# Den Europæiske Unions L 299/16.

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 299 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 48. årgang16. november 2005 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 299

Dansk udgave

Retsforskrifter

48. årgang16. november 2005

---

| Indhold | | I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 1858/2005 af 8. november 2005 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af tovværk og kabler af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indien, Sydafrika og Ukraine efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 384/96 | 1 |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 1859/2005 af 14. november 2005 om visse restriktive foranstaltninger over for Usbekistan | 23 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1860/2005 af 15. november 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 32 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1861/2005 af 15. november 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 1064/2005 for så vidt angår den mængde, der er omfattet af den løbende licitation for udførsel af blød hvede, som er i det litauiske interventionsorgans besiddelse | 34 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1862/2005 af 15. november 2005 om åbning af en løbende licitation med henblik på salg på EF-markedet af blød hvede fra det litauiske interventionsorgan med henblik på forarbejdning til mel i Fællesskabet | 35 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1863/2005 af 15. november 2005 om åbning af en løbende licitation med henblik på salg på EF-markedet af blød hvede fra det lettiske interventionsorgan med henblik på forarbejdning til mel i Fællesskabet | 40 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1864/2005 af 15. november 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 1725/2003 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår IFRS nr. 1 og IAS nr. 32 og 39 (
  1
  ) | 45 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1865/2005 af 15. november 2005 om fastsættelse af importtold for korn, der skal anvendes fra 16. november 2005 | 58 |

Indhold

I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

*

Rådets forordning (EF) nr. 1858/2005 af 8. november 2005 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af tovværk og kabler af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indien, Sydafrika og Ukraine efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 384/96

1

*

Rådets forordning (EF) nr. 1859/2005 af 14. november 2005 om visse restriktive foranstaltninger over for Usbekistan

23

Kommissionens forordning (EF) nr. 1860/2005 af 15. november 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

32

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1861/2005 af 15. november 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 1064/2005 for så vidt angår den mængde, der er omfattet af den løbende licitation for udførsel af blød hvede, som er i det litauiske interventionsorgans besiddelse

34

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1862/2005 af 15. november 2005 om åbning af en løbende licitation med henblik på salg på EF-markedet af blød hvede fra det litauiske interventionsorgan med henblik på forarbejdning til mel i Fællesskabet

35

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1863/2005 af 15. november 2005 om åbning af en løbende licitation med henblik på salg på EF-markedet af blød hvede fra det lettiske interventionsorgan med henblik på forarbejdning til mel i Fællesskabet

40

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1864/2005 af 15. november 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 1725/2003 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår IFRS nr. 1 og IAS nr. 32 og 39 (
  1
  )

1

45

Kommissionens forordning (EF) nr. 1865/2005 af 15. november 2005 om fastsættelse af importtold for korn, der skal anvendes fra 16. november 2005

58

| | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | Rådets afgørelse af 20. september 2005 om undertegnelse på Fællesskabets vegne af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Danmark om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område | 61 |
| Aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Danmark om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område | 62 |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslutning af 14. november 2005 om bemyndigelse af Tyskland til at fortsætte eksperimentet med en ny ønologisk fremgangsmåde
  (meddelt under nummer K(2005) 4376) | 71 |

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Rådet

*

Rådets afgørelse af 20. september 2005 om undertegnelse på Fællesskabets vegne af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Danmark om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område

61

Aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Danmark om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område

62

Kommissionen

*

Kommissionens beslutning af 14. november 2005 om bemyndigelse af Tyskland til at fortsætte eksperimentet med en ny ønologisk fremgangsmåde
  (meddelt under nummer K(2005) 4376)

(meddelt under nummer K(2005) 4376)

71

| | | Retsakter vedtaget i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union |
| --- | --- | --- |
| | * | Rådets fælles holdning 2005/792/FUSP af 14. november 2005 om restriktive foranstaltninger over for Usbekistan | 72 |
| | * | Rådets fælles holdning 2005/793/FUSP af 14. november 2005 om EU-medlemsstaternes midlertidige modtagelse af visse palæstinensere | 80 |

Retsakter vedtaget i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union

*

Rådets fælles holdning 2005/792/FUSP af 14. november 2005 om restriktive foranstaltninger over for Usbekistan

72

*

Rådets fælles holdning 2005/793/FUSP af 14. november 2005 om EU-medlemsstaternes midlertidige modtagelse af visse palæstinensere

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

| 16.11.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 299/1

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1858/2005

af 8. november 2005

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af tovværk og kabler af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indien, Sydafrika og Ukraine efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 384/96

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2,

under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

1.1.   Gældende foranstaltninger

| (1) | Rådet indførte i august 1999 ved forordning (EF) nr. 1796/1999 (2) (i det følgende benævnt den »oprindelige forordning«) en endelig antidumpingtold på importen af tovværk og kabler af stål (i det følgende benævnt »stålwirer«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt »Kina«), Ungarn, Indien, Mexico, Polen, Sydafrika og Ukraine. Den undersøgelse, som førte til disse foranstaltninger, vil i det følgende blive benævnt »den oprindelige undersøgelse«. |
| --- | --- |

(1)

Rådet indførte i august 1999 ved forordning (EF) nr. 1796/1999 (2) (i det følgende benævnt den »oprindelige forordning«) en endelig antidumpingtold på importen af tovværk og kabler af stål (i det følgende benævnt »stålwirer«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt »Kina«), Ungarn, Indien, Mexico, Polen, Sydafrika og Ukraine. Den undersøgelse, som førte til disse foranstaltninger, vil i det følgende blive benævnt »den oprindelige undersøgelse«.

| (2) | Foranstaltningerne vedrørende denne import bestod af en værditold, undtagen for import af varer fra en indisk, en mexicansk, en sydafrikansk og en ukrainsk eksporterende producent, hvis tilsagn Kommissionen godtog ved afgørelse 1999/572/EF (3). Kommissionen trak ved forordning (EF) nr. 1678/2003 det tilsagn tilbage, som nævnte ukrainske eksporterende producent havde afgivet, og Rådet genindførte ved forordning (EF) nr. 1674/2003 den tilsvarende antidumpingværditold for den pågældende eksportør. |
| --- | --- |

(2)

Foranstaltningerne vedrørende denne import bestod af en værditold, undtagen for import af varer fra en indisk, en mexicansk, en sydafrikansk og en ukrainsk eksporterende producent, hvis tilsagn Kommissionen godtog ved afgørelse 1999/572/EF (3). Kommissionen trak ved forordning (EF) nr. 1678/2003 det tilsagn tilbage, som nævnte ukrainske eksporterende producent havde afgivet, og Rådet genindførte ved forordning (EF) nr. 1674/2003 den tilsvarende antidumpingværditold for den pågældende eksportør.

| (3) | Senere blev det efter undersøgelser i henhold til artikel 13 i grundforordningen fastslået, at de oprindelige foranstaltninger vedrørende importen fra Ukraine og Kina blev omgået via henholdsvis Moldova og Marokko. Den endelige antidumpingtold, der var indført på importen af varer med oprindelse i Ukraine, blev derfor ved forordning (EF) nr. 760/2004 (4) udvidet til også at omfatte importen af samme stålwirer afsendt fra Moldova. På samme måde blev den antidumpingtold, der var indført på importen af varer med oprindelse i Kina, ved forordning (EF) nr. 1886/2004 (5) udvidet til også at omfatte importen af samme stålwirer afsendt fra Marokko, bortset fra varer, der reelt var fremstillet af en marokkansk producent. |
| --- | --- |

(3)

Senere blev det efter undersøgelser i henhold til artikel 13 i grundforordningen fastslået, at de oprindelige foranstaltninger vedrørende importen fra Ukraine og Kina blev omgået via henholdsvis Moldova og Marokko. Den endelige antidumpingtold, der var indført på importen af varer med oprindelse i Ukraine, blev derfor ved forordning (EF) nr. 760/2004 (4) udvidet til også at omfatte importen af samme stålwirer afsendt fra Moldova. På samme måde blev den antidumpingtold, der var indført på importen af varer med oprindelse i Kina, ved forordning (EF) nr. 1886/2004 (5) udvidet til også at omfatte importen af samme stålwirer afsendt fra Marokko, bortset fra varer, der reelt var fremstillet af en marokkansk producent.

