# Europos Sąjungos L 320/2005

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 320 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 48 tomas2005m. gruodžio 8d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 320

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

48 tomas2005m. gruodžio 8d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | 2005 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1987/2005, nustatantis galutinį antidempingo muitą ir laikinojo muito, nustatyto Rusijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės granuliuoto politetrafluoretileno (PTFE) importui, galutinį surinkimą | 1 |
| | | 2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1988/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 20 |
| | * | 2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1989/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1164/2005 dėl nuolatinio konkurso perparduoti Bendrijos rinkoje Lenkijos intervencinės agentūros saugomus kukurūzus paskelbimo | 22 |
| | * | 2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1990/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1165/2005 dėl nuolatinio konkurso perparduoti Bendrijos rinkoje Vengrijos intervencinės agentūros saugomus kukurūzus paskelbimo | 23 |
| | * | 2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1991/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1166/2005 dėl nuolatinio konkurso perparduoti Bendrijos rinkoje Prancūzijos intervencinės agentūros saugomus kukurūzus paskelbimo | 24 |
| | * | 2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1992/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1168/2005 dėl nuolatinio konkurso perparduoti Bendrijos rinkoje Austrijos intervencinės agentūros saugomus kukurūzus paskelbimo | 25 |
| | * | 2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1993/2005, dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už salyklą koregavimo pagal Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 15 straipsnio 4 dalį | 26 |
| | * | 2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1994/2005, nustatantis pagrindinius produktus, už kuriuos negali būti atliekamas eksporto grąžinamųjų išmokų išankstinis mokėjimas | 30 |
| | * | 2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1995/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1864/2004, atidarantį iš trečiųjų šalių importuotų konservuotų grybų tarifinę kvotą ir nustatantį jos administravimą | 34 |
| | | 2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1996/2005, dėl cukranendrių cukraus importo licencijų išdavimo pagal kai kurias tarifines kvotas ir susitarimus dėl lengvatinių sąlygų | 37 |
| | | 2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1997/2005, nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas kiaulienos sektoriuje | 39 |
| | | 2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1998/2005, nustatantis tipines kainas paukštienos ir kiaušinių sektoriams bei ovalbuminui ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1484/95 | 42 |
| | | 2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1999/2005, nustatantis kiekius, kuriems laikotarpiu nuo 2006 m. sausio 1 d. iki birželio 30 d. gali būti pateikiamos importo paraiškos Reglamente (EB) Nr. 1279/98 numatytoms galvijienos tarifinėms kvotoms Bulgarijai ir Rumunijai | 44 |
| | | 2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2000/2005, nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas už galvijieną | 46 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

*

2005 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1987/2005, nustatantis galutinį antidempingo muitą ir laikinojo muito, nustatyto Rusijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės granuliuoto politetrafluoretileno (PTFE) importui, galutinį surinkimą

1

2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1988/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

20

*

2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1989/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1164/2005 dėl nuolatinio konkurso perparduoti Bendrijos rinkoje Lenkijos intervencinės agentūros saugomus kukurūzus paskelbimo

22

*

2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1990/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1165/2005 dėl nuolatinio konkurso perparduoti Bendrijos rinkoje Vengrijos intervencinės agentūros saugomus kukurūzus paskelbimo

23

*

2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1991/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1166/2005 dėl nuolatinio konkurso perparduoti Bendrijos rinkoje Prancūzijos intervencinės agentūros saugomus kukurūzus paskelbimo

24

*

2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1992/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1168/2005 dėl nuolatinio konkurso perparduoti Bendrijos rinkoje Austrijos intervencinės agentūros saugomus kukurūzus paskelbimo

25

*

2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1993/2005, dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už salyklą koregavimo pagal Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 15 straipsnio 4 dalį

26

*

2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1994/2005, nustatantis pagrindinius produktus, už kuriuos negali būti atliekamas eksporto grąžinamųjų išmokų išankstinis mokėjimas

30

*

2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1995/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1864/2004, atidarantį iš trečiųjų šalių importuotų konservuotų grybų tarifinę kvotą ir nustatantį jos administravimą

34

2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1996/2005, dėl cukranendrių cukraus importo licencijų išdavimo pagal kai kurias tarifines kvotas ir susitarimus dėl lengvatinių sąlygų

37

2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1997/2005, nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas kiaulienos sektoriuje

39

2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1998/2005, nustatantis tipines kainas paukštienos ir kiaušinių sektoriams bei ovalbuminui ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1484/95

42

2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1999/2005, nustatantis kiekius, kuriems laikotarpiu nuo 2006 m. sausio 1 d. iki birželio 30 d. gali būti pateikiamos importo paraiškos Reglamente (EB) Nr. 1279/98 numatytoms galvijienos tarifinėms kvotoms Bulgarijai ir Rumunijai

44

2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2000/2005, nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas už galvijieną

46

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2005 m. gruodžio 6 d. Komisijos sprendimas, leidžiantis Danijai ir Slovėnijai nesilaikyti kai kurių įsipareigojimų prekiaujant miško dauginamąja medžiaga pagal Tarybos direktyvą 1999/105/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 4727) | 50 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

*

2005 m. gruodžio 6 d. Komisijos sprendimas, leidžiantis Danijai ir Slovėnijai nesilaikyti kai kurių įsipareigojimų prekiaujant miško dauginamąja medžiaga pagal Tarybos direktyvą 1999/105/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 4727)

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 4727)

50

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2005 m. gruodžio 6 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1986/2005, atidarančio tam tikrų Rumunijos kilmės perdirbtų žemės ūkio produktų importui į Europos bendriją taikomas tarifines kvotas ir panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 2244/2004, klaidų ištaisymas (OL L 319, 2005 12 7) | 52 |

Klaidų ištaisymas

*

2005 m. gruodžio 6 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1986/2005, atidarančio tam tikrų Rumunijos kilmės perdirbtų žemės ūkio produktų importui į Europos bendriją taikomas tarifines kvotas ir panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 2244/2004, klaidų ištaisymas (OL L 319, 2005 12 7)

52

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 8.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 320/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 320/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1987/2005

2005 m. gruodžio 2 d.

nustatantis galutinį antidempingo muitą ir laikinojo muito, nustatyto Rusijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės granuliuoto politetrafluoretileno (PTFE) importui, galutinį surinkimą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį ir 10 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasitarus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Laikinosios priemonės

| (1) | Komisija reglamentu (EB) Nr. 862/2005 (2) (toliau – laikinasis reglamentas), nustatė laikinuosius antidempingo muitus importuojamam Rusijos ir Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės granuliuotam politetrafluoretilenui (PTFE). |
| --- | --- |

(1)

Komisija reglamentu (EB) Nr. 862/2005 (2) (toliau – laikinasis reglamentas), nustatė laikinuosius antidempingo muitus importuojamam Rusijos ir Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės granuliuotam politetrafluoretilenui (PTFE).

2.   Tolesnė tvarka

| (2) | Paskelbus esminius faktus ir motyvus, kurių pagrindu buvo nuspręsta įvesti laikinuosius antidempingo muitus Rusijos ir KLR kilmės importuojamam granuliuotam politetrafluoretilenui (PTFE), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė savo pastabas. Pagal pagrindinio reglamento 20 straipsnio 1 dalies nuostatą, Komisija visoms suinteresuotosioms šalims, paprašiusioms būti išklausytomis, suteikė tokią galimybę. |
| --- | --- |

(2)

Paskelbus esminius faktus ir motyvus, kurių pagrindu buvo nuspręsta įvesti laikinuosius antidempingo muitus Rusijos ir KLR kilmės importuojamam granuliuotam politetrafluoretilenui (PTFE), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė savo pastabas. Pagal pagrindinio reglamento 20 straipsnio 1 dalies nuostatą, Komisija visoms suinteresuotosioms šalims, paprašiusioms būti išklausytomis, suteikė tokią galimybę.

| (3) | Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo būtina galutinėms išvadoms padaryti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo būtina galutinėms išvadoms padaryti.

| (4) | Papildomi tikrinimai buvo atlikti šiose bendrovėse:






  — | Heroflon (Italija), granuliuoto PTFE perdirbimo įmonė, |
| --- | --- | --- |

(4)

Papildomi tikrinimai buvo atlikti šiose bendrovėse:

—

Heroflon (Italija), granuliuoto PTFE perdirbimo įmonė,

| — | Fluorseals (Italija), granuliuoto PTFE apdorojimo įmonė. |
| --- | --- |

—

Fluorseals (Italija), granuliuoto PTFE apdorojimo įmonė.

| (5) | Visoms šalims buvo pranešta apie visus esminius faktus ir motyvus, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti nustatyti galutinį antidempingo muitą ir laikinojo muito galutinį surinkimą. Joms taip pat buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo pateikti su šia informacija susijusias pastabas. |
| --- | --- |

(5)

Visoms šalims buvo pranešta apie visus esminius faktus ir motyvus, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti nustatyti galutinį antidempingo muitą ir laikinojo muito galutinį surinkimą. Joms taip pat buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo pateikti su šia informacija susijusias pastabas.

| (6) | Buvo apsvarstyti šalių žodžiu ir raštu pateikti argumentai, į juos buvo atsižvelgta darant galutines išvadas. |
| --- | --- |

(6)

Buvo apsvarstyti šalių žodžiu ir raštu pateikti argumentai, į juos buvo atsižvelgta darant galutines išvadas.

B.   APTARIAMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   Aptariamas produktas

| (7) | Laikinajame reglamente aptariamas produktas apibūdinamas kaip vadinamasis granuliuotas politetrafluoretilenas (PTFE), turintis kito monomero, išskyrus tetrafluoretileną, grandžių ne daugiau 3 %, be užpildų, miltelių arba granulių forma, išskyrus labai mažų dalelių medžiagas. Aptariamas produktas taip pat gali būti pateikiamas kaip žaliavinis polimeras (reaktoriaus granulės), kuris gali būti drėgnas arba sausas. Suinteresuotosioms šalims pateikus pastabas, patikslinama, kad „labai mažų dalelių medžiagos“ yra „ASTM D5675-04“ normoje aprašyti fluoropolimero milteliai. Šiuo metu aptariamo produkto KN kodas yra ex 3904 61 00. |
| --- | --- |

(7)

Laikinajame reglamente aptariamas produktas apibūdinamas kaip vadinamasis granuliuotas politetrafluoretilenas (PTFE), turintis kito monomero, išskyrus tetrafluoretileną, grandžių ne daugiau 3 %, be užpildų, miltelių arba granulių forma, išskyrus labai mažų dalelių medžiagas. Aptariamas produktas taip pat gali būti pateikiamas kaip žaliavinis polimeras (reaktoriaus granulės), kuris gali būti drėgnas arba sausas. Suinteresuotosioms šalims pateikus pastabas, patikslinama, kad „labai mažų dalelių medžiagos“ yra „ASTM D5675-04“ normoje aprašyti fluoropolimero milteliai. Šiuo metu aptariamo produkto KN kodas yra ex 3904 61 00.

| (8) | Viena vartotojų ir (arba) importuotojų organizacija (Europos fluoropolimero sąžiningos prekybos asociacija, toliau – EFSPA) ir viena eksportuotojų asociacija nesutiko su preliminariomis išvadomis, kad visas granuliuotas PTFE yra vienas produktas. Jie bandė įrodyti, kad granuliuotas PTFE gali būti skirstomas į tris produktų grupes pagal kokybės skirtumus (aukštos, vidutinės ir žemos kokybės). Buvo tvirtinama, kad kiekviena produkto grupė naudojama skirtingoms paskirtims toje pačioje rinkoje nesudarydama viena kitai konkurencijos. |
| --- | --- |

(8)

Viena vartotojų ir (arba) importuotojų organizacija (Europos fluoropolimero sąžiningos prekybos asociacija, toliau – EFSPA) ir viena eksportuotojų asociacija nesutiko su preliminariomis išvadomis, kad visas granuliuotas PTFE yra vienas produktas. Jie bandė įrodyti, kad granuliuotas PTFE gali būti skirstomas į tris produktų grupes pagal kokybės skirtumus (aukštos, vidutinės ir žemos kokybės). Buvo tvirtinama, kad kiekviena produkto grupė naudojama skirtingoms paskirtims toje pačioje rinkoje nesudarydama viena kitai konkurencijos.

| (9) | Nepaisant kokybės skirtumų, buvo nustatyta, kad visos granuliuoto PTFE rūšys turėjo tas pačias fizines, technines ir chemines savybes, dėl kurių neprieštaravo nei EFSPA, nei eksportuotojų asociacija. Kalbant apie granuliuoto PTFE paskirtis, buvo nustatyta, kad žemesnės kokybės granuliuotas PTFE po tolesnio apdorojimo galėjo būti naudojamas beveik visoms, tarp jų ir sudėtingoms, paskirtims (pvz., ruošiniai pjaustymui). Apskritai kalbant ir pritarus EFSPA, įvairių tipų ir kokybės granuliuoto PTFE ir jo rūšių naudojimas beveik sutapo ir dėl šios priežasties buvo neįmanoma nustatyti aiškios ribos. |
| --- | --- |

(9)

Nepaisant kokybės skirtumų, buvo nustatyta, kad visos granuliuoto PTFE rūšys turėjo tas pačias fizines, technines ir chemines savybes, dėl kurių neprieštaravo nei EFSPA, nei eksportuotojų asociacija. Kalbant apie granuliuoto PTFE paskirtis, buvo nustatyta, kad žemesnės kokybės granuliuotas PTFE po tolesnio apdorojimo galėjo būti naudojamas beveik visoms, tarp jų ir sudėtingoms, paskirtims (pvz., ruošiniai pjaustymui). Apskritai kalbant ir pritarus EFSPA, įvairių tipų ir kokybės granuliuoto PTFE ir jo rūšių naudojimas beveik sutapo ir dėl šios priežasties buvo neįmanoma nustatyti aiškios ribos.

| (10) | Todėl buvo padaryta išvada, kad nepaisant skirtingų galimų produkto tipų dėl skirtingų formų, vidutinio dalelių dydžio, terminio apdorojimo ar komonomero sudėties ir neatsižvelgiant į kokybės skirtumus, šio tyrimo tikslais jie visi buvo laikomi vienu produktu, kadangi visos rūšys ir tipai turi tas pačias fizines savybes ir iš esmės tą patį pagrindinį pritaikymą. Laikino reglamento 13, 145 ir 147 konstatuojamosiose dalyse buvo klaidingai paminėta, kad granuliuotos PTFE taip pat yra striukėse su gobtuvais ir vidiniuose kabelio apvalkaluose ir kad jis naudojamas tekstilėje bei biomedicinoje, taip pat izoliacinėse medžiagose. Galutiniai rezultatai parodė, kad granuliuotas PTFE nėra naudojamas nė vienoje išvardytoje srityje. |
| --- | --- |

(10)

Todėl buvo padaryta išvada, kad nepaisant skirtingų galimų produkto tipų dėl skirtingų formų, vidutinio dalelių dydžio, terminio apdorojimo ar komonomero sudėties ir neatsižvelgiant į kokybės skirtumus, šio tyrimo tikslais jie visi buvo laikomi vienu produktu, kadangi visos rūšys ir tipai turi tas pačias fizines savybes ir iš esmės tą patį pagrindinį pritaikymą. Laikino reglamento 13, 145 ir 147 konstatuojamosiose dalyse buvo klaidingai paminėta, kad granuliuotos PTFE taip pat yra striukėse su gobtuvais ir vidiniuose kabelio apvalkaluose ir kad jis naudojamas tekstilėje bei biomedicinoje, taip pat izoliacinėse medžiagose. Galutiniai rezultatai parodė, kad granuliuotas PTFE nėra naudojamas nė vienoje išvardytoje srityje.

| (11) | Atsižvelgiant į pirmiau minėtas aplinkybes, tvirtinamas produkto apibrėžimas ir preliminarios laikinojo reglamento 14 konstatuojamosios dalies išvados. |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgiant į pirmiau minėtas aplinkybes, tvirtinamas produkto apibrėžimas ir preliminarios laikinojo reglamento 14 konstatuojamosios dalies išvados.

2.   Panašus produktas

| (12) | Kai kurie importuotojai ir vartotojai pakartojo, kad Bendrijos rinkoje gaminamas ir parduodamas granuliuotas PTFE nebūtų panašus į produktus, importuojamus iš KLR ir Rusijos. Buvo įrodinėjama, kad produktai, importuojami iš šiame tyrime nagrinėjamų šalių, yra daug žemesnės kokybės nei Bendrijos pramonėje pagaminti produktai, todėl būtų parduodami kitose rinkose ir nesudarytų konkurencijos. Tačiau šios šalys nepateikė daugiau informacijos ar įrodymų, susijusių su šiuo klausimu. |
| --- | --- |

(12)

Kai kurie importuotojai ir vartotojai pakartojo, kad Bendrijos rinkoje gaminamas ir parduodamas granuliuotas PTFE nebūtų panašus į produktus, importuojamus iš KLR ir Rusijos. Buvo įrodinėjama, kad produktai, importuojami iš šiame tyrime nagrinėjamų šalių, yra daug žemesnės kokybės nei Bendrijos pramonėje pagaminti produktai, todėl būtų parduodami kitose rinkose ir nesudarytų konkurencijos. Tačiau šios šalys nepateikė daugiau informacijos ar įrodymų, susijusių su šiuo klausimu.

| (13) | Pirmiausiai reikėtų pastebėti, kad kaip nurodyta laikinojo reglamento 16 konstatuojamoje dalyje, tyrimas parodė, kad Bendrijos pramonė per tyrimo laikotarpį (TL) taip pat gamino ir pardavinėjo atliekas arba „neatitinkančią techninių reikalavimų“ medžiagą tiems patiems klientams kaip ir svarstomi eksportuojantys gamintojai. Kita vertus, tyrimas parodė, kad bent jau Rusijos eksportuojantys gamintojai Bendrijai pardavinėjo tokį granuliuotą PTFE, kuris net ir neatlikus tolesnio apdorojimo galėjo būti lyginamas su aukštos kokybės Bendrijos klasėmis, nors ir labai mažais kiekiais. Be to, net ir žemos kokybės granuliuotas PTFE, importuojamas iš svarstomų šalių, po tolesnio apdorojimo galėjo būti naudojamas panašioms paskirtims kaip ir Bendrijos pramonės pagamintas produktas, parduodamas Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(13)

Pirmiausiai reikėtų pastebėti, kad kaip nurodyta laikinojo reglamento 16 konstatuojamoje dalyje, tyrimas parodė, kad Bendrijos pramonė per tyrimo laikotarpį (TL) taip pat gamino ir pardavinėjo atliekas arba „neatitinkančią techninių reikalavimų“ medžiagą tiems patiems klientams kaip ir svarstomi eksportuojantys gamintojai. Kita vertus, tyrimas parodė, kad bent jau Rusijos eksportuojantys gamintojai Bendrijai pardavinėjo tokį granuliuotą PTFE, kuris net ir neatlikus tolesnio apdorojimo galėjo būti lyginamas su aukštos kokybės Bendrijos klasėmis, nors ir labai mažais kiekiais. Be to, net ir žemos kokybės granuliuotas PTFE, importuojamas iš svarstomų šalių, po tolesnio apdorojimo galėjo būti naudojamas panašioms paskirtims kaip ir Bendrijos pramonės pagamintas produktas, parduodamas Bendrijos rinkoje.

| (14) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, buvo padaryta išvada, kad aptariamasis produktas ir granuliuotas PTFE, gaminamas Bendrijos pramonėje ir parduodamas Bendrijos rinkoje, turi tas pačias fizines ir technines savybes bei tą patį pagrindinį pritaikymą. Todėl šie produktai buvo laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(14)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, buvo padaryta išvada, kad aptariamasis produktas ir granuliuotas PTFE, gaminamas Bendrijos pramonėje ir parduodamas Bendrijos rinkoje, turi tas pačias fizines ir technines savybes bei tą patį pagrindinį pritaikymą. Todėl šie produktai buvo laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

| (15) | Kadangi šiuo klausimu kitų pastabų nepateikta, tvirtinamos laikinojo reglamento 15 konstatuojamoje dalyje išdėstytos preliminarios išvados. |
| --- | --- |

(15)

Kadangi šiuo klausimu kitų pastabų nepateikta, tvirtinamos laikinojo reglamento 15 konstatuojamoje dalyje išdėstytos preliminarios išvados.

C.   DEMPINGAS

1.   Kinijos Liaudies Respublika

1.1.   Rinkos ekonomikos režimas (toliau – RER)

| (16) | Įvedus laikinąsias priemones, trys Kinijos bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad jiems turėjo būti suteiktas RER ir pakartojo anksčiau pateiktus argumentus. Į šias pastabas jau buvo atsakyta laikinojo reglamento 33–39 konstatuojamosiose dalyse. Todėl buvo nuspręsta laikytis sprendimo, kad šioms trims bendrovėms nebūtų taikomas RER. |
| --- | --- |

(16)

Įvedus laikinąsias priemones, trys Kinijos bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad jiems turėjo būti suteiktas RER ir pakartojo anksčiau pateiktus argumentus. Į šias pastabas jau buvo atsakyta laikinojo reglamento 33–39 konstatuojamosiose dalyse. Todėl buvo nuspręsta laikytis sprendimo, kad šioms trims bendrovėms nebūtų taikomas RER.

1.2.   Individualus režimas (toliau – IR)

| (17) | Du eksportuojantys gamintojai įrodinėjo, kad jiems turėtų būti suteiktas IR. Vienas eksportuotojas tvirtino, kad Komisija neturėjo teisės nesuteikti IR dėl galimo valstybės kišimosi, kadangi 9 straipsnio 5 dalyje reikalaujama, kad būtų laisvai nustatomos tik eksporto kainos ir kiekiai. Šiuo atveju reikėtų atkreipti dėmesį, kad bendrovė iš esmės negali būti laikoma laisvai nustatančia savo eksporto kainas ir kiekį, pardavimo sąlygas ir terminus, jeigu valstybė daro jai įtaką. Todėl negalima teigti, kad bendrovės, negalinčios įrodyti, jog valstybė joms nedaro jokios įtakos, atitinka pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies b punkto sąlygas. Svarstomas eksportuojantis gamintojas nepateikė įrodymų, kad valstybė negalėjo daryti įtakos sprendimams dėl eksporto kainų ir kiekio, pardavimo sąlygų ir terminų ir kad galimas valstybės kišimasis nepadėjo išvengti priemonių. Tai daugiausiai susiję su tuo, kad pagal laikinojo reglamento 33 konstatuojamąją dalį, šios bendrovės ryšys su valstybei priklausančiu akcininku nėra aiškus, o įstatai laikomi nepatikimais. Todėl tai, kad tokios valstybės įtakos esą anksčiau nebuvo, net jei tai ir būtų įrodyta, negarantuoja, kad jos nebus ateityje, ypač jei šiai bendrovei būtų taikomas individualus muito dydis. |
| --- | --- |

(17)

Du eksportuojantys gamintojai įrodinėjo, kad jiems turėtų būti suteiktas IR. Vienas eksportuotojas tvirtino, kad Komisija neturėjo teisės nesuteikti IR dėl galimo valstybės kišimosi, kadangi 9 straipsnio 5 dalyje reikalaujama, kad būtų laisvai nustatomos tik eksporto kainos ir kiekiai. Šiuo atveju reikėtų atkreipti dėmesį, kad bendrovė iš esmės negali būti laikoma laisvai nustatančia savo eksporto kainas ir kiekį, pardavimo sąlygas ir terminus, jeigu valstybė daro jai įtaką. Todėl negalima teigti, kad bendrovės, negalinčios įrodyti, jog valstybė joms nedaro jokios įtakos, atitinka pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies b punkto sąlygas. Svarstomas eksportuojantis gamintojas nepateikė įrodymų, kad valstybė negalėjo daryti įtakos sprendimams dėl eksporto kainų ir kiekio, pardavimo sąlygų ir terminų ir kad galimas valstybės kišimasis nepadėjo išvengti priemonių. Tai daugiausiai susiję su tuo, kad pagal laikinojo reglamento 33 konstatuojamąją dalį, šios bendrovės ryšys su valstybei priklausančiu akcininku nėra aiškus, o įstatai laikomi nepatikimais. Todėl tai, kad tokios valstybės įtakos esą anksčiau nebuvo, net jei tai ir būtų įrodyta, negarantuoja, kad jos nebus ateityje, ypač jei šiai bendrovei būtų taikomas individualus muito dydis.

| (18) | Kitas eksportuotojas įrodinėjo, kad atsižvelgiantį į jo akcijų struktūrą, ypač tai, kad jis iš dalies priklauso valstybei, nebuvo galima daryti išvados, kad valstybė kišosi nustatant kainas ir kitas pardavimo sąlygas. Visų pirma bendrovė nepagrindė savo tvirtinimo jokiais įrodymais. Kita vertus, buvo nustatyta, kad valstybei priklausė didžioji bendrovės kapitalo dalis ir, be to, ji buvo paskyrusi šios bendrovės generalinį direktorių bei daugumą direktorių valdybos narių. Dėl šios priežasties buvo nuspręsta, kad 9 straipsnio 5 dalies c punktas nėra įvykdytas, o prašymas suteikti IR turėtų būti atmestas. |
| --- | --- |

(18)

Kitas eksportuotojas įrodinėjo, kad atsižvelgiantį į jo akcijų struktūrą, ypač tai, kad jis iš dalies priklauso valstybei, nebuvo galima daryti išvados, kad valstybė kišosi nustatant kainas ir kitas pardavimo sąlygas. Visų pirma bendrovė nepagrindė savo tvirtinimo jokiais įrodymais. Kita vertus, buvo nustatyta, kad valstybei priklausė didžioji bendrovės kapitalo dalis ir, be to, ji buvo paskyrusi šios bendrovės generalinį direktorių bei daugumą direktorių valdybos narių. Dėl šios priežasties buvo nuspręsta, kad 9 straipsnio 5 dalies c punktas nėra įvykdytas, o prašymas suteikti IR turėtų būti atmestas.

| (19) | Kadangi kitų pastabų nepateikta, tvirtinamos laikinojo reglamento 45 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos išvados. |
| --- | --- |

(19)

Kadangi kitų pastabų nepateikta, tvirtinamos laikinojo reglamento 45 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos išvados.

1.3.   Analogiška šalis

| (20) | Visi trys Kinijos bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai nesutiko, kad analogiška šalimi buvo parinkta JAV ir pareiškė, kad vietoje jos turėjo būti parinkta Rusija. Du iš jų pakartojo pastabas, pateiktas prieš įvedant laikinąsias priemones, kurios jau buvo aptartos laikinojo reglamento 47–54 konstatuojamosiose dalyse. Negavus daugiau informacijos ir įrodymų, šių eksportuotojų pretenzijos turėjo būti atmestos. |
| --- | --- |

(20)

Visi trys Kinijos bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai nesutiko, kad analogiška šalimi buvo parinkta JAV ir pareiškė, kad vietoje jos turėjo būti parinkta Rusija. Du iš jų pakartojo pastabas, pateiktas prieš įvedant laikinąsias priemones, kurios jau buvo aptartos laikinojo reglamento 47–54 konstatuojamosiose dalyse. Negavus daugiau informacijos ir įrodymų, šių eksportuotojų pretenzijos turėjo būti atmestos.

| (21) | Kitas Kinijos eksportuotojas įrodinėjo, kad dėl žemesnio KLR ekonomikos išsivystymo lygio, gamybos veiksniai, kaip, pvz., darbo sąnaudos ir pridėtinės išlaidos, būtų mažesnės, todėl jos neturėtų būti lyginamos su JAV. Vis dėlto, kaip minėta laikinojo reglamento 54 konstatuojamojoje dalyje, renkantis analogišką šalį nevienodas bendro ekonomikos išsivystymo lygis pats savaime nėra svarbus veiksnys. Ši bendrovė taip pat teigė, kad dėl žemesnio Kinijos ekonomikos išsivystymo lygio viešosios paslaugos kaip, pvz., vandens, energijos ir dujų tiekimas, yra pigesnės nei JAV. Šiuo atveju būtina atkreipti dėmesį į tai, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu kaip tik ir siekiama, kad analogiška šalis būtų renkama siekiant apskaičiuoti normaliąją vertę pagal kainas ir sąnaudas, kurios nebuvo paveiktos ne rinkos ekonomikos sąlygų. Todėl paprastas ne rinkos ekonomikos šalies arba šalies, pereinančios prie rinkos ekonomikos, kainų palyginimas, su analogiškos šalies kainomis neturi prasmės. Bet kuriuo atveju nebuvo pateikta jokios informacijos, kuri įrodytų tariamus skirtumus ir leistų nustatyti kiekius arba įrodytų, kad šis eksportuojantis gamintojas turėjo kokios nors naudos dėl palyginimo. Todėl šis argumentas buvo atmestas. Galų gale šis eksportuojantis gamintojas taip pat pareiškė, kad dėl paprastesnio gamybos proceso labai skirtųsi įranga, susijusios investicijos bei nusidėvėjimo normos. Tačiau eksportuotojas nepateikė jokios informacijos, įrodančios, kad jo gamybos procesas iš tikrųjų paprastesnis nei JAV gamintojų arba sudarančios galimybę Komisijos tarnyboms nustatyti tariamų skirtumų dydį. |
| --- | --- |

(21)

Kitas Kinijos eksportuotojas įrodinėjo, kad dėl žemesnio KLR ekonomikos išsivystymo lygio, gamybos veiksniai, kaip, pvz., darbo sąnaudos ir pridėtinės išlaidos, būtų mažesnės, todėl jos neturėtų būti lyginamos su JAV. Vis dėlto, kaip minėta laikinojo reglamento 54 konstatuojamojoje dalyje, renkantis analogišką šalį nevienodas bendro ekonomikos išsivystymo lygis pats savaime nėra svarbus veiksnys. Ši bendrovė taip pat teigė, kad dėl žemesnio Kinijos ekonomikos išsivystymo lygio viešosios paslaugos kaip, pvz., vandens, energijos ir dujų tiekimas, yra pigesnės nei JAV. Šiuo atveju būtina atkreipti dėmesį į tai, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu kaip tik ir siekiama, kad analogiška šalis būtų renkama siekiant apskaičiuoti normaliąją vertę pagal kainas ir sąnaudas, kurios nebuvo paveiktos ne rinkos ekonomikos sąlygų. Todėl paprastas ne rinkos ekonomikos šalies arba šalies, pereinančios prie rinkos ekonomikos, kainų palyginimas, su analogiškos šalies kainomis neturi prasmės. Bet kuriuo atveju nebuvo pateikta jokios informacijos, kuri įrodytų tariamus skirtumus ir leistų nustatyti kiekius arba įrodytų, kad šis eksportuojantis gamintojas turėjo kokios nors naudos dėl palyginimo. Todėl šis argumentas buvo atmestas. Galų gale šis eksportuojantis gamintojas taip pat pareiškė, kad dėl paprastesnio gamybos proceso labai skirtųsi įranga, susijusios investicijos bei nusidėvėjimo normos. Tačiau eksportuotojas nepateikė jokios informacijos, įrodančios, kad jo gamybos procesas iš tikrųjų paprastesnis nei JAV gamintojų arba sudarančios galimybę Komisijos tarnyboms nustatyti tariamų skirtumų dydį.

| (22) | Šis eksportuotojas taip pat teigė, kad JAV ir Kinijos granuliuotas PTFE yra skirtingos kokybės ir taikomas skirtingoms paskirtims, todėl JAV negali būti analogiška šalimi. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad kaip paaiškinta laikinojo reglamento 53 konstatuojamojoje dalyje, buvo padarytas kokybės skirtumų, ypač užterštumo, patikslinimas, dėl kurio lygio Kinijos eksportuojantis gamintojas neprotestavo. Todėl ši pretenzija taip pat buvo atmesta. |
| --- | --- |

(22)

Šis eksportuotojas taip pat teigė, kad JAV ir Kinijos granuliuotas PTFE yra skirtingos kokybės ir taikomas skirtingoms paskirtims, todėl JAV negali būti analogiška šalimi. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad kaip paaiškinta laikinojo reglamento 53 konstatuojamojoje dalyje, buvo padarytas kokybės skirtumų, ypač užterštumo, patikslinimas, dėl kurio lygio Kinijos eksportuojantis gamintojas neprotestavo. Todėl ši pretenzija taip pat buvo atmesta.

| (23) | Nepateikus daugiau pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 47–54 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados dėl JAV, kaip tinkamos analogiškos šalies, pasirinkimo. |
| --- | --- |

(23)

Nepateikus daugiau pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 47–54 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados dėl JAV, kaip tinkamos analogiškos šalies, pasirinkimo.

1.4.   Normaliosios vertės nustatymas Kinijos eksportuojantiems gamintojams, kuriems nebuvo suteiktas RER

| (24) | Vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas teigė, kad laikinojo reglamento 53 konstatuojamojoje dalyje aprašytas kokybės skirtumų patikslinimas yra nepakankamas ir kad skaičiuojant kainų mažinimo ir pigesnio pardavimo skirtumus normalioji vertė turėjo būti koreguojama tiek, kiek ir Bendrijos pramonės kaina, kaip aiškinama to paties reglamento 98 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(24)

Vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas teigė, kad laikinojo reglamento 53 konstatuojamojoje dalyje aprašytas kokybės skirtumų patikslinimas yra nepakankamas ir kad skaičiuojant kainų mažinimo ir pigesnio pardavimo skirtumus normalioji vertė turėjo būti koreguojama tiek, kiek ir Bendrijos pramonės kaina, kaip aiškinama to paties reglamento 98 konstatuojamojoje dalyje.

| (25) | Reikėtų atkreipti dėmesį, kad jei tikslinant normaliąją vertę siekiama nustatyti skirtumus tarp panašaus produkto, parduodamo analogiškos šalies rinkoje, ir aptariamo produkto, tai atliekant patikslinimus žalos analizėje atsižvelgiama į skirtumus tarp pastarojo ir panašaus produkto, parduodamo Bendrijoje. Nors panašus produktas, parduodamas analogiškoje šalyje, ir produktas, parduodamas Bendrijos rinkoje, gali būti panašios kokybės ir turėti panašias savybes, skirtumai su aptariamu produktu nebūtinai yra tie patys. Todėl patikslinimai buvo atliekami atsižvelgiant į jų pobūdį ir į tyrimo metu surinktą informaciją bei įrodymus. Eksportuojantis gamintojas nepateikė jokių įrodymų, kad Komisijos preliminariose išvadose taikoma metodika yra neracionali ir kad iš tikrųjų skirtumai tarp aptariamo produkto ir panašaus produkto, gaminamo ir parduodamo Bendrijoje ir analogiškoje šalyje, būtų vienodi; taip pat nebuvo jokios informacijos arba įrodymų, kad patikslinimai turėtų būti identiški. Todėl pretenzija turėjo būti atmesta, ir tvirtinamos laikinojo reglamento 53 konstatuojamosios dalies išvados dėl normaliosios vertės apskaičiavimo eksportuojantiems gamintojams, kuriems nėra suteiktas RER. |
| --- | --- |

(25)

Reikėtų atkreipti dėmesį, kad jei tikslinant normaliąją vertę siekiama nustatyti skirtumus tarp panašaus produkto, parduodamo analogiškos šalies rinkoje, ir aptariamo produkto, tai atliekant patikslinimus žalos analizėje atsižvelgiama į skirtumus tarp pastarojo ir panašaus produkto, parduodamo Bendrijoje. Nors panašus produktas, parduodamas analogiškoje šalyje, ir produktas, parduodamas Bendrijos rinkoje, gali būti panašios kokybės ir turėti panašias savybes, skirtumai su aptariamu produktu nebūtinai yra tie patys. Todėl patikslinimai buvo atliekami atsižvelgiant į jų pobūdį ir į tyrimo metu surinktą informaciją bei įrodymus. Eksportuojantis gamintojas nepateikė jokių įrodymų, kad Komisijos preliminariose išvadose taikoma metodika yra neracionali ir kad iš tikrųjų skirtumai tarp aptariamo produkto ir panašaus produkto, gaminamo ir parduodamo Bendrijoje ir analogiškoje šalyje, būtų vienodi; taip pat nebuvo jokios informacijos arba įrodymų, kad patikslinimai turėtų būti identiški. Todėl pretenzija turėjo būti atmesta, ir tvirtinamos laikinojo reglamento 53 konstatuojamosios dalies išvados dėl normaliosios vertės apskaičiavimo eksportuojantiems gamintojams, kuriems nėra suteiktas RER.

1.5.   Eksporto kaina

| (26) | Iš suinteresuotųjų šalių negavus daugiau pastabų, tvirtinama laikinojo reglamento 59 konstatuojamojoje dalyje numatyta metodika. |
| --- | --- |

(26)

Iš suinteresuotųjų šalių negavus daugiau pastabų, tvirtinama laikinojo reglamento 59 konstatuojamojoje dalyje numatyta metodika.

1.6.   Palyginimas

| (27) | Vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad laikinojo reglamento 62 konstatuojamojoje dalyje minimi fizinių skirtumų patikslinimai nevisiškai atspindi tikrąjį gamybos sąnaudų skirtumą ir todėl taikomas patikslinimas turėtų būti peržiūrėtas. Vertėtų atkreipti dėmesį, kad patikslinimas, taikytas nustatant laikinąjį dempingo skirtumą, buvo paremtas racionaliu JAV rinkos vertės skirtumo apskaičiavimu pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktą. Buvo manoma, kad ši metodika buvo pati tiksliausia skirtumo poveikiui, kainai ir kainos palyginamumui nustatyti. Kinijos eksportuojantis gamintojas savo pretenzijoje nepateikė skaičių, informacijos arba įrodymų, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punkte pateiktoje metodikoje nepakankamai atsižvelgiama į fizinius skirtumus. Dėl šios priežasties pretenzija turėjo būti atmesta. Nepateikus jokių kitų pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 60–64 konstatuojamosiose dalyse nurodytos išvados dėl palyginimo. |
| --- | --- |

(27)

Vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad laikinojo reglamento 62 konstatuojamojoje dalyje minimi fizinių skirtumų patikslinimai nevisiškai atspindi tikrąjį gamybos sąnaudų skirtumą ir todėl taikomas patikslinimas turėtų būti peržiūrėtas. Vertėtų atkreipti dėmesį, kad patikslinimas, taikytas nustatant laikinąjį dempingo skirtumą, buvo paremtas racionaliu JAV rinkos vertės skirtumo apskaičiavimu pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktą. Buvo manoma, kad ši metodika buvo pati tiksliausia skirtumo poveikiui, kainai ir kainos palyginamumui nustatyti. Kinijos eksportuojantis gamintojas savo pretenzijoje nepateikė skaičių, informacijos arba įrodymų, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punkte pateiktoje metodikoje nepakankamai atsižvelgiama į fizinius skirtumus. Dėl šios priežasties pretenzija turėjo būti atmesta. Nepateikus jokių kitų pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 60–64 konstatuojamosiose dalyse nurodytos išvados dėl palyginimo.

