 2 kohta):
  ”2.   Täytäntöönpanon hakija, joka pyytää Tanskan hallintoviranomaisen tekemän, elatusapupäätöstä koskevan päätöksen täytäntöönpanoa, voi siinä jäsenvaltiossa, johon pyyntö on osoitettu, kuitenkin vaatia itselleen 1 kohdassa tarkoitettuja etuuksia, jos hän esittää Tanskan oikeusministeriön todistuksen siitä, että taloudelliset edellytykset saada kokonaan tai osittain maksutonta oikeusapua tai vapautus kulujen tai maksujen suorittamisesta hänen osaltaan ovat olemassa.” |
| --- | --- |

b)

Asetuksen 50 artiklaan lisätään seuraava kohta (uusi 2 kohta):

”2.   Täytäntöönpanon hakija, joka pyytää Tanskan hallintoviranomaisen tekemän, elatusapupäätöstä koskevan päätöksen täytäntöönpanoa, voi siinä jäsenvaltiossa, johon pyyntö on osoitettu, kuitenkin vaatia itselleen 1 kohdassa tarkoitettuja etuuksia, jos hän esittää Tanskan oikeusministeriön todistuksen siitä, että taloudelliset edellytykset saada kokonaan tai osittain maksutonta oikeusapua tai vapautus kulujen tai maksujen suorittamisesta hänen osaltaan ovat olemassa.”

| c) | Asetuksen 62 artiklaan lisätään seuraava kohta (uusi 2 kohta):
  ”2.   Elatusapua koskevissa asioissa ilmaisu ’tuomioistuin’ käsittää myös Tanskan hallintoviranomaiset.” |
| --- | --- |

c)

Asetuksen 62 artiklaan lisätään seuraava kohta (uusi 2 kohta):

”2.   Elatusapua koskevissa asioissa ilmaisu ’tuomioistuin’ käsittää myös Tanskan hallintoviranomaiset.”

| d) | Asetuksen 64 artiklaa sovelletaan Tanskassa, Kreikassa ja Portugalissa rekisteröityihin avoimella merellä käytettäviin aluksiin. |
| --- | --- |

d)

Asetuksen 64 artiklaa sovelletaan Tanskassa, Kreikassa ja Portugalissa rekisteröityihin avoimella merellä käytettäviin aluksiin.

| e) | Asetuksen 70 artiklan 2 kohdassa ja 72 ja 76 artiklassa tarkoitetun voimaantulopäivän sijasta sovelletaan sopimuksen voimaantulopäivää. |
| --- | --- |

e)

Asetuksen 70 artiklan 2 kohdassa ja 72 ja 76 artiklassa tarkoitetun voimaantulopäivän sijasta sovelletaan sopimuksen voimaantulopäivää.

| f) | Asetuksen 66 artiklan sijasta sovelletaan tämän sopimuksen siirtymäsäännöksiä. |
| --- | --- |

f)

Asetuksen 66 artiklan sijasta sovelletaan tämän sopimuksen siirtymäsäännöksiä.

| g) | Liitteeseen I lisätään seuraava: ”Tanskassa: oikeudenkäymiskaaren (lov om rettens pleje) 246 artiklan 2 ja 3 kohta”. |
| --- | --- |

g)

Liitteeseen I lisätään seuraava: ”Tanskassa: oikeudenkäymiskaaren (lov om rettens pleje) 246 artiklan 2 ja 3 kohta”.

| h) | Liitteeseen II lisätään seuraava: ”Tanskassa byret”. |
| --- | --- |

h)

Liitteeseen II lisätään seuraava: ”Tanskassa byret”.

| i) | Liitteeseen III lisätään seuraava: ”Tanskassa landsret”. |
| --- | --- |

i)

Liitteeseen III lisätään seuraava: ”Tanskassa landsret”.

| j) | Liitteeseen IV lisätään seuraava: ”Tanskassa valittamalla Højesteretiltä Procesbevillingsnævnetin luvalla.” |
| --- | --- |

j)

Liitteeseen IV lisätään seuraava: ”Tanskassa valittamalla Højesteretiltä Procesbevillingsnævnetin luvalla.”

3 artikla

Muutokset Bryssel I -asetukseen

1.   Tanska ei osallistu Bryssel I -asetuksen muutosten antamiseen eivätkä nämä muutokset sido Tanskaa eikä niitä sovelleta Tanskassa.

2.   Kun asetusta muutetaan, Tanska ilmoittaa komissiolle, aikooko se panna muutosten sisällön täytäntöön vai ei. Ilmoitus on annettava samaan aikaan kun muutokset hyväksytään tai 30 päivän kuluessa sen jälkeen.

3.   Jos Tanska päättää panna täytäntöön muutosten sisällön, ilmoituksessa on todettava, voidaanko täytäntöönpanosta päättää hallinnollisesti vai vaatiiko se parlamentin hyväksymisen.

4.   Jos ilmoituksessa todetaan, että täytäntöönpanosta voidaan päättää hallinnollisesti, ilmoituksessa on lisäksi todettava, että tarvittavat hallinnolliset toimenpiteet tulevat voimaan samana päivänä kuin asetuksen muutokset tai että ne ovat tulleet voimaan ilmoittamispäivänä, sen mukaan kumpi päivämäärä on myöhempi.

5.   Jos ilmoituksessa todetaan, että täytäntöönpano edellyttää Tanskassa parlamentin hyväksymisen, sovelletaan seuraavia sääntöjä:

| a) | Tanskan lainsäädäntötoimenpiteet tulevat voimaan samana päivänä kuin asetuksen muutokset tai kuuden kuukauden kuluessa ilmoituksesta, sen mukaan kumpi päivämäärä on myöhempi; |
| --- | --- |

a)

Tanskan lainsäädäntötoimenpiteet tulevat voimaan samana päivänä kuin asetuksen muutokset tai kuuden kuukauden kuluessa ilmoituksesta, sen mukaan kumpi päivämäärä on myöhempi;

| b) | Tanska ilmoittaa komissiolle päivämäärän, jolloin täytäntöönpanoon liittyvät lainsäädäntötoimenpiteet tulevat voimaan. |
| --- | --- |

b)

Tanska ilmoittaa komissiolle päivämäärän, jolloin täytäntöönpanoon liittyvät lainsäädäntötoimenpiteet tulevat voimaan.

6.   Tanskan ilmoitus siitä, että muutosten sisältö on pantu täytäntöön Tanskassa 4 tai 5 kohdan mukaisesti, luo Tanskan ja yhteisön välille kansainvälisen oikeuden mukaisia keskinäisiä velvoitteita. Asetuksen muutoksia pidetään tällöin muutoksina tähän sopimukseen ja ne katsotaan liitetyiksi tähän sopimukseen.

7.   Siinä tapauksessa, että

| a) | Tanska ilmoittaa, että se on päättänyt olla soveltamatta muutosten sisältöä, tai |
| --- | --- |

a)

Tanska ilmoittaa, että se on päättänyt olla soveltamatta muutosten sisältöä, tai

| b) | Tanska ei anna ilmoitusta 2 kohdassa asetetun 30 päivän määräajan kuluessa, tai |
| --- | --- |

b)

Tanska ei anna ilmoitusta 2 kohdassa asetetun 30 päivän määräajan kuluessa, tai

| c) | Tanskassa annetut lainsäädäntötoimenpiteet eivät tule voimaan 5 kohdassa asetetun määräajan kuluessa, |
| --- | --- |

c)

Tanskassa annetut lainsäädäntötoimenpiteet eivät tule voimaan 5 kohdassa asetetun määräajan kuluessa,

tämän sopimuksen voimassaolon katsotaan päättyvän, paitsi jos osapuolet päättävät toisin 90 päivän kuluessa tai, c alakohdassa tarkoitetussa tilanteessa, jos Tanskassa annetut lainsäädäntötoimenpiteet tulevat voimaan saman määräajan kuluessa. Sopimuksen voimassaolon päättyminen tulee voimaan kolmen kuukauden kuluttua mainitun 90 päivän ajanjakson päättymisestä.

8.   Tämä ei vaikuta tuomioistuinmenettelyihin, jotka on pantu vireille ennen 7 kohdassa tarkoitettua sopimuksen voimassaolon päättymistä, eikä sellaisiin asiakirjoihin, jotka on virallisesti laadittu tai rekisteröity virallisiksi ennen mainittua sopimuksen voimassaolon päättymistä.

4 artikla

Täytäntöönpanotoimenpiteet

1.   Tanska ei osallistu Bryssel I asetuksen 75 artiklassa tarkoitetun komitean lausuntojen antamiseen. Asetuksen 74 artiklan 2 kohdan nojalla hyväksytyt täytäntöönpanotoimenpiteet eivät sido Tanskaa eikä niitä sovelleta Tanskassa.

2.   Kun täytäntöönpanotoimenpiteitä annetaan asetuksen 74 artiklan 2 kohdan nojalla, ne annetaan tiedoksi Tanskalle. Tanska ilmoittaa komissiolle, aikooko se panna täytäntöönpanotoimenpiteiden sisällön täytäntöön vai ei. Ilmoitus on annettava heti täytäntöönpanotoimenpiteiden vastaanottamisen jälkeen tai viimeistään 30 päivän kuluessa siitä.

3.   Ilmoituksessa on todettava, että tarvittavat hallinnolliset toimenpiteet tulevat voimaan Tanskassa samana päivänä kuin täytäntöönpanotoimenpiteet tai että ne ovat tulleet voimaan ilmoittamispäivänä, sen mukaan kumpi päivämäärä on myöhempi.

4.   Tanskan ilmoitus siitä, että täytäntöönpanotoimenpiteiden sisältö on pantu täytäntöön Tanskassa, luo Tanskan ja yhteisön välille kansainvälisen oikeuden mukaisia keskinäisiä velvoitteita. Täytäntöönpanotoimenpiteitä pidetään tällöin osana tätä sopimusta.