1.2.   Undersøgelse vedrørende et andet land

| (4) | Ved en meddelelse offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (6) indledte Kommissionen den 20. november 2004 en antidumpingprocedure vedrørende importen af samme vare med oprindelse i Republikken Korea på baggrund af en klage, indgivet af EF-erhvervsgrenen, som indeholdt umiddelbart bevis for, at de pågældende varer indførtes til dumpingpriser, hvorved EF-erhvervsgrenen blev påført væsentlig skade. Undersøgelsen blev afsluttet ved Kommissionens afgørelse 2005/739/EF (7), uden at der blev indført foranstaltninger. |
| --- | --- |

(4)

Ved en meddelelse offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (6) indledte Kommissionen den 20. november 2004 en antidumpingprocedure vedrørende importen af samme vare med oprindelse i Republikken Korea på baggrund af en klage, indgivet af EF-erhvervsgrenen, som indeholdt umiddelbart bevis for, at de pågældende varer indførtes til dumpingpriser, hvorved EF-erhvervsgrenen blev påført væsentlig skade. Undersøgelsen blev afsluttet ved Kommissionens afgørelse 2005/739/EF (7), uden at der blev indført foranstaltninger.

1.3.   Anmodning om en fornyet undersøgelse

| (5) | Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående ophør af gyldigheden af de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende stålwirer med oprindelse i Kina, Ungarn, Indien, Mexico, Polen, Sydafrika og Ukraine (8) modtog Kommissionen den 17. maj 2004 en anmodning om en fornyet undersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(5)

Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående ophør af gyldigheden af de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende stålwirer med oprindelse i Kina, Ungarn, Indien, Mexico, Polen, Sydafrika og Ukraine (8) modtog Kommissionen den 17. maj 2004 en anmodning om en fornyet undersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen.

| (6) | Anmodningen blev indgivet af forbindelsesudvalget for European Union Wire Rope Industries (EWRIS) (i det følgende benævnt »ansøgeren«) på vegne af producenter, som tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede produktion af stålwirer i Fællesskabet. Anmodningen blev indgivet, fordi foranstaltningernes bortfald sandsynligvis ville resultere i fortsat eller fornyet dumping og skade for EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(6)

Anmodningen blev indgivet af forbindelsesudvalget for European Union Wire Rope Industries (EWRIS) (i det følgende benævnt »ansøgeren«) på vegne af producenter, som tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede produktion af stålwirer i Fællesskabet. Anmodningen blev indgivet, fordi foranstaltningernes bortfald sandsynligvis ville resultere i fortsat eller fornyet dumping og skade for EF-erhvervsgrenen.

| (7) | Da der ikke forelå beviser vedrørende importen af varer med oprindelse i Mexico, anmodede ansøgeren ikke om indledning af en udløbsundersøgelse vedrørende denne import. Gyldighedsperioden for foranstaltningerne vedrørende importen af varer med oprindelse i Mexico udløb derfor den 18. august 2004 (9). |
| --- | --- |

(7)

Da der ikke forelå beviser vedrørende importen af varer med oprindelse i Mexico, anmodede ansøgeren ikke om indledning af en udløbsundersøgelse vedrørende denne import. Gyldighedsperioden for foranstaltningerne vedrørende importen af varer med oprindelse i Mexico udløb derfor den 18. august 2004 (9).

| (8) | Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen, og iværksatte undersøgelsen (10). |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen, og iværksatte undersøgelsen (10).

1.4.   Undersøgelse

| (9) | Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, importører og brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt disses sammenslutninger, repræsentanterne for eksportlandene og EF-producenterne om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, importører og brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt disses sammenslutninger, repræsentanterne for eksportlandene og EF-producenterne om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (10) | På baggrund af det store antal EF-producenter og importører i Fællesskabet, som ikke er forretningsmæssigt forbundet med en eksporterende producent i et af de berørte lande, blev det i overensstemmelse med artikel 17 i grundforordningen anset for hensigtsmæssigt at undersøge, om der burde anvendes stikprøver. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til artikel 17, stk. 2, i grundforordningen anmodet om at give sig til kende senest to uger efter indledningen af proceduren og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(10)

På baggrund af det store antal EF-producenter og importører i Fællesskabet, som ikke er forretningsmæssigt forbundet med en eksporterende producent i et af de berørte lande, blev det i overensstemmelse med artikel 17 i grundforordningen anset for hensigtsmæssigt at undersøge, om der burde anvendes stikprøver. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til artikel 17, stk. 2, i grundforordningen anmodet om at give sig til kende senest to uger efter indledningen af proceduren og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.

| (11) | 17 EF-producenter besvarede stikprøveskemaet korrekt inden for den fastsatte frist og indvilgede formelt i at samarbejde yderligere i forbindelse med undersøgelsen. I spørgeskemaet vedrørende stikprøven anmodes der bl.a. om oplysninger om visse overordnede skadesindikatorer, nemlig produktionskapacitet, produktionsmængde, lagerbeholdninger, salgets mængde samt beskæftigelse. |
| --- | --- |

(11)

17 EF-producenter besvarede stikprøveskemaet korrekt inden for den fastsatte frist og indvilgede formelt i at samarbejde yderligere i forbindelse med undersøgelsen. I spørgeskemaet vedrørende stikprøven anmodes der bl.a. om oplysninger om visse overordnede skadesindikatorer, nemlig produktionskapacitet, produktionsmængde, lagerbeholdninger, salgets mængde samt beskæftigelse.

| (12) | Af de 17 producenter blev fem selskaber udtaget til stikprøven, da det konstateredes, at de var repræsentative for EF-erhvervsgrenen med hensyn til produktionsmængde og salg af den pågældende vare i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(12)

Af de 17 producenter blev fem selskaber udtaget til stikprøven, da det konstateredes, at de var repræsentative for EF-erhvervsgrenen med hensyn til produktionsmængde og salg af den pågældende vare i Fællesskabet.

| (13) | Kun en enkelt importør indgav de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, og gav udtryk for, at selskabet var rede til at samarbejde yderligere med Kommissionens tjenestegrene. På baggrund af dette besluttede Kommissionens tjenestegrene ikke at anvende stikprøver i forbindelse med importører, som ikke var forretningsmæssigt forbundet, men at sende et spørgeskema til den nævnte importør. Denne undlod så at udfylde spørgeskemaet. Det blev derfor fastslået, at det ikke var muligt at opnå samarbejde med importører, som ikke var forretningsmæssigt forbundet. Den sammenslutning (»EWRIA«), der repræsenterer importørernes interesser, fremsatte generelle bemærkninger, navnlig om definitionen af den pågældende vare og samme vare. Disse bemærkninger er behandlet i betragtning (19) og (20). |
| --- | --- |

(13)

Kun en enkelt importør indgav de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, og gav udtryk for, at selskabet var rede til at samarbejde yderligere med Kommissionens tjenestegrene. På baggrund af dette besluttede Kommissionens tjenestegrene ikke at anvende stikprøver i forbindelse med importører, som ikke var forretningsmæssigt forbundet, men at sende et spørgeskema til den nævnte importør. Denne undlod så at udfylde spørgeskemaet. Det blev derfor fastslået, at det ikke var muligt at opnå samarbejde med importører, som ikke var forretningsmæssigt forbundet. Den sammenslutning (»EWRIA«), der repræsenterer importørernes interesser, fremsatte generelle bemærkninger, navnlig om definitionen af den pågældende vare og samme vare. Disse bemærkninger er behandlet i betragtning (19) og (20).

| (14) | Der blev således sendt spørgeskemaer til de fem EF-producenter i stikprøven og til alle kendte eksporterende producenter. Desuden blev en producent i Tyrkiet (analogt land) kontaktet og fik tilsendt et spørgeskema. |
| --- | --- |

(14)

Der blev således sendt spørgeskemaer til de fem EF-producenter i stikprøven og til alle kendte eksporterende producenter. Desuden blev en producent i Tyrkiet (analogt land) kontaktet og fik tilsendt et spørgeskema.

| (15) | Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra de fem EF-producenter i stikprøven og tre eksporterende producenter i de berørte lande samt fra to forretningsmæssigt forbundne importører og en producent i det analoge land. |
| --- | --- |

(15)

Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra de fem EF-producenter i stikprøven og tre eksporterende producenter i de berørte lande samt fra to forretningsmæssigt forbundne importører og en producent i det analoge land.

| (16) | Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber: | EF-producenter i stikprøven:






  — | BTS Drahtseile GmbH (Tyskland) |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:

EF-producenter i stikprøven:

—

BTS Drahtseile GmbH (Tyskland)

| — | Cables y Alambres especiales, SA (Spanien) |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales, SA (Spanien)

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Tyskland) |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Tyskland)

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugal) |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugal)

| — | Trefileurope (Frankrig). |
| --- | --- |

—

Trefileurope (Frankrig).

| | Producent i et eksportland:






  — | Usha Martin Ltd. (Indien). |
| --- | --- | --- |

Producent i et eksportland:

—

Usha Martin Ltd. (Indien).

| | Forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet






  — | Usha Martin UK (Det Forenede Kongerige) |
| --- | --- | --- |

Forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet

—

Usha Martin UK (Det Forenede Kongerige)

| — | Usha Martin Scandinavia (Danmark). |
| --- | --- |

—

Usha Martin Scandinavia (Danmark).

| | Producent i det analoge land:






  — | Celik Halat (Tyrkiet). |
| --- | --- | --- |

Producent i det analoge land:

—

Celik Halat (Tyrkiet).

| (17) | Undersøgelsen vedrørende fortsat og/eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra den 1. juli 2003 til den 30. juni 2004 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af de relevante tendenser for en vurdering af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra den 1. januar 2001 til udløbet af undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt »den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(17)

Undersøgelsen vedrørende fortsat og/eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra den 1. juli 2003 til den 30. juni 2004 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af de relevante tendenser for en vurdering af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra den 1. januar 2001 til udløbet af undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt »den betragtede periode«).