2.   Rusija

2.1.   Pagrindinio reglamento 18 straipsnio nuostatų taikymas

| (28) | Kaip minėta laikinojo reglamento 69–82 konstatuojamosiose dalyse dempingo nustatymas pirminiame tyrimo etape buvo pagrįstas abiejų tirtų Rusijos eksportuojančių gamintojų turimais faktais. |
| --- | --- |

(28)

Kaip minėta laikinojo reglamento 69–82 konstatuojamosiose dalyse dempingo nustatymas pirminiame tyrimo etape buvo pagrįstas abiejų tirtų Rusijos eksportuojančių gamintojų turimais faktais.

| (29) | Prieš įvedant laikinuosius muitus, abu Rusijos gamintojai buvo iš karto informuoti apie tai, kaip bus taikomi pirminio nustatymo etapo metu surinkti faktai, ir pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 4 dalį buvo suteikta galimybė pateikti papildomus paaiškinimus. |
| --- | --- |

(29)

Prieš įvedant laikinuosius muitus, abu Rusijos gamintojai buvo iš karto informuoti apie tai, kaip bus taikomi pirminio nustatymo etapo metu surinkti faktai, ir pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 4 dalį buvo suteikta galimybė pateikti papildomus paaiškinimus.

| (30) | Abu Rusijos eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad jie stengėsi kuo geriau bendradarbiauti, todėl visiškas turimų faktų panaudojimas buvo neadekvatus. Jie įrodinėjo, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 3 dalį turėjo būti naudojami nors ir ne visiškai tobuli, tačiau pačių bendrovių duomenys. |
| --- | --- |

(30)

Abu Rusijos eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad jie stengėsi kuo geriau bendradarbiauti, todėl visiškas turimų faktų panaudojimas buvo neadekvatus. Jie įrodinėjo, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 3 dalį turėjo būti naudojami nors ir ne visiškai tobuli, tačiau pačių bendrovių duomenys.

| (31) | Šiuo atžvilgiu ir kaip minima laikinojo reglamento 70–74 konstatuojamosiose dalyse, pirmiausiai primenama, kad abi bendrovės pateikė ne visą, netikslią ir klaidinančią informaciją. Be to, viena bendrovė atsisakė pateikti informaciją, pagal kurią būtų apskaičiuojamas dempingo skirtumas arba nepateikė šios informacijos laiku, kad būtų neįmanoma jos patikrinti. Galiausiai, bendradarbiauti atsisakė su vienu eksportuojančiu gamintoju susijęs Rusijos prekiautojas. |
| --- | --- |

(31)

Šiuo atžvilgiu ir kaip minima laikinojo reglamento 70–74 konstatuojamosiose dalyse, pirmiausiai primenama, kad abi bendrovės pateikė ne visą, netikslią ir klaidinančią informaciją. Be to, viena bendrovė atsisakė pateikti informaciją, pagal kurią būtų apskaičiuojamas dempingo skirtumas arba nepateikė šios informacijos laiku, kad būtų neįmanoma jos patikrinti. Galiausiai, bendradarbiauti atsisakė su vienu eksportuojančiu gamintoju susijęs Rusijos prekiautojas.

| (32) | Abi bendrovės sutiko, kad trūkumų buvo jau atsakant į klausimyną, taip pat atliekant patikrinimus vietoje, tačiau tvirtino, kad jie nebuvo tokie reikšmingi, kad neleistų padaryti pagrįstai tikslių išvadų. Buvo tvirtinama, kad trūkumai galėtų tik nežymiai paveikti išvadas ir kad bendrovių pateikti skaičiai yra pakankamai patikimi dempingui nustatyti. |
| --- | --- |

(32)

Abi bendrovės sutiko, kad trūkumų buvo jau atsakant į klausimyną, taip pat atliekant patikrinimus vietoje, tačiau tvirtino, kad jie nebuvo tokie reikšmingi, kad neleistų padaryti pagrįstai tikslių išvadų. Buvo tvirtinama, kad trūkumai galėtų tik nežymiai paveikti išvadas ir kad bendrovių pateikti skaičiai yra pakankamai patikimi dempingui nustatyti.

| (33) | Buvo pakartotinai patikrinta visa abiejų bendrovių atsakymuose į klausimyną bei per patikrinimus vietoje pateikta informacija, taip pat visa informacija, kurią bendrovės pateikė paskelbus preliminarias išvadas. Tačiau nė vienas bendrovių paaiškinimas negalėjo pakeisti preliminarių išvadų. Kartojama, kad bendrovių atsakymuose į klausimyną pateikti duomenys neatitiko audito patikrintų sąskaitų. Tai buvo laikoma rimtu trūkumu. Esant tokiomis aplinkybėms negalima nustatyti patikimo individualaus dempingo skirtumo ir reikia remtis turimais faktais. |
| --- | --- |

(33)

Buvo pakartotinai patikrinta visa abiejų bendrovių atsakymuose į klausimyną bei per patikrinimus vietoje pateikta informacija, taip pat visa informacija, kurią bendrovės pateikė paskelbus preliminarias išvadas. Tačiau nė vienas bendrovių paaiškinimas negalėjo pakeisti preliminarių išvadų. Kartojama, kad bendrovių atsakymuose į klausimyną pateikti duomenys neatitiko audito patikrintų sąskaitų. Tai buvo laikoma rimtu trūkumu. Esant tokiomis aplinkybėms negalima nustatyti patikimo individualaus dempingo skirtumo ir reikia remtis turimais faktais.

| (34) | Šiuo atžvilgiu, ir kaip jau minėta laikinojo reglamento 72 konstatuojamojoje dalyje, primenama, kad viena bendrovė pateikė iš esmės klaidinančią informaciją apie bendrovės struktūrą, dėl kurios po to nebuvo įmanoma lyginti pateiktų skaičių. Šios bendrovės atsakymas taip pat buvo labai neišsamus ir prastos kokybės. Kalbant apie kitą bendrovę, nors kiekvienas trūkumas atskirai negalėjo reikšmingai pakeisti dempingo apskaičiavimo, tokių trūkumų visuma verčia rimtai abejoti, ar duomenys apskritai yra patikimi. Todėl ir dėl laikinojo reglamento 71 konstatuojamojoje dalyje išvardytų priežasčių, sukaupti faktai turėjo būti naudojami pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Nebuvo pateikta jokių naujų įrodymų, kurie galėtų pakeisti šias išvadas. |
| --- | --- |

(34)

Šiuo atžvilgiu, ir kaip jau minėta laikinojo reglamento 72 konstatuojamojoje dalyje, primenama, kad viena bendrovė pateikė iš esmės klaidinančią informaciją apie bendrovės struktūrą, dėl kurios po to nebuvo įmanoma lyginti pateiktų skaičių. Šios bendrovės atsakymas taip pat buvo labai neišsamus ir prastos kokybės. Kalbant apie kitą bendrovę, nors kiekvienas trūkumas atskirai negalėjo reikšmingai pakeisti dempingo apskaičiavimo, tokių trūkumų visuma verčia rimtai abejoti, ar duomenys apskritai yra patikimi. Todėl ir dėl laikinojo reglamento 71 konstatuojamojoje dalyje išvardytų priežasčių, sukaupti faktai turėjo būti naudojami pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Nebuvo pateikta jokių naujų įrodymų, kurie galėtų pakeisti šias išvadas.

| (35) | Dėl pirmiau minėtų rimtų trūkumų ir negalint patikrinti pateiktos informacijos, turėjo būti padaryta išvada, kad pateikti duomenys apskritai buvo nepatikimi ir netikslūs. Todėl visi abiejų bendrovių atsakymai į klausimyną turėjo būti atmesti. Taigi tvirtinamos laikinojo reglamento 70–74 konstatuojamųjų dalių ir 75 konstatuojamosios dalies išvados, t. y., kad abiejų eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumo nebuvo įmanoma nustatyti remiantis jų pačių pateiktais duomenimis ir, kaip numatyta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje, reikėjo remtis sukauptais faktais. |
| --- | --- |

(35)

Dėl pirmiau minėtų rimtų trūkumų ir negalint patikrinti pateiktos informacijos, turėjo būti padaryta išvada, kad pateikti duomenys apskritai buvo nepatikimi ir netikslūs. Todėl visi abiejų bendrovių atsakymai į klausimyną turėjo būti atmesti. Taigi tvirtinamos laikinojo reglamento 70–74 konstatuojamųjų dalių ir 75 konstatuojamosios dalies išvados, t. y., kad abiejų eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumo nebuvo įmanoma nustatyti remiantis jų pačių pateiktais duomenimis ir, kaip numatyta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje, reikėjo remtis sukauptais faktais.

2.2.   Normalioji vertė

| (36) | Iš suinteresuotųjų šalių negavus daugiau pastabų, tvirtinama laikinojo reglamento 76 konstatuojamojoje dalyje numatyta metodika. |
| --- | --- |

(36)

Iš suinteresuotųjų šalių negavus daugiau pastabų, tvirtinama laikinojo reglamento 76 konstatuojamojoje dalyje numatyta metodika.

2.3.   Eksporto kaina

| (37) | Abi bendrovės pareiškė, kad skaičiuojant eksporto kainą buvo neteisingai remtasi Eurostate užregistruotomis KN kodo ex 3904 61 00 kategorijos produktų importo kainomis, kadangi be aptariamo produkto pagal šį kodą yra klasifikuojami ir kiti produktai, kurie šiame tyrime nėra nagrinėjami. |
| --- | --- |

(37)

Abi bendrovės pareiškė, kad skaičiuojant eksporto kainą buvo neteisingai remtasi Eurostate užregistruotomis KN kodo ex 3904 61 00 kategorijos produktų importo kainomis, kadangi be aptariamo produkto pagal šį kodą yra klasifikuojami ir kiti produktai, kurie šiame tyrime nėra nagrinėjami.

| (38) | Šiuo atžvilgiu reikėtų pastebėti, kad didžioji importo dalis, klasifikuojama pagal pirmiau minėtą KN kodą, priklauso aptariamam produktui. Nepaisant to, preliminariuose sprendimuose remiantis turima informacija (Bendrijos pramonės skaičiavimai) buvo padaryti Eurostato duomenų patikslinimai. Negavus daugiau patikimos informacijos ši metodika buvo toliau taikoma galutiniam dempingo skirtumui nustatyti. |
| --- | --- |

(38)

Šiuo atžvilgiu reikėtų pastebėti, kad didžioji importo dalis, klasifikuojama pagal pirmiau minėtą KN kodą, priklauso aptariamam produktui. Nepaisant to, preliminariuose sprendimuose remiantis turima informacija (Bendrijos pramonės skaičiavimai) buvo padaryti Eurostato duomenų patikslinimai. Negavus daugiau patikimos informacijos ši metodika buvo toliau taikoma galutiniam dempingo skirtumui nustatyti.

| (39) | Viena bendrovė pareiškė, kad siekiant nustatyti jos eksporto kainą, turėtų būti naudojama dviejų nesusijusių importuotojų, kurie per tiriamąjį laikotarpį pardavė daugiau nei 80 % savo produktų Bendrijoje, informacija. Tačiau vienas iš šių importuotojų tyrime bendradarbiavo nepakankamai. Be to, buvo neįmanoma suderinti visapusiškai bendradarbiavusio nesusijusio importuotojo pateiktų duomenų su svarstomo eksportuojančio gamintojo duomenimis. Todėl tokiu pagrindu pagal pateiktus duomenis nebuvo įmanoma nustatyti eksporto kainos ir pretenzija turėjo būti atmesta. |
| --- | --- |

(39)

Viena bendrovė pareiškė, kad siekiant nustatyti jos eksporto kainą, turėtų būti naudojama dviejų nesusijusių importuotojų, kurie per tiriamąjį laikotarpį pardavė daugiau nei 80 % savo produktų Bendrijoje, informacija. Tačiau vienas iš šių importuotojų tyrime bendradarbiavo nepakankamai. Be to, buvo neįmanoma suderinti visapusiškai bendradarbiavusio nesusijusio importuotojo pateiktų duomenų su svarstomo eksportuojančio gamintojo duomenimis. Todėl tokiu pagrindu pagal pateiktus duomenis nebuvo įmanoma nustatyti eksporto kainos ir pretenzija turėjo būti atmesta.

| (40) | Negavus daugiau informacijos, buvo toliau taikoma laikinojo reglamento 77 konstatuojamojoje dalyje numatyta metodika ir eksporto kaina skaičiuojama pagal Eurostato duomenis. |
| --- | --- |

(40)

Negavus daugiau informacijos, buvo toliau taikoma laikinojo reglamento 77 konstatuojamojoje dalyje numatyta metodika ir eksporto kaina skaičiuojama pagal Eurostato duomenis.

2.4.   Palyginimas

| (41) | Kadangi suinteresuotosios šalys nepateikė jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 78 ir 79 konstatuojamųjų dalių išvados. |
| --- | --- |

(41)

Kadangi suinteresuotosios šalys nepateikė jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 78 ir 79 konstatuojamųjų dalių išvados.

3.   Dempingo skirtumas

| (42) | Kadangi suinteresuotosios šalys nepateikė jokių pastabų, tvirtinama laikinojo reglamento 24, 65, 68 ir 80–82 konstatuojamosiose dalyse numatyta dempingo skirtumų skaičiavimo metodika. Atsižvelgiant į pirmiau išvardytas priežastis, galutiniai dempingo skirtumai, CIF importo kainos prie Bendrijos sienos procentine išraiška, yra tokie:






  Eksportuojanti šalis | Dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| KLR | 99,7 % |
| Rusija | 36,6 % |

(42)

Kadangi suinteresuotosios šalys nepateikė jokių pastabų, tvirtinama laikinojo reglamento 24, 65, 68 ir 80–82 konstatuojamosiose dalyse numatyta dempingo skirtumų skaičiavimo metodika. Atsižvelgiant į pirmiau išvardytas priežastis, galutiniai dempingo skirtumai, CIF importo kainos prie Bendrijos sienos procentine išraiška, yra tokie:

Eksportuojanti šalis

Dempingo skirtumas

KLR

99,7 %

Rusija

36,6 %

D.   ŽALA

1.   Bendrijos gamyba, Bendrijos pramonė ir Bendrijos vartojimas

| (43) | Kadangi šiuo atžvilgiu nebuvo pateikta jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 8387 konstatuojamųjų dalių išvados. |
| --- | --- |

(43)

Kadangi šiuo atžvilgiu nebuvo pateikta jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 8387 konstatuojamųjų dalių išvados.

2.   Svarstomojo importo poveikio suvestinis įvertinimas

| (44) | Du Rusijos eksportuojantys gamintojai pakartojo, kad vertinant žalą pagal laikinojo reglamento 91 konstatuojamąją dalį, Rusijos kilmės granuliuoto PTFE importas turėtų būti išskaičiuojamas. Siekdami pagrįsti savo tvirtinimą, eksportuojantys gamintojai įrodinėjo, kad Bendrijos pramonės prekybos pelningumo mažėjimas nuo 2002 m. sutapo su importo iš Rusijos mažėjimu, o 2001 m., kai Rusijos importas buvo didžiausias, Bendrijoje buvo didelis pelno skirtumas. Importas iš KLR – priešingai – padidėjo tada, kai Bendrijos procentinis prekybos pelnas sumažėjo. Remdamasis anksčiau minėtais faktais eksportuotojas padarė išvadą, kad importas iš Rusijos negalėjo padaryti materialinės žalos ir todėl kumuliacija nėra pagrįsta. |
| --- | --- |

(44)

Du Rusijos eksportuojantys gamintojai pakartojo, kad vertinant žalą pagal laikinojo reglamento 91 konstatuojamąją dalį, Rusijos kilmės granuliuoto PTFE importas turėtų būti išskaičiuojamas. Siekdami pagrįsti savo tvirtinimą, eksportuojantys gamintojai įrodinėjo, kad Bendrijos pramonės prekybos pelningumo mažėjimas nuo 2002 m. sutapo su importo iš Rusijos mažėjimu, o 2001 m., kai Rusijos importas buvo didžiausias, Bendrijoje buvo didelis pelno skirtumas. Importas iš KLR – priešingai – padidėjo tada, kai Bendrijos procentinis prekybos pelnas sumažėjo. Remdamasis anksčiau minėtais faktais eksportuotojas padarė išvadą, kad importas iš Rusijos negalėjo padaryti materialinės žalos ir todėl kumuliacija nėra pagrįsta.

| (45) | Nurodoma, kad pagal laikinojo reglamento 90 konstatuojamąją dalį, Rusijos ir KLR kainų tendencijos yra panašios. Per visą TL jos kiekvienais metais tendencingai mažėjo žymia dalimi. Be to, per visą tą laikotarpį nuo 2001 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis) tiek Rusijos, tiek KLR importu buvo akivaizdžiai mažinamos Bendrijos pramonės kainos. Be to, nurodoma, kad importo iš Rusijos tendencijos, nepaisant jo mažėjimo 2002 m., išliko stabilios ir netgi truputį padidėjo per TL. Pagaliau galutinėse išvadose buvo patvirtinta, kad granuliuoto PTFE importas iš KLR ir Rusijos Bendrijos rinkoje konkuravo tarpusavyje. Todėl ir atsižvelgiant į laikinojo reglamento 89–92 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus argumentus, nėra jokio pagrindo išskaičiuoti Rusijos importą. Todėl pirmiau minėtas argumentas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(45)

Nurodoma, kad pagal laikinojo reglamento 90 konstatuojamąją dalį, Rusijos ir KLR kainų tendencijos yra panašios. Per visą TL jos kiekvienais metais tendencingai mažėjo žymia dalimi. Be to, per visą tą laikotarpį nuo 2001 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis) tiek Rusijos, tiek KLR importu buvo akivaizdžiai mažinamos Bendrijos pramonės kainos. Be to, nurodoma, kad importo iš Rusijos tendencijos, nepaisant jo mažėjimo 2002 m., išliko stabilios ir netgi truputį padidėjo per TL. Pagaliau galutinėse išvadose buvo patvirtinta, kad granuliuoto PTFE importas iš KLR ir Rusijos Bendrijos rinkoje konkuravo tarpusavyje. Todėl ir atsižvelgiant į laikinojo reglamento 89–92 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus argumentus, nėra jokio pagrindo išskaičiuoti Rusijos importą. Todėl pirmiau minėtas argumentas buvo atmestas.

| (46) | Kadangi šiuo atžvilgiu daugiau nebuvo pateikta jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 88–93 konstatuojamųjų dalių išvados. |
| --- | --- |

(46)

Kadangi šiuo atžvilgiu daugiau nebuvo pateikta jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 88–93 konstatuojamųjų dalių išvados.

3.   Importas iš aptariamų šalių

3.1.   Svarstomo importo apimtis, rinkos dalis ir kaina

| (47) | Kadangi šiuo atžvilgiu nebuvo pateikta jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 94–96 konstatuojamųjų dalių išvados. |
| --- | --- |

(47)

Kadangi šiuo atžvilgiu nebuvo pateikta jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 94–96 konstatuojamųjų dalių išvados.

3.2.   Kainų mažinimas

| (48) | Vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas išreiškė susirūpinimą dėl preliminaraus išlaidų nustatymo skaičiuojant Bendrijos pramonės kainą po importo. Visų pirma šis eksportuotojas tvirtino, kad tokios išlaidos būtų didesnės nei tos, kurios naudojamos preliminariuose skaičiavimuose, tačiau šiam konkrečiam atvejui nepateikė jokių įrodymų. Išlaidų po importo nustatymas pradiniame etape buvo pagrįstas dviejų bendradarbiaujančių importuotojų pateiktais faktiniais duomenimis. Buvo patikrintas vieno importuotojo atsakymas. Kito importuotojo informacija, nors ir nepatikrinta, atitiko patikrintąją pirmojo importuotojo informaciją ir todėl buvo laikoma pakankamai patikima. Todėl manoma, kad importuotojų pateikti duomenys buvo labiau patikimi nei Kinijos eksportuojančių gamintojų atlikti skaičiavimai, kurie vėliau nebuvo pagrįsti jokiais įrodymais. Todėl šį tvirtinimą reikėjo atmesti. |
| --- | --- |

(48)

Vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas išreiškė susirūpinimą dėl preliminaraus išlaidų nustatymo skaičiuojant Bendrijos pramonės kainą po importo. Visų pirma šis eksportuotojas tvirtino, kad tokios išlaidos būtų didesnės nei tos, kurios naudojamos preliminariuose skaičiavimuose, tačiau šiam konkrečiam atvejui nepateikė jokių įrodymų. Išlaidų po importo nustatymas pradiniame etape buvo pagrįstas dviejų bendradarbiaujančių importuotojų pateiktais faktiniais duomenimis. Buvo patikrintas vieno importuotojo atsakymas. Kito importuotojo informacija, nors ir nepatikrinta, atitiko patikrintąją pirmojo importuotojo informaciją ir todėl buvo laikoma pakankamai patikima. Todėl manoma, kad importuotojų pateikti duomenys buvo labiau patikimi nei Kinijos eksportuojančių gamintojų atlikti skaičiavimai, kurie vėliau nebuvo pagrįsti jokiais įrodymais. Todėl šį tvirtinimą reikėjo atmesti.

| (49) | Vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas nurodė, kad buvo padaryta kanceliarinė klaida skaičiuojant importo muitų patikslinimus. Todėl importo muitų patikslinimai visiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams buvo ištaisyti pagal per TL taikomą muito dydį. |
| --- | --- |

(49)

Vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas nurodė, kad buvo padaryta kanceliarinė klaida skaičiuojant importo muitų patikslinimus. Todėl importo muitų patikslinimai visiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams buvo ištaisyti pagal per TL taikomą muito dydį.

| (50) | Kaip paskelbta laikinojo reglamento 98 konstatuojamoje dalyje, buvo patikrinta, ar laikinai taikomi kokybės skirtumų tarp Bendrijos pramonės parduodamo panašaus produkto ir iš Rusijos bei KLR importuojamo aptariamo produkto patikslinimai buvo tinkami. |
| --- | --- |

(50)

Kaip paskelbta laikinojo reglamento 98 konstatuojamoje dalyje, buvo patikrinta, ar laikinai taikomi kokybės skirtumų tarp Bendrijos pramonės parduodamo panašaus produkto ir iš Rusijos bei KLR importuojamo aptariamo produkto patikslinimai buvo tinkami.

| (51) | Šiuo atžvilgiu Bendrijos pramonės subjektai pareiškė, kad tolesnis apdorojimas būtų reikalingas tik kai kuriems importuoto produkto tipams, t. y., reaktoriaus granulėms. Po to Bendrijos pramonės subjektai įrodinėjo, kad norint pagaminti karščiu apdorotą medžiagą, jų produktams taip pat reikėtų tolesnio apdorojimo ir todėl importo kainos patikslinimai nebūtų reikalingi. Galiausiai, informacija buvo pateikta atsižvelgiant į Rusijos eksportuojančių gamintojų pagamintų aukštos kokybės produktų, kuriems nereikėjo jokio tolesnio apdorojimo, pardavimą. |
| --- | --- |

(51)

Šiuo atžvilgiu Bendrijos pramonės subjektai pareiškė, kad tolesnis apdorojimas būtų reikalingas tik kai kuriems importuoto produkto tipams, t. y., reaktoriaus granulėms. Po to Bendrijos pramonės subjektai įrodinėjo, kad norint pagaminti karščiu apdorotą medžiagą, jų produktams taip pat reikėtų tolesnio apdorojimo ir todėl importo kainos patikslinimai nebūtų reikalingi. Galiausiai, informacija buvo pateikta atsižvelgiant į Rusijos eksportuojančių gamintojų pagamintų aukštos kokybės produktų, kuriems nereikėjo jokio tolesnio apdorojimo, pardavimą.

| (52) | Buvo nustatyta, kad kai kurie Rusijos eksportuojančių gamintojų pagamintų granuliuoto PTFE tipai iš tiesų atitiko aukštesnius kokybės standartus ir todėl galėjo būti naudojami be jokio galutinio apdorojimo. Tačiau per TL šie produktų tipai buvo parduodami tik labai mažu kiekiu ir daugiausiai bandymams. Taigi remiantis turima bendradarbiaujančių vartotojų pateikta informacija, aukštesnės kokybės granuliuoto PTFE importas iš Rusijos tesudarė 1,4 % viso importo iš šalies. |
| --- | --- |

(52)

Buvo nustatyta, kad kai kurie Rusijos eksportuojančių gamintojų pagamintų granuliuoto PTFE tipai iš tiesų atitiko aukštesnius kokybės standartus ir todėl galėjo būti naudojami be jokio galutinio apdorojimo. Tačiau per TL šie produktų tipai buvo parduodami tik labai mažu kiekiu ir daugiausiai bandymams. Taigi remiantis turima bendradarbiaujančių vartotojų pateikta informacija, aukštesnės kokybės granuliuoto PTFE importas iš Rusijos tesudarė 1,4 % viso importo iš šalies.

| (53) | Vėliau buvo nustatyta, kad visoms kitoms importuotoms granuliuoto PTFE klasėms reikėjo tolesnio apdorojimo, daugiausiai kaitinimo ir papildomo smulkinimo. Šio proceso nereikėtų painioti su karščiu apdorojimo procesu, kuris yra ypatingas ir daromas po galutinio PTFE apdorojimo. Taigi pradiniame etape nustatyti patikslinimai tiksliai atitinka nurodytus kokybės skirtumus tarp Bendrijos pramonės pagaminto panašaus produkto ir aptariamo produkto ir nėra susiję su papildomomis granuliuoto PTFE perdirbimo išlaidomis, kurios būtinos karščiu apdorotų klasių gamybai. Todėl Bendrijos pramonės subjektų argumentai turėjo būti atmesti. |
| --- | --- |

(53)

Vėliau buvo nustatyta, kad visoms kitoms importuotoms granuliuoto PTFE klasėms reikėjo tolesnio apdorojimo, daugiausiai kaitinimo ir papildomo smulkinimo. Šio proceso nereikėtų painioti su karščiu apdorojimo procesu, kuris yra ypatingas ir daromas po galutinio PTFE apdorojimo. Taigi pradiniame etape nustatyti patikslinimai tiksliai atitinka nurodytus kokybės skirtumus tarp Bendrijos pramonės pagaminto panašaus produkto ir aptariamo produkto ir nėra susiję su papildomomis granuliuoto PTFE perdirbimo išlaidomis, kurios būtinos karščiu apdorotų klasių gamybai. Todėl Bendrijos pramonės subjektų argumentai turėjo būti atmesti.

| (54) | Kita vertus, vienas Rusijos eksportuojantis gamintojas ir vienas granuliuoto PTFE iš Rusijos importuotojas pareiškė, kad net po tolesnio apdorojimo, šio eksportuojančio gamintojo eksportuotas granuliuotas PTFE vis vien būtų žemesnės kokybės nei Bendrijos pramonės pagaminto ir Bendrijos rinkoje parduodamo granuliuoto PTFE. Eksportuojantis gamintojas pridūrė, kad tolesnis apdorojimas išlygintų tik produkto dalelių dydžio ir priemaišų skirtumus, tačiau kiti pagrindiniai kokybės parametrai, tokie kaip tempimo stiprumas ir pailgėjimas, kurie iš esmės pakeistų Rusijos kilmės granuliuoto PTFE kokybę ir tuo pačiu pusgaminių kokybę, nepakistų. Norėdamas įrodyti šį tvirtinimą, minėtas importuotojas pateikė informaciją apie bandymų rezultatus, kurie tariamai parodė Bendrijos gamintojų pagaminto granuliuoto PTFE ir iš Rusijos importuoto galutinai apdoroto granuliuoto PTFE kokybės skirtumus. Todėl buvo tvirtinama, kad patikslinimai turėtų viršyti tik tolesnio apdorojimo išlaidas. |
| --- | --- |

(54)

Kita vertus, vienas Rusijos eksportuojantis gamintojas ir vienas granuliuoto PTFE iš Rusijos importuotojas pareiškė, kad net po tolesnio apdorojimo, šio eksportuojančio gamintojo eksportuotas granuliuotas PTFE vis vien būtų žemesnės kokybės nei Bendrijos pramonės pagaminto ir Bendrijos rinkoje parduodamo granuliuoto PTFE. Eksportuojantis gamintojas pridūrė, kad tolesnis apdorojimas išlygintų tik produkto dalelių dydžio ir priemaišų skirtumus, tačiau kiti pagrindiniai kokybės parametrai, tokie kaip tempimo stiprumas ir pailgėjimas, kurie iš esmės pakeistų Rusijos kilmės granuliuoto PTFE kokybę ir tuo pačiu pusgaminių kokybę, nepakistų. Norėdamas įrodyti šį tvirtinimą, minėtas importuotojas pateikė informaciją apie bandymų rezultatus, kurie tariamai parodė Bendrijos gamintojų pagaminto granuliuoto PTFE ir iš Rusijos importuoto galutinai apdoroto granuliuoto PTFE kokybės skirtumus. Todėl buvo tvirtinama, kad patikslinimai turėtų viršyti tik tolesnio apdorojimo išlaidas.

| (55) | Tačiau atlikus tyrimą šie argumentai negalėjo būti patvirtinti. Buvo nustatyta, kad importuotojo pateikta informacija dėl bandymo rezultatų neatitiko reikalavimų, o greičiau buvo anekdotinė, kadangi joje buvo išskirta tik viena gamybos partija. Netgi šioje partijoje, visas patikrintas granuliuotas PTFE atitiko normos reikalavimus, nepaisant jo techninės specifikos skirtumų. Todėl laikoma, kad pateikti įrodymai nėra įtikinami. Bet kuriuo atveju remiantis minėto Rusijos eksportuojančio gamintojo ir importuotojo pateikta informacija, kokybės skirtumo, dėl kurio buvo reiškiamos pretenzijos, dydžio buvo neįmanoma nustatyti. Todėl tvirtinama, kad granuliuotas PTFE, importuojamas iš šio eksportuojančio gamintojo po tolesnio apdorojimo buvo panašios kokybės, kaip ir Bendrijos pramonės pagamintas ir Bendrijos rinkoje parduodamas granuliuotas PTFE ir galėjo būti naudojamas daugumoje panašių paskirčių. |
| --- | --- |

(55)

Tačiau atlikus tyrimą šie argumentai negalėjo būti patvirtinti. Buvo nustatyta, kad importuotojo pateikta informacija dėl bandymo rezultatų neatitiko reikalavimų, o greičiau buvo anekdotinė, kadangi joje buvo išskirta tik viena gamybos partija. Netgi šioje partijoje, visas patikrintas granuliuotas PTFE atitiko normos reikalavimus, nepaisant jo techninės specifikos skirtumų. Todėl laikoma, kad pateikti įrodymai nėra įtikinami. Bet kuriuo atveju remiantis minėto Rusijos eksportuojančio gamintojo ir importuotojo pateikta informacija, kokybės skirtumo, dėl kurio buvo reiškiamos pretenzijos, dydžio buvo neįmanoma nustatyti. Todėl tvirtinama, kad granuliuotas PTFE, importuojamas iš šio eksportuojančio gamintojo po tolesnio apdorojimo buvo panašios kokybės, kaip ir Bendrijos pramonės pagamintas ir Bendrijos rinkoje parduodamas granuliuotas PTFE ir galėjo būti naudojamas daugumoje panašių paskirčių.

| (56) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, buvo nustatyta, kad laikinai numatyti patikslinimai skaičiuojant kainų mažinimo skirtumą, buvo tinkami. Tačiau patikslinimai buvo pataisyti pagal patikrintą dviejų vartotųjų informaciją, kuri suteikė galimybę tiksliai apskaičiuoti šias išlaidas. Todėl patikslinimai sudarė 36,7 % svarstomų vartotųjų ir (arba) importuotojų pirkimo kainos. |
| --- | --- |

(56)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, buvo nustatyta, kad laikinai numatyti patikslinimai skaičiuojant kainų mažinimo skirtumą, buvo tinkami. Tačiau patikslinimai buvo pataisyti pagal patikrintą dviejų vartotųjų informaciją, kuri suteikė galimybę tiksliai apskaičiuoti šias išlaidas. Todėl patikslinimai sudarė 36,7 % svarstomų vartotųjų ir (arba) importuotojų pirkimo kainos.

| (57) | Atsižvelgiant į pirmiau atliktus patikslinimus ir negavus daugiau pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 97 ir 98 konstatuojamosios dalys. |
| --- | --- |

(57)

Atsižvelgiant į pirmiau atliktus patikslinimus ir negavus daugiau pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 97 ir 98 konstatuojamosios dalys.

| (58) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, ir palyginus kiekvieną pavyzdį atskirai, paaiškėjo, kad aptariamas KLR ir Rusijos kilmės produktas, buvo parduodamas Bendrijoje kainomis, kurios per TL atitinkamai 20,5 % ir 13,5 % sumažino Bendrijos kainas, pateikiamas procentine išraiška. |
| --- | --- |

(58)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, ir palyginus kiekvieną pavyzdį atskirai, paaiškėjo, kad aptariamas KLR ir Rusijos kilmės produktas, buvo parduodamas Bendrijoje kainomis, kurios per TL atitinkamai 20,5 % ir 13,5 % sumažino Bendrijos kainas, pateikiamas procentine išraiška.

3.3.   Bendrijos pramonės padėtis ir išvados dėl žalos

3.3.1.   Bendrosios pastabos

| (59) | Tam tikros suinteresuotosios šalys nurodė teigiamas kai kurių žalos veiksnių tendencijas ir pareiškė, kad būtų nepakankama, jei kiti žalos rodikliai, kaip, pvz., neigiamos pardavimo kainų ir pelningumo tendencijos, būtų naudojami išvadoms, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą. |
| --- | --- |

(59)

Tam tikros suinteresuotosios šalys nurodė teigiamas kai kurių žalos veiksnių tendencijas ir pareiškė, kad būtų nepakankama, jei kiti žalos rodikliai, kaip, pvz., neigiamos pardavimo kainų ir pelningumo tendencijos, būtų naudojami išvadoms, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą.

| (60) | Visų pirma reikėtų pastebėti, kad pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje numatoma, kad nagrinėjant importo dempingo kainos poveikį Bendrijos pramonei, remiantis visais svarbiais ekonominiais veiksniais ir rodikliais, nė vienas iš šių veiksnių, kartu ar atskirai, nėra būtinai lemiami. Todėl darant išvadą, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą, nebūtina kad visi žalos veiksniai turėtų neigiamą tendenciją. |
| --- | --- |

(60)

Visų pirma reikėtų pastebėti, kad pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje numatoma, kad nagrinėjant importo dempingo kainos poveikį Bendrijos pramonei, remiantis visais svarbiais ekonominiais veiksniais ir rodikliais, nė vienas iš šių veiksnių, kartu ar atskirai, nėra būtinai lemiami. Todėl darant išvadą, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą, nebūtina kad visi žalos veiksniai turėtų neigiamą tendenciją.

| (61) | Šiuo pagrindu, siekiant nustatyti, ar Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą, svarbu vertinti visą jos finansinę situaciją. Todėl norint padaryti prasmingas išvadas po teigiamos kurių nors žalos veiksnių raidos, jie turėtų būti vertinami ne atskirai, o platesniame kontekste, t. y., kartu su kitų žalos veiksnių raida. Šiuo atveju ir pagal laikinojo reglamento 117 konstatuojamąją dalį tam tikrų žalos veiksnių teigiama tendencija turėtų būti vertinama atsižvelgiant į bendrą didelį neigiamą svarstomo importo poveikį Bendrijos pramonės veiklai ir į Bendrijos reakciją. Visa Bendrijos pramonės neigiama padėtis ypač gerai perteikiama sumažėjusiomis pardavimo kainomis ir pelningumu. |
| --- | --- |

(61)

Šiuo pagrindu, siekiant nustatyti, ar Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą, svarbu vertinti visą jos finansinę situaciją. Todėl norint padaryti prasmingas išvadas po teigiamos kurių nors žalos veiksnių raidos, jie turėtų būti vertinami ne atskirai, o platesniame kontekste, t. y., kartu su kitų žalos veiksnių raida. Šiuo atveju ir pagal laikinojo reglamento 117 konstatuojamąją dalį tam tikrų žalos veiksnių teigiama tendencija turėtų būti vertinama atsižvelgiant į bendrą didelį neigiamą svarstomo importo poveikį Bendrijos pramonės veiklai ir į Bendrijos reakciją. Visa Bendrijos pramonės neigiama padėtis ypač gerai perteikiama sumažėjusiomis pardavimo kainomis ir pelningumu.

| (62) | Dėl to manoma, kad laikiniesiems sprendimams naudota strategija buvo pagrįsta ir atitiko pagrindinį reglamentą, todėl ji toliau taikoma galutinėms išvadoms priimti. |
| --- | --- |

(62)

Dėl to manoma, kad laikiniesiems sprendimams naudota strategija buvo pagrįsta ir atitiko pagrindinį reglamentą, todėl ji toliau taikoma galutinėms išvadoms priimti.