5.   Siinä tapauksessa, että

| a) | Tanska ilmoittaa päätöksestään olla toteuttamatta täytäntöönpanotoimenpiteiden sisältöä, tai |
| --- | --- |

a)

Tanska ilmoittaa päätöksestään olla toteuttamatta täytäntöönpanotoimenpiteiden sisältöä, tai

| b) | Tanska ei anna ilmoitusta 2 kohdassa asetetun 30 päivän määräajan kuluessa, |
| --- | --- |

b)

Tanska ei anna ilmoitusta 2 kohdassa asetetun 30 päivän määräajan kuluessa,

tämän sopimuksen voimassaolon katsotaan päättyvän, paitsi jos osapuolet päättävät toisin 90 päivän kuluessa. Sopimuksen voimassaolon päättyminen tulee voimaan kolmen kuukauden kuluttua mainitun 90 päivän ajanjakson päättymisestä.

6.   Tämä ei vaikuta tuomioistuinmenettelyihin, jotka on pantu vireille ennen 5 kohdassa tarkoitettua sopimuksen voimassaolon päättymistä, eikä sellaisiin asiakirjoihin, jotka on virallisesti laadittu tai rekisteröity virallisiksi ennen mainittua sopimuksen voimassaolon päättymistä.

7.   Jos täytäntöönpano edellyttää poikkeuksellisesti parlamentin hyväksyntää Tanskassa, tämä on mainittava 2 kohdan mukaan tehtävässä Tanskan ilmoituksessa, ja tällöin sovelletaan 3 artiklan 5–8 kohdan määräyksiä.

8.   Tanskan on ilmoitettava komissiolle kirjallisena muutokset sopimuksen 2 artiklan 2 kohdan g–j alakohdassa tarkoitettuihin seikkoihin. Komissio mukauttaa 2 artiklan 2 kohdan g–j alakohtaa vastaavasti.

5 artikla

Bryssel I-asetukseen vaikuttavat kansainväliset sopimukset

1.   Kansainväliset sopimukset, joihin yhteisö liittyy Bryssel I -asetuksen sääntöjen mukaisesti, eivät sido Tanskaa eikä niitä sovelleta Tanskassa.

2.   Tanska pidättyy liittymästä kansainvälisiin sopimuksiin, jotka saattavat vaikuttaa tähän sopimukseen liitettyyn Bryssel I -asetukseen tai muuttaa sen soveltamisalaa, paitsi jos sopimuksiin liittyminen tapahtuu yhteisön suostumuksella ja jos tämän sopimuksen ja kyseisen kansainvälisen sopimuksen suhde on järjestetty asianmukaisella tavalla

3.   Kun Tanska neuvottelee kansainvälisistä sopimuksista, jotka saattavat vaikuttaa Bryssel I -asetukseen, sellaisena kuin se on tähän sopimukseen liitettynä, tai muuttaa sen soveltamisalaa, se sovittaa kantansa yhteen yhteisön kanssa ja pidättyy toteuttamasta toimia, jotka saattaisivat vaarantaa yhteisön kyseisiin neuvotteluihin liittyvän toimivaltansa puitteissa hyväksymän yhteensovitetun kannan tavoitteet.

6 artikla

Sopimuksen tulkintaa koskeva Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen toimivalta

1.   Kun jossakin Tanskan tuomioistuimessa vireillä olevassa asiassa otetaan esille tämän sopimuksen pätevyyttä ja tulkintaa koskeva kysymys, asianomaisen tuomioistuimen on pyydettävä yhteisöjen tuomioistuinta ratkaisemaan tämä kysymys, jos jonkin toisen Euroopan unionin jäsenvaltion tuomioistuimen olisi vastaavassa tilanteessa tehtävä samoin Bryssel I -asetuksen sekä sen tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanotoimenpiteiden osalta.

2.   Tanskan lain mukaan Tanskan tuomioistuinten on tätä sopimusta tulkitessaan otettava asianmukaisella tavalla huomioon yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöön sisältyvät ennakkoratkaisut, jotka koskevat Brysselin yleissopimusta ja Bryssel I -asetuksen säännöksiä ja niiden täytäntöönpanoa koskevia yhteisön toimenpiteitä.

3.   Tanska voi, samoin kuin neuvosto, komissio ja mikä tahansa jäsenvaltio, pyytää yhteisöjen tuomioistuimelta ratkaisua tämän sopimuksen tulkintaa koskevaan kysymykseen. Tällaisen pyynnön perusteella annettua yhteisöjen tuomioistuimen ennakkoratkaisua ei sovelleta jäsenvaltioiden tuomioistuinten antamiin lainvoimaisiin tuomioihin.

4.   Tanska voi esittää yhteisöjen tuomioistuimelle huomautuksia asioissa, joissa jonkin jäsenvaltion tuomioistuin on esittänyt yhteisöjen tuomioistuimelle ennakkoratkaisukysymyksen, joka koskee jotakin 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua säännöstä.

5.   Sovelletaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehtyä pöytäkirjaa ja tuomioistuimen työjärjestystä.

6.   Jos Euroopan yhteisön perustamissopimuksen määräyksiä, jotka koskevat yhteisöjen tuomioistuimen antamia ennakkoratkaisuja, muutetaan niin, että tämä vaikuttaa Bryssel I -asetusta koskeviin ennakkoratkaisuihin, Tanska voi ilmoittaa komissiolle päätöksestään olla soveltamatta näitä muutoksia tämän sopimuksen osalta. Ilmoitus on annettava samaan aikaan kuin muutokset tulevat voimaan tai 60 päivän kuluessa sen jälkeen.

Tässä tapauksessa sopimuksen voimassaolon katsotaan päättyvän. Voimassaolon päättyminen tulee voimaan kolme kuukautta ilmoituksen jälkeen.

7.   Tämä ei vaikuta tuomioistuinmenettelyihin, jotka on pantu vireille ennen 6 kohdassa tarkoitettua sopimuksen voimassaolon päättymistä, eikä sellaisiin asiakirjoihin, jotka on virallisesti laadittu tai rekisteröity virallisiksi ennen mainittua sopimuksen voimassaolon päättymistä.

7 artikla

Sopimuksen noudattamista koskeva Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen toimivalta

1.   Komissio voi nostaa yhteisöjen tuomioistuimessa kanteen Tanskaa vastaan asioissa, jotka koskevat tämän sopimuksen mukaisten velvoitteiden noudattamatta jättämistä.

2.   Tanska voi esittää komissiolle kantelun, jos jokin jäsenvaltio ei noudata tähän sopimukseen perustuvia velvoitteitaan.

3.   Sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen määräyksiä, jotka koskevat menettelyjä yhteisöjen tuomioistuimessa, sekä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehtyä pöytäkirjaa ja tuomioistuimen työjärjestystä.

8 artikla

Alueet, joilla sopimusta sovelletaan

1.   Tätä sopimusta sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 299 artiklassa tarkoitetuilla alueilla.

2.   Jos yhteisö päättää laajentaa Bryssel I -asetuksen soveltamisalaa koskemaan alueita, joilla tällä hetkellä sovelletaan Brysselin yleissopimusta, yhteisö ja Tanska huolehtivat yhdessä siitä, että asetusta sovelletaan myös Tanskaan.

9 artikla

Siirtymäsäännökset

1.   Tätä sopimusta sovelletaan vain sellaisiin tuomioistuinmenettelyihin, jotka on pantu vireille sopimuksen voimaantulon jälkeen, ja sellaisiin asiakirjoihin, jotka on virallisesti laadittu tai rekisteröity virallisiksi sopimuksen voimaantulon jälkeen.

2.   Jos oikeudenkäynti oli pantu vireille tuomion antaneessa jäsenvaltiossa ennen tämän sopimuksen voimaantuloa, tuomiot, jotka on annettu tuon ajankohdan jälkeen, on kuitenkin tunnustettava ja pantava täytäntöön sopimuksen mukaisesti,

| a) | jos oikeudenkäynti tuomiojäsenvaltiossa oli pantu vireille sen jälkeen, kun Brysselin tai Luganon yleissopimus oli tullut voimaan sekä siinä jäsenvaltiossa, missä tuomio on annettu, että siinä jäsenvaltiossa, jolle pyyntö on osoitettu; |
| --- | --- |

a)

jos oikeudenkäynti tuomiojäsenvaltiossa oli pantu vireille sen jälkeen, kun Brysselin tai Luganon yleissopimus oli tullut voimaan sekä siinä jäsenvaltiossa, missä tuomio on annettu, että siinä jäsenvaltiossa, jolle pyyntö on osoitettu;

| b) | kaikissa muissa tapauksissa, jos sovelletut toimivaltasäännökset vastaavat tämän sopimuksen määräyksiä tai sellaisen yleissopimuksen määräyksiä, joka asian tullessa vireille oli voimassa sen jäsenvaltion, missä tuomio on annettu, ja sen jäsenvaltion, jolle pyyntö on osoitettu, välillä. |
| --- | --- |

b)

kaikissa muissa tapauksissa, jos sovelletut toimivaltasäännökset vastaavat tämän sopimuksen määräyksiä tai sellaisen yleissopimuksen määräyksiä, joka asian tullessa vireille oli voimassa sen jäsenvaltion, missä tuomio on annettu, ja sen jäsenvaltion, jolle pyyntö on osoitettu, välillä.