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

| (18) | Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, der førte til de gældende foranstaltninger, dvs. tovværk og kabler af stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm. Den tariferes i øjeblikket under KN-kode ex 7312 10 82, ex 7312 10 84, ex 7312 10 86, ex 7312 10 88 og ex 7312 10 99. |
| --- | --- |

(18)

Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, der førte til de gældende foranstaltninger, dvs. tovværk og kabler af stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm. Den tariferes i øjeblikket under KN-kode ex 7312 10 82, ex 7312 10 84, ex 7312 10 86, ex 7312 10 88 og ex 7312 10 99.

2.2.   Samme vare

| (19) | Som den oprindelige undersøgelse bekræftede også denne undersøgelse, at den pågældende vare og varer, der fremstilles og sælges af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet, såvel som varer, der fremstilles og sælges af EF-producenterne på markedet i Fællesskabet og af producenten i det analoge land på dennes hjemmemarked, har samme grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelsesformål og derfor må betragtes som samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(19)

Som den oprindelige undersøgelse bekræftede også denne undersøgelse, at den pågældende vare og varer, der fremstilles og sælges af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet, såvel som varer, der fremstilles og sælges af EF-producenterne på markedet i Fællesskabet og af producenten i det analoge land på dennes hjemmemarked, har samme grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelsesformål og derfor må betragtes som samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.

| (20) | EWRIA fremførte igen argumentet fra den oprindelige undersøgelse om, at den pågældende vare afviger betydeligt fra den vare, der fremstilles og sælges i Fællesskabet, og at de derfor ikke bør sammenlignes. Argumentet blev behandlet indgående i de oprindelige forordninger om indførelse af midlertidige og endelige foranstaltninger for importen af den pågældende vare, og det blev fastslået, at stålwirer fremstillet i Fællesskabet og importerede stålwirer var samme vare. Da EWRIA ikke fremkom med nye oplysninger, som viste, at grundlaget for de oprindelige afgørelser havde ændret sig, bekræftes konklusionerne i den oprindelige forordning om endelig told. |
| --- | --- |

(20)

EWRIA fremførte igen argumentet fra den oprindelige undersøgelse om, at den pågældende vare afviger betydeligt fra den vare, der fremstilles og sælges i Fællesskabet, og at de derfor ikke bør sammenlignes. Argumentet blev behandlet indgående i de oprindelige forordninger om indførelse af midlertidige og endelige foranstaltninger for importen af den pågældende vare, og det blev fastslået, at stålwirer fremstillet i Fællesskabet og importerede stålwirer var samme vare. Da EWRIA ikke fremkom med nye oplysninger, som viste, at grundlaget for de oprindelige afgørelser havde ændret sig, bekræftes konklusionerne i den oprindelige forordning om endelig told.

3.   SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

| (21) | I overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i grundforordningen blev det undersøgt, om der for øjeblikket fandt dumping sted, og i bekræftende fald, om foranstaltningernes udløb eventuelt ville føre til fortsat dumping. |
| --- | --- |

(21)

I overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i grundforordningen blev det undersøgt, om der for øjeblikket fandt dumping sted, og i bekræftende fald, om foranstaltningernes udløb eventuelt ville føre til fortsat dumping.

3.1.   Indledende bemærkninger

| (22) | I undersøgelsesperioden steg den samlede import af stålwirer fra Kina, Indien, Sydafrika og Ukraine (i det følgende benævnt »de pågældende lande«) ifølge Eurostat til 7 784 tons, dvs. til en markedsandel i Fællesskabet på 4,4 %. |
| --- | --- |

(22)

I undersøgelsesperioden steg den samlede import af stålwirer fra Kina, Indien, Sydafrika og Ukraine (i det følgende benævnt »de pågældende lande«) ifølge Eurostat til 7 784 tons, dvs. til en markedsandel i Fællesskabet på 4,4 %.

| (23) | Undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse var 15 måneder (fra den 1. januar 1997 til den 31. marts 1998) og omfattede derfor kun import til Fællesskabet før udvidelsen. Importtallene fra den oprindelige undersøgelsesperiode og fra undersøgelsesperioden er derfor ikke umiddelbart sammenlignelige. Under alle omstændigheder steg den samlede import til EU-15 fra de pågældende lande i den oprindelige undersøgelsesperiode til 21 102 tons, dvs. til en markedsandel i Fællesskabet på 14,3 %. |
| --- | --- |

(23)

Undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse var 15 måneder (fra den 1. januar 1997 til den 31. marts 1998) og omfattede derfor kun import til Fællesskabet før udvidelsen. Importtallene fra den oprindelige undersøgelsesperiode og fra undersøgelsesperioden er derfor ikke umiddelbart sammenlignelige. Under alle omstændigheder steg den samlede import til EU-15 fra de pågældende lande i den oprindelige undersøgelsesperiode til 21 102 tons, dvs. til en markedsandel i Fællesskabet på 14,3 %.

| (24) | I Indien tegnede en samarbejdsvillig eksporterende producent sig for 75 % af den eksportmængde, der er registreret i Eurostat. I Sydafrika indgav den eneste kendte eksporterende producent oplysninger om sit eksportsalg til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, hvilket udgjorde hele eksportsalget fra Sydafrika til Fællesskabet i den pågældende periode. Hvad Kina angår, samarbejdede en eksporterende producent, som tegnede sig for 75 % af eksportsalget af den pågældende vare fra Kina til Fællesskabet. Endelig viste ingen af de to kendte eksporterende producenter i Ukraine samarbejdsvilje i forbindelse med nærværende undersøgelse. |
| --- | --- |

(24)

I Indien tegnede en samarbejdsvillig eksporterende producent sig for 75 % af den eksportmængde, der er registreret i Eurostat. I Sydafrika indgav den eneste kendte eksporterende producent oplysninger om sit eksportsalg til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, hvilket udgjorde hele eksportsalget fra Sydafrika til Fællesskabet i den pågældende periode. Hvad Kina angår, samarbejdede en eksporterende producent, som tegnede sig for 75 % af eksportsalget af den pågældende vare fra Kina til Fællesskabet. Endelig viste ingen af de to kendte eksporterende producenter i Ukraine samarbejdsvilje i forbindelse med nærværende undersøgelse.

3.2.   Dumping af import i undersøgelsesperioden

| (25) | I overensstemmelse med artikel 11, stk. 9, i grundforordningen anvendtes samme metode som i den oprindelige undersøgelse i alle de tilfælde, hvor omstændighederne ikke havde ændret sig. |
| --- | --- |

(25)

I overensstemmelse med artikel 11, stk. 9, i grundforordningen anvendtes samme metode som i den oprindelige undersøgelse i alle de tilfælde, hvor omstændighederne ikke havde ændret sig.

3.2.1.   Indien

| (26) | I undersøgelsesperioden steg den samlede import af stålwirer fra Indien ifølge Eurostat til 3 869 tons, dvs. til 2,2 % af markedet i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(26)

I undersøgelsesperioden steg den samlede import af stålwirer fra Indien ifølge Eurostat til 3 869 tons, dvs. til 2,2 % af markedet i Fællesskabet.