3.3.2.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų išnaudojimas

| (63) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Bendrijos pramonė galėjo padidinti savo gamybos pajėgumus, apimtį ir pajėgumų išnaudojimą tuo metu, kai vartojimas Bendrijoje mažėjo, o tai nereiškė, kad Bendrijos pramonei buvo daroma žala. |
| --- | --- |

(63)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Bendrijos pramonė galėjo padidinti savo gamybos pajėgumus, apimtį ir pajėgumų išnaudojimą tuo metu, kai vartojimas Bendrijoje mažėjo, o tai nereiškė, kad Bendrijos pramonei buvo daroma žala.

| (64) | Iš tiesų vartojimo sumažėjimas (iki 12 %) buvo jaučiamas tik 2002 m., po to, kai panašiai 13 % sumažėjo Bendrijos pramonės gamybos apimtis, o tai taip pat pasireiškė pajėgumo išnaudojimo sumažėjimu tais pačiais metais. Dėl to, ir kaip numatyta laikinojo reglamento 102 konstatuojamoje dalyje, Bendrijos pramonė buvo priversta sumažinti savo pardavimo kainas, taip padidindama savo pardavimo apimtį, kad galėtų konkuruoti su importu dempingo kaina. Nepaisant to, 2002 m. truputį sumažėjo net ir Bendrijos pramonės pardavimo apimtis. |
| --- | --- |

(64)

Iš tiesų vartojimo sumažėjimas (iki 12 %) buvo jaučiamas tik 2002 m., po to, kai panašiai 13 % sumažėjo Bendrijos pramonės gamybos apimtis, o tai taip pat pasireiškė pajėgumo išnaudojimo sumažėjimu tais pačiais metais. Dėl to, ir kaip numatyta laikinojo reglamento 102 konstatuojamoje dalyje, Bendrijos pramonė buvo priversta sumažinti savo pardavimo kainas, taip padidindama savo pardavimo apimtį, kad galėtų konkuruoti su importu dempingo kaina. Nepaisant to, 2002 m. truputį sumažėjo net ir Bendrijos pramonės pardavimo apimtis.

| (65) | Be to, gamybos apimties pokyčiai turėtų taip pat būti vertinami platesniame kontekste, o ne vien tik Bendrijos vartojimo raidos atžvilgiu. Todėl, kaip minėta laikinojo reglamento 134 konstatuojamoje dalyje, Bendrijos pramonės eksporto pardavimas truputį didėjo, o tai taip pat atsiliepė gamybos rodikliams. Be to, granuliuoto PTFE gamybos apimties padidėjimas iš dalies paaiškinamas tuo, kad kai kurie Bendrijos gamintojai patys pradėjo daugiau naudoti granuliuotą PTFE, pvz., junginių ir mikronizuotų klasių gamybai. Galų gale bendras gamybos apimties ir gamybos pajėgumų padidėjimas per nagrinėjamąjį laikotarpį taip pat yra Bendrijos pramonės pastangos reaguoti į importą dempingo kaina, stengiantis padidinti pardavimo apimtį, nors ir pardavimo kainų bei pelningumo sąskaita. |
| --- | --- |

(65)

Be to, gamybos apimties pokyčiai turėtų taip pat būti vertinami platesniame kontekste, o ne vien tik Bendrijos vartojimo raidos atžvilgiu. Todėl, kaip minėta laikinojo reglamento 134 konstatuojamoje dalyje, Bendrijos pramonės eksporto pardavimas truputį didėjo, o tai taip pat atsiliepė gamybos rodikliams. Be to, granuliuoto PTFE gamybos apimties padidėjimas iš dalies paaiškinamas tuo, kad kai kurie Bendrijos gamintojai patys pradėjo daugiau naudoti granuliuotą PTFE, pvz., junginių ir mikronizuotų klasių gamybai. Galų gale bendras gamybos apimties ir gamybos pajėgumų padidėjimas per nagrinėjamąjį laikotarpį taip pat yra Bendrijos pramonės pastangos reaguoti į importą dempingo kaina, stengiantis padidinti pardavimo apimtį, nors ir pardavimo kainų bei pelningumo sąskaita.

| (66) | Todėl tvirtinamos laikinojo reglamento 101 ir 102 konstatuojamosios dalys. |
| --- | --- |

(66)

Todėl tvirtinamos laikinojo reglamento 101 ir 102 konstatuojamosios dalys.

3.3.3.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

| (67) | Panašiai kai kurios suinteresuotosios šalys įrodinėjo, kad pardavimo apimties ir rinkos dalies padidėjimas, ypač tuo pačiu metu, kai mažėjo paklausa, aiškiai rodytų, kad Bendrijos pramonė nepatyrė jokios materialinės žalos. Rusijos eksportuojantis gamintojas taip pat įrodinėjo, kad toks pardavimo padidėjimas negali būti aiškinamas Bendrijos pramonės strategija mažinti pardavimo kainas dėl importo žema kaina. Todėl Bendrijos pramonės pardavimo apimties raida buvo palyginta su Rusijos importo, kuris neva mažėjo, nepaisant mažėjančios importo kainos, raida. |
| --- | --- |

(67)

Panašiai kai kurios suinteresuotosios šalys įrodinėjo, kad pardavimo apimties ir rinkos dalies padidėjimas, ypač tuo pačiu metu, kai mažėjo paklausa, aiškiai rodytų, kad Bendrijos pramonė nepatyrė jokios materialinės žalos. Rusijos eksportuojantis gamintojas taip pat įrodinėjo, kad toks pardavimo padidėjimas negali būti aiškinamas Bendrijos pramonės strategija mažinti pardavimo kainas dėl importo žema kaina. Todėl Bendrijos pramonės pardavimo apimties raida buvo palyginta su Rusijos importo, kuris neva mažėjo, nepaisant mažėjančios importo kainos, raida.

| (68) | Tačiau atliekant Rusijos importo duomenų analizę buvo nustatyti tam tikri skirtumai. Taigi nors importas ir rinkos dalis iš Rusijos labai smarkiai sumažėjo nuo 2001 m. iki 2002 m., tai tarp 2002 m. ir 2003 m. jie sumažėjo tik šiek tiek, o per TL netgi truputį padidėjo. Ir priešingai – Rusijos importo pardavimo kainos nuolat mažėjo per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Analogiškai Kinijos importo kainos mažėjo ryškiau, o šio importo pardavimo apimtis bei rinkos dalis smarkiai padidėjo per tą patį laikotarpį. Tai rodo, kad Rusijos eksportuotojai Bendrijos rinkoje susidūrė su mažomis kainomis parduodamu Kinijos importu ir taip pat, kaip ir Bendrijos pramonė, buvo priversti dar labiau mažinti savo kainas, kad galėtų susigrąžinti savo Bendrijos rinkos dalį. Be to, atsižvelgiant į tai, kad Rusijos ir KLR importas buvo augantis, būtų geriau šią analizę atlikti ne kiekvienai eksportuojančiai šaliai atskirai, o bendrai. Šiuo atžvilgiu primenama, kad importo rinkos dalis visą laiką išliko labai didelė, o jų kainos ryškiai sumažėjo ir smarkiai sumažino Bendrijos pramonės kainas. Todėl Rusijos eksportuojančio gamintojo argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(68)

Tačiau atliekant Rusijos importo duomenų analizę buvo nustatyti tam tikri skirtumai. Taigi nors importas ir rinkos dalis iš Rusijos labai smarkiai sumažėjo nuo 2001 m. iki 2002 m., tai tarp 2002 m. ir 2003 m. jie sumažėjo tik šiek tiek, o per TL netgi truputį padidėjo. Ir priešingai – Rusijos importo pardavimo kainos nuolat mažėjo per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Analogiškai Kinijos importo kainos mažėjo ryškiau, o šio importo pardavimo apimtis bei rinkos dalis smarkiai padidėjo per tą patį laikotarpį. Tai rodo, kad Rusijos eksportuotojai Bendrijos rinkoje susidūrė su mažomis kainomis parduodamu Kinijos importu ir taip pat, kaip ir Bendrijos pramonė, buvo priversti dar labiau mažinti savo kainas, kad galėtų susigrąžinti savo Bendrijos rinkos dalį. Be to, atsižvelgiant į tai, kad Rusijos ir KLR importas buvo augantis, būtų geriau šią analizę atlikti ne kiekvienai eksportuojančiai šaliai atskirai, o bendrai. Šiuo atžvilgiu primenama, kad importo rinkos dalis visą laiką išliko labai didelė, o jų kainos ryškiai sumažėjo ir smarkiai sumažino Bendrijos pramonės kainas. Todėl Rusijos eksportuojančio gamintojo argumentas turėjo būti atmestas.

| (69) | Dėl to kartojama, kad Bendrijos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida turi būti vertinama bendrai su analogiška pardavimo vertės ir vieneto kainų mažėjimu dėl importo dempingo kaina ir su tuo susijusiu dideliu neigiamu poveikiu Bendrijos pramonei. Kaip minėta šio reglamento 61 konstatuojamoje dalyje, norint padaryti pagrįstą išvadą apie bendrą Bendrijos pramonės finansinę situaciją, teigiama šių veiksnių raida turėtų būti vertinama ne atskirai, o kartu su likusiųjų žalos veiksnių raida. |
| --- | --- |

(69)

Dėl to kartojama, kad Bendrijos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida turi būti vertinama bendrai su analogiška pardavimo vertės ir vieneto kainų mažėjimu dėl importo dempingo kaina ir su tuo susijusiu dideliu neigiamu poveikiu Bendrijos pramonei. Kaip minėta šio reglamento 61 konstatuojamoje dalyje, norint padaryti pagrįstą išvadą apie bendrą Bendrijos pramonės finansinę situaciją, teigiama šių veiksnių raida turėtų būti vertinama ne atskirai, o kartu su likusiųjų žalos veiksnių raida.

| (70) | Kadangi šiuo klausimu daugiau nebuvo pateikta jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 103 ir 104 konstatuojamųjų dalių išvados. |
| --- | --- |

(70)

Kadangi šiuo klausimu daugiau nebuvo pateikta jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 103 ir 104 konstatuojamųjų dalių išvados.

3.3.4.   Atsargos

| (71) | Vienas Kinijos ir du Rusijos eksportuojantys gamintojai taip pat tvirtino, kad nuo 2003 m. iki TL Bendrijos pramonės atsargos ryškiai sumažėjo ir tai rodytų, kad materialinės žalos nebuvo. |
| --- | --- |

(71)

Vienas Kinijos ir du Rusijos eksportuojantys gamintojai taip pat tvirtino, kad nuo 2003 m. iki TL Bendrijos pramonės atsargos ryškiai sumažėjo ir tai rodytų, kad materialinės žalos nebuvo.

| (72) | Reikia pastebėti, kad per nagrinėjamą laikotarpį atsargų judėjimas buvo nedidelis ir neturėjo jokios aiškios tendencijos. Iš tikrųjų tada, kai nuo 2001 m. iki 2002 m. atsargų kiekis sumažėjo 13 %, jis padidėjo 23 % nuo 2002 m. iki 2003 m., o po to per tiriamąjį laikotarpį vėl sumažėjo 17 %. Be to, taip pat reikėtų pastebėti, kad nuo 2003 m. iki TL atsargų kiekis sumažėjo tik 216 tonomis, o tai sudaro 4,3 % Bendrijos pramonės pardavimo apimties 2003 m. ir 3,9 % per TL. |
| --- | --- |

(72)

Reikia pastebėti, kad per nagrinėjamą laikotarpį atsargų judėjimas buvo nedidelis ir neturėjo jokios aiškios tendencijos. Iš tikrųjų tada, kai nuo 2001 m. iki 2002 m. atsargų kiekis sumažėjo 13 %, jis padidėjo 23 % nuo 2002 m. iki 2003 m., o po to per tiriamąjį laikotarpį vėl sumažėjo 17 %. Be to, taip pat reikėtų pastebėti, kad nuo 2003 m. iki TL atsargų kiekis sumažėjo tik 216 tonomis, o tai sudaro 4,3 % Bendrijos pramonės pardavimo apimties 2003 m. ir 3,9 % per TL.

| (73) | Bet kuriuo atveju Bendrijos pramonė gamino granuliuotą PTFE daugiausiai pagal užsakymą, o produktai atsargoje dažniausiai laikomi išsiųsti klientams. Todėl 2003 m. atsargų kiekis padidėjo greičiau dėl pavėluoto išsiuntimo ir negali būti laikomas rimtu žalos rodikliu, kadangi jis iš esmės neturi jokio poveikio Bendrijos pramonės finansinei situacijai. Todėl šiuo atveju atsargų raida nebuvo laikoma svarbiu žalos rodikliu. |
| --- | --- |

(73)

Bet kuriuo atveju Bendrijos pramonė gamino granuliuotą PTFE daugiausiai pagal užsakymą, o produktai atsargoje dažniausiai laikomi išsiųsti klientams. Todėl 2003 m. atsargų kiekis padidėjo greičiau dėl pavėluoto išsiuntimo ir negali būti laikomas rimtu žalos rodikliu, kadangi jis iš esmės neturi jokio poveikio Bendrijos pramonės finansinei situacijai. Todėl šiuo atveju atsargų raida nebuvo laikoma svarbiu žalos rodikliu.

| (74) | Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat tvirtino, kad atsargų kiekio padidėjimas 2003 m., t. y., prieš metus iki TL, padarė Bendrijos pramonei žalos, kadangi Bendrijos pramonė per TL būtų buvusi priversta parduoti padidėjusių atsargų kiekį mažesnėmis kainomis. Kaip jau minėta 73 konstatuojamoje dalyje, gamyba buvo skirta užsakymams ir todėl atsargų kiekio padidėjimas 2003 m. yra labiau sąlygotas pavėluoto išsiuntimo, o klientai ir kainos jau buvo žinomi. Bet kuriuo atveju atsargų kiekio padidėjimas 283 tonomis 2003 m. negali būti laikomas svarbiu, kadangi jis tesudaro 5,6 % tų metų pardavimo apimties. Todėl buvo padaryta išvada, kad toks atsargų kiekio padidėjimas prieš TL negalėjo Bendrijos pramonei padaryti materialinės žalos. |
| --- | --- |

(74)

Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat tvirtino, kad atsargų kiekio padidėjimas 2003 m., t. y., prieš metus iki TL, padarė Bendrijos pramonei žalos, kadangi Bendrijos pramonė per TL būtų buvusi priversta parduoti padidėjusių atsargų kiekį mažesnėmis kainomis. Kaip jau minėta 73 konstatuojamoje dalyje, gamyba buvo skirta užsakymams ir todėl atsargų kiekio padidėjimas 2003 m. yra labiau sąlygotas pavėluoto išsiuntimo, o klientai ir kainos jau buvo žinomi. Bet kuriuo atveju atsargų kiekio padidėjimas 283 tonomis 2003 m. negali būti laikomas svarbiu, kadangi jis tesudaro 5,6 % tų metų pardavimo apimties. Todėl buvo padaryta išvada, kad toks atsargų kiekio padidėjimas prieš TL negalėjo Bendrijos pramonei padaryti materialinės žalos.

| (75) | Todėl ši pretenzija turėjo būti atmesta ir tvirtinama laikinojo reglamento 105 konstatuojamoji dalis. |
| --- | --- |

(75)

Todėl ši pretenzija turėjo būti atmesta ir tvirtinama laikinojo reglamento 105 konstatuojamoji dalis.

3.3.5.   Pardavimo kainos

| (76) | Tie patys eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad neigiama Bendrijos pardavimo kainų tendencija nebūtų reikšmingas žalos rodiklis, kadangi granuliuoto PTFE pardavimo kainos dėl rinkos jėgų sumažėjo visame pasaulyje. Vienas eksportuojantis gamintojas taip pat abejojo, ar teisingai atlikti skaičiavimai, tačiau nepateikė jokios išsamesnės informacijos dėl jų klaidingumo. |
| --- | --- |

(76)

Tie patys eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad neigiama Bendrijos pardavimo kainų tendencija nebūtų reikšmingas žalos rodiklis, kadangi granuliuoto PTFE pardavimo kainos dėl rinkos jėgų sumažėjo visame pasaulyje. Vienas eksportuojantis gamintojas taip pat abejojo, ar teisingai atlikti skaičiavimai, tačiau nepateikė jokios išsamesnės informacijos dėl jų klaidingumo.

| (77) | Kalbant apie Bendrijos pramonės pardavimo kainų skaičiavimus, preliminariuose skaičiavimuose nebuvo nustatyta klaidų, todėl jie yra tvirtinami. |
| --- | --- |

(77)

Kalbant apie Bendrijos pramonės pardavimo kainų skaičiavimus, preliminariuose skaičiavimuose nebuvo nustatyta klaidų, todėl jie yra tvirtinami.

| (78) | Kartojama, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį pardavimo kainos Bendrijoje labai sumažėjo ir tai smarkiai atsiliepė Bendrijos pramonės pelningumui. Taip pat patvirtinama, kad jie buvo laikomi pagrindiniais veiksniais nustatant žalą, dėl jų tiesioginio poveikio Bendrijos pramonės finansinei situacijai. Todėl patvirtinama, kad šiame tyrime kainos yra labai reikšmingas žalos rodiklis, o eksportuojančio gamintojo pretenzija šiuo atžvilgiu turėjo būti atmesta. |
| --- | --- |

(78)

Kartojama, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį pardavimo kainos Bendrijoje labai sumažėjo ir tai smarkiai atsiliepė Bendrijos pramonės pelningumui. Taip pat patvirtinama, kad jie buvo laikomi pagrindiniais veiksniais nustatant žalą, dėl jų tiesioginio poveikio Bendrijos pramonės finansinei situacijai. Todėl patvirtinama, kad šiame tyrime kainos yra labai reikšmingas žalos rodiklis, o eksportuojančio gamintojo pretenzija šiuo atžvilgiu turėjo būti atmesta.

| (79) | Kalbant konkrečiau apie tariamai sumažėjusias kainas visame pasaulyje, nebuvo nustatyta jokių veiksnių, kurie rodytų, pavyzdžiui, tokį kainų mažėjimą sąlygojusį išlaidų sumažėjimą. Todėl patvirtinama, kad šiame tyrime kainos yra labai reikšmingas žalos rodiklis, o eksportuojančio gamintojo pretenzija atliekant žalos analizę turėjo būti atmesta. Kita šio argumento dalis yra labiau susijusi su priežastiniu ryšiu ir todėl apie ją bus kalbama toliau 106 ir 107 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(79)

Kalbant konkrečiau apie tariamai sumažėjusias kainas visame pasaulyje, nebuvo nustatyta jokių veiksnių, kurie rodytų, pavyzdžiui, tokį kainų mažėjimą sąlygojusį išlaidų sumažėjimą. Todėl patvirtinama, kad šiame tyrime kainos yra labai reikšmingas žalos rodiklis, o eksportuojančio gamintojo pretenzija atliekant žalos analizę turėjo būti atmesta. Kita šio argumento dalis yra labiau susijusi su priežastiniu ryšiu ir todėl apie ją bus kalbama toliau 106 ir 107 konstatuojamosiose dalyse.

| (80) | Kadangi šiuo atžvilgiu daugiau nebuvo pateikta jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 106 konstatuojamosios dalies išvados. |
| --- | --- |

(80)

Kadangi šiuo atžvilgiu daugiau nebuvo pateikta jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 106 konstatuojamosios dalies išvados.

3.3.6.   Augimas

| (81) | Buvo tvirtinama, kad laikinosiose išvadose nebuvo paaiškintas Bendrijos pramonės augimas, ypač palyginus su mažėjančiu Bendrijos vartojimu, per nagrinėjamąjį laikotarpį. Kadangi Bendrijos pramonė augo dėl jos rinkos dalies didėjimo, daroma nuoroda į laikinojo reglamento 103 konstatuojamąją dalį ir šio reglamento 67 ir 69 konstatuojamąsias dalis. |
| --- | --- |

(81)

Buvo tvirtinama, kad laikinosiose išvadose nebuvo paaiškintas Bendrijos pramonės augimas, ypač palyginus su mažėjančiu Bendrijos vartojimu, per nagrinėjamąjį laikotarpį. Kadangi Bendrijos pramonė augo dėl jos rinkos dalies didėjimo, daroma nuoroda į laikinojo reglamento 103 konstatuojamąją dalį ir šio reglamento 67 ir 69 konstatuojamąsias dalis.

3.3.7.   Investicijos ir galimybė padidinti kapitalą

| (82) | Vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas nesutiko su laikinosiomis išvadomis, kad galimybė padidinti kapitalą nėra reikšmingas žalos rodiklis. |
| --- | --- |

(82)

Vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas nesutiko su laikinosiomis išvadomis, kad galimybė padidinti kapitalą nėra reikšmingas žalos rodiklis.

| (83) | Kaip minima laikinojo reglamento 109 konstatuojamojoje dalyje, buvo nustatyta, kad atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos gamintojai priklauso didesnėms grupėms ir dėl to finansuojami per grynųjų pinigų sistemas, kaupiamas tarp grupių, galimybė didinti kapitalą nėra svarbus žalos rodiklis, kadangi ji išlieka nepakitus, net jeigu tokių didesnių grupių gamintojai yra ypatingai nepalankioje situacijoje. Kinijos eksportuojantis gamintojas nepaaiškino, kiek jis nesutinka su šiomis išvadomis ir nepagrindė savo pareiškimo jokiais kitais paaiškinimais. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas ir tvirtinamos laikinojo reglamento 108 ir 109 konstatuojamosios dalys. |
| --- | --- |

(83)

Kaip minima laikinojo reglamento 109 konstatuojamojoje dalyje, buvo nustatyta, kad atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos gamintojai priklauso didesnėms grupėms ir dėl to finansuojami per grynųjų pinigų sistemas, kaupiamas tarp grupių, galimybė didinti kapitalą nėra svarbus žalos rodiklis, kadangi ji išlieka nepakitus, net jeigu tokių didesnių grupių gamintojai yra ypatingai nepalankioje situacijoje. Kinijos eksportuojantis gamintojas nepaaiškino, kiek jis nesutinka su šiomis išvadomis ir nepagrindė savo pareiškimo jokiais kitais paaiškinimais. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas ir tvirtinamos laikinojo reglamento 108 ir 109 konstatuojamosios dalys.

3.3.8.   Pelningumas, investicijų grąža ir pinigų srautai

| (84) | Kai kurie eksportuojantys gamintojai taip pat pastebėjo, kad tarp 2003 m. ir TL padidėjo Bendrijos pramonės pelningumas, ir į tai nebuvo atsižvelgta laikinosiose išvadose. |
| --- | --- |

(84)

Kai kurie eksportuojantys gamintojai taip pat pastebėjo, kad tarp 2003 m. ir TL padidėjo Bendrijos pramonės pelningumas, ir į tai nebuvo atsižvelgta laikinosiose išvadose.

| (85) | Šis tvirtinimas turėjo būti atmestas, kadangi Bendrijos pramonės pelningumo raida per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo analizuojama laikinajame reglamente. Taigi pelningumo padidėjimas nuo 2003 m. iki TL negali pakeisti išvados apie bendrą didelį pelningumo mažėjimą nuo 2001 m. iki TL, t. y., 9,2 %. Pelningumas per TL tik šiek tiek viršijo rentabilumo slenkstį, t. y., 0,1 % ir būtų buvęs dar mažesnis, jei Bendrijos pramonė būtų nekeitusi savo kainų ir taip būtų praradusi rinkos dalį bei pardavimų apimtį. Todėl buvo padaryta išvada, kad šis žalos rodiklis rodė aiškią neigiamą tendenciją per nagrinėjamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(85)

Šis tvirtinimas turėjo būti atmestas, kadangi Bendrijos pramonės pelningumo raida per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo analizuojama laikinajame reglamente. Taigi pelningumo padidėjimas nuo 2003 m. iki TL negali pakeisti išvados apie bendrą didelį pelningumo mažėjimą nuo 2001 m. iki TL, t. y., 9,2 %. Pelningumas per TL tik šiek tiek viršijo rentabilumo slenkstį, t. y., 0,1 % ir būtų buvęs dar mažesnis, jei Bendrijos pramonė būtų nekeitusi savo kainų ir taip būtų praradusi rinkos dalį bei pardavimų apimtį. Todėl buvo padaryta išvada, kad šis žalos rodiklis rodė aiškią neigiamą tendenciją per nagrinėjamąjį laikotarpį.

| (86) | Kadangi šiuo atžvilgiu daugiau nebuvo pateikta jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 110 ir 111 konstatuojamųjų dalių išvados. |
| --- | --- |

(86)

Kadangi šiuo atžvilgiu daugiau nebuvo pateikta jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 110 ir 111 konstatuojamųjų dalių išvados.

3.3.9.   Užimtumas ir našumas

| (87) | Kinijos ir du Rusijos eksportuojantys gamintojai pakartojo savo argumentus dėl užimtumo ir našumo raidos, darydami prielaidą, kad šie veiksniai nėra susiję su materialine žala. Kadangi šiuo klausimu nepateikta jokios naujos informacijos, paliekamos laikinojo reglamento 112 konstatuojamoje dalyje išdėstytos preliminarios išvados. |
| --- | --- |

(87)

Kinijos ir du Rusijos eksportuojantys gamintojai pakartojo savo argumentus dėl užimtumo ir našumo raidos, darydami prielaidą, kad šie veiksniai nėra susiję su materialine žala. Kadangi šiuo klausimu nepateikta jokios naujos informacijos, paliekamos laikinojo reglamento 112 konstatuojamoje dalyje išdėstytos preliminarios išvados.

3.3.10.   Bendrijos pramonės eksporto padidėjimas

| (88) | Pagaliau pirmiau minėti eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį didėjęs Bendrijos pramonės eksportas rodo, jog jis nepatyrė jokios materialinės žalos. |
| --- | --- |

(88)

Pagaliau pirmiau minėti eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį didėjęs Bendrijos pramonės eksportas rodo, jog jis nepatyrė jokios materialinės žalos.

| (89) | Esant šioms aplinkybėms reikėtų paaiškinti, kad laikinojo reglamento 134 konstatuojamojoje dalyje buvo klaidingai nurodyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį eksportas padidėjo 3 %. Patikslintais duomenimis Bendrijos pramonės eksportas padidėjo 54 %. Tačiau, kaip teisingai nurodyta toje pačioje laikinojo reglamento konstatuojamojoje dalyje, šis padidėjęs eksportas sudarė tik 12,7 % visos Bendrijos pramonės pardavimų apimties per TL. Todėl patvirtinama, kad vertinant absoliučiais skaičiais, padidėjimas nebuvo didelis (t. y. sudarė apie 250 tonas). Todėl eksporto pardavimai, nors jie ir didėjo, vis dėlto tesudarė tik mažą viso Bendrijos pramonės pardavimo dalį. Tuo remiantis, jis nebuvo laikomas Bendrijos pramonės klestėjimo rodikliu. |
| --- | --- |

(89)

Esant šioms aplinkybėms reikėtų paaiškinti, kad laikinojo reglamento 134 konstatuojamojoje dalyje buvo klaidingai nurodyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį eksportas padidėjo 3 %. Patikslintais duomenimis Bendrijos pramonės eksportas padidėjo 54 %. Tačiau, kaip teisingai nurodyta toje pačioje laikinojo reglamento konstatuojamojoje dalyje, šis padidėjęs eksportas sudarė tik 12,7 % visos Bendrijos pramonės pardavimų apimties per TL. Todėl patvirtinama, kad vertinant absoliučiais skaičiais, padidėjimas nebuvo didelis (t. y. sudarė apie 250 tonas). Todėl eksporto pardavimai, nors jie ir didėjo, vis dėlto tesudarė tik mažą viso Bendrijos pramonės pardavimo dalį. Tuo remiantis, jis nebuvo laikomas Bendrijos pramonės klestėjimo rodikliu.

3.3.11.   Atlyginimas

| (90) | Kadangi šiuo atžvilgiu daugiau nebuvo pateikta jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 113 konstatuojamosios dalies išvados. |
| --- | --- |

(90)

Kadangi šiuo atžvilgiu daugiau nebuvo pateikta jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 113 konstatuojamosios dalies išvados.

3.3.12.   Dempingo skirtumo reikšmė

| (91) | Kadangi šiuo atžvilgiu daugiau nebuvo pateikta jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 114 konstatuojamosios dalies išvados. |
| --- | --- |

(91)

Kadangi šiuo atžvilgiu daugiau nebuvo pateikta jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 114 konstatuojamosios dalies išvados.

3.3.13.   Atsigavimas nuo buvusio dempingo

| (92) | Kadangi šiuo atžvilgiu daugiau nebuvo pateikta jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 116 konstatuojamosios dalies išvados. |
| --- | --- |

(92)

Kadangi šiuo atžvilgiu daugiau nebuvo pateikta jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 116 konstatuojamosios dalies išvados.

3.3.14.   Išvados dėl žalos

| (93) | Kadangi tam tikrų suinteresuotųjų šalių argumentai buvo paremti skunde pateikta informacija, reikėtų atkreipti dėmesį, kad laikinosios išvados buvo daromos remiantis patikrintais per TL Bendrijos gamintojų pateiktais duomenimis. |
| --- | --- |

(93)

Kadangi tam tikrų suinteresuotųjų šalių argumentai buvo paremti skunde pateikta informacija, reikėtų atkreipti dėmesį, kad laikinosios išvados buvo daromos remiantis patikrintais per TL Bendrijos gamintojų pateiktais duomenimis.

| (94) | Tuo remiantis, nepaisant tam tikrų žalos veiksnių teigiamų tendencijų, buvo padaryta išvada, kad bendra Bendrijos pramonės finansinė situacija smarkiai pablogėjo per nagrinėjamąjį laikotarpį ir kad per TL ji patyrė materialinę žalą. |
| --- | --- |

(94)

Tuo remiantis, nepaisant tam tikrų žalos veiksnių teigiamų tendencijų, buvo padaryta išvada, kad bendra Bendrijos pramonės finansinė situacija smarkiai pablogėjo per nagrinėjamąjį laikotarpį ir kad per TL ji patyrė materialinę žalą.

| (95) | Todėl yra patvirtinamos laikinojo reglamento 101–120 konstatuojamųjų dalių išvados dėl Bendrijos pramonės padėties ir išvados dėl žalos. |
| --- | --- |

(95)

Todėl yra patvirtinamos laikinojo reglamento 101–120 konstatuojamųjų dalių išvados dėl Bendrijos pramonės padėties ir išvados dėl žalos.

E.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

1.   Poveikis importui dempingo kaina

| (96) | Kadangi šiuo atžvilgiu nebuvo pateikta jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 122–126 konstatuojamųjų dalių išvados. |
| --- | --- |

(96)

Kadangi šiuo atžvilgiu nebuvo pateikta jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 122–126 konstatuojamųjų dalių išvados.

2.   Kitų veiksnių poveikis

2.1.   Vartojimo ir paklausos raida

| (97) | Kai kurios suinteresuotosios šalys kartojo, kad vartojimo ir paklausos mažėjimas Bendrijos rinkoje buvo kainas lemiantys veiksniai ir būtent jie, o ne importas dempingo kaina, turi būti laikomi pagrinde kainų ir Bendrijos pramonės pelningumo mažėjimo priežastimi. Tačiau šios šalys nepateikė jokios naujos informacijos arba įrodymų, o tik paprasčiausiai pakartojo savo pretenzijas, kurias buvo pareiškę prieš laikinųjų priemonių įvedimą. Taip pat buvo tvirtinama, kad laikinojo reglamento 127 konstatuojamojoje dalyje esantis palyginimas tarp vartojimo mažėjimo ir Bendrijos rinkos vertės mažėjimo yra netinkamas, kadangi pardavimo kainos priklauso ne vien tik nuo vartojimo ir paklausos raidos, bet ir nuo pasiūlos. |
| --- | --- |

(97)

Kai kurios suinteresuotosios šalys kartojo, kad vartojimo ir paklausos mažėjimas Bendrijos rinkoje buvo kainas lemiantys veiksniai ir būtent jie, o ne importas dempingo kaina, turi būti laikomi pagrinde kainų ir Bendrijos pramonės pelningumo mažėjimo priežastimi. Tačiau šios šalys nepateikė jokios naujos informacijos arba įrodymų, o tik paprasčiausiai pakartojo savo pretenzijas, kurias buvo pareiškę prieš laikinųjų priemonių įvedimą. Taip pat buvo tvirtinama, kad laikinojo reglamento 127 konstatuojamojoje dalyje esantis palyginimas tarp vartojimo mažėjimo ir Bendrijos rinkos vertės mažėjimo yra netinkamas, kadangi pardavimo kainos priklauso ne vien tik nuo vartojimo ir paklausos raidos, bet ir nuo pasiūlos.

| (98) | Nors ir nesiginčijama, kad esant normalioms konkurencijos sąlygoms kainas sąlygoja pasiūla ir paklausa, primenama, kad šiuo atveju normalias rinkos sąlygas iškreipė veikla, vykdoma ne pagal konkurencijos taisykles, t. y. dempingas. Taigi tyrimo metu buvo nustatytas didelis visų eksportuojančių gamintojų dempingas per TL ir ryškus kainų mažinimas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, kuris darė didelę įtaką Bendrijos pramonės kainoms. |
| --- | --- |

(98)

Nors ir nesiginčijama, kad esant normalioms konkurencijos sąlygoms kainas sąlygoja pasiūla ir paklausa, primenama, kad šiuo atveju normalias rinkos sąlygas iškreipė veikla, vykdoma ne pagal konkurencijos taisykles, t. y. dempingas. Taigi tyrimo metu buvo nustatytas didelis visų eksportuojančių gamintojų dempingas per TL ir ryškus kainų mažinimas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, kuris darė didelę įtaką Bendrijos pramonės kainoms.

| (99) | Kaip jau buvo pabrėžta laikinojo reglamento 129 konstatuojamojoje dalyje, importo iš Rusijos ir KLR kainos sumažėjo daug ryškiau nei Bendrijos vartojimas per tą patį laikotarpį. Be to, importo kainos iš svarstomųjų šalių toliau žymiai mažėjo, o vartojimas nuo 2002 m. išliko stabilus ir netgi šiek tiek padidėjo. Tuo pačiu metu importo iš kitų trečiųjų šalių paradavimo kainos sumažėjo daug mažiau nei importo iš Rusijos ir KLR kainos. Tokio tiesioginio tarpusavio ryšio tarp vartojimo mažėjimo ir Bendrijos pramonės kainų nebuvo įmanoma nustatyti ir padaryta išvada, kad vartojimo raida negalėjo turėti tokios įtakos, kad importo dempingo padaryta žala daugiau nebūtų priskiriama materialinei žalai. Iš tikrųjų importas dempingo kaina sudaro didelę rinkos dalį (apie 35 %) ir buvo vykdomas labai mažomis kainomis. Vartojimo mažėjimas, kuris, beje, vyko tik iki 2002 m., palyginus turėjo tik labai mažą poveikį. Be to, dėl sumažėjusio vartojimo Bendrijos pramonė neprarado masto ekonomikos. |
| --- | --- |

(99)

Kaip jau buvo pabrėžta laikinojo reglamento 129 konstatuojamojoje dalyje, importo iš Rusijos ir KLR kainos sumažėjo daug ryškiau nei Bendrijos vartojimas per tą patį laikotarpį. Be to, importo kainos iš svarstomųjų šalių toliau žymiai mažėjo, o vartojimas nuo 2002 m. išliko stabilus ir netgi šiek tiek padidėjo. Tuo pačiu metu importo iš kitų trečiųjų šalių paradavimo kainos sumažėjo daug mažiau nei importo iš Rusijos ir KLR kainos. Tokio tiesioginio tarpusavio ryšio tarp vartojimo mažėjimo ir Bendrijos pramonės kainų nebuvo įmanoma nustatyti ir padaryta išvada, kad vartojimo raida negalėjo turėti tokios įtakos, kad importo dempingo padaryta žala daugiau nebūtų priskiriama materialinei žalai. Iš tikrųjų importas dempingo kaina sudaro didelę rinkos dalį (apie 35 %) ir buvo vykdomas labai mažomis kainomis. Vartojimo mažėjimas, kuris, beje, vyko tik iki 2002 m., palyginus turėjo tik labai mažą poveikį. Be to, dėl sumažėjusio vartojimo Bendrijos pramonė neprarado masto ekonomikos.

| (100) | Tokį neatitikimą tarp kainų ir vartojimo mažėjimo taip pat liudija faktas, kad vartojimo mažėjimas taip pat neatitiko ir granuliuoto PTFE vertės Bendrijos rinkoje sumažėjimo. Todėl palyginimas tarp rinkos vertės ir vartojimo buvo pagrįstas, nors tai ir ne vienintelis rodiklis, pagal kurį būtų sprendžiama, ar kainos sumažėjimas Bendrijos pramonėje buvo sąlygotas importo dempingo kaina. |
| --- | --- |

(100)

Tokį neatitikimą tarp kainų ir vartojimo mažėjimo taip pat liudija faktas, kad vartojimo mažėjimas taip pat neatitiko ir granuliuoto PTFE vertės Bendrijos rinkoje sumažėjimo. Todėl palyginimas tarp rinkos vertės ir vartojimo buvo pagrįstas, nors tai ir ne vienintelis rodiklis, pagal kurį būtų sprendžiama, ar kainos sumažėjimas Bendrijos pramonėje buvo sąlygotas importo dempingo kaina.

| (101) | Kadangi šiuo atžvilgiu daugiau nebuvo pateikta jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 127–129 konstatuojamųjų dalių išvados. |
| --- | --- |

(101)

Kadangi šiuo atžvilgiu daugiau nebuvo pateikta jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 127–129 konstatuojamųjų dalių išvados.

2.2.   Importas iš kitų trečiųjų šalių, išskyrus Rusiją ir KLR

| (102) | Kadangi šiuo atžvilgiu daugiau nebuvo pateikta jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 130 konstatuojamosios dalies išvados. |
| --- | --- |

(102)

Kadangi šiuo atžvilgiu daugiau nebuvo pateikta jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 130 konstatuojamosios dalies išvados.