10 artikla

Sopimuksen suhde Bryssel I asetukseen

1.   Tämä sopimus ei estä yhteisön muita jäsenvaltioita kuin Tanskaa soveltamasta Bryssel I -asetusta.

2.   Sopimusta sovelletaan kuitenkin seuraavissa tapauksissa:

| a) | toimivaltakysymykset, kun vastaajan kotipaikka on Tanskassa tai kun toimivalta kuuluu Tanskan tuomioistuimille asetuksen 22 tai 23 artiklan mukaan, jota sovelletaan yhteisön ja Tanskan välisiin suhteisiin tämän sopimuksen 2 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

a)

toimivaltakysymykset, kun vastaajan kotipaikka on Tanskassa tai kun toimivalta kuuluu Tanskan tuomioistuimille asetuksen 22 tai 23 artiklan mukaan, jota sovelletaan yhteisön ja Tanskan välisiin suhteisiin tämän sopimuksen 2 artiklan nojalla;

| b) | vireilläolovaikutus ja samassa yhteydessä käsiteltävät kanteet, joista säädetään yhteisön ja Tanskan välisiin suhteisiin tämän sopimuksen 2 artiklan nojalla sovellettavan Bryssel I -asetuksen 27 ja 28 artiklassa, kun tuomioistuinmenettely on käynnistetty sekä jossakin muussa jäsenvaltiossa että Tanskassa; |
| --- | --- |

b)

vireilläolovaikutus ja samassa yhteydessä käsiteltävät kanteet, joista säädetään yhteisön ja Tanskan välisiin suhteisiin tämän sopimuksen 2 artiklan nojalla sovellettavan Bryssel I -asetuksen 27 ja 28 artiklassa, kun tuomioistuinmenettely on käynnistetty sekä jossakin muussa jäsenvaltiossa että Tanskassa;

| c) | tunnustamista ja täytäntöönpanoa koskevat kysymykset, kun Tanska on joko tuomiojäsenvaltio tai jäsenvaltio, jolle pyyntö on osoitettu. |
| --- | --- |

c)

tunnustamista ja täytäntöönpanoa koskevat kysymykset, kun Tanska on joko tuomiojäsenvaltio tai jäsenvaltio, jolle pyyntö on osoitettu.

11 artikla

Sopimuksen voimassaolon päättyminen

1.   Tämän sopimuksen voimassaolo päättyy, jos Tanska ilmoittaa muille jäsenvaltioille, että se ei halua enää käyttää Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan I osan määräyksiä pöytäkirjan 7 artiklan mukaisesti.

2.   Kumpikin sopimuspuoli voi irtisanoa tämän sopimuksen toiselle sopimuspuolelle antamallaan ilmoituksella. Irtisanominen tulee voimaan kuuden kuukauden kuluttua ilmoituksen päivämäärästä.

3.   Tämä ei vaikuta tuomioistuinmenettelyihin, jotka on pantu vireille ennen 1 tai 2 kohdassa tarkoitettua sopimuksen voimassaolon päättymistä, eikä sellaisiin asiakirjoihin, jotka on virallisesti laadittu tai rekisteröity virallisiksi ennen mainittua sopimuksen voimassaolon päättymistä.

12 artikla

Voimaantulo

1.   Sopimuspuolet hyväksyvät tämän sopimuksen omien menettelyjensä mukaisesti.

2.   Sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuudennen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamisesta.

13 artikla

Kielitoisintojen todistusvoimaisuus

Tämä sopimus on laadittu kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.

Hecho en Bruselas, el diecinueve de octubre del dos mil cinco.

V Bruselu dne devatenáctého října dva tisíce pět.

Udfærdiget i Bruxelles den nittende oktober to tusind og fem.

Geschehen zu Brüssel am neunzehnten Oktober zweitausendfünf.

Kahe tuhande viienda aasta oktoobrikuu üheksateistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα εννέα Οκτωβρίου δύο χιλιάδες πέντε.

Done at Brussels on the nineteenth day of October in the year two thousand and five.

Fait à Bruxelles, le dix-neuf octobre deux mille cinq.

Fatto a Bruxelles, addì diciannove ottobre duemilacinque.

Briselē, divtūkstoš piektā gada deviņpadsmitajā oktobrī.

Priimta du tūkstančiai penktų metų spalio devynioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kettőezer ötödik év október tizenkilencedik napján.

Magħmul fi Brussel, fid-dsatax jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u ħamsa.

Gedaan te Brussel, de negentiende oktober tweeduizend vijf.

Sporządzono w Brukseli dnia dziewiętnastego października roku dwa tysiące piątego.

Feito em Bruxelas, em dezanove de Outubro de dois mil e cinco.

V Bruseli dňa devätnásteho októbra dvetisícpäť.

V Bruslju, devetnajstega oktobra leta dva tisoč pet.

Tehty Brysselissä yhdeksäntenätoista päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaviisi.

Som skedde i Bryssel den nittonde oktober tjugohundrafem.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólonoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Por el Reino de Dinamarca

Za Dánské království

For Kongeriget Danmark

Für das Königreich Dänemark

Taani Kuningriigi nimel

Για το Βασίλειο της Δανίας

For the Kingdom of Denmark

Pour le Royaume de Danemark

Per il Regno di Danimarca

Dānijas Karalistes vārdā

Danijos Karalystės vardu

A Dán Királyság részéről

Għar-Renju tad-Danimarka

Voor het Koninkrijk Denemarken

W imieniu Królestwa Danii

Pelo Reino da Dinamarca

Za Dánske kráľovstvo

Za Kraljevino Dansko

Tanskan kuningaskunnan puolesta

På Konungariket Danmarks vägnar

Image

---

(1)  EYVL L 299, 31.12.1972, s. 32; EYVL L 304, 30.10.1978, s. 1; EYVL L 388, 31.12.1982, s. 1; EYVL L 285, 3.10.1989, s. 1; EYVL C 15, 15.1.1997, s. 1. Konsolidoitu toisinto, ks. EYVL C 27, 26.1.1998, s. 1.

1

(2)  EYVL L 319, 25.11.1988, s. 9.

2

(3)  EYVL L 12, 16.1.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2245/2004 (EUVL L 381, 28.12.2004, s. 10).

3

(4)  EYVL L 204, 2.8.1975, s. 28; EYVL L 304, 30.10.1978, s. 1; EYVL L 388, 31.12.1982, s. 1; EYVL L 285, 3.10.1989, s. 1; EYVL C 15, 15.1.1997, s. 1. Konsolidoitu toisinto, ks. EYVL C 27, 26.1.1998, s. 28.

4

LIITE

Neuvoston asetus (EY) N:o 44/2001, annettu 22 päivänä joulukuuta 2000, tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1496/2002, annettu 21 päivänä elokuuta 2002, tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 liitteen I (asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa ja 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kansalliset toimivaltasäännökset) ja liitteen II (luettelo tuomioistuimista ja toimivaltaisista viranomaisista) muuttamisesta sekä komission asetuksella (EY) N:o 2245/2004, annettu 27 päivänä joulukuuta 2004, tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 liitteiden I, II, III ja IV muuttamisesta.

---

Komissio

| 16.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 299/71 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 299/71

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 14 päivänä marraskuuta 2005,

luvan antamisesta Saksalle jatkaa uuden viininvalmistusmenetelmän koekäyttöä

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4376)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(2005/791/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon viinin yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 (1) ja erityisesti sen 46 artiklan 2 kohdan f alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sekä viininvalmistusmenetelmiä ja -käsittelyjä koskevista yhteisön säännöistä 24 päivänä heinäkuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1622/2000 (2) 41 artiklan 1 kohdan mukaisesti Saksa on sallinut viinin sellaisen jälkikäsittelyn koekäytön, jossa käytetään tammenpaloja ja -lastuja. |
| --- | --- |

(1)

Viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sekä viininvalmistusmenetelmiä ja -käsittelyjä koskevista yhteisön säännöistä 24 päivänä heinäkuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1622/2000 (2) 41 artiklan 1 kohdan mukaisesti Saksa on sallinut viinin sellaisen jälkikäsittelyn koekäytön, jossa käytetään tammenpaloja ja -lastuja.

| (2) | Kokeissa on tutkittu erityyppisten tammenpalojen ja -lastujen käyttöä viinissä, käsitellyn viinin aromaattisia yhdisteitä sekä näiden ainesten vaikutusta viinin aistinvaraisiin ominaisuuksiin erilaisissa astioissa tapahtuneen jälkikäsittelyn jälkeen. Kokeiden jatkaminen on tärkeää, jotta eräitä kokeiden tuloksia voidaan tarkentaa. |
| --- | --- |

(2)

Kokeissa on tutkittu erityyppisten tammenpalojen ja -lastujen käyttöä viinissä, käsitellyn viinin aromaattisia yhdisteitä sekä näiden ainesten vaikutusta viinin aistinvaraisiin ominaisuuksiin erilaisissa astioissa tapahtuneen jälkikäsittelyn jälkeen. Kokeiden jatkaminen on tärkeää, jotta eräitä kokeiden tuloksia voidaan tarkentaa.

| (3) | Saksa on toimittanut komissiolle koekäyttöä koskevan tiedonannon, jonka komissio on toimittanut jäsenvaltioille, sekä hakemuksen kokeiden jatkamisesta edelleen kolmen vuoden ajan, koska saadut tulokset ovat mielenkiintoisia. Saksa on toimittanut aiheelliset perustelut. |
| --- | --- |

(3)

Saksa on toimittanut komissiolle koekäyttöä koskevan tiedonannon, jonka komissio on toimittanut jäsenvaltioille, sekä hakemuksen kokeiden jatkamisesta edelleen kolmen vuoden ajan, koska saadut tulokset ovat mielenkiintoisia. Saksa on toimittanut aiheelliset perustelut.

| (4) | Kyseisiä kokeita olisi tehtävä jo satovuoden 2005 sadon viiniyttämisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(4)

Kyseisiä kokeita olisi tehtävä jo satovuoden 2005 sadon viiniyttämisen yhteydessä.

| (5) | Komissio tekee asetuksen (EY) N:o 1622/2000 41 artiklan 3 kohdan mukaisesti päätöksen sille jätetystä hakemuksesta. |
| --- | --- |

(5)

Komissio tekee asetuksen (EY) N:o 1622/2000 41 artiklan 3 kohdan mukaisesti päätöksen sille jätetystä hakemuksesta.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat viinin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat viinin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Annetaan Saksalle lupa jatkaa kokeellisessa tarkoituksessa tammenpalojen ja -lastujen käyttöä viinin jälkikäsittelyssä 31 päivään heinäkuuta 2008 asetuksen (EY) N:o 1622/2000 41 artiklan 1 kohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 14 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 179, 14.7.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

1

(2)  EYVL L 194, 31.7.2000, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1163/2005 (EUVL L 188, 20.7.2005, s. 3).