3.2.1.1.   Normal værdi

| (27) | Til fastsættelsen af den normale værdi blev det først fastlagt for den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent, om selskabets samlede salg på hjemmemarkedet af samme vare var repræsentativt, dvs. om det samlede salg udgjorde mindst 5 % af selskabets samlede eksportsalg til Fællesskabet. Det blev fastslået, at dette var tilfældet, i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(27)

Til fastsættelsen af den normale værdi blev det først fastlagt for den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent, om selskabets samlede salg på hjemmemarkedet af samme vare var repræsentativt, dvs. om det samlede salg udgjorde mindst 5 % af selskabets samlede eksportsalg til Fællesskabet. Det blev fastslået, at dette var tilfældet, i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen.

| (28) | Efter fremlæggelsen af de midlertidige oplysninger gjorde den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent indsigelse mod den metode, som Kommissionen anvendte. Den pågældende fremførte, at man til repræsentativitetsprøven burde have benyttet salget til den første uafhængige kunde i Fællesskabet og ikke salget til den forretningsmæssigt forbundne importør i Fællesskabet. Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 2, skal der ved undersøgelsen af, om hjemmemarkedssalget er repræsentativt, foretages en sammenligning mellem salgsmængden på hjemmemarkedet og salgsmængden af den pågældende vare ved eksport til Fællesskabet, men det specificeres ikke nærmere, om der skal tages hensyn til eksportsalget til den første uafhængige kunde eller eksportsalget til den forretningsmæssigt forbundne importør. Det blev derfor fastslået, at den metode, som Kommissionen havde benyttet, var rimelig og i overensstemmelse med grundforordningen. Kravet blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(28)

Efter fremlæggelsen af de midlertidige oplysninger gjorde den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent indsigelse mod den metode, som Kommissionen anvendte. Den pågældende fremførte, at man til repræsentativitetsprøven burde have benyttet salget til den første uafhængige kunde i Fællesskabet og ikke salget til den forretningsmæssigt forbundne importør i Fællesskabet. Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 2, skal der ved undersøgelsen af, om hjemmemarkedssalget er repræsentativt, foretages en sammenligning mellem salgsmængden på hjemmemarkedet og salgsmængden af den pågældende vare ved eksport til Fællesskabet, men det specificeres ikke nærmere, om der skal tages hensyn til eksportsalget til den første uafhængige kunde eller eksportsalget til den forretningsmæssigt forbundne importør. Det blev derfor fastslået, at den metode, som Kommissionen havde benyttet, var rimelig og i overensstemmelse med grundforordningen. Kravet blev derfor afvist.

| (29) | Kommissionen identificerede efterfølgende de varetyper, der solgtes på hjemmemarkedet af det pågældende selskab, og som var identiske eller umiddelbart sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen identificerede efterfølgende de varetyper, der solgtes på hjemmemarkedet af det pågældende selskab, og som var identiske eller umiddelbart sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet.

| (30) | For hver type, der solgtes af den eksporterende producent på hjemmemarkedet og fandtes at være umiddelbart sammenlignelig med den type stålwirer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet, blev det fastslået, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til artikel 2, stk. 2, i grundforordningen. Hjemmemarkedssalget af en bestemt type stålwirer blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, hvis den samlede mængde af den pågældende type, der solgtes på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, udgjorde mindst 5 % af den samlede mængde af den sammenlignelige type, der solgtes til eksport til Fællesskabet. Dette var tilfældet for 31 % af alle typer, som eksporteredes til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(30)

For hver type, der solgtes af den eksporterende producent på hjemmemarkedet og fandtes at være umiddelbart sammenlignelig med den type stålwirer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet, blev det fastslået, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til artikel 2, stk. 2, i grundforordningen. Hjemmemarkedssalget af en bestemt type stålwirer blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, hvis den samlede mængde af den pågældende type, der solgtes på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, udgjorde mindst 5 % af den samlede mængde af den sammenlignelige type, der solgtes til eksport til Fællesskabet. Dette var tilfældet for 31 % af alle typer, som eksporteredes til Fællesskabet.

| (31) | Det blev også undersøgt, om hjemmemarkedssalget af hver varetype i repræsentative mængder kunne anses for at have fundet sted i normal handel, idet det blev fastlagt, hvor stor en andel salget til uafhængige kunder udgjorde af det rentable salg af den pågældende varetype. I tilfælde, hvor mængden af en varetype solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitlige pris for den pågældende type svarede til eller lå over produktionsomkostningerne, beregnedes den normale værdi på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner vedrørende den pågældende type på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, uanset om disse var rentable eller ej. I tilfælde, hvor det fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitlige pris for den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, beregnedes den normale værdi på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg af den pågældende type, forudsat at dette udgjorde 10 % eller derover af den samlede salgsmængde af den pågældende type. |
| --- | --- |

(31)

Det blev også undersøgt, om hjemmemarkedssalget af hver varetype i repræsentative mængder kunne anses for at have fundet sted i normal handel, idet det blev fastlagt, hvor stor en andel salget til uafhængige kunder udgjorde af det rentable salg af den pågældende varetype. I tilfælde, hvor mængden af en varetype solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitlige pris for den pågældende type svarede til eller lå over produktionsomkostningerne, beregnedes den normale værdi på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner vedrørende den pågældende type på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, uanset om disse var rentable eller ej. I tilfælde, hvor det fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitlige pris for den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, beregnedes den normale værdi på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg af den pågældende type, forudsat at dette udgjorde 10 % eller derover af den samlede salgsmængde af den pågældende type.

| (32) | I tilfælde, hvor det fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde mindre end 10 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, blev det fastslået, at denne bestemte type ikke var blevet solgt i tilstrækkelige mængder til, at hjemmemarkedsprisen kunne danne et passende grundlag for fastsættelsen af den normale værdi. |
| --- | --- |

(32)

I tilfælde, hvor det fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde mindre end 10 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, blev det fastslået, at denne bestemte type ikke var blevet solgt i tilstrækkelige mængder til, at hjemmemarkedsprisen kunne danne et passende grundlag for fastsættelsen af den normale værdi.

| (33) | I tilfælde, hvor hjemmemarkedspriserne på en bestemt varetype, der var solgt af en eksporterende producent, ikke kunne benyttes til fastsættelse af den normale værdi, fordi den pågældende type enten ikke var blevet solgt på hjemmemarkedet eller ikke i normal handel, var det nødvendigt at anvende en anden metode. I mangel af en anden rimelig metode anvendtes en beregnet normal værdi. |
| --- | --- |

(33)

I tilfælde, hvor hjemmemarkedspriserne på en bestemt varetype, der var solgt af en eksporterende producent, ikke kunne benyttes til fastsættelse af den normale værdi, fordi den pågældende type enten ikke var blevet solgt på hjemmemarkedet eller ikke i normal handel, var det nødvendigt at anvende en anden metode. I mangel af en anden rimelig metode anvendtes en beregnet normal værdi.

| (34) | I alle tilfælde, hvor der anvendtes en beregnet normal værdi, blev den normale værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen beregnet på grundlag af fremstillingsomkostningerne til de eksporterede typer plus en rimelig procent til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G-omkostninger) samt en rimelig fortjeneste. Med henblik herpå blev beløbene for SA&G-omkostninger og fortjeneste i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, i grundforordningen fastlagt på grundlag af de faktiske omkostninger, der påløb i forbindelse med produktion og salg af samme vare i normal handel på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(34)

I alle tilfælde, hvor der anvendtes en beregnet normal værdi, blev den normale værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen beregnet på grundlag af fremstillingsomkostningerne til de eksporterede typer plus en rimelig procent til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G-omkostninger) samt en rimelig fortjeneste. Med henblik herpå blev beløbene for SA&G-omkostninger og fortjeneste i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, i grundforordningen fastlagt på grundlag af de faktiske omkostninger, der påløb i forbindelse med produktion og salg af samme vare i normal handel på hjemmemarkedet.

| (35) | Efter fremlæggelsen af oplysningerne hævdede den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent, at Kommissionen ved beregningen af selskabets fortjenstmargen på hjemmemarkedet i henhold til artikel 2, stk. 6, i grundforordningen fejlagtigt havde medtaget hjemmemarkedssalget af varer, som ikke var omfattet af undersøgelsen, nemlig lukkede tove. Lukkede tove er som angivet i betragtning (18) udtrykkeligt omfattet af definitionen af den pågældende vare, ikke blot med henblik på nærværende undersøgelse, men også i den oprindelige undersøgelse. Kravet måtte derfor afvises. |
| --- | --- |

(35)

Efter fremlæggelsen af oplysningerne hævdede den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent, at Kommissionen ved beregningen af selskabets fortjenstmargen på hjemmemarkedet i henhold til artikel 2, stk. 6, i grundforordningen fejlagtigt havde medtaget hjemmemarkedssalget af varer, som ikke var omfattet af undersøgelsen, nemlig lukkede tove. Lukkede tove er som angivet i betragtning (18) udtrykkeligt omfattet af definitionen af den pågældende vare, ikke blot med henblik på nærværende undersøgelse, men også i den oprindelige undersøgelse. Kravet måtte derfor afvises.