2.3.   Skundo nepateikusiųjų Bendrijos gamintojų veikla

| (103) | Buvo tvirtinama, kad skundų nepateikusiems ir nuo žalos nukentėjusiems Bendrijos gamintojams tokia žala buvo dažniausiai rinkos dalies praradimas, o ne pelningumo sumažėjimas, kaip Bendrijos pramonės atveju. Tuo remiantis buvo daroma prielaida, kad vienas ir tas pats veiksnys, t. y. importas dempingo kaina, negalėjo taip neigiamai paveikti Bendrijos gamintojų padėties, nepriklausomai nuo to, ar jie pateikė skundą, ar ne. Dėl tos priežasties buvo pareikšta, kad materialinę žalą, kurią patyrė Bendrijos gamintojai, turėjo sąlygoti kiti veiksniai. |
| --- | --- |

(103)

Buvo tvirtinama, kad skundų nepateikusiems ir nuo žalos nukentėjusiems Bendrijos gamintojams tokia žala buvo dažniausiai rinkos dalies praradimas, o ne pelningumo sumažėjimas, kaip Bendrijos pramonės atveju. Tuo remiantis buvo daroma prielaida, kad vienas ir tas pats veiksnys, t. y. importas dempingo kaina, negalėjo taip neigiamai paveikti Bendrijos gamintojų padėties, nepriklausomai nuo to, ar jie pateikė skundą, ar ne. Dėl tos priežasties buvo pareikšta, kad materialinę žalą, kurią patyrė Bendrijos gamintojai, turėjo sąlygoti kiti veiksniai.

| (104) | Šis argumentas turėjo būti atmestas. Kaip minėta laikinojo reglamento 103 konstatuojamojoje dalyje, gamintojai, susidūrę su importu mažomis kainomis, gali palikti tokias pačias pardavimo kainas rizikuodami sumažinti savo pardavimo apimtį ir rinkos dalį arba sumažinti savo pardavimo kainas, siekiant kuo labiau išsaugoti masto ekonomiką ir apginti savo padėtį rinkoje. Todėl visai suprantama, kai įvairūs gamintojai pasirenka skirtingas strategijas ir kad šių gamintojų patirta žala pasireiškia jų rinkos dalies arba pardavimo kainų, arba abiejų, sumažėjimu ir su tuo susijusiuose jų pelningumo nuostoliuose. Atsižvelgiant į žymų dempingą, dideles importo apimtis ir rinkos dalis, kaip ir ryškų kainų mažinimą bei didelį importo dempingo kaina kainų mažėjimą, gali būti daroma išvada, kad be kitų tolesnių priežasčių dempingas sąlygojo neigiamą padėtį, kurioje atsidūrė Bendrijos pramonė. |
| --- | --- |

(104)

Šis argumentas turėjo būti atmestas. Kaip minėta laikinojo reglamento 103 konstatuojamojoje dalyje, gamintojai, susidūrę su importu mažomis kainomis, gali palikti tokias pačias pardavimo kainas rizikuodami sumažinti savo pardavimo apimtį ir rinkos dalį arba sumažinti savo pardavimo kainas, siekiant kuo labiau išsaugoti masto ekonomiką ir apginti savo padėtį rinkoje. Todėl visai suprantama, kai įvairūs gamintojai pasirenka skirtingas strategijas ir kad šių gamintojų patirta žala pasireiškia jų rinkos dalies arba pardavimo kainų, arba abiejų, sumažėjimu ir su tuo susijusiuose jų pelningumo nuostoliuose. Atsižvelgiant į žymų dempingą, dideles importo apimtis ir rinkos dalis, kaip ir ryškų kainų mažinimą bei didelį importo dempingo kaina kainų mažėjimą, gali būti daroma išvada, kad be kitų tolesnių priežasčių dempingas sąlygojo neigiamą padėtį, kurioje atsidūrė Bendrijos pramonė.

| (105) | Nepateikus kitų pastabų šiuo atžvilgiu, tvirtinama laikinojo reglamento 133 konstatuojamoji dalis. |
| --- | --- |

(105)

Nepateikus kitų pastabų šiuo atžvilgiu, tvirtinama laikinojo reglamento 133 konstatuojamoji dalis.

2.4.   Pasaulinė kainų raida, ekonomikos nuosmukis ir rinkos sumažėjimas

| (106) | Buvo tvirtinama, kad remiantis Eurostato užregistruotomis mažėjančiomis importo kainomis ir ypač JAV ir Šveicarijos importo kainomis, granuliuoto PTFE kainos bendrai sumažėjo visoje Bendrijos rinkoje. Tokia kainų mažėjimo tendencija taip pat priklauso ir nuo to, kad mažėja granuliuoto PTFE rinka, t. y. mažėja paklausa ir vartojimas. Todėl Bendrijos pramonės pardavimo kainų mažėjimas daugiau priklauso nuo šios bendros mažėjimo tendencijos, o ne nuo importo dempingo kaina iš svarstomųjų šalių. |
| --- | --- |

(106)

Buvo tvirtinama, kad remiantis Eurostato užregistruotomis mažėjančiomis importo kainomis ir ypač JAV ir Šveicarijos importo kainomis, granuliuoto PTFE kainos bendrai sumažėjo visoje Bendrijos rinkoje. Tokia kainų mažėjimo tendencija taip pat priklauso ir nuo to, kad mažėja granuliuoto PTFE rinka, t. y. mažėja paklausa ir vartojimas. Todėl Bendrijos pramonės pardavimo kainų mažėjimas daugiau priklauso nuo šios bendros mažėjimo tendencijos, o ne nuo importo dempingo kaina iš svarstomųjų šalių.

| (107) | Reikėtų pastebėti, kad importo kainų analizė pagal Eurostato duomenis bendrai ir ypač importo iš Šveicarijos ir JAV, parodė, kad jos gerokai viršijo KLR ir Rusijos importo, kaip ir Bendrijos pramonės, kainų lygį. Taip pat ir skundų nepateikusiųjų Bendrijos gamintojų kainos viršijo Bendrijos pramonės kainų lygį. Todėl buvo padaryta išvada, kad trečiosios šalys ir skundo nepateikę Bendrijos gamintojai nedarė tokio konkurencinio kainų spaudimo, kuris galėtų būti laikomas svarbia žalos priežastimi. |
| --- | --- |

(107)

Reikėtų pastebėti, kad importo kainų analizė pagal Eurostato duomenis bendrai ir ypač importo iš Šveicarijos ir JAV, parodė, kad jos gerokai viršijo KLR ir Rusijos importo, kaip ir Bendrijos pramonės, kainų lygį. Taip pat ir skundų nepateikusiųjų Bendrijos gamintojų kainos viršijo Bendrijos pramonės kainų lygį. Todėl buvo padaryta išvada, kad trečiosios šalys ir skundo nepateikę Bendrijos gamintojai nedarė tokio konkurencinio kainų spaudimo, kuris galėtų būti laikomas svarbia žalos priežastimi.

| (108) | Toliau pagal pirmiau minėtus faktus pažymima, kad nors Bendrijos vartojimas labai sumažėjo nuo 2001 m. iki 2002 m., po to jis išliko gana stabilus ir netgi šiek tiek padidėjo. Be to, ši didėjanti tendencija buvo patvirtinta po TL. Todėl granuliuoto PTFE rinka negali būti laikoma mažėjančia rinka. |
| --- | --- |

(108)

Toliau pagal pirmiau minėtus faktus pažymima, kad nors Bendrijos vartojimas labai sumažėjo nuo 2001 m. iki 2002 m., po to jis išliko gana stabilus ir netgi šiek tiek padidėjo. Be to, ši didėjanti tendencija buvo patvirtinta po TL. Todėl granuliuoto PTFE rinka negali būti laikoma mažėjančia rinka.

| (109) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, buvo padaryta išvada, kad bendra ekonomikos smukimo tendencija per nagrinėjamąjį laikotarpį nenutraukė priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina iš KLR bei Rusijos ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos. |
| --- | --- |

(109)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, buvo padaryta išvada, kad bendra ekonomikos smukimo tendencija per nagrinėjamąjį laikotarpį nenutraukė priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina iš KLR bei Rusijos ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos.

2.5.   Bendrijos pramonės produktyvumas

| (110) | Kai kurie bendradarbiaujantys eksportuotojai teigė, kad laikinojo reglamento 135 konstatuojamosios dalies preliminari išvada, kad Bendrijos pramonės gamybos sąnaudos mažėjo, neatitiko skunde pateiktų duomenų, kuriuose matomas Bendrijos pramonės vieneto kainos padidėjimas per nagrinėjamąjį laikotarpį. Jie pareiškė, kad reikėjo išnagrinėti, ar šis sąnaudų padidėjimas sąlygojo patirtą materialinę žalą. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad laikinojo reglamento 135 konstatuojamosios dalies išvada buvo paremta duomenimis, patikrintais per įvairius Europos gamintojų patalpose surengtus patikrinimus vietoje. Todėl šios pretenzijos buvo atmestos. |
| --- | --- |

(110)

Kai kurie bendradarbiaujantys eksportuotojai teigė, kad laikinojo reglamento 135 konstatuojamosios dalies preliminari išvada, kad Bendrijos pramonės gamybos sąnaudos mažėjo, neatitiko skunde pateiktų duomenų, kuriuose matomas Bendrijos pramonės vieneto kainos padidėjimas per nagrinėjamąjį laikotarpį. Jie pareiškė, kad reikėjo išnagrinėti, ar šis sąnaudų padidėjimas sąlygojo patirtą materialinę žalą. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad laikinojo reglamento 135 konstatuojamosios dalies išvada buvo paremta duomenimis, patikrintais per įvairius Europos gamintojų patalpose surengtus patikrinimus vietoje. Todėl šios pretenzijos buvo atmestos.

| (111) | Kitas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad Bendrijos pramonė be reikalo taip sumažino savo pardavimo kainas ir tai patvirtina faktas, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonė padidino pardavimo apimtį ir įgijo (ne vien tik išsaugojo) rinkos dalį. Be to, buvo tvirtinama, kad pelningumas mažėjo daugiau dėl vieneto kainos padidėjimo (tai susiję su prastu gamybinių pajėgumų išnaudojimu ir atlyginimų padidėjimu), o ne dėl svarstomojo importo. |
| --- | --- |

(111)

Kitas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad Bendrijos pramonė be reikalo taip sumažino savo pardavimo kainas ir tai patvirtina faktas, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonė padidino pardavimo apimtį ir įgijo (ne vien tik išsaugojo) rinkos dalį. Be to, buvo tvirtinama, kad pelningumas mažėjo daugiau dėl vieneto kainos padidėjimo (tai susiję su prastu gamybinių pajėgumų išnaudojimu ir atlyginimų padidėjimu), o ne dėl svarstomojo importo.

| (112) | Pirmiausia reikėtų pastebėti, kad priešingai nei teigia šis eksportuojantis gamintojas, per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos gamybos kainos sumažėjo, todėl tai nebuvo laikoma Bendrijos pramonės pelningumo sumažėjimo priežastimi. Nors iš tiesų Bendrijos pramonė sugebėjo išsaugoti padėtį rinkoje ir netgi padidinti savo rinkos dalį, tai buvo daroma pelningumo sąskaita. Primenama, kad svarstomasis importas per nagrinėjamąjį laikotarpį pastebimai sumažino Bendrijos pramonės kainas, o Bendrijos pramonės rinkos dalies padidėjimas to nesušvelnino. |
| --- | --- |

(112)

Pirmiausia reikėtų pastebėti, kad priešingai nei teigia šis eksportuojantis gamintojas, per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos gamybos kainos sumažėjo, todėl tai nebuvo laikoma Bendrijos pramonės pelningumo sumažėjimo priežastimi. Nors iš tiesų Bendrijos pramonė sugebėjo išsaugoti padėtį rinkoje ir netgi padidinti savo rinkos dalį, tai buvo daroma pelningumo sąskaita. Primenama, kad svarstomasis importas per nagrinėjamąjį laikotarpį pastebimai sumažino Bendrijos pramonės kainas, o Bendrijos pramonės rinkos dalies padidėjimas to nesušvelnino.

| (113) | Remiantis tuo, kas jau minėta, buvo padaryta išvada, kad dėl efektyvios Bendrijos pramonės gamybos ir mažėjančių gamybos sąnaudų, pati Bendrijos pramonė žalos sau padaryti negalėjo. Todėl tvirtinamos laikinojo reglamento 135 konstatuojamosios dalies išvados. |
| --- | --- |

(113)

Remiantis tuo, kas jau minėta, buvo padaryta išvada, kad dėl efektyvios Bendrijos pramonės gamybos ir mažėjančių gamybos sąnaudų, pati Bendrijos pramonė žalos sau padaryti negalėjo. Todėl tvirtinamos laikinojo reglamento 135 konstatuojamosios dalies išvados.

2.6.   Pardavimas uždaroje rinkoje

| (114) | Du Rusijos eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad granuliuoto PTFE pardavimas uždaroje rinkoje, kurį vykdė bent du Bendrijos gamintojai labai padidėjo per nagrinėjamąjį laikotarpį. Buvo argumentuojama, kad atsižvelgiant į tai, kad toks pardavimas paprastai būdavo nepelningas, pardavimo padidėjimą uždarojoje rinkoje reikėtų laikyti galima Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastimi. |
| --- | --- |

(114)

Du Rusijos eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad granuliuoto PTFE pardavimas uždaroje rinkoje, kurį vykdė bent du Bendrijos gamintojai labai padidėjo per nagrinėjamąjį laikotarpį. Buvo argumentuojama, kad atsižvelgiant į tai, kad toks pardavimas paprastai būdavo nepelningas, pardavimo padidėjimą uždarojoje rinkoje reikėtų laikyti galima Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastimi.

| (115) | Šiuo atžvilgiu tyrimas parodė, kad pardavimas uždarojoje rinkoje sudarė tik 5 % visos Bendrijos pramonės gamybos apimties per TL. Kadangi kiekis buvo toks mažas, padaryta išvada, kad jei net ir nepelningas, pardavimas uždarojoje rinkoje negali nutraukti priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina iš KLR ir Rusijos ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos. |
| --- | --- |

(115)

Šiuo atžvilgiu tyrimas parodė, kad pardavimas uždarojoje rinkoje sudarė tik 5 % visos Bendrijos pramonės gamybos apimties per TL. Kadangi kiekis buvo toks mažas, padaryta išvada, kad jei net ir nepelningas, pardavimas uždarojoje rinkoje negali nutraukti priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina iš KLR ir Rusijos ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos.

2.7.   Iš Rusijos bei KLR importuojamo granuliuoto PTFE ir Bendrijos pramonės gaminamo ir parduodamo PTFE konkurencijos stoka

| (116) | Vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad atsižvelgiant į tai, kad iš svarstomųjų šalių importuotas granuliuotas PTFE yra apskritai žemesnės kokybės ir nesudaro konkurencijos Bendrijos pramonės Bendrijos rinkoje parduodamam produktui, bet kokia Bendrijos pramonės patirta žala negalėjo būti sąlygota svarstomojo importo. |
| --- | --- |

(116)

Vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad atsižvelgiant į tai, kad iš svarstomųjų šalių importuotas granuliuotas PTFE yra apskritai žemesnės kokybės ir nesudaro konkurencijos Bendrijos pramonės Bendrijos rinkoje parduodamam produktui, bet kokia Bendrijos pramonės patirta žala negalėjo būti sąlygota svarstomojo importo.

| (117) | Šiuo atžvilgiu primenama, kad šio reglamento 12–14 konstatuojamosiose dalyse buvo padaryta išvada, kad nepaisant skirtingų galimų produkto tipų, tarp jų ir kokybės skirtumų, Bendrijos pramonės gaminamas granuliuotas PTFE ir aptariamasis produktas, importuojamas iš svarstomųjų šalių turi tas pačias fizines savybes ir iš esmės tas pačias pagrindines paskirtis. Kaip nurodyta laikinojo reglamento 16, 90 ir 92 konstatuojamosiose dalyse bei šio reglamento 10 konstatuojamojoje dalyje, tyrimas taip pat patvirtino, kad visi importuoto produkto tipai konkuruoja su Bendrijos pramonės gaminamais ir Bendrijos rinkoje parduodamais produktų tipais. Todėl minėta pretenzija turėjo būti atmesta. |
| --- | --- |

(117)

Šiuo atžvilgiu primenama, kad šio reglamento 12–14 konstatuojamosiose dalyse buvo padaryta išvada, kad nepaisant skirtingų galimų produkto tipų, tarp jų ir kokybės skirtumų, Bendrijos pramonės gaminamas granuliuotas PTFE ir aptariamasis produktas, importuojamas iš svarstomųjų šalių turi tas pačias fizines savybes ir iš esmės tas pačias pagrindines paskirtis. Kaip nurodyta laikinojo reglamento 16, 90 ir 92 konstatuojamosiose dalyse bei šio reglamento 10 konstatuojamojoje dalyje, tyrimas taip pat patvirtino, kad visi importuoto produkto tipai konkuruoja su Bendrijos pramonės gaminamais ir Bendrijos rinkoje parduodamais produktų tipais. Todėl minėta pretenzija turėjo būti atmesta.

2.8.   Bendrijos pramonės eksportas

| (118) | Kaip minėta šio reglamento 89 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos pramonės eksporto pardavimas iš tikrųjų padidėjo 54 %. Vis dėlto tvirtinamos pagrindinės laikinojo reglamento 134 konstatuojamosios dalies išvados, t. y. kad padidėjęs eksporto kiekis tesudarė mažą viso Bendrijos pramonės pardavimo dalį (t. y. 12,7 % per TL). Dėl šios priežasties ir atsižvelgiant į tai, kad šiuo atžvilgiu daugiau nebuvo pateikta jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 134 konstatuojamosios dalies išvados. |
| --- | --- |

(118)

Kaip minėta šio reglamento 89 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos pramonės eksporto pardavimas iš tikrųjų padidėjo 54 %. Vis dėlto tvirtinamos pagrindinės laikinojo reglamento 134 konstatuojamosios dalies išvados, t. y. kad padidėjęs eksporto kiekis tesudarė mažą viso Bendrijos pramonės pardavimo dalį (t. y. 12,7 % per TL). Dėl šios priežasties ir atsižvelgiant į tai, kad šiuo atžvilgiu daugiau nebuvo pateikta jokių pastabų, tvirtinamos laikinojo reglamento 134 konstatuojamosios dalies išvados.

2.9.   Valiutų santykio svyravimai

| (119) | Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad euro atžvilgiu sumažėjęs JAV dolerio kursas galėjo sukelti Bendrijos pramonės patirtą žalą. Buvo pareikšta, kad i) JAV dolerio vertės sumažėjimas galėjo sumažinti Bendrijos pramonės eksporto į Jungtines Amerikos Valstijas pardavimą, ir ii) padidino Rusijos ir Kinijos importo konkurencingumą. |
| --- | --- |

(119)

Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad euro atžvilgiu sumažėjęs JAV dolerio kursas galėjo sukelti Bendrijos pramonės patirtą žalą. Buvo pareikšta, kad i) JAV dolerio vertės sumažėjimas galėjo sumažinti Bendrijos pramonės eksporto į Jungtines Amerikos Valstijas pardavimą, ir ii) padidino Rusijos ir Kinijos importo konkurencingumą.

| (120) | Kalbant apie Bendrijos pramonės eksporto pardavimą, šios šalys nepateikė jokių svarių įrodymų, o rėmėsi vien tik prielaidomis. Nebuvo patikslinta, ar būtų sumažėjusi Bendrijos pramonės eksporto pardavimo apimtis, vertė, ar ir viena, ir kita. Bet kuriuo atveju, kaip buvo minėta šio reglamento 118 konstatuojamojoje dalyje, per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonės eksporto pardavimas padidėjo 54 %. Kaip nurodyta laikinojo reglamento 134 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos pramonės pelno skirtumas, gautas parduodant eksportą, buvo didesnis nei pelnas, uždirbtas parduodant Bendrijos rinkoje. Todėl Bendrijos pramonės eksporto pardavimo raida negalėjo turėti jokio neigiamo poveikio Bendrijos pramonei. |
| --- | --- |

(120)

Kalbant apie Bendrijos pramonės eksporto pardavimą, šios šalys nepateikė jokių svarių įrodymų, o rėmėsi vien tik prielaidomis. Nebuvo patikslinta, ar būtų sumažėjusi Bendrijos pramonės eksporto pardavimo apimtis, vertė, ar ir viena, ir kita. Bet kuriuo atveju, kaip buvo minėta šio reglamento 118 konstatuojamojoje dalyje, per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonės eksporto pardavimas padidėjo 54 %. Kaip nurodyta laikinojo reglamento 134 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos pramonės pelno skirtumas, gautas parduodant eksportą, buvo didesnis nei pelnas, uždirbtas parduodant Bendrijos rinkoje. Todėl Bendrijos pramonės eksporto pardavimo raida negalėjo turėti jokio neigiamo poveikio Bendrijos pramonei.

| (121) | Kalbant apie Rusijos ir KLR importą, reikėtų pastebėti, kad jie buvo parduodami ryškia dempingo kaina, t. y. Rusijos dempingo skirtumas siekė 36,6 %, o KLR – beveik 100 %. Kita vertus, Bendrijos importas iš kitų šalių, kuris sudarė apie 25 % Bendrijos vartojimo, nepaisant JAV dolerio vertės sumažėjimo, buvo vykdomas kur kas didesnėmis nei importo iš Rusijos ir KLR kainomis. Be to, svarstomojo importo kainų mažinimas buvo labai ryškus per visą laikotarpį ir gerokai lenkė JAV dolerio vertės sumažėjimą euro atžvilgiu. Todėl šis argumentas atmestas. |
| --- | --- |

(121)

Kalbant apie Rusijos ir KLR importą, reikėtų pastebėti, kad jie buvo parduodami ryškia dempingo kaina, t. y. Rusijos dempingo skirtumas siekė 36,6 %, o KLR – beveik 100 %. Kita vertus, Bendrijos importas iš kitų šalių, kuris sudarė apie 25 % Bendrijos vartojimo, nepaisant JAV dolerio vertės sumažėjimo, buvo vykdomas kur kas didesnėmis nei importo iš Rusijos ir KLR kainomis. Be to, svarstomojo importo kainų mažinimas buvo labai ryškus per visą laikotarpį ir gerokai lenkė JAV dolerio vertės sumažėjimą euro atžvilgiu. Todėl šis argumentas atmestas.

2.10.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (122) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau ir kita informacija, išdėstyta laikinojo reglamento 121–138 konstatuojamosiose dalyse, daroma išvada, kad importas dempingo kaina iš Rusijos ir KLR padarė materialinės žalos Bendrijos pramonei pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį. |
| --- | --- |

(122)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau ir kita informacija, išdėstyta laikinojo reglamento 121–138 konstatuojamosiose dalyse, daroma išvada, kad importas dempingo kaina iš Rusijos ir KLR padarė materialinės žalos Bendrijos pramonei pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį.

F.   BENDRIJOS INTERESAS

1.   Finansinė įtaka vartotojams

| (123) | Keletas vartotojų dar kartą pareiškė savo didžiausią rūpestį, kad galutinių priemonių įvedimas gali turėti rimtas neigiamas pasekmes jų finansinei situacijai, kadangi dėl taikomų antidempingo priemonių tikėtino kainų padidėjimo jie savo klientams negalėtų padidinti kainos. |
| --- | --- |

(123)

Keletas vartotojų dar kartą pareiškė savo didžiausią rūpestį, kad galutinių priemonių įvedimas gali turėti rimtas neigiamas pasekmes jų finansinei situacijai, kadangi dėl taikomų antidempingo priemonių tikėtino kainų padidėjimo jie savo klientams negalėtų padidinti kainos.

| (124) | Šiuo atžvilgiu, paskelbus preliminarius duomenis, iki šiol nebendradarbiavę penki vartotojai ir (arba) apdorojimo įmonės buvo paprašyti atsakyti į klausimyną. Šie vartotojai ir (arba) apdorojimo įmonės, kurie klausimyno paprašė tik įvedus laikinąsias priemones, Bendrijos institucijoms dar nebuvo žinomi. Buvo nustatyta, kad keli iš šių vartotojų iš svarstomųjų šalių importavo didesnę granuliuoto PTFE dalį, naudojamą savo gamybos ir (arba) perdirbimo procese. Šie vartotojai sudarė didžiąją viso importo iš Rusijos ir KLR dalį, taip pat atstovavo bendram Bendrijos vartojimui. Jie pareiškė, kad antidempingo priemonės darytų didelę įtaką jų pelningumui. Dėl tokių aplinkybių ir dėl mažo vartotojų, bendradarbiavusių prieš laikinų priemonių įvedimą, skaičiaus, taip pat dėl tariamo antidempingo priemonių įvedimo poveikio, buvo nuspręsta, kad siekiant sukaupti kuo išsamesnius duomenis yra pagrindo priimti šiuos atsakymus, nors jie buvo pateikti tyrimo pabaigoje. |
| --- | --- |

(124)

Šiuo atžvilgiu, paskelbus preliminarius duomenis, iki šiol nebendradarbiavę penki vartotojai ir (arba) apdorojimo įmonės buvo paprašyti atsakyti į klausimyną. Šie vartotojai ir (arba) apdorojimo įmonės, kurie klausimyno paprašė tik įvedus laikinąsias priemones, Bendrijos institucijoms dar nebuvo žinomi. Buvo nustatyta, kad keli iš šių vartotojų iš svarstomųjų šalių importavo didesnę granuliuoto PTFE dalį, naudojamą savo gamybos ir (arba) perdirbimo procese. Šie vartotojai sudarė didžiąją viso importo iš Rusijos ir KLR dalį, taip pat atstovavo bendram Bendrijos vartojimui. Jie pareiškė, kad antidempingo priemonės darytų didelę įtaką jų pelningumui. Dėl tokių aplinkybių ir dėl mažo vartotojų, bendradarbiavusių prieš laikinų priemonių įvedimą, skaičiaus, taip pat dėl tariamo antidempingo priemonių įvedimo poveikio, buvo nuspręsta, kad siekiant sukaupti kuo išsamesnius duomenis yra pagrindo priimti šiuos atsakymus, nors jie buvo pateikti tyrimo pabaigoje.

| (125) | Į klausimynus atsakė keturi vartotojai (vienas atsakė tik iš dalies). Vienas iš šių vartotojų buvo granuliuoto PTFE apdorojimo įmonė, kurios gamybos dalis tiesiogiai konkuravo su Bendrijos gamintojais granuliuoto PTFE rinkoje, o kiti vartotojai buvo perdirbimo įmonės, gaminančios pusgaminius ir gatavus produktus, tiesiogiai naudojančios granuliuotą PTFE savo gamybos procese. Vartotojai, jau bendradarbiavę prieš laikinųjų priemonių įvedimą ir tie, kurie pranešė apie save po laikinųjų priemonių įvedimo, taip pat buvo pakviesti patiekti papildomos informacijos apie savo gamybos sąnaudas, kad naudojamus duomenis būtų galima papildyti preliminarioms išvadoms ir sudaryti sąlygas įvairių vartotojų situacijos aspektų išsamiai analizei, ypač numatyti tikslų antidempingo priemonių poveikį jų pelningumui. Tačiau tik keturios bendrovės atsiliepė į šį papildomą prašymą. Apibendrinant, iš viso bendradarbiavo septyni vartotojai, kurie sudarė 67,8 % viso svarstomųjų šalių importo ir 41,3 % viso Bendrijos vartojimo. |
| --- | --- |

(125)

Į klausimynus atsakė keturi vartotojai (vienas atsakė tik iš dalies). Vienas iš šių vartotojų buvo granuliuoto PTFE apdorojimo įmonė, kurios gamybos dalis tiesiogiai konkuravo su Bendrijos gamintojais granuliuoto PTFE rinkoje, o kiti vartotojai buvo perdirbimo įmonės, gaminančios pusgaminius ir gatavus produktus, tiesiogiai naudojančios granuliuotą PTFE savo gamybos procese. Vartotojai, jau bendradarbiavę prieš laikinųjų priemonių įvedimą ir tie, kurie pranešė apie save po laikinųjų priemonių įvedimo, taip pat buvo pakviesti patiekti papildomos informacijos apie savo gamybos sąnaudas, kad naudojamus duomenis būtų galima papildyti preliminarioms išvadoms ir sudaryti sąlygas įvairių vartotojų situacijos aspektų išsamiai analizei, ypač numatyti tikslų antidempingo priemonių poveikį jų pelningumui. Tačiau tik keturios bendrovės atsiliepė į šį papildomą prašymą. Apibendrinant, iš viso bendradarbiavo septyni vartotojai, kurie sudarė 67,8 % viso svarstomųjų šalių importo ir 41,3 % viso Bendrijos vartojimo.

| (126) | Papildomas tyrimas parodė, kad galutiniai antidempingo muitai vartotojams labai skirtųsi priklausomai nuo jų gamybos procese naudojamo importuoto granuliuoto PTFE kiekio. Šiuo atžvilgiu skaičiavimai buvo atlikti remiantis prielaida, kad nei vienas iš vartotojų negalėtų padidinti kainų savo klientams. Apskaičiuota, kad pačiu blogiausiu atveju, dviems bendrovėms, naudojančioms 70–80 % granuliuoto PTFE iš svarstomųjų šalių, priemonių poveikis jų pelningumui sudarytų 7,5 %. Likusiesiems bendradarbiaujantiems vartotojams, importuojantiems mažiau nei 30 % savo žaliavos iš svarstomųjų šalių, poveikis, jei kainos klientams bent iš dalies būtų padidintos, būtų 2,7 %. |
| --- | --- |

(126)

Papildomas tyrimas parodė, kad galutiniai antidempingo muitai vartotojams labai skirtųsi priklausomai nuo jų gamybos procese naudojamo importuoto granuliuoto PTFE kiekio. Šiuo atžvilgiu skaičiavimai buvo atlikti remiantis prielaida, kad nei vienas iš vartotojų negalėtų padidinti kainų savo klientams. Apskaičiuota, kad pačiu blogiausiu atveju, dviems bendrovėms, naudojančioms 70–80 % granuliuoto PTFE iš svarstomųjų šalių, priemonių poveikis jų pelningumui sudarytų 7,5 %. Likusiesiems bendradarbiaujantiems vartotojams, importuojantiems mažiau nei 30 % savo žaliavos iš svarstomųjų šalių, poveikis, jei kainos klientams bent iš dalies būtų padidintos, būtų 2,7 %.

| (127) | Tačiau derėtų pastebėti, kad tyrimas taip pat patvirtino, kad kainų padidėjimas Bendrijoje įvedus antidempingo priemones, greičiausiai būtų perduotas galutiniam naudotojui. Šiuo atžvilgiu buvo nuspręsta, kad didelis kainų spaudimas Bendrijoje labiausiai priklausė nuo importo maža kaina iš KLR ir Rusijos. Todėl tikimasi, kad įvedus antidempingo priemones, padidės granuliuoto PTFE kainų lygis Bendrijoje. Tyrimas taip pat parodė, kad naudotojui skirti produktai buvo perparduodami per platintojus, kurie gaudavo pelną iš didelių skirtumų, o tai įrodo, kad šie platintojai gali perimti kainų didėjimą. Pagaliau buvo nustatyta, kad per TL rinkoje iš tiesų buvo labai nedidelė iš trečiųjų šalių granuliuoto PTFE pagamintų pusgaminių ir gatavų produktų konkurencija, o tai irgi rodo, kad kainų padidėjimas gali būti perduodamas galutiniams naudotojams. Iš tiesų, pusgaminių ir gatavų produktų rinkoje dominuoja Bendrijos apdorojimo įmonės o ne importuoti produktai, kuriems bus vienodai taikomi antidempingo muitai. Todėl tikimasi, kad kainų padidėjimas darys poveikį visiems vienodai susijusiems Bendrijos ūkio subjektams, o importuoti produktai nedarys spaudimo kainoms. Dėl šių priežasčių daroma išvada, kad vartotojai greičiausiai galės perduoti didelę kainų padidėjimo dalį savo klientams, kad apskaičiuota antidempingo priemonių įtaka jų pelningumui iš tikrųjų būtų daug mažesnė, nei numatyta pačiu blogiausiu atveju. |
| --- | --- |

(127)

Tačiau derėtų pastebėti, kad tyrimas taip pat patvirtino, kad kainų padidėjimas Bendrijoje įvedus antidempingo priemones, greičiausiai būtų perduotas galutiniam naudotojui. Šiuo atžvilgiu buvo nuspręsta, kad didelis kainų spaudimas Bendrijoje labiausiai priklausė nuo importo maža kaina iš KLR ir Rusijos. Todėl tikimasi, kad įvedus antidempingo priemones, padidės granuliuoto PTFE kainų lygis Bendrijoje. Tyrimas taip pat parodė, kad naudotojui skirti produktai buvo perparduodami per platintojus, kurie gaudavo pelną iš didelių skirtumų, o tai įrodo, kad šie platintojai gali perimti kainų didėjimą. Pagaliau buvo nustatyta, kad per TL rinkoje iš tiesų buvo labai nedidelė iš trečiųjų šalių granuliuoto PTFE pagamintų pusgaminių ir gatavų produktų konkurencija, o tai irgi rodo, kad kainų padidėjimas gali būti perduodamas galutiniams naudotojams. Iš tiesų, pusgaminių ir gatavų produktų rinkoje dominuoja Bendrijos apdorojimo įmonės o ne importuoti produktai, kuriems bus vienodai taikomi antidempingo muitai. Todėl tikimasi, kad kainų padidėjimas darys poveikį visiems vienodai susijusiems Bendrijos ūkio subjektams, o importuoti produktai nedarys spaudimo kainoms. Dėl šių priežasčių daroma išvada, kad vartotojai greičiausiai galės perduoti didelę kainų padidėjimo dalį savo klientams, kad apskaičiuota antidempingo priemonių įtaka jų pelningumui iš tikrųjų būtų daug mažesnė, nei numatyta pačiu blogiausiu atveju.

| (128) | Antra, reikėtų pastebėti, kad nepavykus net iš dalies perduoti kainų padidėjimo, o tai nerealu, poveikis pirmiau minėtų keturių bendradarbiaujančių vartotojų pelningumui nebūtų neproporcingas. Net ir pačiu blogiausiu atveju du iš šių vartotojų vis dar būtų pelningi. Vienas iš bendradarbiaujančių gamintojų, kuriam apskaičiuota bet kokios antidempingo priemonės įtaka būtų truputį didesnė nei 1 %, jau per TL patyrė didelių nuostolių, kurie nebuvo susiję su antidempingo priemonėmis. Todėl bet koks kainų padidėjimas dėl antidempingo muitų nedarytų didelės įtakos jo verslo rodikliams. Pagaliau, paskutinysis vartotojas gavo didelį gamybos pelną, t. y. virš 30 % ir todėl manoma, kad įvedus antidempingo muitus jis gali bent iš dalies perimti bet kokį kainų padidėjimą. |
| --- | --- |

(128)

Antra, reikėtų pastebėti, kad nepavykus net iš dalies perduoti kainų padidėjimo, o tai nerealu, poveikis pirmiau minėtų keturių bendradarbiaujančių vartotojų pelningumui nebūtų neproporcingas. Net ir pačiu blogiausiu atveju du iš šių vartotojų vis dar būtų pelningi. Vienas iš bendradarbiaujančių gamintojų, kuriam apskaičiuota bet kokios antidempingo priemonės įtaka būtų truputį didesnė nei 1 %, jau per TL patyrė didelių nuostolių, kurie nebuvo susiję su antidempingo priemonėmis. Todėl bet koks kainų padidėjimas dėl antidempingo muitų nedarytų didelės įtakos jo verslo rodikliams. Pagaliau, paskutinysis vartotojas gavo didelį gamybos pelną, t. y. virš 30 % ir todėl manoma, kad įvedus antidempingo muitus jis gali bent iš dalies perimti bet kokį kainų padidėjimą.

| (129) | Kaip minėta šio reglamento 125 konstatuojamojoje dalyje, pirmiau minėtose išvadose pateikiama vartotojų, kurie sudaro beveik 70 % viso importo iš svarstomųjų šalių ir apie 40 % Bendrijos vartojimo, padėtis. Tyrime taip pat buvo nagrinėjami įvairūs vartotojai, t. y. atstovaujantys įvairius pramonės sektorius, naudojantys granuliuotą PTFE tiesiogiai arba pusgaminiams, kai kurie, importuojantys didelį kiekį iš svarstomų šalių, kiti – tik ribotą kiekį. Todėl buvo nuspręsta, kad pirmiau minėtos išvados gali būti laikomos pakankamai išsamiomis. Taip pat derėtų pastebėti, kad pagal laikinojo reglamento 147 konstatuojamąją dalį, antidempingo muitų poveikis tam tikriems vartotojams yra nereikšmingas, kadangi granuliuotas PTFE sudaro gana mažą jų bendrų išlaidų dalį. |
| --- | --- |

(129)

Kaip minėta šio reglamento 125 konstatuojamojoje dalyje, pirmiau minėtose išvadose pateikiama vartotojų, kurie sudaro beveik 70 % viso importo iš svarstomųjų šalių ir apie 40 % Bendrijos vartojimo, padėtis. Tyrime taip pat buvo nagrinėjami įvairūs vartotojai, t. y. atstovaujantys įvairius pramonės sektorius, naudojantys granuliuotą PTFE tiesiogiai arba pusgaminiams, kai kurie, importuojantys didelį kiekį iš svarstomų šalių, kiti – tik ribotą kiekį. Todėl buvo nuspręsta, kad pirmiau minėtos išvados gali būti laikomos pakankamai išsamiomis. Taip pat derėtų pastebėti, kad pagal laikinojo reglamento 147 konstatuojamąją dalį, antidempingo muitų poveikis tam tikriems vartotojams yra nereikšmingas, kadangi granuliuotas PTFE sudaro gana mažą jų bendrų išlaidų dalį.

| (130) | Be to, reikėtų pastebėti, kad visi bendradarbiaujantys vartotojai vykdo reikšmingą komercinę veiklą už Bendrijos ribų. Iš tikrųjų, 24,6 % vartotojų pardavimo apimties yra eksportuojama už Bendrijos ribų. Tai reiškia, kad įvežimo perdirbti režimas leistų šiems vartotojams prašyti nutraukti arba vengti mokėti importuoto granuliuoto PTFE antidempingo muitą. Todėl šiai vartotojų verslo daliai priemonės nedarys jokio poveikio. |
| --- | --- |

(130)

Be to, reikėtų pastebėti, kad visi bendradarbiaujantys vartotojai vykdo reikšmingą komercinę veiklą už Bendrijos ribų. Iš tikrųjų, 24,6 % vartotojų pardavimo apimties yra eksportuojama už Bendrijos ribų. Tai reiškia, kad įvežimo perdirbti režimas leistų šiems vartotojams prašyti nutraukti arba vengti mokėti importuoto granuliuoto PTFE antidempingo muitą. Todėl šiai vartotojų verslo daliai priemonės nedarys jokio poveikio.

| (131) | Galiausiai, vertinant galimą priemonių poveikį vartotojams, taip pat reikėtų pastebėti, kad jų dabartinė finansinė situacija iš dalies priklauso nuo nesąžiningos konkurencijos dėl importo dempingo kaina. Į tai reikėtų atsižvelgti išlaikant pusiausvyrą tarp galimo neigiamo priemonių poveikio vartotojams ir teigiamo poveikio kitoms suinteresuotosioms šalims, ypač Bendrijos pramonei. |
| --- | --- |

(131)

Galiausiai, vertinant galimą priemonių poveikį vartotojams, taip pat reikėtų pastebėti, kad jų dabartinė finansinė situacija iš dalies priklauso nuo nesąžiningos konkurencijos dėl importo dempingo kaina. Į tai reikėtų atsižvelgti išlaikant pusiausvyrą tarp galimo neigiamo priemonių poveikio vartotojams ir teigiamo poveikio kitoms suinteresuotosioms šalims, ypač Bendrijos pramonei.

| (132) | Atsižvelgiant į visas pirmiau minėtas priežastis, daroma išvada, kad tikėtinas priemonių poveikis vartotojams nebūtų neproporcingas. Todėl buvo padaryta išvada, kad galutinių antidempingo muitų įvedimas neprieštarautų Bendrijos interesams. |
| --- | --- |

(132)

Atsižvelgiant į visas pirmiau minėtas priežastis, daroma išvada, kad tikėtinas priemonių poveikis vartotojams nebūtų neproporcingas. Todėl buvo padaryta išvada, kad galutinių antidempingo muitų įvedimas neprieštarautų Bendrijos interesams.