2

---

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset

| 16.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 299/72 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 299/72

---

NEUVOSTON YHTEINEN KANTA 2005/792/YUTP,

14 päivältä marraskuuta 2005,

Uzbekistania koskevista rajoittavista toimenpiteistä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 15 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto tuomitsi 23 päivänä toukokuuta 2005 ankarasti liiallisen, kohtuuttoman ja summittaisen voimankäytön, johon Uzbekistanin turvallisuusjoukot olivat syyllistyneet Andijanin toukokuisten tapahtumien yhteydessä, ja piti erittäin valitettavana sitä, että Uzbekistanin viranomaiset eivät ole vastanneet asianmukaisesti Yhdistyneiden Kansakuntien pyyntöön riippumattoman kansainvälisen tutkinnan järjestämisestä näiden tapahtumien selvittämiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tuomitsi 23 päivänä toukokuuta 2005 ankarasti liiallisen, kohtuuttoman ja summittaisen voimankäytön, johon Uzbekistanin turvallisuusjoukot olivat syyllistyneet Andijanin toukokuisten tapahtumien yhteydessä, ja piti erittäin valitettavana sitä, että Uzbekistanin viranomaiset eivät ole vastanneet asianmukaisesti Yhdistyneiden Kansakuntien pyyntöön riippumattoman kansainvälisen tutkinnan järjestämisestä näiden tapahtumien selvittämiseksi.

| (2) | Neuvosto tuomitsi 13 päivänä kesäkuuta 2005 sen, että Uzbekistanin viranomaiset eivät ole sallineet riippumattoman kansainvälisen tutkinnan järjestämistä Andijanin äskettäisistä tapahtumista, sekä toisti näkemyksensä siitä, että luotettava riippumaton kansainvälinen tutkinta olisi järjestettävä, ja kehotti Uzbekistanin viranomaisia harkitsemaan kantaansa uudelleen kesäkuun 2005 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto tuomitsi 13 päivänä kesäkuuta 2005 sen, että Uzbekistanin viranomaiset eivät ole sallineet riippumattoman kansainvälisen tutkinnan järjestämistä Andijanin äskettäisistä tapahtumista, sekä toisti näkemyksensä siitä, että luotettava riippumaton kansainvälinen tutkinta olisi järjestettävä, ja kehotti Uzbekistanin viranomaisia harkitsemaan kantaansa uudelleen kesäkuun 2005 loppuun mennessä.

| (3) | Neuvosto palautti 18 päivänä heinäkuuta 2005 mieleen päätelmänsä 23 päivältä toukokuuta ja 13 päivältä kesäkuuta sekä pahoitteli sitä, että Uzbekistanin viranomaiset eivät olleet harkinneet uudelleen kantaansa asetettuun määräaikaan eli kesäkuun loppuun mennessä. Samalla neuvosto ilmoitti aikovansa tarkastella mahdollisia Uzbekistaniin sovellettavia toimenpiteitä, kuten Uzbekistanin asettamista aseiden, puolustustarvikkeiden ja kansallisiin tukahduttamistoimiin mahdollisesti käytettävien tarvikkeiden vientikieltoon, sekä muita kohdennettuja toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto palautti 18 päivänä heinäkuuta 2005 mieleen päätelmänsä 23 päivältä toukokuuta ja 13 päivältä kesäkuuta sekä pahoitteli sitä, että Uzbekistanin viranomaiset eivät olleet harkinneet uudelleen kantaansa asetettuun määräaikaan eli kesäkuun loppuun mennessä. Samalla neuvosto ilmoitti aikovansa tarkastella mahdollisia Uzbekistaniin sovellettavia toimenpiteitä, kuten Uzbekistanin asettamista aseiden, puolustustarvikkeiden ja kansallisiin tukahduttamistoimiin mahdollisesti käytettävien tarvikkeiden vientikieltoon, sekä muita kohdennettuja toimenpiteitä.

| (4) | Neuvosto ilmaisi uudelleen 3 päivänä lokakuuta 2005 syvän huolestuneisuutensa Uzbekistanin tilanteesta ja tuomitsi voimakkaasti Uzbekistanin viranomaisten kieltäytymisen riippumattoman kansainvälisen tutkinnan järjestämisestä Andijanin toukokuisista tapahtumista. Neuvosto ilmoitti pitävänsä luotettavan ja avoimen riippumattoman kansainvälisen tutkinnan järjestämistä ensisijaisen tärkeänä. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto ilmaisi uudelleen 3 päivänä lokakuuta 2005 syvän huolestuneisuutensa Uzbekistanin tilanteesta ja tuomitsi voimakkaasti Uzbekistanin viranomaisten kieltäytymisen riippumattoman kansainvälisen tutkinnan järjestämisestä Andijanin toukokuisista tapahtumista. Neuvosto ilmoitti pitävänsä luotettavan ja avoimen riippumattoman kansainvälisen tutkinnan järjestämistä ensisijaisen tärkeänä.

| (5) | Ottaen huomioon sen liiallisen, kohtuuttoman ja summittaisen voimankäytön, johon Uzbekistanin turvallisuusjoukot olivat syyllistyneet Andijanin tapahtumien yhteydessä, neuvosto on päättänyt asettaa Uzbekistanin aseiden, puolustustarvikkeiden ja kansallisiin tukahduttamistoimiin mahdollisesti käytettävien tarvikkeiden vientikieltoon. |
| --- | --- |

(5)

Ottaen huomioon sen liiallisen, kohtuuttoman ja summittaisen voimankäytön, johon Uzbekistanin turvallisuusjoukot olivat syyllistyneet Andijanin tapahtumien yhteydessä, neuvosto on päättänyt asettaa Uzbekistanin aseiden, puolustustarvikkeiden ja kansallisiin tukahduttamistoimiin mahdollisesti käytettävien tarvikkeiden vientikieltoon.

| (6) | Neuvosto on päättänyt myös asettaa rajoituksia niiden henkilöiden pääsylle Euroopan unionin alueelle, jotka ovat suoraan vastuussa summittaisesta ja kohtuuttomasta voimankäytöstä Andijanissa sekä riippumattoman tutkinnan estämisestä. |
| --- | --- |

(6)

Neuvosto on päättänyt myös asettaa rajoituksia niiden henkilöiden pääsylle Euroopan unionin alueelle, jotka ovat suoraan vastuussa summittaisesta ja kohtuuttomasta voimankäytöstä Andijanissa sekä riippumattoman tutkinnan estämisestä.

| (7) | Neuvosto on päättänyt, että näitä toimenpiteitä sovelletaan aluksi yhden vuoden ajan. Sinä aikana neuvosto tarkastelee toimenpiteitä uudelleen ja ottaa huomioon mahdolliset merkittävät muutokset nykytilanteeseen verrattuna erityisesti seuraavien seikkojen osalta:






  i) | Andijanin levottomuuksien lietsomisesta ja niihin osallistumisesta syytettyinä olevien henkilöiden oikeudenkäyntien toteutus ja lopputulos; |
| --- | --- | --- |

(7)

Neuvosto on päättänyt, että näitä toimenpiteitä sovelletaan aluksi yhden vuoden ajan. Sinä aikana neuvosto tarkastelee toimenpiteitä uudelleen ja ottaa huomioon mahdolliset merkittävät muutokset nykytilanteeseen verrattuna erityisesti seuraavien seikkojen osalta:

i)

Andijanin levottomuuksien lietsomisesta ja niihin osallistumisesta syytettyinä olevien henkilöiden oikeudenkäyntien toteutus ja lopputulos;

| ii) | niiden henkilöiden pidätykset ja häirintä, jotka ovat kyseenalaistaneet Uzbekistanin viranomaisten version Andijanin tapahtumista; |
| --- | --- |

ii)

niiden henkilöiden pidätykset ja häirintä, jotka ovat kyseenalaistaneet Uzbekistanin viranomaisten version Andijanin tapahtumista;

| iii) | Uzbekistanin yhteistyö Andijanin levottomuuksia tutkimaan nimettyjen riippumattomien kansainvälisten raportoijien kanssa; |
| --- | --- |

iii)

Uzbekistanin yhteistyö Andijanin levottomuuksia tutkimaan nimettyjen riippumattomien kansainvälisten raportoijien kanssa;

| iv) | mahdollisen riippumattoman kansainvälisen tutkinnan lopputulos; |
| --- | --- |

iv)

mahdollisen riippumattoman kansainvälisen tutkinnan lopputulos;

sekä kaikki toimet, jotka osoittavat Uzbekistanin viranomaisten halukkuuden noudattaa ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteita.

| (8) | Tiettyjen toimenpiteiden panemiseksi täytäntöön tarvitaan yhteisön toimia, |
| --- | --- |

(8)

Tiettyjen toimenpiteiden panemiseksi täytäntöön tarvitaan yhteisön toimia,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN YHTEISEN KANNAN:

1 artikla

1.   Kielletään aseiden ja kaikenlaisten niihin liittyvien tarvikkeiden, myös ampuma-aseiden ja -tarvikkeiden, sotilasajoneuvojen ja -laitteiden, puolisotilaallisten tarvikkeiden ja edellä mainittuihin tarkoitettujen varaosien myynti, toimitus, siirto ja vienti Uzbekistaniin jäsenvaltioiden kansalaisten toimesta tai jäsenvaltioiden alueelta käsin taikka jäsenvaltioiden lippua käyttävillä aluksilla tai ilma-aluksilla, siitä riippumatta, ovatko kyseiset aseet tai tarvikkeet peräisin jäsenvaltioiden alueelta.

2.   Kielletään liitteessä I lueteltujen tarvikkeiden, joita voidaan käyttää kansallisiin tukahduttamistoimiin, myynti, toimitus, siirto ja vienti Uzbekistaniin.