| (36) | Den indiske eksporterende producent hævdede, at den normale værdi, der var blevet anvendt til beregning af selskabets dumpingmargen i undersøgelsesperioden, ikke rimeligt afspejlede hjemmemarkedspriser og omkostninger, fordi den var fastlagt på et urepræsentativt grundlag, dvs. på grundlag af 4 måneder af undersøgelsesperioden i stedet for 12. Som led i en udløbsundersøgelse undersøges det i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i grundforordningen, om foranstaltningernes bortfald eventuelt vil medføre, at der fortsat eller igen vil finde dumping sted med deraf følgende skade. Endelig antidumpingtold kan således enten bekræftes eller ophæves, da individuelle toldsatser ikke kan ændres. Det er derfor ikke nødvendigt at beregne præcise dumpingmargener i en udløbsundersøgelse, og undersøgelsen af, om der fortsat fandt dumping sted, var baseret på repræsentative datasæt i undersøgelsesperioden. I denne procedure blev der anmodet om månedlige data ved udgangen af hvert kvartal, og de eksporterende producenter blev anmodet om at fremføre bemærkninger til disses repræsentativitet. Den eksporterende producent gjorde ikke indsigelse mod denne tilgang inden for fristen, men først efter at der var aflagt kontrolbesøg på stedet, dvs. på et tidspunkt, hvor det ikke længere ville have været muligt at kontrollere et andet datasæt. Den pågældende gav heller ikke nogen forklaring på eller fremlagde bevis for, hvorfor de udvalgte perioder ville være urepræsentative i denne bestemte sag. Kravet måtte derfor afvises. |
| --- | --- |

(36)

Den indiske eksporterende producent hævdede, at den normale værdi, der var blevet anvendt til beregning af selskabets dumpingmargen i undersøgelsesperioden, ikke rimeligt afspejlede hjemmemarkedspriser og omkostninger, fordi den var fastlagt på et urepræsentativt grundlag, dvs. på grundlag af 4 måneder af undersøgelsesperioden i stedet for 12. Som led i en udløbsundersøgelse undersøges det i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i grundforordningen, om foranstaltningernes bortfald eventuelt vil medføre, at der fortsat eller igen vil finde dumping sted med deraf følgende skade. Endelig antidumpingtold kan således enten bekræftes eller ophæves, da individuelle toldsatser ikke kan ændres. Det er derfor ikke nødvendigt at beregne præcise dumpingmargener i en udløbsundersøgelse, og undersøgelsen af, om der fortsat fandt dumping sted, var baseret på repræsentative datasæt i undersøgelsesperioden. I denne procedure blev der anmodet om månedlige data ved udgangen af hvert kvartal, og de eksporterende producenter blev anmodet om at fremføre bemærkninger til disses repræsentativitet. Den eksporterende producent gjorde ikke indsigelse mod denne tilgang inden for fristen, men først efter at der var aflagt kontrolbesøg på stedet, dvs. på et tidspunkt, hvor det ikke længere ville have været muligt at kontrollere et andet datasæt. Den pågældende gav heller ikke nogen forklaring på eller fremlagde bevis for, hvorfor de udvalgte perioder ville være urepræsentative i denne bestemte sag. Kravet måtte derfor afvises.

3.2.1.2.   Eksportpris

| (37) | Da hele eksportsalget af den pågældende vare til Fællesskabet fandt sted til forretningsmæssigt forbundne selskaber i Fællesskabet, beregnedes eksportprisen i henhold til artikel 2, stk. 9, i grundforordningen på grundlag af den pris, hvortil de indførte varer første gang videresolgtes til en uafhængig køber. Der blev foretaget justeringer for alle omkostninger, der var påløbet mellem indførsel og videresalg, samt for forventet fortjeneste med henblik på at fastsætte en realistisk eksportpris, frit Fællesskabets grænse. I den forbindelse blev den forretningsmæssigt forbundne importørs SA&G-omkostninger fratrukket videresalgsprisen i Fællesskabet. Hvad fortjenstmargen angår, anvendtes samme fortjenstmargen som i den oprindelige undersøgelse, dvs. 5 %, da de importører, som ikke var forretningsmæssigt forbundet, ikke udviste samarbejdsvilje, og der ikke forelå andre mere pålidelige oplysninger. Der forelå ingen oplysninger, hvoraf det fremgik, at der ikke var tale om en pålidelig margen. |
| --- | --- |

(37)

Da hele eksportsalget af den pågældende vare til Fællesskabet fandt sted til forretningsmæssigt forbundne selskaber i Fællesskabet, beregnedes eksportprisen i henhold til artikel 2, stk. 9, i grundforordningen på grundlag af den pris, hvortil de indførte varer første gang videresolgtes til en uafhængig køber. Der blev foretaget justeringer for alle omkostninger, der var påløbet mellem indførsel og videresalg, samt for forventet fortjeneste med henblik på at fastsætte en realistisk eksportpris, frit Fællesskabets grænse. I den forbindelse blev den forretningsmæssigt forbundne importørs SA&G-omkostninger fratrukket videresalgsprisen i Fællesskabet. Hvad fortjenstmargen angår, anvendtes samme fortjenstmargen som i den oprindelige undersøgelse, dvs. 5 %, da de importører, som ikke var forretningsmæssigt forbundet, ikke udviste samarbejdsvilje, og der ikke forelå andre mere pålidelige oplysninger. Der forelå ingen oplysninger, hvoraf det fremgik, at der ikke var tale om en pålidelig margen.

3.2.1.3.   Sammenligning

| (38) | For at sikre en rimelig sammenligning efter varetype ab fabrik og i samme handelsled blev der behørigt justeret for forskelle, der hævdedes og påvistes at påvirke prisernes sammenlignelighed. Der blev foretaget justeringer for transportomkostninger, forsikring, bankgebyrer og kreditomkostninger i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(38)

For at sikre en rimelig sammenligning efter varetype ab fabrik og i samme handelsled blev der behørigt justeret for forskelle, der hævdedes og påvistes at påvirke prisernes sammenlignelighed. Der blev foretaget justeringer for transportomkostninger, forsikring, bankgebyrer og kreditomkostninger i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen.

3.2.1.4.   Dumpingmargen

| (39) | Dumpingmargenen blev beregnet på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris til Fællesskabet for hver varetype. Af sammenligningen fremgik det, at der fandt betydelig dumping sted i forbindelse med den pågældende eksporterende producent, nemlig over 10 %. Dette skal sammenlignes med, at der konstateredes en dumpingmargen på 39,8 % i den oprindelige undersøgelse. For ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter blev der foretaget en vurdering af dumpingniveauet på grundlag af oplysninger om den normale værdi og eksportpriser fra ansøgeren i anmodningen om en fornyet undersøgelse. Dette viste også en dumpingmargen på over 20 %. |
| --- | --- |

(39)

Dumpingmargenen blev beregnet på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris til Fællesskabet for hver varetype. Af sammenligningen fremgik det, at der fandt betydelig dumping sted i forbindelse med den pågældende eksporterende producent, nemlig over 10 %. Dette skal sammenlignes med, at der konstateredes en dumpingmargen på 39,8 % i den oprindelige undersøgelse. For ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter blev der foretaget en vurdering af dumpingniveauet på grundlag af oplysninger om den normale værdi og eksportpriser fra ansøgeren i anmodningen om en fornyet undersøgelse. Dette viste også en dumpingmargen på over 20 %.

3.2.2.   Kina

| (40) | I undersøgelsesperioden steg den samlede importmængde af stålwirer fra Kina ifølge Eurostat til 1 942 tons, dvs. til 1,1 % af markedet i Fællesskabet. Som nævnt i betragtning (24) tegnede den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent sig for 75 % af den samlede import fra Kina. |
| --- | --- |

(40)

I undersøgelsesperioden steg den samlede importmængde af stålwirer fra Kina ifølge Eurostat til 1 942 tons, dvs. til 1,1 % af markedet i Fællesskabet. Som nævnt i betragtning (24) tegnede den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent sig for 75 % af den samlede import fra Kina.

| (41) | Fire kinesiske eksporterende producenter samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, men ingen af dem blev indrømmet markedsøkonomisk status eller individuel behandling. |
| --- | --- |

(41)

Fire kinesiske eksporterende producenter samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, men ingen af dem blev indrømmet markedsøkonomisk status eller individuel behandling.