2.   Pusgaminių ir gatavų produktų importas

| (133) | Tam tikri vartotojai taip pat tvirtino, kad jiems, palyginus su svarstomomis šalims, kurios gamina pusgaminius bei gatavus produktus ir kuriems netaikomas antidempingo muitas, būtų iškreiptos konkurencijos sąlygos ypač dėl to, kad tokie gamintojai pereitų nuo granuliuoto PTFE eksporto prie pusgaminių ir gatavų produktų eksporto į Bendriją. Dėl to Bendrijos vartotojams reikėtų perkelti dalį savo verslo veiklos už Europos bendrijos ribų, kad galėtų naudoti pigesnę žaliavą. |
| --- | --- |

(133)

Tam tikri vartotojai taip pat tvirtino, kad jiems, palyginus su svarstomomis šalims, kurios gamina pusgaminius bei gatavus produktus ir kuriems netaikomas antidempingo muitas, būtų iškreiptos konkurencijos sąlygos ypač dėl to, kad tokie gamintojai pereitų nuo granuliuoto PTFE eksporto prie pusgaminių ir gatavų produktų eksporto į Bendriją. Dėl to Bendrijos vartotojams reikėtų perkelti dalį savo verslo veiklos už Europos bendrijos ribų, kad galėtų naudoti pigesnę žaliavą.

| (134) | Kalbant apie pusgaminius ir gatavus produktus, buvo nustatyta, kad didėjančio pigesnių pusgaminių ir gatavų vartotojams skirtų produktų importo iš susijusių šalių grėsmė nėra neišvengiama. Remiantis gauta informacija, t. y. ypač žinant iš svarstomųjų šalių importuoto ir Bendrijos pramonės pagaminto granuliuoto PTFE kokybės skirtumus, nei Rusijos, nei Kinijos gamintojai dėl būtinų techninių žinių ir patirties stygiaus šiuo metu negali gaminti visų Bendrijos vartotojų gaminamų produktų. Kelios šalys pastebėjo, kad Rusijos ir Kinijos gamintojų žinios ir patirtis, taip pat jų produktų kokybė vis labiau gerėja ir kad galutinių muitų įvedimas dar labiau paspartintų šį procesą, kadangi tai paskatintų pusgaminių ir gatavų produktų gamybą perkelti į tas šalis, kuriose granuliuotas PTFE būtų pigesnis. Pažymima, kad pasak kai kurių rinkos dalyvių, pusgaminių importas iš svarstomųjų šalių iš tiesų vis labiau didėjo. Tačiau nėra įrodymų, kad importuotų produktų kokybė gali būti lyginama su Bendrijoje gaminamais bei Bendrijos rinkoje parduodamais produktais ir kad dėl to iš tikrųjų atsirastų didesnė konkurencija bei didėjančio pusgaminių ir gatavų produktų importo pavojus. |
| --- | --- |

(134)

Kalbant apie pusgaminius ir gatavus produktus, buvo nustatyta, kad didėjančio pigesnių pusgaminių ir gatavų vartotojams skirtų produktų importo iš susijusių šalių grėsmė nėra neišvengiama. Remiantis gauta informacija, t. y. ypač žinant iš svarstomųjų šalių importuoto ir Bendrijos pramonės pagaminto granuliuoto PTFE kokybės skirtumus, nei Rusijos, nei Kinijos gamintojai dėl būtinų techninių žinių ir patirties stygiaus šiuo metu negali gaminti visų Bendrijos vartotojų gaminamų produktų. Kelios šalys pastebėjo, kad Rusijos ir Kinijos gamintojų žinios ir patirtis, taip pat jų produktų kokybė vis labiau gerėja ir kad galutinių muitų įvedimas dar labiau paspartintų šį procesą, kadangi tai paskatintų pusgaminių ir gatavų produktų gamybą perkelti į tas šalis, kuriose granuliuotas PTFE būtų pigesnis. Pažymima, kad pasak kai kurių rinkos dalyvių, pusgaminių importas iš svarstomųjų šalių iš tiesų vis labiau didėjo. Tačiau nėra įrodymų, kad importuotų produktų kokybė gali būti lyginama su Bendrijoje gaminamais bei Bendrijos rinkoje parduodamais produktais ir kad dėl to iš tikrųjų atsirastų didesnė konkurencija bei didėjančio pusgaminių ir gatavų produktų importo pavojus.

| (135) | Be to, tvirtinimas, kad dėl perdirbimo reikėtų keltis už Bendrijos ribų arba eksportuotojai pereitų prie labiau apdorotų produktų, nebuvo pakankamai pagrįstas įrodymais. Tyrimas taip pat parodė, kad kai kurie vartotojai tik neseniai investavo į savo gamybą Bendrijoje, todėl sunku tikėtis, jog bus perkelta ši gamybos įranga. |
| --- | --- |

(135)

Be to, tvirtinimas, kad dėl perdirbimo reikėtų keltis už Bendrijos ribų arba eksportuotojai pereitų prie labiau apdorotų produktų, nebuvo pakankamai pagrįstas įrodymais. Tyrimas taip pat parodė, kad kai kurie vartotojai tik neseniai investavo į savo gamybą Bendrijoje, todėl sunku tikėtis, jog bus perkelta ši gamybos įranga.

3.   Užimtumas

| (136) | Taip pat buvo tvirtinama, kad apdorojimo pramonė įdarbina daug daugiau žmonių, nei Bendrijos granuliuoto PTFE gamintojai ir įvedus antidempingo priemones būtų keliama grėsmė šioms darbo vietoms. |
| --- | --- |

(136)

Taip pat buvo tvirtinama, kad apdorojimo pramonė įdarbina daug daugiau žmonių, nei Bendrijos granuliuoto PTFE gamintojai ir įvedus antidempingo priemones būtų keliama grėsmė šioms darbo vietoms.

| (137) | Tyrime paaiškėjo, kad susijusių vartotojų ir (arba) importuotojų organizacijų pateikta informacija apie užimtumą buvo didžia dalimi pervertinta. Be to, antidempingo muitų įvedimas keltų pavojų tik daliai šių darbo vietų. Taip pat vertėtų pastebėti, kad granuliuoto PTFE gamybai labiau reikalingas kapitalas, o pusgaminių arba gatavų produktų gamybai – darbas. Todėl tiesioginis granuliuoto PTFE gamybos ir vartotojų pramonės darbų vietų palyginimas yra netinkamas. Dar reikėtų pastebėti, kad grėsmė kiltų ir kai kurių skundų nepateikusiųjų Bendrijos gamintojų ir tiekėjų darbo vietoms. Kaip nurodyta pirmiau, skundų nepateikusieji Bendrijos gamintojai jau prarado didelę rinkos dalį nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios. Pagaliau, dalis vartotojų, taigi ir Bendrijos darbo vietų, yra taip pat priklausomi (visiškai ar iš dalies) nuo Bendrijos pramonės pasiūlos ir nuo skundų nepateikusiųjų Bendrijos gamintojų. Todėl išnykus Bendrijos pramonei, šioms darbo vietoms lygiai taip pat kiltų grėsmė. |
| --- | --- |

(137)

Tyrime paaiškėjo, kad susijusių vartotojų ir (arba) importuotojų organizacijų pateikta informacija apie užimtumą buvo didžia dalimi pervertinta. Be to, antidempingo muitų įvedimas keltų pavojų tik daliai šių darbo vietų. Taip pat vertėtų pastebėti, kad granuliuoto PTFE gamybai labiau reikalingas kapitalas, o pusgaminių arba gatavų produktų gamybai – darbas. Todėl tiesioginis granuliuoto PTFE gamybos ir vartotojų pramonės darbų vietų palyginimas yra netinkamas. Dar reikėtų pastebėti, kad grėsmė kiltų ir kai kurių skundų nepateikusiųjų Bendrijos gamintojų ir tiekėjų darbo vietoms. Kaip nurodyta pirmiau, skundų nepateikusieji Bendrijos gamintojai jau prarado didelę rinkos dalį nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios. Pagaliau, dalis vartotojų, taigi ir Bendrijos darbo vietų, yra taip pat priklausomi (visiškai ar iš dalies) nuo Bendrijos pramonės pasiūlos ir nuo skundų nepateikusiųjų Bendrijos gamintojų. Todėl išnykus Bendrijos pramonei, šioms darbo vietoms lygiai taip pat kiltų grėsmė.

4.   Pasiūlos trūkumas

| (138) | Dalis šalių taip pat pakartojo, kad galutinių muitų įvedimas sąlygotų pasiūlos trūkumą, kadangi jis neleistų eksportuojantiems KLR ir Rusijos gamintojams eksportuoti savo produktus į Bendriją, o Bendrijos pramonei neužtektų pajėgumų patenkinti Bendrijos paklausą. Buvo taip pat tvirtinama, kad net jei Bendrijos pramonė ir būtų teoriškai pajėgusi padidinti savo PTFE gamybą, tai nebūtų buvę naudinga ekonominiu požiūriu, kadangi granuliuoto PTFE gamyba būtų mažiau pelninga, nei kitų fluoropolimerų gamyba. Buvo tvirtinama, kad kiti šaltiniai, tokie kaip Japonija ir JAV negalėtų būti gera alternatyva, kadangi importo iš šių šalių kainos išlieka didelės. Vėliau buvo tvirtinama, kad trūkumą Bendrijos rinkoje gali apsunkinti tikėtinas paklausos padidėjimas Bendrijos rinkoje. Kita vertus, tam tikroms nesudėtingoms paskirtims Bendrijoje gaminamas produktas būtų pernelyg specifinis ir tokiai paskirčiai jį naudoti būtų per brangu. Pagaliau, buvo įrodinėjama, kad reaktoriaus granulės iš viso nebūtų parduodamos Bendrijoje, o karščiu apdorotos klasės Bendrijoje yra gaminamos tik ribotu kiekiu, todėl vartotojai priklausytų nuo importo iš svarstomųjų šalių. |
| --- | --- |

(138)

Dalis šalių taip pat pakartojo, kad galutinių muitų įvedimas sąlygotų pasiūlos trūkumą, kadangi jis neleistų eksportuojantiems KLR ir Rusijos gamintojams eksportuoti savo produktus į Bendriją, o Bendrijos pramonei neužtektų pajėgumų patenkinti Bendrijos paklausą. Buvo taip pat tvirtinama, kad net jei Bendrijos pramonė ir būtų teoriškai pajėgusi padidinti savo PTFE gamybą, tai nebūtų buvę naudinga ekonominiu požiūriu, kadangi granuliuoto PTFE gamyba būtų mažiau pelninga, nei kitų fluoropolimerų gamyba. Buvo tvirtinama, kad kiti šaltiniai, tokie kaip Japonija ir JAV negalėtų būti gera alternatyva, kadangi importo iš šių šalių kainos išlieka didelės. Vėliau buvo tvirtinama, kad trūkumą Bendrijos rinkoje gali apsunkinti tikėtinas paklausos padidėjimas Bendrijos rinkoje. Kita vertus, tam tikroms nesudėtingoms paskirtims Bendrijoje gaminamas produktas būtų pernelyg specifinis ir tokiai paskirčiai jį naudoti būtų per brangu. Pagaliau, buvo įrodinėjama, kad reaktoriaus granulės iš viso nebūtų parduodamos Bendrijoje, o karščiu apdorotos klasės Bendrijoje yra gaminamos tik ribotu kiekiu, todėl vartotojai priklausytų nuo importo iš svarstomųjų šalių.

| (139) | Vertėtų priminti, kad Bendrijos pramonės pajėgumas yra 9 200 tonos, išnaudojant 80 % pajėgumų. Pardavimo apimtis per TL sudarė apie 4 845 tonas. Tai reiškia, kad skundą pateikę gamintojai galėtų parduoti papildomas 4 355 tonas panašaus produkto, kuris sudaro 85 % viso susijusių šalių importo. Argumentas, kad Bendrijos pramonė nenaudotų šių neišnaudotų pajėgumų granuliuoto PTFE gamybai dėl mažo šio produkto pardavimo pelno skirtumo, turėjo būti atmestas. Reikėtų paminėti, kad šis argumentas nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais. Be to, mažą Bendrijos pramonės pelningumą už parduotą granuliuotą PTFE sąlygojo importas dempingo kaina, kuris stipriai sumažino Bendrijos pramonės kainas ir tokiu būdu darė didelį spaudimą kainoms. Todėl įvedus galutinius antidempingo muitus į Bendrijos rinką turėtų būti sugrąžintos ankstesnės kainos, kurios padidintų pelningumą. |
| --- | --- |

(139)

Vertėtų priminti, kad Bendrijos pramonės pajėgumas yra 9 200 tonos, išnaudojant 80 % pajėgumų. Pardavimo apimtis per TL sudarė apie 4 845 tonas. Tai reiškia, kad skundą pateikę gamintojai galėtų parduoti papildomas 4 355 tonas panašaus produkto, kuris sudaro 85 % viso susijusių šalių importo. Argumentas, kad Bendrijos pramonė nenaudotų šių neišnaudotų pajėgumų granuliuoto PTFE gamybai dėl mažo šio produkto pardavimo pelno skirtumo, turėjo būti atmestas. Reikėtų paminėti, kad šis argumentas nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais. Be to, mažą Bendrijos pramonės pelningumą už parduotą granuliuotą PTFE sąlygojo importas dempingo kaina, kuris stipriai sumažino Bendrijos pramonės kainas ir tokiu būdu darė didelį spaudimą kainoms. Todėl įvedus galutinius antidempingo muitus į Bendrijos rinką turėtų būti sugrąžintos ankstesnės kainos, kurios padidintų pelningumą.

| (140) | Kalbant apie reaktoriaus granules, buvo nustatyta, kad per TL jų importuotas buvo tik labai ribotas kiekis. Panašiai, karščiu apdorotų klasių importas buvo labai ribotas per TL ir tai reiškia, kad karščiu apdorotas klases gamina patys vartotojai. Buvo nustatyta, kad bent du Bendrijos gamintojai gali gaminti karščiu apdorotas klases. Galų gale, kaip minėta pirmiau, Bendrijos pramonė per TL taip pat pardavinėjo techninių reikalavimų klasės neatitinkančius produktus, kurie gali būti lyginami su žemos kokybės klase iš KLR ir Rusijos. |
| --- | --- |

(140)

Kalbant apie reaktoriaus granules, buvo nustatyta, kad per TL jų importuotas buvo tik labai ribotas kiekis. Panašiai, karščiu apdorotų klasių importas buvo labai ribotas per TL ir tai reiškia, kad karščiu apdorotas klases gamina patys vartotojai. Buvo nustatyta, kad bent du Bendrijos gamintojai gali gaminti karščiu apdorotas klases. Galų gale, kaip minėta pirmiau, Bendrijos pramonė per TL taip pat pardavinėjo techninių reikalavimų klasės neatitinkančius produktus, kurie gali būti lyginami su žemos kokybės klase iš KLR ir Rusijos.

| (141) | Taip pat galimi kiti šaltiniai, tokie kaip Japonija ir JAV. Negalima sutikti su tvirtinimu, kad importo kainos iš šių šalių yra didesnės nei iš tiriamųjų šalių ir kad granuliuotas PTFE iš Japonijos ir JAV negali būti tinkama alternatyva, kadangi antidempingo muitu kaip tik siekiama panaikinti žalingą dempingą ir grąžinti sąžiningas konkurencijos sąlygas. |
| --- | --- |

(141)

Taip pat galimi kiti šaltiniai, tokie kaip Japonija ir JAV. Negalima sutikti su tvirtinimu, kad importo kainos iš šių šalių yra didesnės nei iš tiriamųjų šalių ir kad granuliuotas PTFE iš Japonijos ir JAV negali būti tinkama alternatyva, kadangi antidempingo muitu kaip tik siekiama panaikinti žalingą dempingą ir grąžinti sąžiningas konkurencijos sąlygas.

| (142) | Be to, yra primenama, kad antidempingo priemonėmis jokiu būdu nesiekiama užkirsti kelio produktams iš svarstomų šalių patekti į Bendrijos rinką, veikiau – atkurti sąžiningą konkurenciją, kuri buvo iškreipta dėl nesąžiningos prekybos. Todėl granuliuotas PTFE, įskaitant produkto tipus, kurių tariamai trūko, iš susijusių šalių gali toliau patekti į Bendrijos rinką, nors ir aukštesnėmis kainomis. |
| --- | --- |

(142)

Be to, yra primenama, kad antidempingo priemonėmis jokiu būdu nesiekiama užkirsti kelio produktams iš svarstomų šalių patekti į Bendrijos rinką, veikiau – atkurti sąžiningą konkurenciją, kuri buvo iškreipta dėl nesąžiningos prekybos. Todėl granuliuotas PTFE, įskaitant produkto tipus, kurių tariamai trūko, iš susijusių šalių gali toliau patekti į Bendrijos rinką, nors ir aukštesnėmis kainomis.

| (143) | Remiantis pirmiau išvardintomis aplinkybėmis ir kita laikinojo reglamento 139–153 konstatuojamosiose dalyse pateikta informacija, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų įvesti antidempingo priemonių Rusijos ir KLR kilmės aptariamo produkto importui. |
| --- | --- |

(143)

Remiantis pirmiau išvardintomis aplinkybėmis ir kita laikinojo reglamento 139–153 konstatuojamosiose dalyse pateikta informacija, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų įvesti antidempingo priemonių Rusijos ir KLR kilmės aptariamo produkto importui.

G.   GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

1.   Žalos pašalinimo lygis

| (144) | Pagal laikinojo reglamento 154–159 konstatuojamosiose dalyse išaiškintą metodiką, buvo apskaičiuotas žalos atlyginimo lygis, siekiant nustatyti, kokio lygio galutines priemones reikia taikyti. |
| --- | --- |

(144)

Pagal laikinojo reglamento 154–159 konstatuojamosiose dalyse išaiškintą metodiką, buvo apskaičiuotas žalos atlyginimo lygis, siekiant nustatyti, kokio lygio galutines priemones reikia taikyti.

| (145) | Vienas Rusijos eksportuojantis gamintojas aiškino, kad prekybos lygių skirtumų patikslinimai turėjo būti paremti visapusiškai bendradarbiaujančio nesusijusio importuotojo, kuris importavo didžiąją importo dalį, pateikta informacija Tačiau nepaisant to, kad šio importuotojo pateikta informacija buvo patikrinta vietoje, dėl labai sudėtingos konkretaus importuotojo pardavimo struktūros, įskaitant skirtingas bendroves, kurios nepateikė jokios informacijos, supirkimo kainos ir šio nesusijusio importuotojo pelno skirtumo nebuvo galima patikimai nustatyti, todėl ji nebuvo naudojama. Kitu atveju šis eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad siekiant apskaičiuoti prekybos lygio patikslinimą, CIF importo kaina turėtų būti lyginama su konkretaus Bendrijos importuotojo perpardavimo kaina. Tačiau buvo nustatyta, kad ši metodika nepadėtų pasiekti patikimesnių rezultatų, nei preliminariose išvadose naudota metodika. Priešingai, pagal turimą informaciją, ypač pagal audito patikrintas importuotojo sąskaitas, buvo patvirtinta, kad preliminariose išvadose padaryti skaičiavimai buvo pagrįsti. |
| --- | --- |

(145)

Vienas Rusijos eksportuojantis gamintojas aiškino, kad prekybos lygių skirtumų patikslinimai turėjo būti paremti visapusiškai bendradarbiaujančio nesusijusio importuotojo, kuris importavo didžiąją importo dalį, pateikta informacija Tačiau nepaisant to, kad šio importuotojo pateikta informacija buvo patikrinta vietoje, dėl labai sudėtingos konkretaus importuotojo pardavimo struktūros, įskaitant skirtingas bendroves, kurios nepateikė jokios informacijos, supirkimo kainos ir šio nesusijusio importuotojo pelno skirtumo nebuvo galima patikimai nustatyti, todėl ji nebuvo naudojama. Kitu atveju šis eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad siekiant apskaičiuoti prekybos lygio patikslinimą, CIF importo kaina turėtų būti lyginama su konkretaus Bendrijos importuotojo perpardavimo kaina. Tačiau buvo nustatyta, kad ši metodika nepadėtų pasiekti patikimesnių rezultatų, nei preliminariose išvadose naudota metodika. Priešingai, pagal turimą informaciją, ypač pagal audito patikrintas importuotojo sąskaitas, buvo patvirtinta, kad preliminariose išvadose padaryti skaičiavimai buvo pagrįsti.

| (146) | Abu Rusijos eksportuojantys gamintojai taip pat tvirtino, kad jų eksporto kainą ir nenuostolingą kainą reikėjo lyginti pagal atskirą pavyzdį. Ypač buvo tvirtinama, kad Bendrijos pramonėje gaminami brangesni specializuoti tipai neturėjo būti įtraukti skaičiuojant žalos pašalinimo lygį. Šiuo atveju primenama, kad pagal šio reglamento 28–40 konstatuojamąsias dalis, išvados dėl abiejų Rusijos eksportuojančių gamintojų turėjo būti paremtos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Kadangi pagal atskirą pavyzdį patikimos informacijos gauti nepavyko, šių eksportuojančių gamintojų eksporto kainos buvo nustatytos pagal Eurostato duomenis. Be to, kaip minėta šio reglamento 9 ir 55 konstatuojamosiose dalyse, importuotas PTFE po tolesnio apdorojimo buvo panašios kokybės kaip ir Bendrijos pramonėje pagaminto PTFE ir galėjo būti naudojamas beveik visoms paskirtims, tarp jų ir sudėtingoms paskirtims. Todėl šį tvirtinimą reikėjo atmesti. |
| --- | --- |

(146)

Abu Rusijos eksportuojantys gamintojai taip pat tvirtino, kad jų eksporto kainą ir nenuostolingą kainą reikėjo lyginti pagal atskirą pavyzdį. Ypač buvo tvirtinama, kad Bendrijos pramonėje gaminami brangesni specializuoti tipai neturėjo būti įtraukti skaičiuojant žalos pašalinimo lygį. Šiuo atveju primenama, kad pagal šio reglamento 28–40 konstatuojamąsias dalis, išvados dėl abiejų Rusijos eksportuojančių gamintojų turėjo būti paremtos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Kadangi pagal atskirą pavyzdį patikimos informacijos gauti nepavyko, šių eksportuojančių gamintojų eksporto kainos buvo nustatytos pagal Eurostato duomenis. Be to, kaip minėta šio reglamento 9 ir 55 konstatuojamosiose dalyse, importuotas PTFE po tolesnio apdorojimo buvo panašios kokybės kaip ir Bendrijos pramonėje pagaminto PTFE ir galėjo būti naudojamas beveik visoms paskirtims, tarp jų ir sudėtingoms paskirtims. Todėl šį tvirtinimą reikėjo atmesti.

| (147) | Keletas šalių nesutiko su 9,3 % pelno lygiu, naudojamu laikino pigesnio pardavimo skirtumo apskaičiavimui, aiškindamos, kad jis buvo per didelis. Ypač buvo tvirtinama, kad reikėtų atsižvelgti į tai, kad granuliuoto PTFE rinka mažėja, o gamybos išlaidos didėja ir kad Bendrijos rinka nebūtų galėjusi pasiekti 9,3 % pelno be importo dempingo kainomis. Vietoje to buvo pasiūlyta taikyti 5 % pelno skirtumą. |
| --- | --- |

(147)

Keletas šalių nesutiko su 9,3 % pelno lygiu, naudojamu laikino pigesnio pardavimo skirtumo apskaičiavimui, aiškindamos, kad jis buvo per didelis. Ypač buvo tvirtinama, kad reikėtų atsižvelgti į tai, kad granuliuoto PTFE rinka mažėja, o gamybos išlaidos didėja ir kad Bendrijos rinka nebūtų galėjusi pasiekti 9,3 % pelno be importo dempingo kainomis. Vietoje to buvo pasiūlyta taikyti 5 % pelno skirtumą.

| (148) | Šiuo atžvilgiu primenama, kad 9,3 % pelno skirtumas buvo pagrįstas faktiniais ir patikrintais Bendrijos gamintojų duomenimis, t. y. įrodymais, kurie parodė, kad 9,3 % pelnas buvo iš esmės sukauptas prieš importo į Bendrijos rinką dempingo kaina pradžią. Taip pat pažymima, kad šio reglamento 112 konstatuojamojoje dalyje minėta, kad gamybos išlaidos sumažėjo per nagrinėjamąjį laikotarpį. Negavus daugiau informacijos, tvirtinama laikinojo reglamento 156–159 konstatuojamosiose dalyse išdėstyta žalos skirtumo nustatymo metodika. |
| --- | --- |

(148)

Šiuo atžvilgiu primenama, kad 9,3 % pelno skirtumas buvo pagrįstas faktiniais ir patikrintais Bendrijos gamintojų duomenimis, t. y. įrodymais, kurie parodė, kad 9,3 % pelnas buvo iš esmės sukauptas prieš importo į Bendrijos rinką dempingo kaina pradžią. Taip pat pažymima, kad šio reglamento 112 konstatuojamojoje dalyje minėta, kad gamybos išlaidos sumažėjo per nagrinėjamąjį laikotarpį. Negavus daugiau informacijos, tvirtinama laikinojo reglamento 156–159 konstatuojamosiose dalyse išdėstyta žalos skirtumo nustatymo metodika.

2.   Galutiniai muitai

| (149) | Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, manoma, kad turėtų būti įvestas galutinis antidempingo muitas, lygus nustatytam dempingo skirtumui, tačiau neviršijantis pirmiau apskaičiuoto žalos skirtumo, pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(149)

Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, manoma, kad turėtų būti įvestas galutinis antidempingo muitas, lygus nustatytam dempingo skirtumui, tačiau neviršijantis pirmiau apskaičiuoto žalos skirtumo, pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalį.

| (150) | Siūlomi galutiniai muito dydžiai, išreikšti CIF kainos prie Bendrijos sienos, nesumokėjus muito, procentu, yra tokie:








  Eksportuojanti šalis | Žalos pašalinimo skirtumas | Dempingo skirtumas | Siūlomas antidempingo muitas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KLR | 55,5 % | 99,7 % | 55,5 % |
| Rusija | 40,0 % | 36,6 % | 36,6 % |

(150)

Siūlomi galutiniai muito dydžiai, išreikšti CIF kainos prie Bendrijos sienos, nesumokėjus muito, procentu, yra tokie:

Eksportuojanti šalis

Žalos pašalinimo skirtumas

Dempingo skirtumas

Siūlomas antidempingo muitas

KLR

55,5 %

99,7 %

55,5 %

Rusija

40,0 %

36,6 %

36,6 %

| (151) | Siekiant užtikrinti antidempingo muito tinkamą įgyvendinimą, likutinis muito lygis neturėtų būti taikomas vien tik nebendradarbiaujančiam eksportuotojui, bet ir toms bendrovėms, kurios per TL nevykdė jokio eksporto. Tačiau pastarosios bendrovės yra kviečiamos, joms įvykdžius pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje pateiktus reikalavimus, pateikti prašymą pagal minėtą straipsnį patikrinti jų padėtį atskirai. |
| --- | --- |

(151)

Siekiant užtikrinti antidempingo muito tinkamą įgyvendinimą, likutinis muito lygis neturėtų būti taikomas vien tik nebendradarbiaujančiam eksportuotojui, bet ir toms bendrovėms, kurios per TL nevykdė jokio eksporto. Tačiau pastarosios bendrovės yra kviečiamos, joms įvykdžius pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje pateiktus reikalavimus, pateikti prašymą pagal minėtą straipsnį patikrinti jų padėtį atskirai.

3.   Įsipareigojimai

| (152) | Vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas, kuriam nebuvo suteiktas nei RER, nei TL pasisiūlė įsipareigoti. Tačiau Komisija nepriima įsipareigojimų iš bendrovių, kurioms nebuvo suteiktas nei RER, nei TL, kadangi tokiais atvejais neįmanoma nustatyti individualaus dempingo skirtumo. Be to, tyrimas parodė, kad svarstomosios bendrovės sąskaitos nebuvo pakankamai patikimos, todėl būtų neįmanoma kontroliuoti įsipareigojimų. |
| --- | --- |

(152)

Vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas, kuriam nebuvo suteiktas nei RER, nei TL pasisiūlė įsipareigoti. Tačiau Komisija nepriima įsipareigojimų iš bendrovių, kurioms nebuvo suteiktas nei RER, nei TL, kadangi tokiais atvejais neįmanoma nustatyti individualaus dempingo skirtumo. Be to, tyrimas parodė, kad svarstomosios bendrovės sąskaitos nebuvo pakankamai patikimos, todėl būtų neįmanoma kontroliuoti įsipareigojimų.

| (153) | Du Rusijos eksportuojantys gamintojai taip pat pasisiūlė įsipareigoti. Tačiau, kaip minėta šio reglamento 28–35 konstatuojamosiose dalyse, išvados apie abu eksportuojančius gamintojus turėjo būti daromos remiantis turimais faktais. Primenama, kad bendrovės pateikė klaidinančią informaciją apie tam tikrus tyrimo aspektus ir tai turėjo įtakos jų bendradarbiavimo tikslumui ir patikimumui. Todėl Komisija neįsitikinusi, kad šių bendrovių įsipareigojimai gali būti veiksmingai kontroliuojami, ir todėl pasiūlymai buvo atmesti, |
| --- | --- |

(153)

Du Rusijos eksportuojantys gamintojai taip pat pasisiūlė įsipareigoti. Tačiau, kaip minėta šio reglamento 28–35 konstatuojamosiose dalyse, išvados apie abu eksportuojančius gamintojus turėjo būti daromos remiantis turimais faktais. Primenama, kad bendrovės pateikė klaidinančią informaciją apie tam tikrus tyrimo aspektus ir tai turėjo įtakos jų bendradarbiavimo tikslumui ir patikimumui. Todėl Komisija neįsitikinusi, kad šių bendrovių įsipareigojimai gali būti veiksmingai kontroliuojami, ir todėl pasiūlymai buvo atmesti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Nustatomas galutinis antidempingo muitas Rusijos ir KLR kilmės vadinamojo granuliuoto politetrafluoretileno (PTFE), turinčio kito monomero, išskyrus tetrafluoretileną, grandžių ne daugiau 3 %, be užpildų, miltelių arba granulių forma, išskyrus labai mažų dalelių medžiagas (t. y. pagal normą ASTM D5675-04, flouropolimero mikromiltelius), kuris klasifikuojamas pagal KN ex 3904 61 00 (TARIC kodas 3904610050) subpozicijoje, importui. Minimo produkto apibrėžimas taip pat taikomas tokiems produktams, pateikiamiems kaip žaliavinis polimeras (reaktoriaus granulės), kuris gali būti drėgnas arba sausas.

2.   Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų grynajai franko prie Bendrijos sienos kainai prieš sumokant muitą, yra ši:

| Šalis | Muito norma |
| --- | --- |
| KLR | 55,5 % |
| Rusija | 36,6 % |

Šalis

Muito norma

KLR

55,5 %

Rusija

36,6 %

3.   Jei nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Garantija užtikrintos sumos taikant laikinuosius antidempingo muitus, įvestus pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 862/2005 Rusijos ir KLR kilmės vadinamojo granuliuoto politetrafluoretileno (PTFE), turinčio kito monomero, išskyrus tetrafluoretileną, grandžių ne daugiau 3 %, be užpildų, miltelių arba granulių forma, išskyrus labai mažų dalelių medžiagas, ir jo žaliaviniam polimerui (reaktoriaus granulės), kuris gali būti drėgnas arba sausas, kuris klasifikuojamas pagal KN ex 3904 61 00 subpozicijoje (TARIC kodas 3904610050), importui surenkamos pagal galutinai nustatyto muito dydį. Garantija užtikrintos sumos, viršijančios galutinio antidempingo muito sumas, nemokamos. Jeigu galutiniai muitai yra didesni už laikinuosius muitus, galutinai surenkamos tik garantija užtikrintos laikinojo muito dydžio sumos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 2 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

M. BECKETT

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

1

(2)  OL L 144, 2005 6 8, p. 11.

2

---

| 8.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 320/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 320/20

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1988/2005

2005 m. gruodžio 7 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. gruodžio 8 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 7 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 386/2005 (OL L 62, 2005 3 9, p. 3).

1

---

PRIEDAS

prie 2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | 052 | 57,6 |
| 204 | 42,7 |
| 212 | 89,9 |
| 999 | 63,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 141,0 |
| 204 | 51,3 |
| 220 | 147,3 |
| 999 | 113,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 122,2 |
| 204 | 105,5 |
| 999 | 113,9 |
| 0805 10 20 | 052 | 72,0 |
| 204 | 65,0 |
| 382 | 31,4 |
| 388 | 37,6 |
| 524 | 38,5 |
| 999 | 48,9 |
| 0805 20 10 | 052 | 72,1 |
| 204 | 64,7 |
| 999 | 68,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 73,0 |
| 400 | 82,4 |
| 624 | 97,9 |
| 999 | 84,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 63,4 |
| 999 | 63,4 |
| 0808 10 80 | 052 | 78,2 |
| 400 | 92,7 |
| 404 | 93,8 |
| 720 | 72,8 |
| 999 | 84,4 |
| 0808 20 50 | 052 | 140,1 |
| 400 | 86,0 |
| 404 | 53,2 |
| 999 | 93,1 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

052

57,6

204

42,7

212

89,9

999

63,4

0707 00 05

052

141,0

204

51,3

220

147,3

999

113,2

0709 90 70

052

122,2

204

105,5

999

113,9

0805 10 20

052

72,0

204

65,0

382

31,4

388

37,6

524

38,5

999

48,9

0805 20 10

052

72,1

204

64,7

999

68,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

73,0

400

82,4

624

97,9

999

84,4

0805 50 10

052

63,4

999

63,4

0808 10 80

052

78,2

400

92,7

404

93,8

720

72,8

999

84,4

0808 20 50

052

140,1

400

86,0

404

53,2

999

93,1

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 750/2005 (OL L 126, 2005 5 19, p. 12). Kodas „999“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 8.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 320/22 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 320/22

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1989/2005

2005 m. gruodžio 7 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1164/2005 dėl nuolatinio konkurso perparduoti Bendrijos rinkoje Lenkijos intervencinės agentūros saugomus kukurūzus paskelbimo

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 6 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Siekiant pratęsti pasiūlymų pateikimo terminą iki 2006 m. birželio 28 d., Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1164/2005 (2) buvo iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(1)

Siekiant pratęsti pasiūlymų pateikimo terminą iki 2006 m. birželio 28 d., Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1164/2005 (2) buvo iš dalies pakeistas.

| (2) | Atlikus šį pratęsimą, nebuvo patikslinta, kuriomis savaitėmis po 2005 m. spalio 26 d. joks konkursas nevyks. Tomis savaitėmis ūkio subjektai vis tiek gali pateikti pasiūlymus, nors tuo metu nėra numatytas joks vadybos komiteto susirinkimas. |
| --- | --- |

(2)

Atlikus šį pratęsimą, nebuvo patikslinta, kuriomis savaitėmis po 2005 m. spalio 26 d. joks konkursas nevyks. Tomis savaitėmis ūkio subjektai vis tiek gali pateikti pasiūlymus, nors tuo metu nėra numatytas joks vadybos komiteto susirinkimas.

| (3) | Todėl reikėtų numatyti, kuriomis savaitėmis iki 2006 m. birželio 28 d. nebus vykdomas joks konkursas. |
| --- | --- |

(3)

Todėl reikėtų numatyti, kuriomis savaitėmis iki 2006 m. birželio 28 d. nebus vykdomas joks konkursas.

| (4) | Atsižvelgdama į prognozuojamus rinkos poreikius ir į Lenkijos intervencijos agentūros turimą kiekį, Lenkija pranešė Komisijai apie savo intervencinės agentūros ketinimą 65 197 tonomis padidinti kiekį, dėl kurio vykdomas konkursas. Atsižvelgiant į padėtį rinkoje, Lenkijos prašymą reikėtų patenkinti. |
| --- | --- |

(4)

Atsižvelgdama į prognozuojamus rinkos poreikius ir į Lenkijos intervencijos agentūros turimą kiekį, Lenkija pranešė Komisijai apie savo intervencinės agentūros ketinimą 65 197 tonomis padidinti kiekį, dėl kurio vykdomas konkursas. Atsižvelgiant į padėtį rinkoje, Lenkijos prašymą reikėtų patenkinti.

| (5) | Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1164/2005. |
| --- | --- |

(5)

Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1164/2005.

| (6) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1164/2005 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnyje „90 000“ tonų kiekis keičiamas „155 197“ tonomis. |
| --- | --- |

1)

1 straipsnyje „90 000“ tonų kiekis keičiamas „155 197“ tonomis.

| 2) | 4 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „Vėlesnių dalinių konkursų galutinis pasiūlymų pateikimo terminas baigiasi kiekvienos savaitės trečiadienį 15 valandą (Briuselio laiku), išskyrus 2005 m. rugpjūčio 3 d., 2005 m. rugpjūčio 17 d., 2005 m. rugpjūčio 31 d., 2005 m. gruodžio 28 d., 2006 m. balandžio 12 d. ir 2006 m. gegužės 24 d., t. y., šiomis savaitėmis joks konkursas nebus vykdomas.“. |
| --- | --- |

2)

4 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„Vėlesnių dalinių konkursų galutinis pasiūlymų pateikimo terminas baigiasi kiekvienos savaitės trečiadienį 15 valandą (Briuselio laiku), išskyrus 2005 m. rugpjūčio 3 d., 2005 m. rugpjūčio 17 d., 2005 m. rugpjūčio 31 d., 2005 m. gruodžio 28 d., 2006 m. balandžio 12 d. ir 2006 m. gegužės 24 d., t. y., šiomis savaitėmis joks konkursas nebus vykdomas.“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 7 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 188, 2005 7 20, p. 4. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1742/2005 (OL L 280, 2005 10 25, p. 4).