3.   Kielletään

| i) | teknisen avun, välityspalvelujen ja muiden sellaisten palvelujen toimittaminen, jotka liittyvät sotilastoimintaan tai aseiden ja kaikenlaisten niihin liittyvien tarvikkeiden, myös ampuma-aseiden ja -tarvikkeiden, sotilasajoneuvojen ja -laitteiden, puolisotilaallisten tarvikkeiden ja edellä mainittuihin tarkoitettujen varaosien tai tarvikkeiden, joita voidaan käyttää kansallisiin tukahduttamistoimiin, toimitukseen, valmistukseen, huoltoon ja käyttöön, suoraan tai epäsuorasti Uzbekistanissa oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille, yhteisöille tai elimille tai käytettäväksi Uzbekistanissa; |
| --- | --- |

i)

teknisen avun, välityspalvelujen ja muiden sellaisten palvelujen toimittaminen, jotka liittyvät sotilastoimintaan tai aseiden ja kaikenlaisten niihin liittyvien tarvikkeiden, myös ampuma-aseiden ja -tarvikkeiden, sotilasajoneuvojen ja -laitteiden, puolisotilaallisten tarvikkeiden ja edellä mainittuihin tarkoitettujen varaosien tai tarvikkeiden, joita voidaan käyttää kansallisiin tukahduttamistoimiin, toimitukseen, valmistukseen, huoltoon ja käyttöön, suoraan tai epäsuorasti Uzbekistanissa oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille, yhteisöille tai elimille tai käytettäväksi Uzbekistanissa;

| ii) | sotilastoimintaan liittyvän rahoituksen tai rahoitustuen, myös erityisesti avustusten, lainojen ja vientiluottovakuutusten, myöntäminen aseiden ja niihin liittyvien tarvikkeiden tai tarvikkeiden, joita voidaan käyttää kansallisiin tukahduttamistoimiin, myyntiin, toimitukseen, siirtoon tai vientiin taikka alan teknisen avun, välityspalvelujen ja muiden palvelujen toimittamiseen suoraan tai epäsuorasti Uzbekistanissa oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille, yhteisöille tai elimille tai käytettäväksi Uzbekistanissa. |
| --- | --- |

ii)

sotilastoimintaan liittyvän rahoituksen tai rahoitustuen, myös erityisesti avustusten, lainojen ja vientiluottovakuutusten, myöntäminen aseiden ja niihin liittyvien tarvikkeiden tai tarvikkeiden, joita voidaan käyttää kansallisiin tukahduttamistoimiin, myyntiin, toimitukseen, siirtoon tai vientiin taikka alan teknisen avun, välityspalvelujen ja muiden palvelujen toimittamiseen suoraan tai epäsuorasti Uzbekistanissa oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille, yhteisöille tai elimille tai käytettäväksi Uzbekistanissa.

2 artikla

1.   Edellä olevaa 1 artiklaa ei sovelleta:

| i) | pelkästään humanitaariseen tai suojaavaan käyttöön tai yhteiskunnan rakenteiden kehittämistä koskeviin YK:n, EU:n ja yhteisön ohjelmiin taikka EU:n ja YK:n kriisinhallintaoperaatioihin tarkoitettujen ei-tappavien puolustustarvikkeiden myyntiin, toimitukseen, siirtoon tai vientiin, |
| --- | --- |

i)

pelkästään humanitaariseen tai suojaavaan käyttöön tai yhteiskunnan rakenteiden kehittämistä koskeviin YK:n, EU:n ja yhteisön ohjelmiin taikka EU:n ja YK:n kriisinhallintaoperaatioihin tarkoitettujen ei-tappavien puolustustarvikkeiden myyntiin, toimitukseen, siirtoon tai vientiin,

| ii) | 1 artiklassa tarkoitettujen aseiden ja tarvikkeiden toimitukseen, siirtoon tai vientiin kansainväliseen turvallisuusjoukkoon (ISAF) ja OEF-operaatioon (Operation Enduring Freedom) osallistuvien maiden joukoille Uzbekistanissa, |
| --- | --- |

ii)

1 artiklassa tarkoitettujen aseiden ja tarvikkeiden toimitukseen, siirtoon tai vientiin kansainväliseen turvallisuusjoukkoon (ISAF) ja OEF-operaatioon (Operation Enduring Freedom) osallistuvien maiden joukoille Uzbekistanissa,

| iii) | sellaisten pelkästään humanitaariseen tai suojaavaan käyttöön tarkoitettujen tarvikkeiden, joita voidaan käyttää kansallisiin tukahduttamistoimiin, myyntiin, toimitukseen, siirtoon tai vientiin, |
| --- | --- |

iii)

sellaisten pelkästään humanitaariseen tai suojaavaan käyttöön tarkoitettujen tarvikkeiden, joita voidaan käyttää kansallisiin tukahduttamistoimiin, myyntiin, toimitukseen, siirtoon tai vientiin,

| iv) | edellä i, ii ja iii alakohdassa tarkoitettuihin tarvikkeisiin liittyvän rahoituksen, rahoitustuen tai teknisen avun toimittamiseen, |
| --- | --- |

iv)

edellä i, ii ja iii alakohdassa tarkoitettuihin tarvikkeisiin liittyvän rahoituksen, rahoitustuen tai teknisen avun toimittamiseen,

edellyttäen, että toimivaltainen viranomainen on ennalta hyväksynyt tämän viennin ja avun.

2.   Edellä olevaa 1 artiklaa ei sovelleta sellaiseen suojavaatetukseen, luodinkestävät liivit ja sotilaskypärät mukaan luettuina, jota Yhdistyneiden Kansakuntien henkilökunta, EU:n, yhteisön tai sen jäsenvaltioiden henkilökunta, tiedotusvälineiden edustajat tai humanitaarisessa työssä ja kehitysyhteistyössä toimivat työntekijät ja avustava henkilökunta vievät tilapäisesti Uzbekistaniin yksinomaan henkilökohtaiseen käyttöönsä.

3 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet estääkseen summittaisesta ja kohtuuttomasta voimankäytöstä Andijanissa sekä riippumattoman tutkinnan estämisestä suoraan vastuussa olevien, liitteessä II lueteltujen henkilöiden pääsyn alueelleen ja kauttakulun alueensa kautta.

2.   Edellä oleva 1 kohta ei velvoita jäsenvaltiota kieltämään omien kansalaistensa pääsyä alueelleen.

3.   Edellä oleva 1 kohta ei vaikuta tapauksiin, joissa jokin kansainvälisen oikeuden velvoite sitoo jäsenvaltiota, etenkin:

| i) | kansainvälisen hallitustenvälisen järjestön isäntämaana; |
| --- | --- |

i)

kansainvälisen hallitustenvälisen järjestön isäntämaana;

| ii) | Yhdistyneiden Kansakuntien koolle kutsuman tai sen suojeluksessa järjestettävän kansainvälisen konferenssin isäntämaana; |
| --- | --- |

ii)

Yhdistyneiden Kansakuntien koolle kutsuman tai sen suojeluksessa järjestettävän kansainvälisen konferenssin isäntämaana;

| iii) | erioikeuksia ja vapauksia myöntävän monenvälisen sopimuksen nojalla; tai |
| --- | --- |

iii)

erioikeuksia ja vapauksia myöntävän monenvälisen sopimuksen nojalla; tai

| iv) | Pyhän istuimen (Vatikaanivaltion) ja Italian välillä vuonna 1929 tehdyn sopimuksen (lateraanisopimus) nojalla. |
| --- | --- |

iv)

Pyhän istuimen (Vatikaanivaltion) ja Italian välillä vuonna 1929 tehdyn sopimuksen (lateraanisopimus) nojalla.

4.   Edellä oleva 3 kohta koskee myös tapauksia, joissa jäsenvaltio toimii Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) isäntämaana.

5.   Neuvostolle on asianmukaisesti ilmoitettava kaikista tapauksista, joissa jäsenvaltio myöntää poikkeuksia 3 ja 4 kohdan nojalla.

6.   Jäsenvaltiot voivat myöntää 1 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin poikkeuksia, jos matkustaminen on perusteltua pakottavista humanitaarisista syistä tai jos kyseessä on osallistuminen sellaisiin hallitustenvälisiin kokouksiin, Euroopan unionin järjestämät kokoukset mukaan luettuina, joissa käydään demokratiaa, ihmisoikeuksia ja oikeusvaltiota Uzbekistanissa välittömästi tukevaa poliittista vuoropuhelua.

7.   Jäsenvaltion, joka haluaa myöntää 6 kohdassa tarkoitettuja poikkeuksia, on ilmoitettava siitä neuvostolle kirjallisesti. Poikkeus katsotaan myönnetyksi, jollei yksi tai useampi neuvoston jäsen esitä kirjallista vastalausetta kahden työpäivän kuluessa ehdotettua poikkeusta koskevan ilmoituksen vastaanottamisesta. Mikäli yksi tai useampi neuvoston jäsen esittää vastalauseen, neuvosto voi määräenemmistöllä päättää ehdotetun poikkeuksen myöntämisestä.

8.   Jos jäsenvaltio sallii 3, 4, 6 ja 7 kohdan nojalla liitteessä II lueteltujen henkilöiden pääsyn alueelleen tai kauttakulun alueensa kautta, lupa rajoitetaan koskemaan ainoastaan sitä tarkoitusta, johon se on myönnetty, ja asianomaisia henkilöitä.

4 artikla

Kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Uzbekistanin tasavallan välillä tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen (1) mukaisia teknisiä kokouksia ei pidetä.

5 artikla

Tätä yhteistä kantaa sovelletaan 12 kuukauden ajan. Sitä tarkastellaan jatkuvasti. Se uusitaan ja sitä muutetaan tarvittaessa, jos neuvosto katsoo, ettei sen tavoitteita ole saavutettu.

6 artikla

Tämä yhteinen kanta tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

7 artikla

Tämä yhteinen kanta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 14 päivänä marraskuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

T. JOWELL

---

(1)  EYVL L 229, 31.8.1999, s. 3.

1

---

LIITE I

Luettelo tarvikkeista, joita voidaan käyttää kansallisiin tukahduttamistoimiin

Kansallisiin tukahduttamistoimiin käytettävät, 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tarvikkeet.