3.2.2.1.   Analogt land

| (42) | Da Kina er et land med overgangsøkonomi, var det nødvendigt at fastlægge den normale værdi på grundlag af oplysninger fra et egnet tredjeland med markedsøkonomi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen. |
| --- | --- |

(42)

Da Kina er et land med overgangsøkonomi, var det nødvendigt at fastlægge den normale værdi på grundlag af oplysninger fra et egnet tredjeland med markedsøkonomi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen.

| (43) | I den oprindelige undersøgelse blev Polen anvendt som analogt land med henblik på fastsættelsen af den normale værdi. Da Polen har været medlem af EU siden den 1. maj 2004, kan landet ikke længere benyttes som analogt land i antidumpingundersøgelser. Ansøgeren foreslog USA som analogt land til nærværende undersøgelse. |
| --- | --- |

(43)

I den oprindelige undersøgelse blev Polen anvendt som analogt land med henblik på fastsættelsen af den normale værdi. Da Polen har været medlem af EU siden den 1. maj 2004, kan landet ikke længere benyttes som analogt land i antidumpingundersøgelser. Ansøgeren foreslog USA som analogt land til nærværende undersøgelse.

| (44) | En importørsammenslutning gjorde indsigelse mod valget af USA og foreslog Sydkorea som et egnet analogt land. Ingen af producenterne i USA og Sydkorea var imidlertid villige til at samarbejde i forbindelse med nærværende udløbsundersøgelse. |
| --- | --- |

(44)

En importørsammenslutning gjorde indsigelse mod valget af USA og foreslog Sydkorea som et egnet analogt land. Ingen af producenterne i USA og Sydkorea var imidlertid villige til at samarbejde i forbindelse med nærværende udløbsundersøgelse.

| (45) | Kommissionens tjenestegrene undersøgte derfor andre muligheder for et analogt land såsom Norge, Thailand, Indien og Tyrkiet. Hvad Norge og Thailand angår, var ingen af producenterne i disse lande villige til at samarbejde. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionens tjenestegrene undersøgte derfor andre muligheder for et analogt land såsom Norge, Thailand, Indien og Tyrkiet. Hvad Norge og Thailand angår, var ingen af producenterne i disse lande villige til at samarbejde.

| (46) | Kun en enkelt producent af stålwirer i Tyrkiet samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen ved at besvare spørgeskemaet og acceptere kontrolbesøg på stedet. Undersøgelsen viste, at markedet for stålwirer i Tyrkiet er konkurrencedygtigt med to producenter på hjemmemarkedet, som står for ca. 83 % af forsyningerne til markedet, samt konkurrence fra importerede varer fra andre tredjelande. Importtolden i Tyrkiet er lav, og der er ingen restriktioner for import af stålwirer. Produktionen i Tyrkiet var over fem gange så stor som den kinesiske eksportmængde af den pågældende vare til Fællesskabet. Det tyrkiske marked blev derfor anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt til fastsættelsen af den normale værdi for Kina. Endelig var som nævnt i betragtning (19) den vare, som fremstilles og sælges på det tyrkiske hjemmemarked, samme vare som den vare, den kinesiske eksporterende producent eksporterede til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(46)

Kun en enkelt producent af stålwirer i Tyrkiet samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen ved at besvare spørgeskemaet og acceptere kontrolbesøg på stedet. Undersøgelsen viste, at markedet for stålwirer i Tyrkiet er konkurrencedygtigt med to producenter på hjemmemarkedet, som står for ca. 83 % af forsyningerne til markedet, samt konkurrence fra importerede varer fra andre tredjelande. Importtolden i Tyrkiet er lav, og der er ingen restriktioner for import af stålwirer. Produktionen i Tyrkiet var over fem gange så stor som den kinesiske eksportmængde af den pågældende vare til Fællesskabet. Det tyrkiske marked blev derfor anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt til fastsættelsen af den normale værdi for Kina. Endelig var som nævnt i betragtning (19) den vare, som fremstilles og sælges på det tyrkiske hjemmemarked, samme vare som den vare, den kinesiske eksporterende producent eksporterede til Fællesskabet.

| (47) | Efter fremlæggelsen af oplysningerne gjorde en importørsammenslutning indsigelse mod valget af Tyrkiet som analogt land. Kravet blev imidlertid ikke dokumenteret og måtte derfor afvises. |
| --- | --- |

(47)

Efter fremlæggelsen af oplysningerne gjorde en importørsammenslutning indsigelse mod valget af Tyrkiet som analogt land. Kravet blev imidlertid ikke dokumenteret og måtte derfor afvises.

| (48) | Konklusionen er derfor, at Tyrkiet er et egnet analogt land til fastsættelsen af den normale værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen. |
| --- | --- |

(48)

Konklusionen er derfor, at Tyrkiet er et egnet analogt land til fastsættelsen af den normale værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen.

3.2.2.2.   Normal værdi

| (49) | I overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen blev den normale værdi fastlagt på grundlag af efterprøvede oplysninger fra den samarbejdsvillige producent i det analoge land, dvs. på grundlag af den pris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i Tyrkiet af kunder, som ikke var forretningsmæssigt forbundet, da det blev fastslået, at varerne var blevet solgt i normal handel. |
| --- | --- |

(49)

I overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen blev den normale værdi fastlagt på grundlag af efterprøvede oplysninger fra den samarbejdsvillige producent i det analoge land, dvs. på grundlag af den pris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i Tyrkiet af kunder, som ikke var forretningsmæssigt forbundet, da det blev fastslået, at varerne var blevet solgt i normal handel.

| (50) | Den normale værdi blev derfor fastlagt som det vejede gennemsnit af den tyrkiske samarbejdsvillige producents salgspriser på hjemmemarkedet til kunder, som ikke var forretningsmæssigt forbundne kunder. |
| --- | --- |

(50)

Den normale værdi blev derfor fastlagt som det vejede gennemsnit af den tyrkiske samarbejdsvillige producents salgspriser på hjemmemarkedet til kunder, som ikke var forretningsmæssigt forbundne kunder.

3.2.2.3.   Eksportpris

| (51) | Den samarbejdsvillige eksportør stod for 75 % af EF’s import af den pågældende vare fra Kina i undersøgelsesperioden, og eksportprisen fastsattes derfor på grundlag af oplysninger fra den samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina. Da hele eksportsalget af den pågældende vare fandt sted direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales. |
| --- | --- |

(51)

Den samarbejdsvillige eksportør stod for 75 % af EF’s import af den pågældende vare fra Kina i undersøgelsesperioden, og eksportprisen fastsattes derfor på grundlag af oplysninger fra den samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina. Da hele eksportsalget af den pågældende vare fandt sted direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales.

3.2.2.4.   Sammenligning

| (52) | For at sikre en rimelig sammenligning efter varetype ab fabrik og i samme handelsled blev der foretaget behørige justeringer for forskelle, der hævdedes og påvistes at påvirke prisernes sammenlignelighed. Der blev foretaget justeringer for transportomkostninger, forsikring, bankgebyrer og kreditomkostninger i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(52)

For at sikre en rimelig sammenligning efter varetype ab fabrik og i samme handelsled blev der foretaget behørige justeringer for forskelle, der hævdedes og påvistes at påvirke prisernes sammenlignelighed. Der blev foretaget justeringer for transportomkostninger, forsikring, bankgebyrer og kreditomkostninger i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen.

| (53) | For visse varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet i Tyrkiet, var det nødvendigt at foretage justeringer for at gøre dem sammenlignelige med de typer, der eksporteredes fra Kina. Der blev foretaget justeringer for at tage hensyn til fysiske forskelle såsom diameter, brudstyrke og kerne i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, litra b), i grundforordningen. Justeringerne blev baseret på forskellene i priserne for de pågældende typer på det tyrkiske marked. |
| --- | --- |

(53)

For visse varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet i Tyrkiet, var det nødvendigt at foretage justeringer for at gøre dem sammenlignelige med de typer, der eksporteredes fra Kina. Der blev foretaget justeringer for at tage hensyn til fysiske forskelle såsom diameter, brudstyrke og kerne i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, litra b), i grundforordningen. Justeringerne blev baseret på forskellene i priserne for de pågældende typer på det tyrkiske marked.

3.2.2.5.   Dumpingmargen

| (54) | Dumpingmargenen blev beregnet på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris til Fællesskabet for hver varetype. Af sammenligningen fremgik det, at der fandt betydelig dumping sted i forbindelse med den samarbejdsvillige eksportørs import af den pågældende vare, nemlig over 65 %. Dette skal sammenlignes med, at der konstateredes en dumpingmargen på 60,4 % i den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(54)

Dumpingmargenen blev beregnet på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris til Fællesskabet for hver varetype. Af sammenligningen fremgik det, at der fandt betydelig dumping sted i forbindelse med den samarbejdsvillige eksportørs import af den pågældende vare, nemlig over 65 %. Dette skal sammenlignes med, at der konstateredes en dumpingmargen på 60,4 % i den oprindelige undersøgelse.