2

---

| 8.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 320/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 320/23

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1990/2005

2005 m. gruodžio 7 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1165/2005 dėl nuolatinio konkurso perparduoti Bendrijos rinkoje Vengrijos intervencinės agentūros saugomus kukurūzus paskelbimo

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 6 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Siekiant pratęsti pasiūlymų pateikimo terminą iki 2006 m. birželio 28 d., Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1165/2005 (2) buvo iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(1)

Siekiant pratęsti pasiūlymų pateikimo terminą iki 2006 m. birželio 28 d., Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1165/2005 (2) buvo iš dalies pakeistas.

| (2) | Pratęsus šį terminą nebuvo patikslinta, kuriomis savaitėmis po 2005 m. spalio 26 d. joks konkursas nevyks. Tomis savaitėmis ūkio subjektai vis tiek gali pateikti pasiūlymus, nors tuo metu nėra numatytas joks vadybos komiteto susirinkimas. |
| --- | --- |

(2)

Pratęsus šį terminą nebuvo patikslinta, kuriomis savaitėmis po 2005 m. spalio 26 d. joks konkursas nevyks. Tomis savaitėmis ūkio subjektai vis tiek gali pateikti pasiūlymus, nors tuo metu nėra numatytas joks vadybos komiteto susirinkimas.

| (3) | Todėl reikėtų numatyti, kuriomis savaitėmis iki 2006 m. birželio 28 d. nebus vykdomas joks konkursas. |
| --- | --- |

(3)

Todėl reikėtų numatyti, kuriomis savaitėmis iki 2006 m. birželio 28 d. nebus vykdomas joks konkursas.

| (4) | Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1165/2005. |
| --- | --- |

(4)

Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1165/2005.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1165/2005 4 straipsnio 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Vėlesnių dalinių konkursų galutinis pasiūlymų pateikimo terminas baigiasi kiekvienos savaitės trečiadienį 15 valandą (Briuselio laiku), išskyrus 2005 m. rugpjūčio 3 d., 2005 m. rugpjūčio 17 d., 2005 m. rugpjūčio 31 d., 2005 m. gruodžio 28 d., 2006 m. balandžio 12 d. ir 2006 m. gegužės 24 d., t. y., šiomis savaitėmis joks konkursas nebus vykdomas.“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 7 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 188, 2005 7 20, p. 7. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1741/2005 (OL L 280, 2005 10 25, p. 3).

2

---

| 8.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 320/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 320/24

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1991/2005

2005 m. gruodžio 7 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1166/2005 dėl nuolatinio konkurso perparduoti Bendrijos rinkoje Prancūzijos intervencinės agentūros saugomus kukurūzus paskelbimo

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 6 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Siekiant pratęsti pasiūlymų pateikimo terminą iki 2006 m. birželio 28 d., Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1166/2005 (2) buvo iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(1)

Siekiant pratęsti pasiūlymų pateikimo terminą iki 2006 m. birželio 28 d., Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1166/2005 (2) buvo iš dalies pakeistas.

| (2) | Atlikus šį pratęsimą nebuvo patikslinta, kuriomis savaitėmis po 2005 m. spalio 26 d. joks konkursas nevyks. Tomis savaitėmis ūkio subjektai vis tiek gali pateikti pasiūlymus, nors tuo metu nėra numatytas joks vadybos komiteto susirinkimas. |
| --- | --- |

(2)

Atlikus šį pratęsimą nebuvo patikslinta, kuriomis savaitėmis po 2005 m. spalio 26 d. joks konkursas nevyks. Tomis savaitėmis ūkio subjektai vis tiek gali pateikti pasiūlymus, nors tuo metu nėra numatytas joks vadybos komiteto susirinkimas.

| (3) | Todėl reikėtų numatyti, kuriomis savaitėmis iki 2006 m. birželio 28 d. nebus vykdomas joks konkursas. |
| --- | --- |

(3)

Todėl reikėtų numatyti, kuriomis savaitėmis iki 2006 m. birželio 28 d. nebus vykdomas joks konkursas.

| (4) | Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1166/2005. |
| --- | --- |

(4)

Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1166/2005.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1166/2005 4 straipsnio 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Vėlesnių dalinių konkursų galutinis pasiūlymų pateikimo terminas baigiasi kiekvienos savaitės trečiadienį 15 valandą (Briuselio laiku), išskyrus 2005 m. rugpjūčio 3 d., 2005 m. rugpjūčio 17 d., 2005 m. rugpjūčio 31 d., 2005 m. gruodžio 28 d., 2006 m. balandžio 12 d. ir 2006 m. gegužės 24 d.; šiomis savaitėmis joks konkursas nebus vykdomas.“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 7 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 188, 2005 7 20, p. 10. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1743/2005 (OL L 280, 2005 10 25, p. 5).

2

---

| 8.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 320/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 320/25

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1992/2005

2005 m. gruodžio 7 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1168/2005 dėl nuolatinio konkurso perparduoti Bendrijos rinkoje Austrijos intervencinės agentūros saugomus kukurūzus paskelbimo

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 6 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Siekiant pratęsti pasiūlymų pateikimo terminą iki 2006 m. birželio 28 d., Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1168/2005 (2) buvo iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(1)

Siekiant pratęsti pasiūlymų pateikimo terminą iki 2006 m. birželio 28 d., Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1168/2005 (2) buvo iš dalies pakeistas.

| (2) | Atlikus šį pratęsimą nebuvo patikslinta, kuriomis savaitėmis po 2005 m. spalio 26 d. joks konkursas nevyks. Tomis savaitėmis ūkio subjektai vis tiek gali pateikti pasiūlymus, nors tuo metu nėra numatytas joks vadybos komiteto susirinkimas. |
| --- | --- |

(2)

Atlikus šį pratęsimą nebuvo patikslinta, kuriomis savaitėmis po 2005 m. spalio 26 d. joks konkursas nevyks. Tomis savaitėmis ūkio subjektai vis tiek gali pateikti pasiūlymus, nors tuo metu nėra numatytas joks vadybos komiteto susirinkimas.

| (3) | Todėl reikėtų numatyti, kuriomis savaitėmis iki 2006 m. birželio 28 d. nebus vykdomas joks konkursas. |
| --- | --- |

(3)

Todėl reikėtų numatyti, kuriomis savaitėmis iki 2006 m. birželio 28 d. nebus vykdomas joks konkursas.

| (4) | Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1168/2005. |
| --- | --- |

(4)

Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1168/2005.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1168/2005 4 straipsnio 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Vėlesnių dalinių konkursų galutinis pasiūlymų pateikimo terminas baigiasi kiekvienos savaitės trečiadienį 15 valandą (Briuselio laiku), išskyrus 2005 m. rugpjūčio 3 d., 2005 m. rugpjūčio 17 d., 2005 m. rugpjūčio 31 d., 2005 m. gruodžio 28 d., 2006 m. balandžio 12 d. ir 2006 m. gegužės 24 d., t. y. šiomis savaitėmis joks konkursas nebus vykdomas.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 7 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 188, 2005 7 20, p. 16. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1744/2005 (OL L 280, 2005 10 25, p. 6).

2

---

| 8.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 320/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 320/26

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1993/2005

2005 m. gruodžio 7 d.

dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už salyklą koregavimo pagal Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 15 straipsnio 4 dalį

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 18 straipsnio pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | 1978 m. liepos 17 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 1680/78 dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už salyklą koregavimo pagal Reglamento (EEB) Nr. 2727/75 16 straipsnio 4 dalį (2) buvo iš esmės keičiamas (3). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas. |
| --- | --- |

(1)

1978 m. liepos 17 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 1680/78 dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už salyklą koregavimo pagal Reglamento (EEB) Nr. 2727/75 16 straipsnio 4 dalį (2) buvo iš esmės keičiamas (3). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas.

| (2) | Grąžinamoji išmoka už miežių salyklą, eksportuotą per pirmuosius tris prekybos metų mėnesius, buvo nustatyta iš anksto prieš liepos 1 d., o Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 15 straipsnio 4 dalis nustato sąlygas, kaip turi būti koreguojama iš anksto nustatyta eksporto grąžinamoji išmoka. |
| --- | --- |

(2)

Grąžinamoji išmoka už miežių salyklą, eksportuotą per pirmuosius tris prekybos metų mėnesius, buvo nustatyta iš anksto prieš liepos 1 d., o Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 15 straipsnio 4 dalis nustato sąlygas, kaip turi būti koreguojama iš anksto nustatyta eksporto grąžinamoji išmoka.

| (3) | Atliekant tokį koregavimą, būtina įsitikinti, kad per pirmuosius tris prekybos metų mėnesius eksportuotas miežių salyklas priklausė atsargoms, buvusioms ankstesniųjų prekybos metų pabaigoje, arba buvo pagamintas iš to meto miežių atsargų. Dėl to būtina nustatyti miežių ir salyklo atsargų kiekį atitinkamų prekybos metų pabaigoje. Už to kiekio nustatymą ir už visas priemones, kurių reikia užtikrinti, kad būtų laikomasi Bendrijos nuostatų dėl eksporto grąžinamosios išmokos už salyklą, eksportuotą per aptariamą laikotarpį, koregavimo, turėtų būti atsakingos kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos. |
| --- | --- |

(3)

Atliekant tokį koregavimą, būtina įsitikinti, kad per pirmuosius tris prekybos metų mėnesius eksportuotas miežių salyklas priklausė atsargoms, buvusioms ankstesniųjų prekybos metų pabaigoje, arba buvo pagamintas iš to meto miežių atsargų. Dėl to būtina nustatyti miežių ir salyklo atsargų kiekį atitinkamų prekybos metų pabaigoje. Už to kiekio nustatymą ir už visas priemones, kurių reikia užtikrinti, kad būtų laikomasi Bendrijos nuostatų dėl eksporto grąžinamosios išmokos už salyklą, eksportuotą per aptariamą laikotarpį, koregavimo, turėtų būti atsakingos kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Šio reglamento nuostatos taikomos salyklo arba miežių atsargoms, turimoms prekybos metų pabaigoje, kurios eksportuojamos kaip salyklas per pirmuosius tris kitų prekybos metų mėnesius pagal licenciją, kuria remiantis iš anksto iki liepos 1 d. buvo nustatyta grąžinamoji išmoka.

2.   Nustatant eksporto datą, eksporto data laikoma diena, kurią atliekami muitinės formalumai, nurodyti Komisijos reglamento (EB) Nr. 1291/2000 (4) 24 straipsnio 1 dalyje.

2 straipsnis

1.   Eksportuotojas, norėdamas įrodyti, kad turi teisę reikalauti, jog jam priklausanti grąžinamoji išmoka už miežių salyklo eksportą būtų koreguojama pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 15 straipsnio 4 dalį, privalo:

| a) | jei salyklas buvo pagamintas iš miežių atsargų, buvusių prekybos metų pabaigoje, pateikti valstybės narės už grąžinamosios išmokos mokėjimą atsakingai kompetentingai institucijai dokumentus, patvirtinančius:






  i) | kad miežiai priklauso atsargoms, kurios buvo deklaruotos pagal 3 straipsnį valstybės narės, kurios teritorijoje jos buvo, kompetentingai institucijai; |
| --- | --- | --- |

a)

jei salyklas buvo pagamintas iš miežių atsargų, buvusių prekybos metų pabaigoje, pateikti valstybės narės už grąžinamosios išmokos mokėjimą atsakingai kompetentingai institucijai dokumentus, patvirtinančius:

i)

kad miežiai priklauso atsargoms, kurios buvo deklaruotos pagal 3 straipsnį valstybės narės, kurios teritorijoje jos buvo, kompetentingai institucijai;

| ii) | kad salyklas buvo eksportuotas po atitinkamų metų birželio 30 d., bet prieš spalio 1 d.; |
| --- | --- |

ii)

kad salyklas buvo eksportuotas po atitinkamų metų birželio 30 d., bet prieš spalio 1 d.;

| b) | jei miežiai priklausė atsargoms, buvusioms prekybos metų pabaigoje, pateikti valstybės narės už grąžinamosios išmokos mokėjimą atsakingai kompetentingai institucijai dokumentus, patvirtinančius:






  i) | kad salyklas pagamintas iš atsargų, deklaruotų pagal 3 straipsnį valstybės narės, kurios teritorijoje jos buvo, kompetentingai institucijai; |
| --- | --- | --- |

b)

jei miežiai priklausė atsargoms, buvusioms prekybos metų pabaigoje, pateikti valstybės narės už grąžinamosios išmokos mokėjimą atsakingai kompetentingai institucijai dokumentus, patvirtinančius:

i)

kad salyklas pagamintas iš atsargų, deklaruotų pagal 3 straipsnį valstybės narės, kurios teritorijoje jos buvo, kompetentingai institucijai;

| ii) | kad salyklas buvo eksportuotas po atitinkamų metų birželio 30 d., bet prieš spalio 1 d. |
| --- | --- |

ii)

kad salyklas buvo eksportuotas po atitinkamų metų birželio 30 d., bet prieš spalio 1 d.

2.   Dokumentus, nurodytus 1 dalies a punkto i papunktyje ir b punkto i papunktyje, saugo kompetentinga institucija, atsakinga už eksporto grąžinamosios išmokos mokėjimą.

3 straipsnis

1.   Salyklo ir miežių atsargų, kurias ketinama eksportuoti kaip salyklą, turėtojas, norėdamas gauti pakoreguotą grąžinamąją išmoką, turi būti jas deklaravęs valstybės narės, kurios teritorijoje atsargos yra, kompetentingai institucijai ne vėliau kaip atitinkamų metų liepos mėnesio trečią darbo dieną išsiųstu registruotu laišku arba elektroniniu pranešimu, nurodydamas minėtas salyklo ir miežių atsargas, kurias jis turėjo birželio 30 d. Tokioje deklaracijoje nurodomi bent tie duomenys, kurie yra nurodyti I priede.

2.   Jei 1 dalyje nurodytos sąlygos yra įvykdytos, suinteresuotos šalies prašymu kompetentinga institucija išduoda vieną ar kelias pažymas, kuriose nurodoma, kad eksportuotų produktų atsargos tikrai buvo turėtos prekybos metų pabaigoje ir todėl už jų eksportą suteikiama grąžinamoji išmoka turi būti pakoreguota pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 15 straipsnio 4 dalį.

Pažymos gali būti išduotos tik tokiam kiekiui, kuris neviršija pagal 1 dalį deklaruoto kiekio. Suinteresuotos šalies prašymu anksčiau išduota pažyma gali būti pakeista dviem ar daugiau pažymų, išduotų tam tikrai viso kiekio daliai.

4 straipsnis

1.   Kiekvienos valstybės narės kompetentinga institucija:

| a) | vykdo būtinus atsargų ir jų judėjimo savo teritorijoje patikrinimus; |
| --- | --- |

a)

vykdo būtinus atsargų ir jų judėjimo savo teritorijoje patikrinimus;

| b) | taiko būtinas papildomas priemones, kad galėtų atsižvelgti į savo teritorijoje esančias specialias sąlygas, ypač į laikotarpius, per kuriuos turėtų būti atliekami atsargų ir jų judėjimo patikrinimai. |
| --- | --- |

b)

taiko būtinas papildomas priemones, kad galėtų atsižvelgti į savo teritorijoje esančias specialias sąlygas, ypač į laikotarpius, per kuriuos turėtų būti atliekami atsargų ir jų judėjimo patikrinimai.

2.   Ne vėliau kaip atitinkamų metų gruodžio 31 d. valstybės narės Komisijai atsiunčia raštišką ataskaitą apie šio reglamento taikymą, nurodydamos turėtų miežių ir salyklo atsargų kiekius prekybos metų pabaigoje ir pagal šį reglamentą eksportuotus salyklo kiekius.

3.   Kiekvienoje valstybėje narėje kompetentinga institucija – tai intervencijos agentūra arba kitas toks padalinys, kurį paskiria valstybė narė.

5 straipsnis

Reglamentas (EEB) Nr. 1680/78 yra panaikinamas.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą, ir skaitomos pagal III priede pateiktą atitikmenų lentelę.

6 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 7 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 193, 1978 7 18, p. 10. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EEB) Nr. 2029/86 (OL L 173, 1986 7 1, p. 44).

2

(3)  Žr. II priedą.

3

(4)  OL L 152, 2000 6 24, p. 1.

4

---

I PRIEDAS

Pagrindinė informacija, kuri turi būti pateikta kartu su birželio 30 d. turimų salyklo ar miežių atsargų deklaracija

A.   Salyklas

| 1. | Kiekis, suskirstytas pagal salyklo kategorijas. |
| --- | --- |

1.

Kiekis, suskirstytas pagal salyklo kategorijas.

| 2. | Saugojimo vieta. |
| --- | --- |

2.

Saugojimo vieta.

B.   Miežiai

| 1. | Kiekis. |
| --- | --- |

1.

Kiekis.

| 2. | Saugojimo vieta. |
| --- | --- |

2.

Saugojimo vieta.

| 3. | Deklaracija, patvirtinanti, kad:






  a) | miežiai nėra iš naujo Bendrijos derliaus; |
| --- | --- | --- |

3.

Deklaracija, patvirtinanti, kad:

a)

miežiai nėra iš naujo Bendrijos derliaus;

| b) | miežiai yra tinkami perdirbimui į salyklą. |
| --- | --- |

b)

miežiai yra tinkami perdirbimui į salyklą.

---

II PRIEDAS

Panaikinamas reglamentas su pakeitimu

| Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 1680/78 | (OL L 193, 1978 7 18, p. 10) |
| --- | --- |
| Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 2029/86 | (OL L 173, 1986 7 1, p. 44) |

Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 1680/78

(OL L 193, 1978 7 18, p. 10)

Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 2029/86

(OL L 173, 1986 7 1, p. 44)

---

III PRIEDAS

ATITIKMENŲ LENTELĖ

| Reglamentas (EEB) Nr. 1680/78 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| 2 straipsnio 1 dalies įvadinė frazė | 2 straipsnio 1 dalies įvadinė frazė |
| 2 straipsnio 1 dalies pirmos įtraukos įvadinė frazė | 2 straipsnio 1 dalies a punkto įvadinė frazė |
| 2 straipsnio 1 dalies pirmos įtraukos a punktas | 2 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktis |
| 2 straipsnio 1 dalies pirmos įtraukos b punktas | 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktis |
| 2 straipsnio 1 dalies antros įtraukos įvadinė frazė | 2 straipsnio 1 dalies b punkto įvadinė frazė |
| 2 straipsnio 1 dalies antros įtraukos a punktas | 2 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktis |
| 2 straipsnio 1 dalies antros įtraukos b punktas | 2 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktis |
| 2 straipsnio 2 dalis | 2 straipsnio 2 dalis |
| 3 straipsnis | 3 straipsnis |
| 4 straipsnis | 4 straipsnis |
| — | 5 straipsnis |
| 5 straipsnis | 6 straipsnis |
| Priedas | I priedas |
| — | II priedas |
| — | III priedas |

Reglamentas (EEB) Nr. 1680/78

Šis reglamentas

1 straipsnis

1 straipsnis

2 straipsnio 1 dalies įvadinė frazė

2 straipsnio 1 dalies įvadinė frazė

2 straipsnio 1 dalies pirmos įtraukos įvadinė frazė

2 straipsnio 1 dalies a punkto įvadinė frazė

2 straipsnio 1 dalies pirmos įtraukos a punktas

2 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktis

2 straipsnio 1 dalies pirmos įtraukos b punktas

2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktis

2 straipsnio 1 dalies antros įtraukos įvadinė frazė

2 straipsnio 1 dalies b punkto įvadinė frazė

2 straipsnio 1 dalies antros įtraukos a punktas

2 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktis

2 straipsnio 1 dalies antros įtraukos b punktas

2 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktis

2 straipsnio 2 dalis

2 straipsnio 2 dalis

3 straipsnis

3 straipsnis

4 straipsnis

4 straipsnis

—

5 straipsnis

5 straipsnis

6 straipsnis

Priedas

I priedas

—

II priedas

—

III priedas

---

| 8.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 320/30 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 320/30

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1994/2005

2005 m. gruodžio 7 d.

nustatantis pagrindinius produktus, už kuriuos negali būti atliekamas eksporto grąžinamųjų išmokų išankstinis mokėjimas

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1) ypač į jo 18 straipsnio pirmą pastraipą, ir į atitinkamas kitų reglamentų, nustatančių bendrą žemės ūkio produktų rinkų organizavimą, nuostatas,

atsižvelgdama į 1980 m. kovo 4 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 565/80 dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už žemės ūkio produktus išankstinio išmokėjimo (2),

kadangi:

| (1) | 1981 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 1618/81, nustatantis bazinius produktus už kuriuos negali būti atliekamas eksporto grąžinamųjų išmokų išankstinis mokėjimas (3), buvo keletą kartų iš esmės keičiamas (4). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas. |
| --- | --- |

(1)

1981 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 1618/81, nustatantis bazinius produktus už kuriuos negali būti atliekamas eksporto grąžinamųjų išmokų išankstinis mokėjimas (3), buvo keletą kartų iš esmės keičiamas (4). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas.

| (2) | Reglamento (EEB) Nr. 565/80 4 straipsnio 2 dalis taikoma perdirbtiems produktams ir prekėms, pagamintoms iš pagrindinių produktų, jeigu panašiems produktams nedraudžiama taikyti įvežimo perdirbti priemonių. Reikėtų parengti minėtų produktų, nurodytų Reglamento (EEB) Nr. 565/80 8 straipsnyje, sąrašą. Įvežimo perdirbti priemones draudžiama taikyti tam tikriems produktams, panašiems į pagrindinius produktus. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EEB) Nr. 565/80 4 straipsnio 2 dalis taikoma perdirbtiems produktams ir prekėms, pagamintoms iš pagrindinių produktų, jeigu panašiems produktams nedraudžiama taikyti įvežimo perdirbti priemonių. Reikėtų parengti minėtų produktų, nurodytų Reglamento (EEB) Nr. 565/80 8 straipsnyje, sąrašą. Įvežimo perdirbti priemones draudžiama taikyti tam tikriems produktams, panašiems į pagrindinius produktus.

| (3) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka visų susijusių vadybos komitetų nuomones, |
| --- | --- |

(3)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka visų susijusių vadybos komitetų nuomones,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pagrindiniai produktai, kuriems negali būti taikomos Reglamento (EEB) Nr. 565/80 4 straipsnyje nurodytos priemonės, išvardijami šio reglamento I priede.

Tačiau minėtos priemonės tokiems pagrindiniams produktams negali būti taikomos, tik jei jie skirti naudoti perdirbant produktus, minimus:

| a) | Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 I priede, išskyrus pagal KN 2309 kodą klasifikuojamus produktus; |
| --- | --- |

a)

Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 I priede, išskyrus pagal KN 2309 kodą klasifikuojamus produktus;

| b) | Tarybos reglamento (EB) Nr. 1785/2003 (5) 1 straipsnio 1 dalies c punkte. |
| --- | --- |

b)

Tarybos reglamento (EB) Nr. 1785/2003 (5) 1 straipsnio 1 dalies c punkte.

2 straipsnis

Reglamentas (EEB) Nr. 1618/81 yra panaikinamas.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą, ir skaitomos pagal III priede pateiktą atitikmenų lentelę.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 7 d.

Komisijos vardu

José Manuel BARROSO

Pirmininkas

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 62, 1980 3 7, p. 5. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 444/2003 (OL L 67, 2003 3 12, p. 3).

2

(3)  OL L 160, 1981 6 18, p. 17. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EEB) Nr. 3480/88 (OL L 305, 1988 11 10, p. 28).

3

(4)  Žr. II priedą.

4

(5)  OL L 270, 2003 10 21, p. 96.

5

---

I PRIEDAS

| KN kodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| 1104 | Javų grūdai, apdirbti kitais būdais (pavyzdžiui, lukštenti, traiškyti, perdirbti į dribsnius, gludinti, skaldyti arba smulkinti), išskyrus ryžius, klasifikuojamus 1006 pozicijoje; javų gemalai, sveiki, traiškyti, perdirbti į dribsnius arba malti: |
| 1104 30 | – Javų gemalai, sveiki, traiškyti, perdirbti į dribsnius arba malti |
| 1106 | Džiovintų ankštinių daržovių, klasifikuojamų 0713 pozicijoje, sago palmių šerdžių arba šakniavaisių ar gumbavaisių, klasifikuojamų 0714 pozicijoje, arba produktų, klasifikuojamų 8 skirsnyje, miltai, rupiniai ir milteliai: |
| 1106 20 | – Sago palmių šerdžių arba šakniavaisių ar gumbavaisių, klasifikuojam 0714 pozicijoje: |
| 1106 20 90 | – – Kiti |
| 1109 00 00 | Kviečių glitimas, džiovintas arba nedžiovintas |
| 2302 | Sėlenos, išsijos ir kitos sijojimo, malimo arba kito javų arba ankštinių augalų apdorojimo liekanos, granuliuotos arba negranuliuotos: |
| 2302 10 | – Kukurūzų |
| 2302 20 | – Ryžių |
| 2302 30 | – Kviečių |
| 2302 40 | – Kitų javų |
| 2303 | Krakmolo gamybos liekanos ir panašios liekanos, cukrinių runkelių becukrė masė, cukranendrių išspaudos ir kitos cukraus gamybos atliekos, žlaugtai ir kitos alaus arba alkoholinių gėrimų gamybos atliekos, granuliuotos arba negranuliuotos: |
| 2303 10 | – Krakmolo gamybos liekanos ir panašios liekanos: |
| – – Kukurūzų krakmolo gamybos liekanos (išskyrus koncentruotus mirkymo skysčius), kurių sudėtyje baltymai sudaro: |
| 2303 10 11 | – – – Daugiau kaip 40 % sausojo produkto masės |

KN kodas

Aprašymas

1104

Javų grūdai, apdirbti kitais būdais (pavyzdžiui, lukštenti, traiškyti, perdirbti į dribsnius, gludinti, skaldyti arba smulkinti), išskyrus ryžius, klasifikuojamus 1006 pozicijoje; javų gemalai, sveiki, traiškyti, perdirbti į dribsnius arba malti:

1104 30

– Javų gemalai, sveiki, traiškyti, perdirbti į dribsnius arba malti

1106

Džiovintų ankštinių daržovių, klasifikuojamų 0713 pozicijoje, sago palmių šerdžių arba šakniavaisių ar gumbavaisių, klasifikuojamų 0714 pozicijoje, arba produktų, klasifikuojamų 8 skirsnyje, miltai, rupiniai ir milteliai:

1106 20

– Sago palmių šerdžių arba šakniavaisių ar gumbavaisių, klasifikuojam 0714 pozicijoje:

1106 20 90

– – Kiti

1109 00 00

Kviečių glitimas, džiovintas arba nedžiovintas

2302

Sėlenos, išsijos ir kitos sijojimo, malimo arba kito javų arba ankštinių augalų apdorojimo liekanos, granuliuotos arba negranuliuotos:

2302 10

– Kukurūzų

2302 20

– Ryžių

2302 30

– Kviečių

2302 40

– Kitų javų

2303

Krakmolo gamybos liekanos ir panašios liekanos, cukrinių runkelių becukrė masė, cukranendrių išspaudos ir kitos cukraus gamybos atliekos, žlaugtai ir kitos alaus arba alkoholinių gėrimų gamybos atliekos, granuliuotos arba negranuliuotos:

2303 10

– Krakmolo gamybos liekanos ir panašios liekanos:

– – Kukurūzų krakmolo gamybos liekanos (išskyrus koncentruotus mirkymo skysčius), kurių sudėtyje baltymai sudaro:

2303 10 11

– – – Daugiau kaip 40 % sausojo produkto masės

---

II PRIEDAS

Panaikinamas reglamentas su vėlesniais pakeitimais

| Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 1618/81 | (OL L 160, 1981 6 18, p. 17) |
| --- | --- |
| Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 2880/84 | (OL L 272, 1984 10 13, p. 15) |
| Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 3480/88 | (OL L 305, 1988 11 10, p. 28) |

Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 1618/81

(OL L 160, 1981 6 18, p. 17)

Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 2880/84

(OL L 272, 1984 10 13, p. 15)

Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 3480/88

(OL L 305, 1988 11 10, p. 28)

---

III PRIEDAS

ATITIKMENŲ LENTELĖ

| Reglamentas (EEB) Nr. 1618/81 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| 2 straipsnis | — |
| — | 2 straipsnis |
| 3 straipsnis | 3 straipsnis |
| Priedas | I priedas |
| — | II priedas |
| — | III priedas |

Reglamentas (EEB) Nr. 1618/81

Šis reglamentas

1 straipsnis

1 straipsnis

2 straipsnis

—

—

2 straipsnis

3 straipsnis

3 straipsnis

Priedas

I priedas

—

II priedas

—

III priedas

---

| 8.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 320/34 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 320/34

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1995/2005

2005 m. gruodžio 7 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1864/2004, atidarantį iš trečiųjų šalių importuotų konservuotų grybų tarifinę kvotą ir nustatantį jos administravimą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1996 m. spalio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2201/96 dėl bendro perdirbtų vaisių ir daržovių produktų rinkų organizavimo (1), ypač į jo 15 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamente (EB) Nr. 1864/2004 (2) numatyti du paraiškų pateikimo importo licencijoms gauti laikotarpiai per metus. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamente (EB) Nr. 1864/2004 (2) numatyti du paraiškų pateikimo importo licencijoms gauti laikotarpiai per metus.

| (2) | Siekiant sumažinti administracinę naštą valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir importuotojams, reikėtų numatyti teikti paraiškas tik vieną kartą per metus. Siekiant užtikrinti importo tęstinumą ištisus metus, licencijos turėtų galioti nuo faktinės jų išdavimo dienos iki atitinkamų metų gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(2)

Siekiant sumažinti administracinę naštą valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir importuotojams, reikėtų numatyti teikti paraiškas tik vieną kartą per metus. Siekiant užtikrinti importo tęstinumą ištisus metus, licencijos turėtų galioti nuo faktinės jų išdavimo dienos iki atitinkamų metų gruodžio 31 d.

| (3) | Siekiant geresnio administravimo reikėtų pakeisti kai kuriuos Reglamentu (EB) Nr. 1864/2004 atidarytų tarifinių kvotų eilės numerius. Kad būtų aiškiau, juos visus reikėtų išvardyti to reglamento I priede. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant geresnio administravimo reikėtų pakeisti kai kuriuos Reglamentu (EB) Nr. 1864/2004 atidarytų tarifinių kvotų eilės numerius. Kad būtų aiškiau, juos visus reikėtų išvardyti to reglamento I priede.

| (4) | Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1864/2004. |
| --- | --- |

(4)

Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1864/2004.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Iš vaisių ir daržovių pagamintų produktų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Iš vaisių ir daržovių pagamintų produktų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1864/2004 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnis pakeičiamas taip:
  „1 straipsnis
  1.   Tarifinių kvotų sistema į Bendriją importuojamiems konservuotiems Agaricus genties grybams, kurių KN kodai yra 0711 51 00, 2003 10 20 ir 2003 10 30, (toliau – konservuoti grybai) yra pradedama taikyti šiame reglamente nustatytomis sąlygomis. Kiekvienos tarifinės kvotos dydis ir jos taikymo laikotarpis nurodyti I priede.
  2.   Produktų, kurių KN kodas yra 0711 51 00, atveju taikoma 12 % ad valorem muito norma, o produktų, kurių KN kodai yra 2003 10 20 ir 2003 10 30, atveju taikoma 23 % ad valorem muito norma.
  Tačiau muitai netaikomi Rumunijos ir Bulgarijos kilmės produktams.“; |
| --- | --- |

1)

1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

1.   Tarifinių kvotų sistema į Bendriją importuojamiems konservuotiems Agaricus genties grybams, kurių KN kodai yra 0711 51 00, 2003 10 20 ir 2003 10 30, (toliau – konservuoti grybai) yra pradedama taikyti šiame reglamente nustatytomis sąlygomis. Kiekvienos tarifinės kvotos dydis ir jos taikymo laikotarpis nurodyti I priede.

2.   Produktų, kurių KN kodas yra 0711 51 00, atveju taikoma 12 % ad valorem muito norma, o produktų, kurių KN kodai yra 2003 10 20 ir 2003 10 30, atveju taikoma 23 % ad valorem muito norma.

Tačiau muitai netaikomi Rumunijos ir Bulgarijos kilmės produktams.“;

| 2) | 5 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Licencijos įsigalioja nuo jų faktinės išdavimo datos, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1291/2000 23 straipsnio 2 dalyje, iki atitinkamų metų gruodžio 31 d.“; |
| --- | --- |

2)

5 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Licencijos įsigalioja nuo jų faktinės išdavimo datos, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1291/2000 23 straipsnio 2 dalyje, iki atitinkamų metų gruodžio 31 d.“;

| 3) | 6 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Jeigu viena iš importuotojų kategorijų neišnaudoja paskirto Kinijos ir kitų šalių kilmės importuojamų prekių kiekio, likusi dalis paskiriama kitai kategorijai.“; |
| --- | --- |

3)

6 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Jeigu viena iš importuotojų kategorijų neišnaudoja paskirto Kinijos ir kitų šalių kilmės importuojamų prekių kiekio, likusi dalis paskiriama kitai kategorijai.“;

| 4) | 7 straipsnis pakeičiamas taip:
  „7 straipsnis
  Skirtingų importuotojų pateiktoms paraiškoms taikomi apribojimai
  1.   Tradicinio importuotojo pateiktose paraiškose išduoti licenciją importuoti į Bendriją Kinijos ir (arba) kitų valstybių kilmės konservuotus grybus nurodytas visas kiekis (sausas svoris neto) negali viršyti 150 % referencinio kiekio.
  2.   Naujo importuotojo pateiktose paraiškose išduoti licenciją importuoti į Bendriją Kinijos ir (arba) kitų valstybių kilmės konservuotus grybus nurodytas visas kiekis (sausas svoris neto) negali viršyti 1 % tarifinių kvotų, pagal I priedą paskirtų Kinijai ir kitoms šalims, kiekio.“; |
| --- | --- |

4)

7 straipsnis pakeičiamas taip:

„7 straipsnis

Skirtingų importuotojų pateiktoms paraiškoms taikomi apribojimai

1.   Tradicinio importuotojo pateiktose paraiškose išduoti licenciją importuoti į Bendriją Kinijos ir (arba) kitų valstybių kilmės konservuotus grybus nurodytas visas kiekis (sausas svoris neto) negali viršyti 150 % referencinio kiekio.