Alla oleva luettelo ei sisällä niitä tarvikkeita, jotka on suunniteltu tai muunnettu erityisesti sotilaskäyttöä varten.

| 1) | Luodinkestävät kypärät, mellakkakypärät, mellakkakilvet ja luodinkestävät kilvet sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat |
| --- | --- |

1)

Luodinkestävät kypärät, mellakkakypärät, mellakkakilvet ja luodinkestävät kilvet sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat

| 2) | Erityisesti sormenjälkien ottamiseen tarkoitetut tarvikkeet |
| --- | --- |

2)

Erityisesti sormenjälkien ottamiseen tarkoitetut tarvikkeet

| 3) | Tehonsäätimellä varustetut valonheittimet |
| --- | --- |

3)

Tehonsäätimellä varustetut valonheittimet

| 4) | Luodinkestävät rakennustarvikkeet |
| --- | --- |

4)

Luodinkestävät rakennustarvikkeet

| 5) | Metsästysveitset |
| --- | --- |

5)

Metsästysveitset

| 6) | Erityisesti haulikoiden valmistamiseen tarkoitetut tarvikkeet |
| --- | --- |

6)

Erityisesti haulikoiden valmistamiseen tarkoitetut tarvikkeet

| 7) | Ammusten käsin lataamiseen tarvittavat tarvikkeet |
| --- | --- |

7)

Ammusten käsin lataamiseen tarvittavat tarvikkeet

| 8) | Viestiensieppauslaitteet |
| --- | --- |

8)

Viestiensieppauslaitteet

| 9) | Puolijohderakenteiset optiset ilmaisimet |
| --- | --- |

9)

Puolijohderakenteiset optiset ilmaisimet

| 10) | Kuvanvahvistinputket |
| --- | --- |

10)

Kuvanvahvistinputket

| 11) | Aseiden kiikaritähtäimet |
| --- | --- |

11)

Aseiden kiikaritähtäimet

| 12) | Rihlattomat putkelliset aseet ja niihin tarkoitetut ammukset, muut kuin erityisesti sotilaskäyttöön tarkoitetut, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat; paitsi:






  — | merkinantopistoolit |
| --- | --- | --- |

12)

Rihlattomat putkelliset aseet ja niihin tarkoitetut ammukset, muut kuin erityisesti sotilaskäyttöön tarkoitetut, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat; paitsi:

—

merkinantopistoolit

| — | teollisuudessa työvälineinä käytettäviksi tarkoitetut eläinten kivuttomaan lamaannuttamiseen käytettävät ilmakiväärit ja patruunakiväärit |
| --- | --- |

—

teollisuudessa työvälineinä käytettäviksi tarkoitetut eläinten kivuttomaan lamaannuttamiseen käytettävät ilmakiväärit ja patruunakiväärit

| 13) | Ampuma-aseiden käytön opetuksessa käytettävät simulaattorit ja erityisesti niihin tarkoitetut tai niitä varten muunnetut osat ja tarvikkeet |
| --- | --- |

13)

Ampuma-aseiden käytön opetuksessa käytettävät simulaattorit ja erityisesti niihin tarkoitetut tai niitä varten muunnetut osat ja tarvikkeet

| 14) | Pommit ja kranaatit, muut kuin erityisesti sotilaskäyttöön tarkoitetut, ja erityisesti niihin tarkoitetut osat |
| --- | --- |

14)

Pommit ja kranaatit, muut kuin erityisesti sotilaskäyttöön tarkoitetut, ja erityisesti niihin tarkoitetut osat

| 15) | Suojaliivit, muut kuin sotilasstandardien tai -määräysten mukaisesti valmistetut, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat |
| --- | --- |

15)

Suojaliivit, muut kuin sotilasstandardien tai -määräysten mukaisesti valmistetut, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat

| 16) | Nelipyörävetoiset maastokelpoiset hyötyajoneuvot, jotka on valmistettu tai varustettu luodinkestäviksi, ja kyseisiin ajoneuvoihin sopivat panssaroinnit |
| --- | --- |

16)

Nelipyörävetoiset maastokelpoiset hyötyajoneuvot, jotka on valmistettu tai varustettu luodinkestäviksi, ja kyseisiin ajoneuvoihin sopivat panssaroinnit

| 17) | Vesitykit ja niihin tarkoitetut tai niitä varten muunnetut erityisosat |
| --- | --- |

17)

Vesitykit ja niihin tarkoitetut tai niitä varten muunnetut erityisosat

| 18) | Vesitykillä varustetut ajoneuvot |
| --- | --- |

18)

Vesitykillä varustetut ajoneuvot

| 19) | Ajoneuvot, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sähköistettäviksi hyökkääjän torjumista varten, sekä niitä varten erityisesti tässä tarkoituksessa valmistetut tai muunnetut osat |
| --- | --- |

19)

Ajoneuvot, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sähköistettäviksi hyökkääjän torjumista varten, sekä niitä varten erityisesti tässä tarkoituksessa valmistetut tai muunnetut osat

| 20) | Akustiset laitteet, joita voidaan valmistajan tai jälleenmyyjän mukaan käyttää mellakantorjuntaan, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat |
| --- | --- |

20)

Akustiset laitteet, joita voidaan valmistajan tai jälleenmyyjän mukaan käyttää mellakantorjuntaan, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat

| 21) | Jalkaraudat, joukkokahleet, ketjulukot ja sähkövyöt, erityisesti ihmisten liikkuvuuden rajoittamiseen tarkoitetut, paitsi:






  — | käsiraudat, joiden enimmäispituus lukittuina on ketju mukaan luettuna enintään 240 mm |
| --- | --- | --- |

21)

Jalkaraudat, joukkokahleet, ketjulukot ja sähkövyöt, erityisesti ihmisten liikkuvuuden rajoittamiseen tarkoitetut, paitsi:

—

käsiraudat, joiden enimmäispituus lukittuina on ketju mukaan luettuna enintään 240 mm

| 22) | Mellakantorjuntaan tai itsepuolustukseen tarkoitetut tai sitä varten muunnetut kannettavat laitteet, joilla levitetään lamaannuttavaa ainetta (kuten kyynelkaasua tai kirvelevää sumutetta), sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat |
| --- | --- |

22)

Mellakantorjuntaan tai itsepuolustukseen tarkoitetut tai sitä varten muunnetut kannettavat laitteet, joilla levitetään lamaannuttavaa ainetta (kuten kyynelkaasua tai kirvelevää sumutetta), sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat

| 23) | Mellakantorjuntaan tai itsepuolustukseen tarkoitetut tai sitä varten muunnetut kannettavat laitteet, joilla annetaan sähköiskuja (mukaan luettuina sähköpamput, sähkökilvet, sähköpistoolit ja sähkönuolia ampuvat pistoolit) sekä niitä varten erityisesti tähän tarkoitukseen valmistetut tai muunnetut osat |
| --- | --- |

23)

Mellakantorjuntaan tai itsepuolustukseen tarkoitetut tai sitä varten muunnetut kannettavat laitteet, joilla annetaan sähköiskuja (mukaan luettuina sähköpamput, sähkökilvet, sähköpistoolit ja sähkönuolia ampuvat pistoolit) sekä niitä varten erityisesti tähän tarkoitukseen valmistetut tai muunnetut osat

| 24) | Sähkölaitteet, joilla voidaan havaita kätkettyjä räjähteitä, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat, paitsi:






  — | tarkastuskäyttöön tarkoitetut televisio- tai läpivalaisulaitteet |
| --- | --- | --- |

24)

Sähkölaitteet, joilla voidaan havaita kätkettyjä räjähteitä, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat, paitsi:

—

tarkastuskäyttöön tarkoitetut televisio- tai läpivalaisulaitteet

| 25) | Sähköiset häirintälaitteet, jotka on erityisesti tarkoitettu estämään räjähteiden radio-ohjattu kaukolaukaisu, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat |
| --- | --- |

25)

Sähköiset häirintälaitteet, jotka on erityisesti tarkoitettu estämään räjähteiden radio-ohjattu kaukolaukaisu, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat

| 26) | Laitteet ja välineet, jotka on erityisesti tarkoitettu räjähteiden laukaisemiseen sähköisesti tai muutoin kuin sähköisesti, mukaan luettuina laukaisulaitteet, nallit, sytyttimet, vahvistimet ja sytytyslangat, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat, paitsi:






  — | laitteet ja välineet, jotka on erityisesti tarkoitettu sellaiseen tiettyyn kaupalliseen käyttöön, johon kuuluu sellaisten laitteiden tai välineiden räjähdyksen avulla tapahtuva käynnistys tai käyttö, joiden tarkoituksena ei ole räjähdysten tuottaminen (esim. autojen turvatyynyjen täyttöpumput, sprinklereiden käynnistimien sähkösuojaimet) |
| --- | --- | --- |

26)

Laitteet ja välineet, jotka on erityisesti tarkoitettu räjähteiden laukaisemiseen sähköisesti tai muutoin kuin sähköisesti, mukaan luettuina laukaisulaitteet, nallit, sytyttimet, vahvistimet ja sytytyslangat, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat, paitsi:

—

laitteet ja välineet, jotka on erityisesti tarkoitettu sellaiseen tiettyyn kaupalliseen käyttöön, johon kuuluu sellaisten laitteiden tai välineiden räjähdyksen avulla tapahtuva käynnistys tai käyttö, joiden tarkoituksena ei ole räjähdysten tuottaminen (esim. autojen turvatyynyjen täyttöpumput, sprinklereiden käynnistimien sähkösuojaimet)

| 27) | Laitteet ja välineet, jotka on erityisesti tarkoitettu räjähteiden purkamiseen, paitsi:






  — | pommipeitteet |
| --- | --- | --- |

27)

Laitteet ja välineet, jotka on erityisesti tarkoitettu räjähteiden purkamiseen, paitsi:

—

pommipeitteet

| — | säiliöt, jotka on tarkoitettu kotitekoisiksi räjähteiksi tiedettyjen tai epäiltyjen esineiden säilyttämiseen |
| --- | --- |

—

säiliöt, jotka on tarkoitettu kotitekoisiksi räjähteiksi tiedettyjen tai epäiltyjen esineiden säilyttämiseen

| 28) | Pimeänäkö- ja lämpökuvalaitteet sekä kuvanvahvistusputket tai niihin tarkoitetut puolijohdesensorit |
| --- | --- |

28)

Pimeänäkö- ja lämpökuvalaitteet sekä kuvanvahvistusputket tai niihin tarkoitetut puolijohdesensorit

| 29) | Suoraan leikkaavat räjähdysainelataukset |
| --- | --- |

29)

Suoraan leikkaavat räjähdysainelataukset

| 30) | Seuraavat räjähdysaineet ja samankaltaiset aineet:






  — | amatoli |
| --- | --- | --- |

30)

Seuraavat räjähdysaineet ja samankaltaiset aineet:

—

amatoli

| — | nitroselluloosa (jossa on yli 12,5 % typpeä) |
| --- | --- |

—

nitroselluloosa (jossa on yli 12,5 % typpeä)

| — | nitroglykoli |
| --- | --- |

—

nitroglykoli

| — | pentaerytritolitetranitraatti (PETN) |
| --- | --- |

—

pentaerytritolitetranitraatti (PETN)

| — | pikryylikloridi |
| --- | --- |

—

pikryylikloridi

| — | trinitrofenyylietyylinitramiini (tetryyli) ja |
| --- | --- |

—

trinitrofenyylietyylinitramiini (tetryyli) ja

| — | 2, 4, 6-trinitrotolueeni (TNT) |
| --- | --- |

—

2, 4, 6-trinitrotolueeni (TNT)

| 31) | Erityisesti edellä lueteltuja tarvikkeita varten tarkoitetut ohjelmistot ja näiden tarvikkeiden edellyttämä teknologia. |
| --- | --- |

31)

Erityisesti edellä lueteltuja tarvikkeita varten tarkoitetut ohjelmistot ja näiden tarvikkeiden edellyttämä teknologia.