3.2.3.   Sydafrika

| (55) | I undersøgelsesperioden var den samlede importmængde af stålwirer fra Sydafrika ifølge Eurostat 278 tons, dvs. 0,1 % af markedet i Fællesskabet, og lå således på et ubetydeligt niveau. Den eneste kendte eksporterende producent tegnede sig for 100 % af denne import. |
| --- | --- |

(55)

I undersøgelsesperioden var den samlede importmængde af stålwirer fra Sydafrika ifølge Eurostat 278 tons, dvs. 0,1 % af markedet i Fællesskabet, og lå således på et ubetydeligt niveau. Den eneste kendte eksporterende producent tegnede sig for 100 % af denne import.

| (56) | Den sydafrikanske eksporterende producent samarbejdede ikke i fuldt omfang som nævnt i betragtning (57), og det var derfor nødvendigt at gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(56)

Den sydafrikanske eksporterende producent samarbejdede ikke i fuldt omfang som nævnt i betragtning (57), og det var derfor nødvendigt at gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18.

| (57) | Den eneste kendte eksporterende producent indgav kun oplysninger om sin eksport til Fællesskabet og ikke om omkostninger og priser i forbindelse med samme vare på hjemmemarkedet. Det var derfor ikke muligt at fastlægge en normal værdi for undersøgelsesperioden. Den eksporterende producent erkendte dog, at der stadig fandt dumping sted i undersøgelsesperioden. På dette grundlag og da der ikke foreligger andre mere pålidelige oplysninger, var konklusionen, at der fortsat fandt betydelig dumping sted i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(57)

Den eneste kendte eksporterende producent indgav kun oplysninger om sin eksport til Fællesskabet og ikke om omkostninger og priser i forbindelse med samme vare på hjemmemarkedet. Det var derfor ikke muligt at fastlægge en normal værdi for undersøgelsesperioden. Den eksporterende producent erkendte dog, at der stadig fandt dumping sted i undersøgelsesperioden. På dette grundlag og da der ikke foreligger andre mere pålidelige oplysninger, var konklusionen, at der fortsat fandt betydelig dumping sted i undersøgelsesperioden.

3.2.4.   Ukraine

| (58) | I undersøgelsesperioden var den samlede importmængde af stålwirer fra Ukraine ifølge Eurostat 1 695 tons, dvs. 1 % af markedet i Fællesskabet, hvilket blev anset for at være en ubetydelig markedsandel. |
| --- | --- |

(58)

I undersøgelsesperioden var den samlede importmængde af stålwirer fra Ukraine ifølge Eurostat 1 695 tons, dvs. 1 % af markedet i Fællesskabet, hvilket blev anset for at være en ubetydelig markedsandel.

| (59) | I mangel af samarbejde fra Ukraine var det nødvendigt at gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18. På dette grundlag sammenlignedes den fastlagte normale værdi for det analoge land med eksportprisen som angivet i ansøgerens anmodning om fornyet undersøgelse. Der blev således fastlagt en dumpingmargen på over 65 % for undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(59)

I mangel af samarbejde fra Ukraine var det nødvendigt at gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18. På dette grundlag sammenlignedes den fastlagte normale værdi for det analoge land med eksportprisen som angivet i ansøgerens anmodning om fornyet undersøgelse. Der blev således fastlagt en dumpingmargen på over 65 % for undersøgelsesperioden.

3.3.   Importudviklingen, hvis foranstaltningerne bortfalder

3.3.1.   Indledende bemærkninger

| (60) | Af de otte indiske eksporterende producenter, der er nævnt i klagen, samarbejdede en i forbindelse med undersøgelsen. Af de to sydafrikanske eksporterende producenter, der er nævnt i klagen, samarbejdede en og det kun delvist. Der er ikke andre kendte producenter i Sydafrika. Hvad Ukraine angår, samarbejdede ingen af de to kendte eksporterende producenter, og der er ikke andre kendte producenter i Ukraine. Af de ni kendte kinesiske eksporterende producenter samarbejdede kun en i forbindelse med undersøgelsen. |
| --- | --- |

(60)

Af de otte indiske eksporterende producenter, der er nævnt i klagen, samarbejdede en i forbindelse med undersøgelsen. Af de to sydafrikanske eksporterende producenter, der er nævnt i klagen, samarbejdede en og det kun delvist. Der er ikke andre kendte producenter i Sydafrika. Hvad Ukraine angår, samarbejdede ingen af de to kendte eksporterende producenter, og der er ikke andre kendte producenter i Ukraine. Af de ni kendte kinesiske eksporterende producenter samarbejdede kun en i forbindelse med undersøgelsen.

3.3.2.   Indien

3.3.2.1.   Indledende bemærkninger

| (61) | Syv af de otte kendte producenter i Indien samarbejdede ikke i forbindelse med nærværende udløbsundersøgelse. I den oprindelige undersøgelse solgte seks af disse producenter kun stålwirer på hjemmemarkedet eller til markederne i andre tredjelande, og de var derfor ikke omfattet af den oprindelige undersøgelse. På grund af deres manglende samarbejdsvilje i forbindelse med nærværende undersøgelse forelå der ingen oplysninger om deres produktionskapacitet, lagerbeholdninger og salg til andre markeder end Fællesskabet. Undersøgelsen af, om der eventuelt fortsat ville finde dumping sted, hvis foranstaltningerne bortfaldt, blev derfor foretaget på grundlag af de foreliggende oplysninger, dvs. oplysningerne fra den samarbejdsvillige eksporterende producent. Oplysningerne vedrørende de priser for import af varer fra andre eksportører end den samarbejdsvillige eksportør, der var fastlagt på grundlag af Eurostat, blev også undersøgt. For at fastslå, om det var sandsynligt, at der fortsat ville finde dumping sted, hvis foranstaltningerne bortfaldt, blev der foretaget en undersøgelse af den samarbejdsvillige eksporterende producents prisadfærd på andre eksportmarkeder, den pågældendes eksportpriser til Fællesskabet, produktionskapacitet og lagerbeholdninger. Der blev også foretaget en vurdering af, hvordan foranstaltningernes bortfald eventuelt ville påvirke priserne på anden import. |
| --- | --- |

(61)

Syv af de otte kendte producenter i Indien samarbejdede ikke i forbindelse med nærværende udløbsundersøgelse. I den oprindelige undersøgelse solgte seks af disse producenter kun stålwirer på hjemmemarkedet eller til markederne i andre tredjelande, og de var derfor ikke omfattet af den oprindelige undersøgelse. På grund af deres manglende samarbejdsvilje i forbindelse med nærværende undersøgelse forelå der ingen oplysninger om deres produktionskapacitet, lagerbeholdninger og salg til andre markeder end Fællesskabet. Undersøgelsen af, om der eventuelt fortsat ville finde dumping sted, hvis foranstaltningerne bortfaldt, blev derfor foretaget på grundlag af de foreliggende oplysninger, dvs. oplysningerne fra den samarbejdsvillige eksporterende producent. Oplysningerne vedrørende de priser for import af varer fra andre eksportører end den samarbejdsvillige eksportør, der var fastlagt på grundlag af Eurostat, blev også undersøgt. For at fastslå, om det var sandsynligt, at der fortsat ville finde dumping sted, hvis foranstaltningerne bortfaldt, blev der foretaget en undersøgelse af den samarbejdsvillige eksporterende producents prisadfærd på andre eksportmarkeder, den pågældendes eksportpriser til Fællesskabet, produktionskapacitet og lagerbeholdninger. Der blev også foretaget en vurdering af, hvordan foranstaltningernes bortfald eventuelt ville påvirke priserne på anden import.

3.3.2.2.   Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne ved eksport til Fællesskabet

| (62) | Den gennemsnitlige pris ved eksportsalg til andre tredjelande var betydeligt lavere end den gennemsnitlige pris ved eksport til Fællesskabet, og den lå også under priserne på hjemmemarkedet, hvilket tydede på, at varerne højst sandsynligt eksporteredes til andre tredjelande til endnu lavere dumpingpriser end ved eksport til Fællesskabet. Det bør dog bemærkes, at et tilsagn om en mindstepris var gældende i undersøgelsesperioden, hvilket betød, at den pågældende eksporterende producent skulle overholde et vist prisniveau ved eksport af varer til Fællesskabet. Flere priser var lidt højere end niveauet i tilsagnet, men langt størstedelen af varerne solgtes til priser på samme niveau som i tilsagnet. Eksportørens salg af varer til lande uden for EU fandt sted i betydelige mængder og udgjorde 86 % af det samlede eksportsalg. Det var derfor muligt at betragte prisniveauet ved eksport til andre tredjelande som en indikator for, hvordan prisniveauet sandsynligvis ville blive ved eksport til Fællesskabet, hvis foranstaltningerne bortfaldt. På dette grundlag og i betragtning af de lave prisniveauer på tredjelandsmarkeder var konklusionen, at der var sandsynlighed for, at den samarbejdsvillige eksportør ville sænke sine eksportpriser til Fællesskabet, hvilket følgelig også ville øge dumpingen. |
| --- | --- |

(62)