2.   Naujo importuotojo pateiktose paraiškose išduoti licenciją importuoti į Bendriją Kinijos ir (arba) kitų valstybių kilmės konservuotus grybus nurodytas visas kiekis (sausas svoris neto) negali viršyti 1 % tarifinių kvotų, pagal I priedą paskirtų Kinijai ir kitoms šalims, kiekio.“;

| 5) | 8 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Importuotojai paraiškas išduoti licencijas pateikia per pirmąsias penkias sausio mėnesio darbo dienas.“; |
| --- | --- |

5)

8 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Importuotojai paraiškas išduoti licencijas pateikia per pirmąsias penkias sausio mėnesio darbo dienas.“;

| 6) | 9 straipsnyje pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Valstybės narės praneša Komisijai apie kiekius, kuriems buvo pateiktos paraiškos išduoti licenciją, ne vėliau kaip dešimtą sausio mėnesio darbo dieną.“; |
| --- | --- |

6)

9 straipsnyje pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Valstybės narės praneša Komisijai apie kiekius, kuriems buvo pateiktos paraiškos išduoti licenciją, ne vėliau kaip dešimtą sausio mėnesio darbo dieną.“;

| 7) | 10 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Nustačius, kad prašomi kiekiai viršija turimus kiekius, Komisija reglamentu nusprendžia nustatyti minimoms paraiškoms taikytiną paskirstymo koeficientą.“; |
| --- | --- |

7)

10 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Nustačius, kad prašomi kiekiai viršija turimus kiekius, Komisija reglamentu nusprendžia nustatyti minimoms paraiškoms taikytiną paskirstymo koeficientą.“;

| 8) | 16 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Nustačius, kad importuotojai valstybės narės kompetentingoms institucijoms pateikė melagingas, klaidinančias ar netikslias paraiškas ir (arba) pareiškimus, išskyrus tuos atvejus, kai tai nutiko per neapdairumą, atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos iš tokio importuotojo atima importo licenciją iki kito paraiškų teikimo laikotarpio, nurodyto 8 straipsnio 2 dalyje.“; |
| --- | --- |

8)

16 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Nustačius, kad importuotojai valstybės narės kompetentingoms institucijoms pateikė melagingas, klaidinančias ar netikslias paraiškas ir (arba) pareiškimus, išskyrus tuos atvejus, kai tai nutiko per neapdairumą, atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos iš tokio importuotojo atima importo licenciją iki kito paraiškų teikimo laikotarpio, nurodyto 8 straipsnio 2 dalyje.“;

| 9) | I priedas pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu. |
| --- | --- |

9)

I priedas pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 7 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 297, 1996 11 21, p. 29. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 386/2004 (OL L 64, 2004 3 2, p. 25).

1

(2)  OL L 325, 2004 10 28, p. 30. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1857/2005 (OL L 297, 2005 11 15, p. 9).

2

---

PRIEDAS

„I PRIEDAS

| Dydis, eilės numeris ir 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų tarifinių kvotų tonomis (sausas svoris neto) taikymo laikotarpis |
| --- |
| Kilmės šalis | Eilės Nr. | Kiekvienų metų sausio 1 d. – gruodžio 31 d. |
| Bulgarija | 09.4725 | 2 887,5 (1) |
| Rumunija | 09.4726 | 500 |
| Kinija | 09.4157 | 23 750 |
| Kitos šalys | 09.4158 | 3 290 |

Dydis, eilės numeris ir 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų tarifinių kvotų tonomis (sausas svoris neto) taikymo laikotarpis

Kilmės šalis

Eilės Nr.

Kiekvienų metų sausio 1 d. – gruodžio 31 d.

Bulgarija

09.4725

2 887,5 (1)

Rumunija

09.4726

500

Kinija

09.4157

23 750

Kitos šalys

09.4158

3 290

---

(1)  Nuo 2006 m. sausio 1 d. Bulgarijai skirta dalis padidėja 275 tonomis kiekvienais metais.“

1

---

| 8.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 320/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 320/37

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1996/2005

2005 m. gruodžio 7 d.

dėl cukranendrių cukraus importo licencijų išdavimo pagal kai kurias tarifines kvotas ir susitarimus dėl lengvatinių sąlygų

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. birželio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1260/2001 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 1996 m. birželio 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1095/96 dėl nuolaidų, numatytų CXL sąraše, sudarytame pasibaigus deryboms dėl GATT XXIV.6 straipsnio, įgyvendinimo (2),

atsižvelgdama į 2003 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1159/2003, nustatantį išsamias tam tikrų tarifinių kvotų ir lengvatinių susitarimų, taikomų cukranendrių cukraus importui 2003–2004, 2004–2005 ir 2005–2006 prekybos metais, taikymo taisykles ir iš dalies pakeičiantį Reglamentus (EB) Nr. 1464/95 ir (EB) Nr. 779/96 (3), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1159/2003 9 straipsnyje yra numatyta tvarka, kaip turi būti nustatomi įsipareigojimai pristatyti importuojamus, taikant nulinį muito tarifą, KN kodu 1701 klasifikuojamus AKR protokolą ir Indijos susitarimą pasirašiusių šalių kilmės produktus, kurių masė nurodoma baltojo cukraus ekvivalentu. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1159/2003 9 straipsnyje yra numatyta tvarka, kaip turi būti nustatomi įsipareigojimai pristatyti importuojamus, taikant nulinį muito tarifą, KN kodu 1701 klasifikuojamus AKR protokolą ir Indijos susitarimą pasirašiusių šalių kilmės produktus, kurių masė nurodoma baltojo cukraus ekvivalentu.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 1159/2003 16 straipsnyje numatyta tvarka, kaip turi būti nustatomos nulinio muito tarifo importo kvotos KN kodu 1701 11 10 klasifikuojamiems produktams, kurių kilmės šalis yra AKR protokolą ir Indijos susitarimą pasirašiusios valstybės ir kurių masė nurodoma baltojo cukraus ekvivalentu. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 1159/2003 16 straipsnyje numatyta tvarka, kaip turi būti nustatomos nulinio muito tarifo importo kvotos KN kodu 1701 11 10 klasifikuojamiems produktams, kurių kilmės šalis yra AKR protokolą ir Indijos susitarimą pasirašiusios valstybės ir kurių masė nurodoma baltojo cukraus ekvivalentu.

| (3) | Reglamento (EB) Nr. 1159/2003 22 straipsnyje atidaromos tarifinės kvotos, kurioms taikomas 98 eurų dydžio muitas už toną, Brazilijos, Kubos ir kitų trečiųjų šalių kilmės importuojamiems produktams, klasifikuojamiems KN kodu 1701 11 10. |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (EB) Nr. 1159/2003 22 straipsnyje atidaromos tarifinės kvotos, kurioms taikomas 98 eurų dydžio muitas už toną, Brazilijos, Kubos ir kitų trečiųjų šalių kilmės importuojamiems produktams, klasifikuojamiems KN kodu 1701 11 10.

| (4) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1159/2003 5 straipsnio 1 dalies nuostatas per savaitę nuo 2005 m. lapkričio 28 iki gruodžio 2 d. kompetentingoms įstaigoms buvo pateiktos paraiškos gauti importo licencijas dėl AKR-Indijos lengvatinėmis sąlygomis įvežamo cukraus kiekio, kuris visas viršija kiekį, įsipareigojamą pristatyti iš konkrečios šalies, numatytos Reglamento (EB) Nr. 1159/2003 9 straipsnyje. |
| --- | --- |

(4)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1159/2003 5 straipsnio 1 dalies nuostatas per savaitę nuo 2005 m. lapkričio 28 iki gruodžio 2 d. kompetentingoms įstaigoms buvo pateiktos paraiškos gauti importo licencijas dėl AKR-Indijos lengvatinėmis sąlygomis įvežamo cukraus kiekio, kuris visas viršija kiekį, įsipareigojamą pristatyti iš konkrečios šalies, numatytos Reglamento (EB) Nr. 1159/2003 9 straipsnyje.

| (5) | Tokiomis aplinkybėmis Komisija privalo nustatyti mažinimo koeficientą, kuriuo remiantis būtų galima proporcingai paskirstyti licencijas pagal turimą kiekį, ir nurodyti, kad atitinkama riba yra pasiekta, |
| --- | --- |

(5)

Tokiomis aplinkybėmis Komisija privalo nustatyti mažinimo koeficientą, kuriuo remiantis būtų galima proporcingai paskirstyti licencijas pagal turimą kiekį, ir nurodyti, kad atitinkama riba yra pasiekta,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pagal prašymus, pateiktus nuo 2005 m. lapkričio 28 iki gruodžio 2 d. gauti importo licencijas remiantis Reglamento (EB) Nr. 1159/2003 5 straipsnio 1 dalies nuostatomis, licencijos išduodamos ne didesniems negu šio reglamento priede nurodytiems kiekiams.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. gruodžio 8 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 7 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 178, 2001 6 30, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 987/2005 (OL L 167, 2005 6 29, p. 12).

1

(2)  OL L 146, 1996 6 20, p. 1.

2

(3)  OL L 162, 2003 7 1, p. 25. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 568/2005 (OL L 97, 2005 4 15, p. 9).

3

---

PRIEDAS

AKR–INDIJOS lengvatinėmis sąlygomis įvežamas cukrus

Reglamento (EB) Nr. 1159/2003 II antraštinė dalis

2005–2006 prekybos metai

| Šalis | Licencija išduodama ... % kiekio, prašomo 2005 11 28–2005 12 2 savaitę | Riba |
| --- | --- | --- |
| Barbadosas | 100 | |
| Belizas | 100 | |
| Kongas | 100 | |
| Fidžis | 100 | |
| Gajana | 100 | |
| Indija | 62,0759 | Pasiekta |
| Dramblio Kaulo Krantas | 100 | |
| Jamaika | 100 | |
| Kenija | 100 | |
| Madagaskaras | 100 | |
| Malavis | 100 | |
| Mauricijus | 100 | |
| Mozambikas | 0 | Pasiekta |
| Sent Kitsas ir Nevis | 100 | |
| Svazilandas | 100 | |
| Tanzanija | 100 | |
| Trinidadas ir Tobagas | 100 | |
| Zambija | 100 | |
| Zimbabvė | 0 | Pasiekta |

Šalis

Licencija išduodama ... % kiekio, prašomo 2005 11 28–2005 12 2 savaitę

Riba

Barbadosas

100

Belizas

100

Kongas

100

Fidžis

100

Gajana

100

Indija

62,0759

Pasiekta

Dramblio Kaulo Krantas

100

Jamaika

100

Kenija

100

Madagaskaras

100

Malavis

100

Mauricijus

100

Mozambikas

0

Pasiekta

Sent Kitsas ir Nevis

100

Svazilandas

100

Tanzanija

100

Trinidadas ir Tobagas

100

Zambija

100

Zimbabvė

0

Pasiekta

Ypatingasis lengvatinėmis sąlygomis įvežamas cukrus

Reglamento (EB) Nr. 1159/2003 III antraštinė dalis

2005–2006 prekybos metai

| Šalis | Licencija išduodama ... % kiekio, prašomo 2005 11 28–2005 12 2 savaitę | Riba |
| --- | --- | --- |
| Indija | 100 | |
| AKR | 100 | |

Šalis

Licencija išduodama ... % kiekio, prašomo 2005 11 28–2005 12 2 savaitę

Riba

Indija

100

AKR

100

CXL lengvatinis cukrus

Reglamento (EB) Nr. 1159/2003 IV antraštinė dalis

2005–2006 prekybos metai

| Šalis | Licencija išduodama ... % kiekio, prašomo 2005 11 28–2005 12 2 savaitę | Riba |
| --- | --- | --- |
| Brazilija | 0 | Pasiekta |
| Kuba | 100 | |
| Kitos trečiosios šalys | 0 | Pasiekta |

Šalis

Licencija išduodama ... % kiekio, prašomo 2005 11 28–2005 12 2 savaitę

Riba

Brazilija

0

Pasiekta

Kuba

100

Kitos trečiosios šalys

0

Pasiekta

---

| 8.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 320/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 320/39

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1997/2005

2005 m. gruodžio 7 d.

nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas kiaulienos sektoriuje

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2759/75 dėl bendro kiaulienos rinkos organizavimo (1), ypač į jo 13 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Pagal Reglamento (EEB) Nr. 2759/75 13 straipsnio nuostatas šio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje išvardytų produktų kainų pasaulinėje rinkoje ir kainų Bendrijoje skirtumas gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Reglamento (EEB) Nr. 2759/75 13 straipsnio nuostatas šio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje išvardytų produktų kainų pasaulinėje rinkoje ir kainų Bendrijoje skirtumas gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis.

| (2) | Pritaikius šias taisykles ir kriterijus dabartinei kiaulienos sektoriaus rinkos situacijai, daroma išvada, kad turi būti nustatytos toliau nurodomos grąžinamosios išmokos. |
| --- | --- |

(2)

Pritaikius šias taisykles ir kriterijus dabartinei kiaulienos sektoriaus rinkos situacijai, daroma išvada, kad turi būti nustatytos toliau nurodomos grąžinamosios išmokos.

| (3) | Produktams, kurių KN kodas yra 0210 19 81, tikslinga nustatyti tokio dydžio eksporto grąžinamąją išmoką, kuri atspindėtų, viena vertus, kokybines produktų, pažymėtų šiuo kodu, charakteristikas, ir, kita vertus, numatomus gamybos sąnaudų pokyčius pasaulinėje rinkoje. Tačiau tikslinga užtikrinti, kad ir toliau bus remiamas Bendrijos dalyvavimas tarptautinėje prekyboje kai kuriais tipiniais itališkais produktais, kurių KN kodas yra 0210 19 81. |
| --- | --- |

(3)

Produktams, kurių KN kodas yra 0210 19 81, tikslinga nustatyti tokio dydžio eksporto grąžinamąją išmoką, kuri atspindėtų, viena vertus, kokybines produktų, pažymėtų šiuo kodu, charakteristikas, ir, kita vertus, numatomus gamybos sąnaudų pokyčius pasaulinėje rinkoje. Tačiau tikslinga užtikrinti, kad ir toliau bus remiamas Bendrijos dalyvavimas tarptautinėje prekyboje kai kuriais tipiniais itališkais produktais, kurių KN kodas yra 0210 19 81.

| (4) | Atsižvelgiant į konkurencijos sąlygas, susiklosčiusias kai kuriose trečiosiose šalyse, tradiciškai importuojančiose daugiausia produktų, pažymėtų kodais KN 1601 00 ir KN 1602, šiems produktams tikslinga numatyti tokią sumą, kuri atspindėtų susidariusią padėtį. Vis dėlto tikslinga užtikrinti, kad būtų grąžinama išmoka tik už valgomos medžiagos grynąjį svorį, išskyrus atvejus, kai tuose maisto produktuose pasitaiko kaulų. |
| --- | --- |

(4)

Atsižvelgiant į konkurencijos sąlygas, susiklosčiusias kai kuriose trečiosiose šalyse, tradiciškai importuojančiose daugiausia produktų, pažymėtų kodais KN 1601 00 ir KN 1602, šiems produktams tikslinga numatyti tokią sumą, kuri atspindėtų susidariusią padėtį. Vis dėlto tikslinga užtikrinti, kad būtų grąžinama išmoka tik už valgomos medžiagos grynąjį svorį, išskyrus atvejus, kai tuose maisto produktuose pasitaiko kaulų.

| (5) | Reglamento (EEB) Nr. 2759/75 13 straipsnyje numatyta, kad dėl pasaulinėje rinkoje susidariusios padėties arba specifinių tam tikrų rinkų reikalavimų gali prireikti nustatyti skirtingą grąžinamąją išmoką už to reglamento 1 straipsnyje nurodytus produktus priklausomai nuo paskirties vietos. |
| --- | --- |

(5)

Reglamento (EEB) Nr. 2759/75 13 straipsnyje numatyta, kad dėl pasaulinėje rinkoje susidariusios padėties arba specifinių tam tikrų rinkų reikalavimų gali prireikti nustatyti skirtingą grąžinamąją išmoką už to reglamento 1 straipsnyje nurodytus produktus priklausomai nuo paskirties vietos.

| (6) | Tikslinga nustatyti eksporto grąžinamąsias išmokas atsižvelgiant į pakeitimus, padarytus eksporto grąžinamųjų išmokų nomenklatūroje, nustatytoje Komisijos reglamentu (EEB) Nr. 3846/87 (2). |
| --- | --- |

(6)

Tikslinga nustatyti eksporto grąžinamąsias išmokas atsižvelgiant į pakeitimus, padarytus eksporto grąžinamųjų išmokų nomenklatūroje, nustatytoje Komisijos reglamentu (EEB) Nr. 3846/87 (2).

| (7) | Eksporto grąžinamųjų išmokų skyrimą produktams, galintiems laisvai judėti Bendrijos viduje, tikslinga riboti. Todėl yra pagrindo numatyti, kad išmokos būtų grąžinamos tik už tuos produktus, kurie atitinka sveikumo žymėjimo reikalavimus, nurodytus Tarybos direktyvoje 64/433/EEB (3), Tarybos direktyvoje 94/65/EB (4) ir Tarybos direktyvoje 77/99/EEB (5). |
| --- | --- |

(7)

Eksporto grąžinamųjų išmokų skyrimą produktams, galintiems laisvai judėti Bendrijos viduje, tikslinga riboti. Todėl yra pagrindo numatyti, kad išmokos būtų grąžinamos tik už tuos produktus, kurie atitinka sveikumo žymėjimo reikalavimus, nurodytus Tarybos direktyvoje 64/433/EEB (3), Tarybos direktyvoje 94/65/EB (4) ir Tarybos direktyvoje 77/99/EEB (5).

| (8) | Kiaulienos vadybos komitetas nepateikė savo nuomonės per pirmininko nustatytą laiką, |
| --- | --- |

(8)

Kiaulienos vadybos komitetas nepateikė savo nuomonės per pirmininko nustatytą laiką,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Produktų, už kurių eksportą mokamos grąžinamosios išmokos, numatytos Reglamento (EEB) Nr. 2759/75 13 straipsnyje, sąrašas ir grąžinamųjų išmokų dydžiai nurodomi priede.

Produktai turi atitikti sveikumo žymėjimo reikalavimus, kurie išvardyti:

| — | Direktyvos 64/433/EEB I priedo XI skyriuje, |
| --- | --- |

—

Direktyvos 64/433/EEB I priedo XI skyriuje,

| — | Direktyvos 94/65/EB I priedo VI skyriuje, |
| --- | --- |

—

Direktyvos 94/65/EB I priedo VI skyriuje,

| — | Direktyvos 77/99/EEB B priedo VI skyriuje. |
| --- | --- |

—

Direktyvos 77/99/EEB B priedo VI skyriuje.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. gruodžio 8 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 7 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 282, 1975 11 1, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1365/2000 (OL L 156, 2000 6 29, p. 5).

1

(2)  OL L 366, 1987 12 24, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 558/2005 (OL L 94, 2005 4 13, p. 22).

2

(3)  OL 121, 1964 7 29, p. 2012/64. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 95/23/EB (OL L 243, 1995 10 11, p. 7).

3

(4)  OL L 368, 1994 12 31, p. 10.

4

(5)  OL L 26, 1977 1 31, p. 85. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 97/76/EB (OL L 10, 1998 1 16, p. 25).

5

---

PRIEDAS

2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamento, nustatančio eksporto grąžinamąsias išmokas kiaulienos sektoriuje

| Produktų kodas | Paskirties šalys | Mato vienetas | Grąžinamųjų išmokų dydis |
| --- | --- | --- | --- |
| 0210 11 31 9110 | P06 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 11 31 9910 | P06 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 19 81 9100 | P06 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 19 81 9300 | P06 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 1601 00 91 9120 | P06 | EUR/100 kg | 19,50 |
| 1601 00 99 9110 | P06 | EUR/100 kg | 15,20 |
| 1602 41 10 9110 | P06 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 1602 41 10 9130 | P06 | EUR/100 kg | 17,10 |
| 1602 42 10 9110 | P06 | EUR/100 kg | 22,80 |
| 1602 42 10 9130 | P06 | EUR/100 kg | 17,10 |
| 1602 49 19 9130 | P06 | EUR/100 kg | 17,10 |
| NB: Produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos Reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.
  Paskirties šalių skaitmeniniai kodai nurodyti Reglamente (EB) Nr. 750/2005 (OL L 126, 2005 5 19, p. 12).
  Kitos paskirtys apibrėžiamos taip:






  P08 | Visos paskirtys, išskyrus Bulgariją ir Rumuniją. |

Produktų kodas

Paskirties šalys

Mato vienetas

Grąžinamųjų išmokų dydis

0210 11 31 9110

P06

EUR/100 kg

54,20

0210 11 31 9910

P06

EUR/100 kg

54,20

0210 19 81 9100

P06

EUR/100 kg

54,20

0210 19 81 9300

P06

EUR/100 kg

54,20

1601 00 91 9120

P06

EUR/100 kg

19,50

1601 00 99 9110

P06

EUR/100 kg

15,20

1602 41 10 9110

P06

EUR/100 kg

29,00

1602 41 10 9130

P06

EUR/100 kg

17,10

1602 42 10 9110

P06

EUR/100 kg

22,80

1602 42 10 9130

P06

EUR/100 kg

17,10

1602 49 19 9130

P06

EUR/100 kg

17,10

NB: Produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos Reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.

Paskirties šalių skaitmeniniai kodai nurodyti Reglamente (EB) Nr. 750/2005 (OL L 126, 2005 5 19, p. 12).

Kitos paskirtys apibrėžiamos taip:

P08

Visos paskirtys, išskyrus Bulgariją ir Rumuniją.

---

| 8.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 320/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 320/42

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1998/2005

2005 m. gruodžio 7 d.

nustatantis tipines kainas paukštienos ir kiaušinių sektoriams bei ovalbuminui ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1484/95

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2771/75 dėl bendro kiaušinių rinkos organizavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2777/75 dėl bendro paukštienos rinkos organizavimo (2), ypač į jo 5 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2783/75 dėl bendros prekybos ovalbuminu ir laktalbuminu sistemos (3), ypač į jo 3 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1484/95 (4), buvo nustatytos išsamios papildomų importo muitų sistemos taikymo taisyklės ir papildomi importo muitai paukštienos ir kiaušinių sektoriams bei kiaušinių albuminui. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1484/95 (4), buvo nustatytos išsamios papildomų importo muitų sistemos taikymo taisyklės ir papildomi importo muitai paukštienos ir kiaušinių sektoriams bei kiaušinių albuminui.

| (2) | Iš reguliarios duomenų, kuriais grindžiamas tipinių kainų nustatymas paukštienos ir kiaušinių sektoriams bei ovalbuminui, kontrolės išplaukia, kad kyla būtinybė iš dalies keisti tipines kai kurių produktų kainas, atsižvelgiant į kainų svyravimą, priklausomai nuo kilmės. Tipines kainas skelbti tikslinga jau dabar. |
| --- | --- |

(2)

Iš reguliarios duomenų, kuriais grindžiamas tipinių kainų nustatymas paukštienos ir kiaušinių sektoriams bei ovalbuminui, kontrolės išplaukia, kad kyla būtinybė iš dalies keisti tipines kai kurių produktų kainas, atsižvelgiant į kainų svyravimą, priklausomai nuo kilmės. Tipines kainas skelbti tikslinga jau dabar.

| (3) | Šį pakeitimą būtina taikyti kuo greičiau, atsižvelgiant į rinkos situaciją. |
| --- | --- |

(3)

Šį pakeitimą būtina taikyti kuo greičiau, atsižvelgiant į rinkos situaciją.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Paukštienos ir kiaušinių vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Paukštienos ir kiaušinių vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1484/95 I priedas keičiamas šio reglamento priedu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. gruodžio 8 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 7 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 282, 1975 11 1, p. 49. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 806/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 1).

1

(2)  OL L 282, 1975 11 1, p. 77. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 806/2003.

2

(3)  OL L 282, 1975 11 1, p. 104. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 2916/95 (OL L 305, 1995 12 19, p. 49).

3

(4)  OL L 145, 1995 6 29, p. 47. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1878/2005 (OL L 300, 2005 11 17, p. 49).

4

---

PRIEDAS

prie 2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamento, nustatančio tipines kainas paukštienos ir kiaušinių sektoriams bei ovalbuminui ir iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1484/95

„I PRIEDAS

| KN kodas | Prekių pavadinimai | Tipinė kaina
  (EUR/100 kg) | Garantija, paminėta 3 straipsnio 3 dalyje
  (EUR/100 kg) | Kilmė (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | „65 % viščiukų“ skerdenėlės, užšaldytos | 105,1 | 4 | 01 |
| 98,0 | 6 | 03 |
| 0207 14 10 | Iškaulinėti gaidžių ar vištų gabalai, užšaldyti | 209,8 | 27 | 01 |
| 219,5 | 24 | 02 |
| 234,4 | 20 | 03 |
| 264,5 | 11 | 04 |
| 0207 27 10 | Iškaulinėti kalakutų gabalai, užšaldyti | 207,4 | 27 | 01 |
| 280,6 | 5 | 04 |
| 1602 32 11 | Nevirti gaidžių ar vištų pusgaminiai | 192,4 | 28 | 01 |
| 277,0 | 3 | 03 |
| 199,2 | 26 | 04 |

KN kodas

Prekių pavadinimai

Tipinė kaina

(EUR/100 kg)

Garantija, paminėta 3 straipsnio 3 dalyje

(EUR/100 kg)

Kilmė (1)

0207 12 90

„65 % viščiukų“ skerdenėlės, užšaldytos

105,1

4

01

98,0

6

03

0207 14 10

Iškaulinėti gaidžių ar vištų gabalai, užšaldyti

209,8

27

01

219,5

24

02

234,4

20

03

264,5

11

04

0207 27 10

Iškaulinėti kalakutų gabalai, užšaldyti

207,4

27

01

280,6

5

04

1602 32 11

Nevirti gaidžių ar vištų pusgaminiai

192,4

28

01

277,0

3

03

199,2

26

04

---

(1)  Importo kilmė:

1

| 01 | Brazilija |
| --- | --- |
| 02 | Tailandas |
| 03 | Argentina |
| 04 | Čilė“ |

01

Brazilija

02

Tailandas

03

Argentina

04

Čilė“

---

| 8.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 320/44 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 320/44

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1999/2005

2005 m. gruodžio 7 d.

nustatantis kiekius, kuriems laikotarpiu nuo 2006 m. sausio 1 d. iki birželio 30 d. gali būti pateikiamos importo paraiškos Reglamente (EB) Nr. 1279/98 numatytoms galvijienos tarifinėms kvotoms Bulgarijai ir Rumunijai

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1998 m. birželio 19 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1279/98, nustatantį galvijienos tarifinių kvotų taikymo taisykles, numatytas Tarybos sprendimuose 2003/286/EB ir 2003/18/EB Bulgarijai ir Rumunija (1), ypač į jo 4 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | 2005 m. rugpjūcīo 1 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1271/2005 (2), nustatantis, kokia dalimi galima patenkinti 2005 m. liepos mėn. pateiktas paraiškas importo licencijai gauti, remiantis galvijienos tarifinėmis kvotomis, Reglamente (EB) Nr. 1279/98 nustatytomis Bulgarijai ir Rumunijai, nustato sąlygas, kuriomis gali būti tenkinamos paraiškos gauti importo licencijas, pateiktos laikotarpiui nuo 2005 m. liepos 1 d. iki gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(1)

2005 m. rugpjūcīo 1 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1271/2005 (2), nustatantis, kokia dalimi galima patenkinti 2005 m. liepos mėn. pateiktas paraiškas importo licencijai gauti, remiantis galvijienos tarifinėmis kvotomis, Reglamente (EB) Nr. 1279/98 nustatytomis Bulgarijai ir Rumunijai, nustato sąlygas, kuriomis gali būti tenkinamos paraiškos gauti importo licencijas, pateiktos laikotarpiui nuo 2005 m. liepos 1 d. iki gruodžio 31 d.

| (2) | Galvijienos sektoriaus produktų, kurių kilmės šalis yra Rumunija, kiekiai buvo mažesni už galimus kiekius, dėl kurių buvo pateiktos paraiškos gauti licencijas ir kuriuos galima importuoti tam tikromis sąlygomis, numatytomis Reglamento (EB) Nr. 1279/98 2 straipsnio pirmąja pastraipa laikotarpiui nuo 2005 m. liepos 1 d. iki gruodžio 31 d. Todėl, remiantis minėto straipsnio antrąja pastraipa, reikia, kad Bulgarijai ir Rumunijai liekantys šio laikotarpio kiekiai būtų pridedami prie kitam laikotarpiui galimų kiekių. |
| --- | --- |

(2)

Galvijienos sektoriaus produktų, kurių kilmės šalis yra Rumunija, kiekiai buvo mažesni už galimus kiekius, dėl kurių buvo pateiktos paraiškos gauti licencijas ir kuriuos galima importuoti tam tikromis sąlygomis, numatytomis Reglamento (EB) Nr. 1279/98 2 straipsnio pirmąja pastraipa laikotarpiui nuo 2005 m. liepos 1 d. iki gruodžio 31 d. Todėl, remiantis minėto straipsnio antrąja pastraipa, reikia, kad Bulgarijai ir Rumunijai liekantys šio laikotarpio kiekiai būtų pridedami prie kitam laikotarpiui galimų kiekių.

| (3) | Remiantis Reglamento (EB) 1279/98 2 straipsnio antrąja pastraipa, galvijienos produktų, kurių kilmės šalys yra Bulgarijai ir Rumunija, ir kuriuos galima importuoti tam tikromis sąlygomis, numatytomis laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 1 d. iki birželio 30 d., kiekiai turi būti nustatomi, atsižvelgiant į galimus kiekius, kurie lieka nuo praėjusio laikotarpio, |
| --- | --- |

(3)

Remiantis Reglamento (EB) 1279/98 2 straipsnio antrąja pastraipa, galvijienos produktų, kurių kilmės šalys yra Bulgarijai ir Rumunija, ir kuriuos galima importuoti tam tikromis sąlygomis, numatytomis laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 1 d. iki birželio 30 d., kiekiai turi būti nustatomi, atsižvelgiant į galimus kiekius, kurie lieka nuo praėjusio laikotarpio,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kiekiai, kuriems gali būti pateiktos paraiškos gauti importo licencijas laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 1 d. iki birželio 30 d., galvijienos tarifinėms kvotoms, numatytoms Reglamente (EB) Nr. 1279/98, pateikiami šio reglamento priede pagal kilmės šalį ir kvotų serijos numerį.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. gruodžio 8 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 7 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 176, 1998 6 20, p. 12. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1240/2005 (OL L 200, 2005 7 30, p. 34).

1

(2)  OL L 201, 2005 8 2, p. 39.

2

---

PRIEDAS

Kiekiai, galimi laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 1 d. iki birželio 30 d., nurodytam Reglamento (EB) Nr. 1279/98 2 straipsnyje

| Kilmės šalis | Serijos numeris | KN kodas | Turimas kiekis
  (tonos) |
| --- | --- | --- | --- |
| Rumunija | 09.4753 | 0201
  0202 | 3 788 |
| 09.4765 | 0206 10 95
  0206 29 91
  0210 20
  0210 99 51 | 100 |
| 09.4768 | 1602 50 | 500 |
| Bulgarija | 09.4651 | 0201
  0202 | 2 245 |
| 09.4784 | 1602 50 | 660 |

Kilmės šalis

Serijos numeris

KN kodas

Turimas kiekis

(tonos)

Rumunija

09.4753

0201

0202

3 788

09.4765

0206 10 95

0206 29 91

0210 20

0210 99 51

100

09.4768

1602 50

500

Bulgarija

09.4651

0201

0202

2 245

09.4784

1602 50

660

---

| 8.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 320/46 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 320/46

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2000/2005

2005 m. gruodžio 7 d.

nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas už galvijieną

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1254/1999 dėl bendro galvijienos rinkos organizavimo (1), ypač į jo 33 straipsnio 12 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) 1254/1999 33 straipsniu nustatoma, kad skirtumas tarp to reglamento 1 straipsnyje išvardytų produktų kainų pasaulinėje rinkoje ir tų produktų kainų Bendrijoje gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) 1254/1999 33 straipsniu nustatoma, kad skirtumas tarp to reglamento 1 straipsnyje išvardytų produktų kainų pasaulinėje rinkoje ir tų produktų kainų Bendrijoje gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis.

| (2) | Komisijos reglamentai (EEB) Nr. 32/82 (2), (EEB) Nr. 1964/82 (3), (EEB) Nr. 2388/84 (4), (EEB) Nr. 2973/79 (5) ir (EB) Nr. 2051/96 (6) nustato specialių eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus galvijienos gabalus ir tam tikrus konservuotus galvijienos produktus suteikimo sąlygas, ir paramos teikimo tam tikroms paskirties vietoms taisykles. |
| --- | --- |

(2)

Komisijos reglamentai (EEB) Nr. 32/82 (2), (EEB) Nr. 1964/82 (3), (EEB) Nr. 2388/84 (4), (EEB) Nr. 2973/79 (5) ir (EB) Nr. 2051/96 (6) nustato specialių eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus galvijienos gabalus ir tam tikrus konservuotus galvijienos produktus suteikimo sąlygas, ir paramos teikimo tam tikroms paskirties vietoms taisykles.

| (3) | Atsižvelgiant į tai, kad šios taisyklės ir kriterijai yra taikomi numatomai situacijai galvijienos rinkoje, reikėtų nustatyti grąžinamąsias išmokas, kaip nurodyta toliau. |
| --- | --- |

(3)

Atsižvelgiant į tai, kad šios taisyklės ir kriterijai yra taikomi numatomai situacijai galvijienos rinkoje, reikėtų nustatyti grąžinamąsias išmokas, kaip nurodyta toliau.

| (4) | Siekiant paprastumo eksporto grąžinamosios išmokos neturėtų būti teikiamos už gyvų gyvūnų kategorijas, kuriomis su trečiosiomis šalimis prekiaujama nedaug. Be to, atsižvelgiant į bendrą rūpestį gyvūnų gerove eksporto grąžinamosios išmokos už skerdimui skirtus gyvus gyvūnus turėtų būti kiek galima labiau sumažintos. |
| --- | --- |

(4)

Siekiant paprastumo eksporto grąžinamosios išmokos neturėtų būti teikiamos už gyvų gyvūnų kategorijas, kuriomis su trečiosiomis šalimis prekiaujama nedaug. Be to, atsižvelgiant į bendrą rūpestį gyvūnų gerove eksporto grąžinamosios išmokos už skerdimui skirtus gyvus gyvūnus turėtų būti kiek galima labiau sumažintos.

| (5) | Todėl eksporto grąžinamosios išmokos už tokius gyvūnus turėtų būti suteikiamos tik toms valstybėms narėms, kurios dėl kultūrinių ar religinių priežasčių tradiciškai importuoja daug gyvūnų skersti namuose. |
| --- | --- |

(5)

Todėl eksporto grąžinamosios išmokos už tokius gyvūnus turėtų būti suteikiamos tik toms valstybėms narėms, kurios dėl kultūrinių ar religinių priežasčių tradiciškai importuoja daug gyvūnų skersti namuose.

| (6) | Siekiant išvengti piktnaudžiavimo susijusio su veisimui skirtais gyvais gyvūnais, eksporto grąžinamosios išmokos už grynaveislius veislinius galvijus turėtų būti sumažintos nevyresnėms kaip 30 mėnesių telyčioms ir karvėms. |
| --- | --- |

(6)

Siekiant išvengti piktnaudžiavimo susijusio su veisimui skirtais gyvais gyvūnais, eksporto grąžinamosios išmokos už grynaveislius veislinius galvijus turėtų būti sumažintos nevyresnėms kaip 30 mėnesių telyčioms ir karvėms.

| (7) | Siekiant, kad kai kurie Bendrijos galvijienos produktai galėtų būti pardavinėjami tarptautinėje rinkoje, eksporto grąžinamosios išmokos turėtų būti teikiamos už kai kuriuos KN kodais 0201, 0202 ir 1602 50 klasifikuojamus produktus, vežamus į tam tikras paskirties vietas. |
| --- | --- |

(7)

Siekiant, kad kai kurie Bendrijos galvijienos produktai galėtų būti pardavinėjami tarptautinėje rinkoje, eksporto grąžinamosios išmokos turėtų būti teikiamos už kai kuriuos KN kodais 0201, 0202 ir 1602 50 klasifikuojamus produktus, vežamus į tam tikras paskirties vietas.

| (8) | Eksporto grąžinamosiomis išmokomis už tam tikras galvijienos kategorijas pasinaudojama menkai. Tas pats pasakytina ir apie išmokų panaudojimą už tam tikras Bendrijos teritorijai labai artimas paskirties vietas. Tokioms kategorijoms eksporto grąžinamosios išmokos nebeturėtų būti nustatomos. |
| --- | --- |

(8)

Eksporto grąžinamosiomis išmokomis už tam tikras galvijienos kategorijas pasinaudojama menkai. Tas pats pasakytina ir apie išmokų panaudojimą už tam tikras Bendrijos teritorijai labai artimas paskirties vietas. Tokioms kategorijoms eksporto grąžinamosios išmokos nebeturėtų būti nustatomos.

| (9) | Šiame reglamente numatytos grąžinamosios išmokos yra nustatytos remiantis 1987 m. gruodžio 17 d. Komisijos reglamentu (EEB) Nr. 3846/87, nustatančiu žemės ūkio produktų, kuriems skiriamos eksporto grąžinamosios išmokos, nomenklatūrą (7), priimtoje nomenklatūroje apibrėžtais produktų kodais. |
| --- | --- |

(9)

Šiame reglamente numatytos grąžinamosios išmokos yra nustatytos remiantis 1987 m. gruodžio 17 d. Komisijos reglamentu (EEB) Nr. 3846/87, nustatančiu žemės ūkio produktų, kuriems skiriamos eksporto grąžinamosios išmokos, nomenklatūrą (7), priimtoje nomenklatūroje apibrėžtais produktų kodais.

| (10) | Grąžinamosios išmokos už visus sušaldytus gabalus turėtų atitikti grąžinamąsias išmokas už kitus nei suaugusių galvijų patinų šviežios arba atšaldytos mėsos gabalus. |
| --- | --- |

(10)

Grąžinamosios išmokos už visus sušaldytus gabalus turėtų atitikti grąžinamąsias išmokas už kitus nei suaugusių galvijų patinų šviežios arba atšaldytos mėsos gabalus.

| (11) | KN kodu 1602 50 klasifikuojamų produktų patikrinimai turėtų būti paspartinti, suteikiant grąžinamąsias išmokas už šiuos produktus su sąlyga, jeigu jie yra pagaminti remiantis 1980 m. kovo 4 d. Reglamento (EEB) Nr. 565/80 dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už žemės ūkio produktus išankstinio išmokėjimo (8) 4 straipsnio reikalavimais. |
| --- | --- |

(11)

KN kodu 1602 50 klasifikuojamų produktų patikrinimai turėtų būti paspartinti, suteikiant grąžinamąsias išmokas už šiuos produktus su sąlyga, jeigu jie yra pagaminti remiantis 1980 m. kovo 4 d. Reglamento (EEB) Nr. 565/80 dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už žemės ūkio produktus išankstinio išmokėjimo (8) 4 straipsnio reikalavimais.

| (12) | Gražinamosios išmokos turėtų būti skiriamos tik už produktus, kuriuos leidžiama laisvai gabenti Bendrijoje. Todėl norint, kad už produktus galėtų būti suteikta grąžinamoji išmoka, jie turėtų būti paženklinti sveikumo ženklu, numatytu 1964 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvoje 64/433/EEB dėl sveikatos problemų, turinčių įtakos Bendrijos vidaus prekybai šviežia mėsa (9), 1976 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvoje 77/99/EEB dėl sveikatos problemų turinčių įtakos Bendrijos vidaus prekybai mėsos produktais (10) ir 1994 m. gruodžio 14 d. Tarybos direktyvoje 94/65/EB nustatančioje maltos mėsos bei mėsos gaminių gamybos ir pateikimo į rinką reikalavimus (11). |
| --- | --- |

(12)

Gražinamosios išmokos turėtų būti skiriamos tik už produktus, kuriuos leidžiama laisvai gabenti Bendrijoje. Todėl norint, kad už produktus galėtų būti suteikta grąžinamoji išmoka, jie turėtų būti paženklinti sveikumo ženklu, numatytu 1964 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvoje 64/433/EEB dėl sveikatos problemų, turinčių įtakos Bendrijos vidaus prekybai šviežia mėsa (9), 1976 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvoje 77/99/EEB dėl sveikatos problemų turinčių įtakos Bendrijos vidaus prekybai mėsos produktais (10) ir 1994 m. gruodžio 14 d. Tarybos direktyvoje 94/65/EB nustatančioje maltos mėsos bei mėsos gaminių gamybos ir pateikimo į rinką reikalavimus (11).

| (13) | Pagal Reglamento (EEB) Nr. 1964/82 6 straipsnio 2 dalies trečios pastraipos nuostatas speciali grąžinamoji išmoka yra sumažinama, jei eksportui skirtos mėsos be kaulų kiekis sudaro mažiau nei 95 %, bet ne mažiau nei 85 % viso iškaulinėjus gautų mėsos gabalų svorio. |
| --- | --- |

(13)

Pagal Reglamento (EEB) Nr. 1964/82 6 straipsnio 2 dalies trečios pastraipos nuostatas speciali grąžinamoji išmoka yra sumažinama, jei eksportui skirtos mėsos be kaulų kiekis sudaro mažiau nei 95 %, bet ne mažiau nei 85 % viso iškaulinėjus gautų mėsos gabalų svorio.

| (14) | Europos susitarimų kontekste vykstančiomis derybomis tarp Europos bendrijos ir Rumunijos bei Bulgarijos ypač siekiama liberalizuoti prekybą produktais, kuriems taikomas bendras atitinkamos rinkos organizavimas. Todėl šioms dviems šalims eksporto grąžinamosios išmokos turėtų būti panaikintos. Tačiau dėl šio panaikinimo neturėtų būti taikoma diferencijuota grąžinamoji išmoka už eksportą į kitas šalis. |
| --- | --- |

(14)

Europos susitarimų kontekste vykstančiomis derybomis tarp Europos bendrijos ir Rumunijos bei Bulgarijos ypač siekiama liberalizuoti prekybą produktais, kuriems taikomas bendras atitinkamos rinkos organizavimas. Todėl šioms dviems šalims eksporto grąžinamosios išmokos turėtų būti panaikintos. Tačiau dėl šio panaikinimo neturėtų būti taikoma diferencijuota grąžinamoji išmoka už eksportą į kitas šalis.

| (15) | Galvijienos vadybos komitetas nepateikė nuomonės per pirmininko nustatytą laiką, |
| --- | --- |

(15)

Galvijienos vadybos komitetas nepateikė nuomonės per pirmininko nustatytą laiką,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Sąrašas produktų, kuriems suteikiamos grąžinamosios eksporto išmokos, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 33 straipsnyje, ir kurių kiekiai ir paskirties vietos yra tokie, kaip nustatyta šio reglamento priede.