---

LIITE II

Tämän yhteisen kannan 3 artiklassa tarkoitettu henkilöluettelo

| 1) | Sukunimi, etunimi: Almatov, Zakirjan
  Alias:
  Sukupuoli: mies
  Virka-asema, tehtävä: sisäministeri
  Osoite (kadun numero, katu, postinumero, kaupunki, maa): Taškent, Uzbekistan
  Syntymäaika: 10.10.1949Syntymäpaikka (kaupunki, maa): Taškent, Uzbekistan
  Passin tai henkilökortin numero (mukaan lukien sen myöntänyt maa ja myöntämisaika ja -paikka): passi nro DA 0002600 (diplomaattipassi)
  Kansallisuus: uzbekki
  Muut tiedot (esim. isän ja äidin nimi, verotusnumero, puhelin- tai faksinumero): ei ole |
| --- | --- |

1)

Sukunimi, etunimi: Almatov, Zakirjan

Alias:

Sukupuoli: mies

Virka-asema, tehtävä: sisäministeri

Osoite (kadun numero, katu, postinumero, kaupunki, maa): Taškent, Uzbekistan

Syntymäaika:

Syntymäpaikka (kaupunki, maa): Taškent, Uzbekistan

Passin tai henkilökortin numero (mukaan lukien sen myöntänyt maa ja myöntämisaika ja -paikka): passi nro DA 0002600 (diplomaattipassi)

Kansallisuus: uzbekki

Muut tiedot (esim. isän ja äidin nimi, verotusnumero, puhelin- tai faksinumero): ei ole

| 2) | Sukunimi, etunimi: Mullajonov, Tokhir Okhunovich
  Alias: sukunimen vaihtoehtoinen kirjoitusasu: Mullajanov
  Sukupuoli: mies
  Virka-asema, tehtävä: ensimmäinen varasisäministeri
  Osoite (kadun numero, katu, postinumero, kaupunki, maa): Taškent, Uzbekistan
  Syntymäaika: 10.10.1950Syntymäpaikka (kaupunki, maa): Fergana, Uzbekistan
  Passin tai henkilökortin numero (mukaan lukien sen myöntänyt maa ja myöntämisaika ja -paikka): passi nro DA 0003586 (diplomaattipassi), voimassaolo päättyy 5.11.2009
  Kansallisuus: uzbekki
  Muut tiedot (esim. isän ja äidin nimi, verotusnumero, puhelin- tai faksinumero): ei ole |
| --- | --- |

2)

Sukunimi, etunimi: Mullajonov, Tokhir Okhunovich

Alias: sukunimen vaihtoehtoinen kirjoitusasu: Mullajanov

Sukupuoli: mies

Virka-asema, tehtävä: ensimmäinen varasisäministeri

Osoite (kadun numero, katu, postinumero, kaupunki, maa): Taškent, Uzbekistan

Syntymäaika:

Syntymäpaikka (kaupunki, maa): Fergana, Uzbekistan

Passin tai henkilökortin numero (mukaan lukien sen myöntänyt maa ja myöntämisaika ja -paikka): passi nro DA 0003586 (diplomaattipassi), voimassaolo päättyy 5.11.2009

Kansallisuus: uzbekki

Muut tiedot (esim. isän ja äidin nimi, verotusnumero, puhelin- tai faksinumero): ei ole

| 3) | Sukunimi, etunimi: Gulamov, Kadir Gafurovich
  Alias:
  Sukupuoli: mies
  Virka-asema, tehtävä: puolustusministeri
  Osoite (kadun numero, katu, postinumero, kaupunki, maa): Taškent, Uzbekistan
  Syntymäaika: 17.2.1945Syntymäpaikka (kaupunki, maa): Taškent, Uzbekistan
  Passin tai henkilökortin numero (mukaan lukien sen myöntänyt maa ja myöntämisaika ja -paikka): passi nro DA 0002284 (diplomaattipassi), voimassaolo päättyy 24.10.2005
  Kansallisuus: uzbekki
  Muut tiedot (esim. isän ja äidin nimi, verotusnumero, puhelin- tai faksinumero): ei ole |
| --- | --- |

3)

Sukunimi, etunimi: Gulamov, Kadir Gafurovich

Alias:

Sukupuoli: mies

Virka-asema, tehtävä: puolustusministeri

Osoite (kadun numero, katu, postinumero, kaupunki, maa): Taškent, Uzbekistan

Syntymäaika:

Syntymäpaikka (kaupunki, maa): Taškent, Uzbekistan

Passin tai henkilökortin numero (mukaan lukien sen myöntänyt maa ja myöntämisaika ja -paikka): passi nro DA 0002284 (diplomaattipassi), voimassaolo päättyy 24.10.2005

Kansallisuus: uzbekki

Muut tiedot (esim. isän ja äidin nimi, verotusnumero, puhelin- tai faksinumero): ei ole

| 4) | Sukunimi, etunimi: Ruslan Mirzaev
  Alias:
  Sukupuoli: mies
  Virka-asema, tehtävä: kansallisen turvallisuusneuvoston neuvonantaja
  Osoite (kadun numero, katu, postinumero, kaupunki, maa):
  Syntymäaika:
  Syntymäpaikka (kaupunki, maa):
  Passin tai henkilökortin numero (mukaan lukien sen myöntänyt maa ja myöntämisaika ja -paikka):
  Kansallisuus:
  Muut tiedot (esim. isän ja äidin nimi, verotusnumero, puhelin- tai faksinumero): |
| --- | --- |

4)

Sukunimi, etunimi: Ruslan Mirzaev

Alias:

Sukupuoli: mies

Virka-asema, tehtävä: kansallisen turvallisuusneuvoston neuvonantaja

Osoite (kadun numero, katu, postinumero, kaupunki, maa):

Syntymäaika:

Syntymäpaikka (kaupunki, maa):

Passin tai henkilökortin numero (mukaan lukien sen myöntänyt maa ja myöntämisaika ja -paikka):

Kansallisuus:

Muut tiedot (esim. isän ja äidin nimi, verotusnumero, puhelin- tai faksinumero):

| 5) | Sukunimi, etunimi: Saidullo Begaliyevich Begaliyev
  Alias:
  Sukupuoli: mies
  Virka-asema, tehtävä: Andizhanin alueen kuvernööri
  Osoite (kadun numero, katu, postinumero, kaupunki, maa):
  Syntymäaika:
  Syntymäpaikka (kaupunki, maa):
  Passin tai henkilökortin numero (mukaan lukien sen myöntänyt maa ja myöntämisaika ja -paikka):
  Kansallisuus:
  Muut tiedot (esim. isän ja äidin nimi, verotusnumero, puhelin- tai faksinumero): |
| --- | --- |

5)

Sukunimi, etunimi: Saidullo Begaliyevich Begaliyev

Alias:

Sukupuoli: mies

Virka-asema, tehtävä: Andizhanin alueen kuvernööri

Osoite (kadun numero, katu, postinumero, kaupunki, maa):

Syntymäaika:

Syntymäpaikka (kaupunki, maa):

Passin tai henkilökortin numero (mukaan lukien sen myöntänyt maa ja myöntämisaika ja -paikka):

Kansallisuus:

Muut tiedot (esim. isän ja äidin nimi, verotusnumero, puhelin- tai faksinumero):

| 6) | Sukunimi, etunimi: Kossimali Akhmedov
  Alias:
  Sukupuoli: mies
  Virka-asema, tehtävä: kenraalimajuri
  Osoite (kadun numero, katu, postinumero, kaupunki, maa):
  Syntymäaika:
  Syntymäpaikka (kaupunki, maa):
  Passin tai henkilökortin numero (mukaan lukien sen myöntänyt maa ja myöntämisaika ja -paikka):
  Kansallisuus:
  Muut tiedot (esim. isän ja äidin nimi, verotusnumero, puhelin- tai faksinumero): |
| --- | --- |

6)

Sukunimi, etunimi: Kossimali Akhmedov

Alias:

Sukupuoli: mies

Virka-asema, tehtävä: kenraalimajuri

Osoite (kadun numero, katu, postinumero, kaupunki, maa):

Syntymäaika:

Syntymäpaikka (kaupunki, maa):

Passin tai henkilökortin numero (mukaan lukien sen myöntänyt maa ja myöntämisaika ja -paikka):

Kansallisuus:

Muut tiedot (esim. isän ja äidin nimi, verotusnumero, puhelin- tai faksinumero):

| 7) | Sukunimi, etunimi: Ergashev, Ismail Ergashevitch
  Alias:
  Sukupuoli: mies
  Virka-asema, tehtävä: kenraalimajuri (evp)
  Osoite (kadun numero, katu, postinumero, kaupunki, maa): ei tiedossa
  Syntymäaika: 5.8.1945Syntymäpaikka (kaupunki, maa): Vali Aitachaga, Uzbekistan
  Passin tai henkilökortin numero (mukaan lukien sen myöntänyt maa ja myöntämisaika ja -paikka): ei tiedossa
  Kansallisuus: uzbekki
  Muut tiedot (esim. isän ja äidin nimi, verotusnumero, puhelin- tai faksinumero): ei ole |
| --- | --- |

7)

Sukunimi, etunimi: Ergashev, Ismail Ergashevitch

Alias:

Sukupuoli: mies

Virka-asema, tehtävä: kenraalimajuri (evp)

Osoite (kadun numero, katu, postinumero, kaupunki, maa): ei tiedossa

Syntymäaika:

Syntymäpaikka (kaupunki, maa): Vali Aitachaga, Uzbekistan

Passin tai henkilökortin numero (mukaan lukien sen myöntänyt maa ja myöntämisaika ja -paikka): ei tiedossa

Kansallisuus: uzbekki

Muut tiedot (esim. isän ja äidin nimi, verotusnumero, puhelin- tai faksinumero): ei ole

| 8) | Sukunimi, etunimi: Pavel Islamovich Ergashev
  Alias:
  Sukupuoli: mies
  Virka-asema, tehtävä: eversti
  Osoite (kadun numero, katu, postinumero, kaupunki, maa):
  Syntymäaika:
  Syntymäpaikka (kaupunki, maa):
  Passin tai henkilökortin numero (mukaan lukien sen myöntänyt maa ja myöntämisaika ja -paikka):
  Kansallisuus:
  Muut tiedot (esim. isän ja äidin nimi, verotusnumero, puhelin- tai faksinumero): |
| --- | --- |

8)

Sukunimi, etunimi: Pavel Islamovich Ergashev

Alias:

Sukupuoli: mies

Virka-asema, tehtävä: eversti

Osoite (kadun numero, katu, postinumero, kaupunki, maa):

Syntymäaika:

Syntymäpaikka (kaupunki, maa):

Passin tai henkilökortin numero (mukaan lukien sen myöntänyt maa ja myöntämisaika ja -paikka):

Kansallisuus:

Muut tiedot (esim. isän ja äidin nimi, verotusnumero, puhelin- tai faksinumero):

| 9) | Sukunimi, etunimi: Vladimir Adolfovich Mamo
  Alias:
  Sukupuoli: mies
  Virka-asema, tehtävä: kenraalimajuri
  Osoite (kadun numero, katu, postinumero, kaupunki, maa):
  Syntymäaika:
  Syntymäpaikka (kaupunki, maa):
  Passin tai henkilökortin numero (mukaan lukien sen myöntänyt maa ja myöntämisaika ja -paikka):
  Kansallisuus:
  Muut tiedot (esim. isän ja äidin nimi, verotusnumero, puhelin- tai faksinumero): |
| --- | --- |

9)

Sukunimi, etunimi: Vladimir Adolfovich Mamo

Alias:

Sukupuoli: mies

Virka-asema, tehtävä: kenraalimajuri

Osoite (kadun numero, katu, postinumero, kaupunki, maa):

Syntymäaika:

Syntymäpaikka (kaupunki, maa):

Passin tai henkilökortin numero (mukaan lukien sen myöntänyt maa ja myöntämisaika ja -paikka):

Kansallisuus:

Muut tiedot (esim. isän ja äidin nimi, verotusnumero, puhelin- tai faksinumero):

| 10) | Sukunimi, etunimi: Gregori Pak
  Alias:
  Sukupuoli: mies
  Virka-asema, tehtävä: eversti
  Osoite (kadun numero, katu, postinumero, kaupunki, maa):
  Syntymäaika:
  Syntymäpaikka (kaupunki, maa):
  Passin tai henkilökortin numero (mukaan lukien sen myöntänyt maa ja myöntämisaika ja -paikka):
  Kansallisuus:
  Muut tiedot (esim. isän ja äidin nimi, verotusnumero, puhelin- tai faksinumero): |
| --- | --- |

10)

Sukunimi, etunimi: Gregori Pak

Alias:

Sukupuoli: mies

Virka-asema, tehtävä: eversti

Osoite (kadun numero, katu, postinumero, kaupunki, maa):

Syntymäaika:

Syntymäpaikka (kaupunki, maa):

Passin tai henkilökortin numero (mukaan lukien sen myöntänyt maa ja myöntämisaika ja -paikka):

Kansallisuus:

Muut tiedot (esim. isän ja äidin nimi, verotusnumero, puhelin- tai faksinumero):

| 11) | Sukunimi, etunimi: Valeri Tadzhiev
  Alias:
  Sukupuoli: mies
  Virka-asema, tehtävä: eversti
  Osoite (kadun numero, katu, postinumero, kaupunki, maa):
  Syntymäaika:
  Syntymäpaikka (kaupunki, maa):
  Passin tai henkilökortin numero (mukaan lukien sen myöntänyt maa ja myöntämisaika ja -paikka):
  Kansallisuus:
  Muut tiedot (esim. isän ja äidin nimi, verotusnumero, puhelin- tai faksinumero): |
| --- | --- |

11)

Sukunimi, etunimi: Valeri Tadzhiev

Alias:

Sukupuoli: mies

Virka-asema, tehtävä: eversti

Osoite (kadun numero, katu, postinumero, kaupunki, maa):

Syntymäaika:

Syntymäpaikka (kaupunki, maa):

Passin tai henkilökortin numero (mukaan lukien sen myöntänyt maa ja myöntämisaika ja -paikka):

Kansallisuus:

Muut tiedot (esim. isän ja äidin nimi, verotusnumero, puhelin- tai faksinumero):

| 12) | Sukunimi, etunimi: Inoyatov, Rustam Raulovich
  Alias:
  Sukupuoli: mies
  Virka-asema, tehtävä: kansallisen turvallisuuspalvelun SNB:n johtaja
  Osoite (kadun numero, katu, postinumero, kaupunki, maa): Taškent, Uzbekistan
  Syntymäaika: 22.6.1944Syntymäpaikka (kaupunki, maa): Sherabad, Uzbekistan
  Passin tai henkilökortin numero (mukaan lukien sen myöntänyt maa ja myöntämisaika ja -paikka): passi nro DA 0003171 (diplomaattipassi); myös diplomaattipassi nro 0001892 (voimassaolo päättynyt 15.9.2004)
  Kansallisuus: uzbekki
  Muut tiedot (esim. isän ja äidin nimi, verotusnumero, puhelin- tai faksinumero): ei ole |
| --- | --- |

12)

Sukunimi, etunimi: Inoyatov, Rustam Raulovich

Alias:

Sukupuoli: mies

Virka-asema, tehtävä: kansallisen turvallisuuspalvelun SNB:n johtaja

Osoite (kadun numero, katu, postinumero, kaupunki, maa): Taškent, Uzbekistan

Syntymäaika:

Syntymäpaikka (kaupunki, maa): Sherabad, Uzbekistan

Passin tai henkilökortin numero (mukaan lukien sen myöntänyt maa ja myöntämisaika ja -paikka): passi nro DA 0003171 (diplomaattipassi); myös diplomaattipassi nro 0001892 (voimassaolo päättynyt 15.9.2004)

Kansallisuus: uzbekki

Muut tiedot (esim. isän ja äidin nimi, verotusnumero, puhelin- tai faksinumero): ei ole

---

| 16.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 299/80 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 299/80

---

NEUVOSTON YHTEINEN KANTA 2005/793/YUTP,

14 päivältä marraskuuta 2005,

tiettyjen palestiinalaisten tilapäisestä vastaanottamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioissa

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen sekä erityisesti sen 15 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 21 päivänä toukokuuta 2002 yhteisen kannan 2002/400/YUTP tiettyjen palestiinalaisten tilapäisestä vastaanottamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioissa (1), jolla heille myönnettiin kansallinen lupa niiden alueelle saapumista ja korkeintaan 12 kuukauden oleskelua varten. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 21 päivänä toukokuuta 2002 yhteisen kannan 2002/400/YUTP tiettyjen palestiinalaisten tilapäisestä vastaanottamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioissa (1), jolla heille myönnettiin kansallinen lupa niiden alueelle saapumista ja korkeintaan 12 kuukauden oleskelua varten.

| (2) | Neuvosto päätti yhteisillä kannoilla 2003/366/YUTP (2), 2004/493/YUTP (3) ja 2004/748/YUTP (4) kyseisten lupien voimassaoloajan jatkamisesta ensin 12, sitten 6 ja viimeksi 12 kuukaudella. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto päätti yhteisillä kannoilla 2003/366/YUTP (2), 2004/493/YUTP (3) ja 2004/748/YUTP (4) kyseisten lupien voimassaoloajan jatkamisesta ensin 12, sitten 6 ja viimeksi 12 kuukaudella.

| (3) | Lupien voimassaoloaikaa olisi pidennettävä vielä 12 kuukaudella, |
| --- | --- |

(3)

Lupien voimassaoloaikaa olisi pidennettävä vielä 12 kuukaudella,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN YHTEISEN KANNAN:

1 artikla

Yhteisen kannan 2002/400/YUTP 2 artiklassa mainitut jäsenvaltiot jatkavat kyseisen yhteisen kannan 3 artiklan mukaisesti niiden alueelle saapumista ja siellä oleskelua varten myönnettyjen kansallisten lupien voimassaoloaikaa 12 kuukaudella.

2 artikla

Neuvosto arvioi yhteisen kannan 2002/400/YUTP soveltamista 6 kuukauden kuluessa tämän yhteisen kannan hyväksymisestä.

3 artikla

Tämä yhteinen kanta tulee voimaan sen hyväksymispäivänä.

4 artikla

Tämä yhteinen kanta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 14 päivänä marraskuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

T. JOWELL

---

(1)  EYVL L 138, 28.5.2002, s. 33.

1

(2)  EUVL L 124, 20.5.2003, s. 51.

2

(3)  EUVL L 181, 18.5.2004, s. 24.

3

(4)  EUVL L 329, 4.11.2004, s. 20.

4

---