2.   Šie produktai turi atitikti žymėjimo sveikumo ženklu reikalavimus, pateikiamus:

| — | Direktyvos 64/433/EEB I priedo XI skyriuje, |
| --- | --- |

—

Direktyvos 64/433/EEB I priedo XI skyriuje,

| — | Direktyvos 77/99/EEB B priedo VI skyriuje, |
| --- | --- |

—

Direktyvos 77/99/EEB B priedo VI skyriuje,

| — | Direktyvos 94/65/EB I priedo VI skyriuje. |
| --- | --- |

—

Direktyvos 94/65/EB I priedo VI skyriuje.

2 straipsnis

Reglamento (EEB) Nr. 1964/82 6 straipsnio 2 dalies trečioje pastraipoje nurodytu atveju grąžinamoji išmoka už 0201 30 00 9100 produkto kodu klasifikuojamus produktus yra sumažinama 10 EUR/100 kg.

3 straipsnis

Tai, jog Rumunijai ir Bulgarijai neskiriama eksporto grąžinamoji išmoka, nereikėtų laikyti grąžinamosios išmokos diferencijavimu.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. gruodžio 8 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 7 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 21. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2).

1

(2)  OL L 4, 1982 1 8, p. 11. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 744/2000 (OL L 89, 2000 4 11, p. 3).

2

(3)  OL L 212, 1982 7 21, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2772/2000 (OL L 321, 2000 12 19, p. 35).

3

(4)  OL L 221, 1984 8 18, p. 28. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 3661/92 (OL L 370, 1992 12 19, p. 16).

4

(5)  OL L 336, 1979 12 29, p. 44. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 3434/87 (OL L 327, 1987 11 18, p. 7).

5

(6)  OL L 274, 1996 10 26, p. 18. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2333/96 (OL L 317, 1996 12 6, p. 13).

6

(7)  OL L 366, 1987 12 24, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 558/2005 (OL L 94, 2005 4 13, p. 22).

7

(8)  OL L 62, 1980 3 7, p. 5. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 444/2003 (OL L 67, 2003 3 12, p. 3).

8

(9)  OL 121, 1964 7 29, p. 2012/64. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

9

(10)  OL L 26, 1977 1 31, p. 85. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 807/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 36).

10

(11)  OL L 368, 1994 12 31, p. 10. Direktyva su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 806/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 1).

11

---

PRIEDAS

prie 2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamento, nustatančio eksporto grąžinamąsias išmokas galvijienos sektoriuje

| Produktų kodas | Paskirties šalys | Mato vienetas | Grąžinamųjų išmokų dydis (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg poids vif | 37,0 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg poids vif | 37,0 |
| 0102 90 71 9000 | B11 | EUR/100 kg poids vif | 29,5 |
| 0201 10 00 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 52,4 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 30,8 |
| 0201 10 00 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 69,8 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 41,1 |
| 0201 20 20 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 69,8 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 41,1 |
| 0201 20 30 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 52,4 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 30,8 |
| 0201 20 50 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 87,3 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 51,4 |
| 0201 20 50 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 52,4 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 30,8 |
| 0201 30 00 9050 | US (3) | EUR/100 kg grynojo svorio | 16,9 |
| CA (4) | EUR/100 kg grynojo svorio | 16,9 |
| 0201 30 00 9060 (6) | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 32,3 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 10,8 |
| 0201 30 00 9100 (2)
   (6) | B04 | EUR/100 kg grynojo svorio | 121,3 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 71,3 |
| EG | EUR/100 kg grynojo svorio | 147,9 |
| 0201 30 00 9120 (2)
   (6) | B04 | EUR/100 kg grynojo svorio | 72,8 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 42,8 |
| EG | EUR/100 kg grynojo svorio | 88,8 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 23,3 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 7,8 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 23,3 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 7,8 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 23,3 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 7,8 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 23,3 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 7,8 |
| 0202 30 90 9100 | US (3) | EUR/100 kg grynojo svorio | 16,9 |
| CA (4) | EUR/100 kg grynojo svorio | 16,9 |
| 0202 30 90 9200 (6) | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 32,3 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 10,8 |
| 1602 50 31 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg grynojo svorio | 61,3 |
| 1602 50 31 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg grynojo svorio | 54,5 |
| 1602 50 39 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg grynojo svorio | 61,3 |
| 1602 50 39 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg grynojo svorio | 54,5 |
| NB: Produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.
  Paskirties šalių alfa-skaitiniai kodai nurodyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 750/2005 (OL L 126, 2005 5 19, p. 12).
  Kitos paskirties šalys apibrėžiamos taip:







  B00 | : | visos paskirties šalys (trečiosios valstybės, kitos teritorijos, aprūpinimas būtinomis atsargomis ir paskirties šalys, prilygintos eksporto už Bendrijos ribų paskirties šalims), išskyrus Rumuniją ir Bulgariją. |
| B02 | : | B04 ir paskirties šalis EG. |
| B03 | : | Albanija, Kroatija, Bosnija ir Hercegovina, Serbija, Kosovas, Juodkalnija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, aprūpinimas būtinomis atsargomis ir kuro tiekimas (paskirties šalys, išvardytos Komisijos reglamento (EB) Nr. 800/1999 36 ir 45 straipsniuose ir, jei tinka, 44 straipsnyje (OL L 102, 1999 4 17, p. 11) su pakeitimais). |
| B04 | : | Turkija, Ukraina, Baltarusija, Moldova, Rusija, Gruzija, Armėnija, Azerbaidžanas, Kazachstanas, Turkmėnistanas, Uzbekistanas, Tadžikistanas, Kirgizija, Marokas, Alžyras, Tunisas, Libija, Libanas, Sirija, Irakas, Iranas, Izraelis, Vakarų Krantas ir Gazos Ruožas, Jordanija, Saudo Arabija, Kuveitas, Bahreinas, Kataras, Jungtiniai Arabų Emyratai, Omanas, Jemenas, Pakistanas, Šri Lanka, Mianmaras (Birma), Tailandas, Vietnamas, Indonezija, Filipinai, Kinija, Šiaurės Korėja, Honkongas, Sudanas, Mauritanija, Malis, Burkina Faso, Nigeris, Čadas, Žaliojo Kyšulio Respublika, Senegalas, Gambija, Gvinėja Bisau, Gvinėja, Siera Leonė, Liberija, Dramblio Kaulo Kranto Respublika, Gana, Togas, Beninas, Nigerija, Kamerūnas, Centrinė Afrikos Respublika, Pusiaujo Gvinėja, San Tomė ir Prinsipė, Gabonas, Kongas, Kongo Demokratinė Respublika, Ruanda, Burundis, Šventosios Elenos sala ir priklausomos teritorijos, Angola, Etiopija, Eritrėja, Džibutis, Somalis, Uganda, Tanzanija, Seišeliai ir priklausomos teritorijos, Britų Indijos vandenyno teritorija, Mozambikas, Mauricijus, Komorai, Majotė, Zambija, Malavis, Pietų Afrika, Lesotas. |
| B11 | : | Libanas ir Egiptas. |

Produktų kodas

Paskirties šalys

Mato vienetas

Grąžinamųjų išmokų dydis (7)

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg poids vif

37,0

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg poids vif

37,0

0102 90 71 9000

B11

EUR/100 kg poids vif

29,5

0201 10 00 9110 (1)

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

52,4

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

30,8

0201 10 00 9130 (1)

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

69,8

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

41,1

0201 20 20 9110 (1)

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

69,8

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

41,1

0201 20 30 9110 (1)

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

52,4

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

30,8

0201 20 50 9110 (1)

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

87,3

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

51,4

0201 20 50 9130 (1)

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

52,4

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

30,8

0201 30 00 9050

US (3)

EUR/100 kg grynojo svorio

16,9

CA (4)

EUR/100 kg grynojo svorio

16,9

0201 30 00 9060 (6)

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

32,3

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

10,8

0201 30 00 9100 (2)
   (6)

B04

EUR/100 kg grynojo svorio

121,3

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

71,3

EG

EUR/100 kg grynojo svorio

147,9

0201 30 00 9120 (2)
   (6)

B04

EUR/100 kg grynojo svorio

72,8

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

42,8

EG

EUR/100 kg grynojo svorio

88,8

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

23,3

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

7,8

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

23,3

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

7,8

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

23,3

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

7,8

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

23,3

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

7,8

0202 30 90 9100

US (3)

EUR/100 kg grynojo svorio

16,9

CA (4)

EUR/100 kg grynojo svorio

16,9

0202 30 90 9200 (6)

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

32,3

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

10,8

1602 50 31 9125 (5)

B00

EUR/100 kg grynojo svorio

61,3

1602 50 31 9325 (5)

B00

EUR/100 kg grynojo svorio

54,5

1602 50 39 9125 (5)

B00

EUR/100 kg grynojo svorio

61,3

1602 50 39 9325 (5)

B00

EUR/100 kg grynojo svorio

54,5

NB: Produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.

Paskirties šalių alfa-skaitiniai kodai nurodyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 750/2005 (OL L 126, 2005 5 19, p. 12).

Kitos paskirties šalys apibrėžiamos taip:

B00

:

visos paskirties šalys (trečiosios valstybės, kitos teritorijos, aprūpinimas būtinomis atsargomis ir paskirties šalys, prilygintos eksporto už Bendrijos ribų paskirties šalims), išskyrus Rumuniją ir Bulgariją.

B02

:

B04 ir paskirties šalis EG.

B03

:

Albanija, Kroatija, Bosnija ir Hercegovina, Serbija, Kosovas, Juodkalnija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, aprūpinimas būtinomis atsargomis ir kuro tiekimas (paskirties šalys, išvardytos Komisijos reglamento (EB) Nr. 800/1999 36 ir 45 straipsniuose ir, jei tinka, 44 straipsnyje (OL L 102, 1999 4 17, p. 11) su pakeitimais).

B04

:

Turkija, Ukraina, Baltarusija, Moldova, Rusija, Gruzija, Armėnija, Azerbaidžanas, Kazachstanas, Turkmėnistanas, Uzbekistanas, Tadžikistanas, Kirgizija, Marokas, Alžyras, Tunisas, Libija, Libanas, Sirija, Irakas, Iranas, Izraelis, Vakarų Krantas ir Gazos Ruožas, Jordanija, Saudo Arabija, Kuveitas, Bahreinas, Kataras, Jungtiniai Arabų Emyratai, Omanas, Jemenas, Pakistanas, Šri Lanka, Mianmaras (Birma), Tailandas, Vietnamas, Indonezija, Filipinai, Kinija, Šiaurės Korėja, Honkongas, Sudanas, Mauritanija, Malis, Burkina Faso, Nigeris, Čadas, Žaliojo Kyšulio Respublika, Senegalas, Gambija, Gvinėja Bisau, Gvinėja, Siera Leonė, Liberija, Dramblio Kaulo Kranto Respublika, Gana, Togas, Beninas, Nigerija, Kamerūnas, Centrinė Afrikos Respublika, Pusiaujo Gvinėja, San Tomė ir Prinsipė, Gabonas, Kongas, Kongo Demokratinė Respublika, Ruanda, Burundis, Šventosios Elenos sala ir priklausomos teritorijos, Angola, Etiopija, Eritrėja, Džibutis, Somalis, Uganda, Tanzanija, Seišeliai ir priklausomos teritorijos, Britų Indijos vandenyno teritorija, Mozambikas, Mauricijus, Komorai, Majotė, Zambija, Malavis, Pietų Afrika, Lesotas.

B11

:

Libanas ir Egiptas.

---

(1)  Įtraukimui į šią subpoziciją reikia pateikti Reglamento (EEB) Nr. 32/82 su pakeitimais priede nurodytą pažymą.

(2)  Grąžinamoji išmoka suteikiama tuo atveju, kai laikomasi Reglamento (EEB) Nr. 1964/82 su pakeitimais numatytų sąlygų.

(3)  Realizuotos laikantis Reglamento (EEB) Nr. 2973/79 su pakeitimais numatytų sąlygų.

(4)  Realizuotos laikantis Reglamento (EB) Nr. 2051/96 su pakeitimais numatytų sąlygų.

(5)  Grąžinamąją išmoką galima gauti laikantis sąlygų, numatytų Reglamentu (EEB) Nr. 2388/84 su pakeitimais.

(6)  Liesos galvijienos be riebalų kiekis nustatomas Komisijos reglamento (EB) Nr. 2429/86 (OL L 210, 1986 8 1, p. 39) priede nurodyta analizės tvarka. Terminas „vidutinis kiekis“ reiškia kiekį ėminyje, kaip jis yra apibrėžtas Reglamento (EB) Nr. 765/2002 (OL L 117, 2002 5 4, p. 6) 2 straipsnio 1 dalyje. Ėminys paimamas iš tos prekių siuntos dalies, kurios keliama rizika yra pati didžiausia.

(7)  Laikantis Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 su pakeitimais 33 straipsnio 10 dalies nuostatų, iš trečiųjų šalių importuojamiems ir reeksportuojamiems į trečiąsias šalis produktams eksporto grąžinamoji išmoka nesuteikiama.

NB: Produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.

Paskirties šalių alfa-skaitiniai kodai nurodyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 750/2005 (OL L 126, 2005 5 19, p. 12).

Kitos paskirties šalys apibrėžiamos taip:

| B00 | : | visos paskirties šalys (trečiosios valstybės, kitos teritorijos, aprūpinimas būtinomis atsargomis ir paskirties šalys, prilygintos eksporto už Bendrijos ribų paskirties šalims), išskyrus Rumuniją ir Bulgariją. |
| --- | --- | --- |
| B02 | : | B04 ir paskirties šalis EG. |
| B03 | : | Albanija, Kroatija, Bosnija ir Hercegovina, Serbija, Kosovas, Juodkalnija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, aprūpinimas būtinomis atsargomis ir kuro tiekimas (paskirties šalys, išvardytos Komisijos reglamento (EB) Nr. 800/1999 36 ir 45 straipsniuose ir, jei tinka, 44 straipsnyje (OL L 102, 1999 4 17, p. 11) su pakeitimais). |
| B04 | : | Turkija, Ukraina, Baltarusija, Moldova, Rusija, Gruzija, Armėnija, Azerbaidžanas, Kazachstanas, Turkmėnistanas, Uzbekistanas, Tadžikistanas, Kirgizija, Marokas, Alžyras, Tunisas, Libija, Libanas, Sirija, Irakas, Iranas, Izraelis, Vakarų Krantas ir Gazos Ruožas, Jordanija, Saudo Arabija, Kuveitas, Bahreinas, Kataras, Jungtiniai Arabų Emyratai, Omanas, Jemenas, Pakistanas, Šri Lanka, Mianmaras (Birma), Tailandas, Vietnamas, Indonezija, Filipinai, Kinija, Šiaurės Korėja, Honkongas, Sudanas, Mauritanija, Malis, Burkina Faso, Nigeris, Čadas, Žaliojo Kyšulio Respublika, Senegalas, Gambija, Gvinėja Bisau, Gvinėja, Siera Leonė, Liberija, Dramblio Kaulo Kranto Respublika, Gana, Togas, Beninas, Nigerija, Kamerūnas, Centrinė Afrikos Respublika, Pusiaujo Gvinėja, San Tomė ir Prinsipė, Gabonas, Kongas, Kongo Demokratinė Respublika, Ruanda, Burundis, Šventosios Elenos sala ir priklausomos teritorijos, Angola, Etiopija, Eritrėja, Džibutis, Somalis, Uganda, Tanzanija, Seišeliai ir priklausomos teritorijos, Britų Indijos vandenyno teritorija, Mozambikas, Mauricijus, Komorai, Majotė, Zambija, Malavis, Pietų Afrika, Lesotas. |
| B11 | : | Libanas ir Egiptas. |

B00

:

visos paskirties šalys (trečiosios valstybės, kitos teritorijos, aprūpinimas būtinomis atsargomis ir paskirties šalys, prilygintos eksporto už Bendrijos ribų paskirties šalims), išskyrus Rumuniją ir Bulgariją.

B02

:

B04 ir paskirties šalis EG.

B03

:

Albanija, Kroatija, Bosnija ir Hercegovina, Serbija, Kosovas, Juodkalnija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, aprūpinimas būtinomis atsargomis ir kuro tiekimas (paskirties šalys, išvardytos Komisijos reglamento (EB) Nr. 800/1999 36 ir 45 straipsniuose ir, jei tinka, 44 straipsnyje (OL L 102, 1999 4 17, p. 11) su pakeitimais).

B04

:

Turkija, Ukraina, Baltarusija, Moldova, Rusija, Gruzija, Armėnija, Azerbaidžanas, Kazachstanas, Turkmėnistanas, Uzbekistanas, Tadžikistanas, Kirgizija, Marokas, Alžyras, Tunisas, Libija, Libanas, Sirija, Irakas, Iranas, Izraelis, Vakarų Krantas ir Gazos Ruožas, Jordanija, Saudo Arabija, Kuveitas, Bahreinas, Kataras, Jungtiniai Arabų Emyratai, Omanas, Jemenas, Pakistanas, Šri Lanka, Mianmaras (Birma), Tailandas, Vietnamas, Indonezija, Filipinai, Kinija, Šiaurės Korėja, Honkongas, Sudanas, Mauritanija, Malis, Burkina Faso, Nigeris, Čadas, Žaliojo Kyšulio Respublika, Senegalas, Gambija, Gvinėja Bisau, Gvinėja, Siera Leonė, Liberija, Dramblio Kaulo Kranto Respublika, Gana, Togas, Beninas, Nigerija, Kamerūnas, Centrinė Afrikos Respublika, Pusiaujo Gvinėja, San Tomė ir Prinsipė, Gabonas, Kongas, Kongo Demokratinė Respublika, Ruanda, Burundis, Šventosios Elenos sala ir priklausomos teritorijos, Angola, Etiopija, Eritrėja, Džibutis, Somalis, Uganda, Tanzanija, Seišeliai ir priklausomos teritorijos, Britų Indijos vandenyno teritorija, Mozambikas, Mauricijus, Komorai, Majotė, Zambija, Malavis, Pietų Afrika, Lesotas.

B11

:

Libanas ir Egiptas.

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

| 8.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 320/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 320/50

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. gruodžio 6 d.

leidžiantis Danijai ir Slovėnijai nesilaikyti kai kurių įsipareigojimų prekiaujant miško dauginamąja medžiaga pagal Tarybos direktyvą 1999/105/EB

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 4727)

(autentiški tik tekstai danų ir slovėnų kalbomis)

(2005/871/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gruodžio 22 d. Tarybos direktyvą 1999/105/EB dėl prekybos miško dauginamąja medžiaga (1), ypač į jos 20 straipsnį,

atsižvelgdama į Danijos ir Slovėnijos pateiktus prašymus,

kadangi:

| (1) | Pagal Direktyvą 1999/105/EB Komisija gali, esant tam tikroms sąlygoms, leisti valstybei narei nesilaikyti toje direktyvoje nustatytų įsipareigojimų prekiaujant miško dauginamąja medžiaga. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Direktyvą 1999/105/EB Komisija gali, esant tam tikroms sąlygoms, leisti valstybei narei nesilaikyti toje direktyvoje nustatytų įsipareigojimų prekiaujant miško dauginamąja medžiaga.

| (2) | Danija ir Slovėnija paprašė leisti nesilaikyti įsipareigojimų kai kurių medžių rūšių atžvilgiu. |
| --- | --- |

(2)

Danija ir Slovėnija paprašė leisti nesilaikyti įsipareigojimų kai kurių medžių rūšių atžvilgiu.

| (3) | Kadangi tų rūšių miško dauginamoji medžiaga paprastai tose vietose nėra dauginama arba parduodama, o tų miško medžių rūšių auginimas joms ekonomiškai beveik nenaudingas, Danijai ir Slovėnijai pagal Direktyvą 1999/105/EB turėtų būti leista nesilaikyti kai kurių minėtų rūšių ir miško dauginamosios medžiagos atžvilgiu. |
| --- | --- |

(3)

Kadangi tų rūšių miško dauginamoji medžiaga paprastai tose vietose nėra dauginama arba parduodama, o tų miško medžių rūšių auginimas joms ekonomiškai beveik nenaudingas, Danijai ir Slovėnijai pagal Direktyvą 1999/105/EB turėtų būti leista nesilaikyti kai kurių minėtų rūšių ir miško dauginamosios medžiagos atžvilgiu.

| (4) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Žemės ūkio, sodininkystės, daržininkystės ir miškininkystės sėklos bei dauginamosios medžiagos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Žemės ūkio, sodininkystės, daržininkystės ir miškininkystės sėklos bei dauginamosios medžiagos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Danijai ir Slovėnijai leidžiama nesilaikyti įsipareigojimo šio sprendimo priede nurodytoms rūšims taikyti Direktyvą 1999/105/EB, išskyrus 17 straipsnio 1 dalį.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Danijos Karalystei ir Slovėnijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 6 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 11, 2000 1 15, p. 17.

1

---

PRIEDAS

| Rūšys | Danija | Slovėnija |
| --- | --- | --- |
| Abies cephalonica | × | |
| Abies pinsapo | × | × |
| Castanea sativa | × | |
| Cedrus atlantica | × | × |
| Cedrus libani | × | × |
| Fraxinus angustifolia | × | |
| Larix sibirica | × | × |
| Picea sitchensis | | × |
| Pinus brutia | × | × |
| Pinus canariensis | × | × |
| Pinus cembra | × | |
| Pinus contorta | | × |
| Pinus halepensis | × | |
| Pinus leucodermis | × | × |
| Pinus pinaster | × | |
| Pinus pinea | × | |
| Pinus radiata | × | × |
| Quercus cerris | × | |
| Quercus ilex | × | |
| Quercus pubescens | × | |
| Quercus suber | × | |

Rūšys

Danija

Slovėnija

Abies cephalonica

×

Abies pinsapo

×

×

Castanea sativa

×

Cedrus atlantica

×

×

Cedrus libani

×

×

Fraxinus angustifolia

×

Larix sibirica

×

×

Picea sitchensis

×

Pinus brutia

×

×

Pinus canariensis

×

×

Pinus cembra

×

Pinus contorta

×

Pinus halepensis

×

Pinus leucodermis

×

×

Pinus pinaster

×

Pinus pinea

×

Pinus radiata

×

×

Quercus cerris

×

Quercus ilex

×

Quercus pubescens

×

Quercus suber

×

---

Klaidų ištaisymas

| 8.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 320/52 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 320/52

---

2005 m. gruodžio 6 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1986/2005, atidarančio tam tikrų Rumunijos kilmės perdirbtų žemės ūkio produktų importui į Europos bendriją taikomas tarifines kvotas ir panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 2244/2004, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 319, 2005 m. gruodžio 7 d.
  )

5 puslapyje esantis priedas pakeičiamas taip:

„PRIEDAS

Kvotos ir muitai, taikomi Rumunijos kilmės prekių importui į Bendriją

| Serijos Nr. | KN kodas | Aprašymas | Kvotos dydis
  (tonomis) | Kvotai taikoma muito norma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| | | | Nuo 2005 12 1 iki 2005 12 31 | Nuo 2006 1 1 iki 2006 12 31 | |
| 09.5836 | ex 0405 | Sviestas ir kiti pieno riebalai ir aliejai; pieno pastos: | 91,667 | 1 200 | 0 % |
| ex 0405 20 | - Pieno pastos: | | | |
| 0405 20 10 | - - kurių riebumas ne mažesnis kaip 39 % masės, bet mažesnis kaip 60 % masės | | | |
| 0405 20 30 | - - kurių riebumas ne mažesnis kaip 60 % masės, bet ne didesnis kaip 75 % masės | | | |
| 09.5838 | ex 1704 | konditerijos gaminiai iš cukraus (įskaitant baltąjį šokoladą), neturintys kakavos: | | | |
| ex 1704 90 | - Kiti: | | | |
| 1704 90 99 | - - - - - Kiti | 25 | 330 | 0 % |
| 09.5840 | ex 1806 | Šokoladas ir kiti maisto produktai, turintys kakavos: | | | |
| ex 1806 10 | - Kakavos milteliai, į kuriuos pridėta cukraus arba kitų saldiklių: | | | |
| 1806 10 90 | - - kurių sudėtyje esanti sacharozė (įskaitant invertuotąjį cukrų, išreikštą sacharozės kiekiu) arba izogliukozė, išreikšta sacharozės kiekiu, sudaro ne mažiau kaip 80 % masės | 3,667 | 50 | 0 % |
| 09.5842 | ex 1806 | Šokoladas ir kiti maisto produktai, turintys kakavos: | | | |
| ex 1806 90 | - Kiti | | | |
| 1806 90 90 | - - - Kiti | 3,667 | 50 | 0 % |
| 09.5845 | ex 1901 | Salyklo ekstraktas; maisto produktai iš miltų, kruopų, rupinių, krakmolo arba salyklo ekstrakto, kurių sudėtyje nėra kakavos arba kurių sudėtyje esanti kakava, iš kurios visiškai pašalinti riebalai, sudaro mažiau kaip 40 % masės, nenurodyti kitoje vietoje; maisto produktai iš prekių, klasifikuojamų 0401–0404 pozicijose, kurių sudėtyje nėra kakavos arba kurių sudėtyje esanti kakava, iš kurios visiškai pašalinti riebalai, sudaro mažiau kaip 5 % masės, nenurodyti kitoje vietoje: | | | |
| ex 1901 90 | - Kiti | | | |
| - - - Kiti | | | |
| 1901 90 99 | - - - Kiti | 3,667 | 50 | 0 % |
| 09.5847 | ex 1905 | Duona, pyragai, bandelės, pyragaičiai, sausainiai ir kiti kepiniai, su kakava arba be kakavos; ostijos ir kalėdaičiai, tuščios kapsulės, naudojamos farmacijoje, plokštieji vafliai, ryžinis popierius ir panašūs produktai: | | | |
| ex 1905 90 | - Kiti: | | | |
| 1905 90 90 | - - - - Kiti | 1,833 | 24 | 0 % |
| 09.5849 | ex 2202 | Vandenys, įskaitant mineralinius ir gazuotuosius vandenis, į kuriuos pridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų, ir kiti nealkoholiniai gėrimai, išskyrus vaisių arba daržovių sultis, klasifikuojamas 2009 pozicijoje: | 125 | 1 500 | 0 % |
| ex 2202 90 | - Kiti: | | | |
| - - - kiti, kurių sudėtyje riebalai, gauti iš produktų, klasifikuojamų 0401–0404 pozicijose, sudaro: | | | |
| 2202 90 91 | - - - - - - mažiau kaip 0,2 % masės | | | |
| 2202 90 95 | - - - ne mažiau kaip 0,2 % masės, bet mažiau kaip 2 % masės | | | |
| 2202 90 99 | - - - ne mažiau kaip 2 % masės | | | |
| 09.5860 | 2205 | Vermutai ir kiti vynai iš šviežių vynuogių, aromatizuoti augalais arba aromatinėmis medžiagomis | 55 | 720 | 50 % DPS (didžiausio palankumo statuso) normos |
| 2205 10 | - induose, kurių talpa ne didesnė kaip 2 litrai: | | | |
| 2205 10 10 | - - kurių faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne didesnė kaip 18 % tūrio | | | |
| 2205 10 90 | - - kurių faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, didesnė kaip 18 % tūrio | | | |
| 2205 90 | - Kiti: | | | |
| 2205 90 10 | - - kurių faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne didesnė kaip 18 % tūrio | | | |
| 2205 90 90 | - - kurių faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, didesnė kaip 18 % tūrio | | | |
| 09.5868 | 2207 | Nedenatūruotas etilo alkoholis, kurio alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne mažesnė kaip 80 % tūrio; denatūruotas etilo alkoholis ir kiti denatūruoti bet kurio stiprumo spiritai: | 166,667 hl | 2 000 hl | 0 % |
| 2207 10 00 | - Nedenatūruotas etilo alkoholis, kurio alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne mažesnė kaip 80 % tūrio | | | |
| 2207 20 00 | - Denatūruotas etilo alkoholis ir kiti denatūruoti bet kurio stiprumo spiritai | | | |
| 09.5869 | 2402 | Cigarai, įskaitant cigarus su apipjaustytais galais, cigarilės ir cigaretės su tabaku arba tabako pakaitalais: | 16,667 | 200 | 50 % DPS normos (1) |
| 2402 10 00 | - Cigarai, įskaitant cigarus su apipjaustytais galais, ir cigarilės, kurių sudėtyje yra tabako | | | |
| 2402 20 | - Cigaretės, kurių sudėtyje yra tabako: | | | |
| 2402 20 10 | - su gvazdikėlių priedais | | | |
| 2402 20 90 | - - - Kitos | | | |
| 2402 90 00 | - Kiti | | | |

Serijos Nr.

KN kodas

Aprašymas

Kvotos dydis

(tonomis)

Kvotai taikoma muito norma

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

Nuo 2005 12 1 iki 2005 12 31

Nuo 2006 1 1 iki 2006 12 31

09.5836

ex 0405

Sviestas ir kiti pieno riebalai ir aliejai; pieno pastos:

91,667

1 200

0 %

ex 0405 20

- Pieno pastos:

0405 20 10

- - kurių riebumas ne mažesnis kaip 39 % masės, bet mažesnis kaip 60 % masės

0405 20 30

- - kurių riebumas ne mažesnis kaip 60 % masės, bet ne didesnis kaip 75 % masės

09.5838

ex 1704

konditerijos gaminiai iš cukraus (įskaitant baltąjį šokoladą), neturintys kakavos:

ex 1704 90

- Kiti:

1704 90 99

- - - - - Kiti

25

330

0 %

09.5840

ex 1806

Šokoladas ir kiti maisto produktai, turintys kakavos:

ex 1806 10

- Kakavos milteliai, į kuriuos pridėta cukraus arba kitų saldiklių:

1806 10 90

- - kurių sudėtyje esanti sacharozė (įskaitant invertuotąjį cukrų, išreikštą sacharozės kiekiu) arba izogliukozė, išreikšta sacharozės kiekiu, sudaro ne mažiau kaip 80 % masės

3,667

50

0 %

09.5842

ex 1806

Šokoladas ir kiti maisto produktai, turintys kakavos:

ex 1806 90

- Kiti

1806 90 90

- - - Kiti

3,667

50

0 %

09.5845

ex 1901

Salyklo ekstraktas; maisto produktai iš miltų, kruopų, rupinių, krakmolo arba salyklo ekstrakto, kurių sudėtyje nėra kakavos arba kurių sudėtyje esanti kakava, iš kurios visiškai pašalinti riebalai, sudaro mažiau kaip 40 % masės, nenurodyti kitoje vietoje; maisto produktai iš prekių, klasifikuojamų 0401–0404 pozicijose, kurių sudėtyje nėra kakavos arba kurių sudėtyje esanti kakava, iš kurios visiškai pašalinti riebalai, sudaro mažiau kaip 5 % masės, nenurodyti kitoje vietoje:

ex 1901 90

- Kiti

- - - Kiti

1901 90 99

- - - Kiti

3,667

50

0 %

09.5847

ex 1905

Duona, pyragai, bandelės, pyragaičiai, sausainiai ir kiti kepiniai, su kakava arba be kakavos; ostijos ir kalėdaičiai, tuščios kapsulės, naudojamos farmacijoje, plokštieji vafliai, ryžinis popierius ir panašūs produktai:

ex 1905 90

- Kiti:

1905 90 90

- - - - Kiti

1,833

24

0 %

09.5849

ex 2202

Vandenys, įskaitant mineralinius ir gazuotuosius vandenis, į kuriuos pridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų, ir kiti nealkoholiniai gėrimai, išskyrus vaisių arba daržovių sultis, klasifikuojamas 2009 pozicijoje:

125

1 500

0 %

ex 2202 90

- Kiti:

- - - kiti, kurių sudėtyje riebalai, gauti iš produktų, klasifikuojamų 0401–0404 pozicijose, sudaro:

2202 90 91

- - - - - - mažiau kaip 0,2 % masės

2202 90 95

- - - ne mažiau kaip 0,2 % masės, bet mažiau kaip 2 % masės

2202 90 99

- - - ne mažiau kaip 2 % masės

09.5860

2205

Vermutai ir kiti vynai iš šviežių vynuogių, aromatizuoti augalais arba aromatinėmis medžiagomis

55

720

50 % DPS (didžiausio palankumo statuso) normos

2205 10

- induose, kurių talpa ne didesnė kaip 2 litrai:

2205 10 10

- - kurių faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne didesnė kaip 18 % tūrio

2205 10 90

- - kurių faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, didesnė kaip 18 % tūrio

2205 90

- Kiti:

2205 90 10

- - kurių faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne didesnė kaip 18 % tūrio

2205 90 90

- - kurių faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, didesnė kaip 18 % tūrio

09.5868

2207

Nedenatūruotas etilo alkoholis, kurio alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne mažesnė kaip 80 % tūrio; denatūruotas etilo alkoholis ir kiti denatūruoti bet kurio stiprumo spiritai:

166,667 hl

2 000 hl

0 %

2207 10 00

- Nedenatūruotas etilo alkoholis, kurio alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne mažesnė kaip 80 % tūrio

2207 20 00

- Denatūruotas etilo alkoholis ir kiti denatūruoti bet kurio stiprumo spiritai

09.5869

2402

Cigarai, įskaitant cigarus su apipjaustytais galais, cigarilės ir cigaretės su tabaku arba tabako pakaitalais:

16,667

200

50 % DPS normos (1)

2402 10 00

- Cigarai, įskaitant cigarus su apipjaustytais galais, ir cigarilės, kurių sudėtyje yra tabako

2402 20

- Cigaretės, kurių sudėtyje yra tabako:

2402 20 10

- su gvazdikėlių priedais

2402 20 90

- - - Kitos

2402 90 00

- Kiti

---

(1)  Nuo 2006 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d. atidarytai 200 tonų kvotai bus taikomas 0 % muito tarifas.“

1

---