Den gennemsnitlige pris ved eksportsalg til andre tredjelande var betydeligt lavere end den gennemsnitlige pris ved eksport til Fællesskabet, og den lå også under priserne på hjemmemarkedet, hvilket tydede på, at varerne højst sandsynligt eksporteredes til andre tredjelande til endnu lavere dumpingpriser end ved eksport til Fællesskabet. Det bør dog bemærkes, at et tilsagn om en mindstepris var gældende i undersøgelsesperioden, hvilket betød, at den pågældende eksporterende producent skulle overholde et vist prisniveau ved eksport af varer til Fællesskabet. Flere priser var lidt højere end niveauet i tilsagnet, men langt størstedelen af varerne solgtes til priser på samme niveau som i tilsagnet. Eksportørens salg af varer til lande uden for EU fandt sted i betydelige mængder og udgjorde 86 % af det samlede eksportsalg. Det var derfor muligt at betragte prisniveauet ved eksport til andre tredjelande som en indikator for, hvordan prisniveauet sandsynligvis ville blive ved eksport til Fællesskabet, hvis foranstaltningerne bortfaldt. På dette grundlag og i betragtning af de lave prisniveauer på tredjelandsmarkeder var konklusionen, at der var sandsynlighed for, at den samarbejdsvillige eksportør ville sænke sine eksportpriser til Fællesskabet, hvilket følgelig også ville øge dumpingen.

| (63) | Den dumpingmargen, der konstateredes i undersøgelsesperioden, var betydelig. Det må derfor antages, at der, selv om priserne ved salg til Fællesskabet forbliver de samme eller stiger, er stor sandsynlighed for, at der fortsat vil finde dumping sted, hvis de gældende foranstaltninger bortfalder. På baggrund af selskabets tidligere adfærd i forbindelse med eksport til Fællesskabet (dvs. i den oprindelige undersøgelse, hvor det konstateredes, at selskabet eksporterede store mængder til EU til dumpingpriser) såvel som dets prisstrategier i forbindelse med eksport til andre tredjelande, er der større sandsynlighed for, at yderligere eksport til Fællesskabet vil finde sted til lavere og følgelig dumpingpriser. |
| --- | --- |

(63)

Den dumpingmargen, der konstateredes i undersøgelsesperioden, var betydelig. Det må derfor antages, at der, selv om priserne ved salg til Fællesskabet forbliver de samme eller stiger, er stor sandsynlighed for, at der fortsat vil finde dumping sted, hvis de gældende foranstaltninger bortfalder. På baggrund af selskabets tidligere adfærd i forbindelse med eksport til Fællesskabet (dvs. i den oprindelige undersøgelse, hvor det konstateredes, at selskabet eksporterede store mængder til EU til dumpingpriser) såvel som dets prisstrategier i forbindelse med eksport til andre tredjelande, er der større sandsynlighed for, at yderligere eksport til Fællesskabet vil finde sted til lavere og følgelig dumpingpriser.

3.3.2.3.   Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og prisniveauet i Fællesskabet

| (64) | Det konstateredes også, at priserne ved eksport til tredjelande i gennemsnit var lavere end EF-erhvervsgrenens priser ved salg i Fællesskabet, hvilket betyder, at det fremherskende prisniveau for den pågældende vare på markedet i Fællesskabet gør dette til et meget attraktivt marked for eksportørerne i Indien. Derfor er der faktisk et økonomisk incitament til at flytte eksporten fra andre tredjelande til det mere rentable marked i Fællesskabet, hvis foranstaltningerne bortfalder. |
| --- | --- |

(64)

Det konstateredes også, at priserne ved eksport til tredjelande i gennemsnit var lavere end EF-erhvervsgrenens priser ved salg i Fællesskabet, hvilket betyder, at det fremherskende prisniveau for den pågældende vare på markedet i Fællesskabet gør dette til et meget attraktivt marked for eksportørerne i Indien. Derfor er der faktisk et økonomisk incitament til at flytte eksporten fra andre tredjelande til det mere rentable marked i Fællesskabet, hvis foranstaltningerne bortfalder.

3.3.2.4.   Ikke-samarbejdsvillige eksportørers priser

| (65) | Priserne for al import af den pågældende vare, bortset fra varer fra den samarbejdsvillige eksportør, er ifølge Eurostat meget lavere end den samarbejdsvillige eksportørs priser. På grundlag af den normale værdi for den samarbejdsvillige eksportør ville denne import i mangel af andre oplysninger finde sted til betydelige dumpingpriser. I en situation uden foranstaltninger er der grund til at antage, at den pågældende import ville finde sted til tilsvarende dumpingpriser, men i større mængder. |
| --- | --- |

(65)

Priserne for al import af den pågældende vare, bortset fra varer fra den samarbejdsvillige eksportør, er ifølge Eurostat meget lavere end den samarbejdsvillige eksportørs priser. På grundlag af den normale værdi for den samarbejdsvillige eksportør ville denne import i mangel af andre oplysninger finde sted til betydelige dumpingpriser. I en situation uden foranstaltninger er der grund til at antage, at den pågældende import ville finde sted til tilsvarende dumpingpriser, men i større mængder.

3.3.2.5.   Uudnyttet kapacitet og lagerbeholdninger

| (66) | Den samarbejdsvillige indiske producent har trods stigende kapacitetsudnyttelse i de senere år stadig en betydelig uudnyttet kapacitet til rådighed, som er næsten fem gange så stor som eksportmængden til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Lagerbeholdningerne er også store – selv om mængderne gradvis bliver mindre – og de udgjorde en væsentlig del af eksportmængden til Fællesskabet ved udgangen af undersøgelsesperioden. Der er derfor kapacitet til at øge eksportmængden til EF betydeligt, navnlig fordi intet tyder på, at markederne i tredjelande eller hjemmemarkedet vil kunne absorbere yderligere produktion. Det er meget usandsynligt, at det indiske hjemmemarked med otte konkurrerende producenter vil være i stand til at absorbere hele den pågældende eksporterende producents uudnyttede kapacitet. Ifølge anmodningen om en fornyet undersøgelse blev alle indiske producenters ekstrakapacitet anslået til 35 000 tons, dvs. næsten 20 % af forbruget i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(66)

Den samarbejdsvillige indiske producent har trods stigende kapacitetsudnyttelse i de senere år stadig en betydelig uudnyttet kapacitet til rådighed, som er næsten fem gange så stor som eksportmængden til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Lagerbeholdningerne er også store – selv om mængderne gradvis bliver mindre – og de udgjorde en væsentlig del af eksportmængden til Fællesskabet ved udgangen af undersøgelsesperioden. Der er derfor kapacitet til at øge eksportmængden til EF betydeligt, navnlig fordi intet tyder på, at markederne i tredjelande eller hjemmemarkedet vil kunne absorbere yderligere produktion. Det er meget usandsynligt, at det indiske hjemmemarked med otte konkurrerende producenter vil være i stand til at absorbere hele den pågældende eksporterende producents uudnyttede kapacitet. Ifølge anmodningen om en fornyet undersøgelse blev alle indiske producenters ekstrakapacitet anslået til 35 000 tons, dvs. næsten 20 % af forbruget i Fællesskabet.

3.3.3.   Kina

3.3.3.1.   Indledende bemærkninger

| (67) | Som nævnt i betragtning (41) blev ingen af de kinesiske selskaber indrømmet markedsøkonomisk status eller individuel behandling i den oprindelige undersøgelse, hvilket vil sige, at alle selskaber er omfattet af den landsdækkende antidumpingtold på 60,4 %. Importmængden fra Kina faldt fra 11 484 tons i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (EU-15) til 1 942 tons i undersøgelsesperioden (EU-25). Kinas nuværende markedsandel ligger lidt over ubetydelighedstærskelen, nemlig på 1,1 %. Tendensen i importen fra Kina har imidlertid været stigende siden 2001. Den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producents eksport til EF udgjorde 75 % af den samlede kinesiske eksport og omfattede 1 456 tons i undersøgelsesperioden. Der findes syv andre eksporterende producenter, som kun eksporterede små mængder til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(67)

Som nævnt i betragtning (41) blev ingen af de kinesiske selskaber indrømmet markedsøkonomisk status eller individuel behandling i den oprindelige undersøgelse, hvilket vil sige, at alle selskaber er omfattet af den landsdækkende antidumpingtold på 60,4 %. Importmængden fra Kina faldt fra 11 484 tons i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (EU-15) til 1 942 tons i undersøgelsesperioden (EU-25). Kinas nuværende markedsandel ligger lidt over ubetydelighedstærskelen, nemlig på 1,1 %. Tendensen i importen fra Kina har imidlertid været stigende siden 2001. Den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producents eksport til EF udgjorde 75 % af den samlede kinesiske eksport og omfattede 1 456 tons i undersøgelsesperioden. Der findes syv andre eksporterende producenter, som kun eksporterede små mængder til Fællesskabet i undersøgelsesperioden.

| (68) | For at fastslå, om der eventuelt fortsat vil finde dumping sted, hvis foranstaltningerne bortfalder, blev der foretaget en undersøgelse af den samarbejdende producents prisadfærd ved salg til andre eksportmarkeder, den pågældendes priser ved eksport til Fællesskabet, de sandsynlige virkninger for priserne på anden import, den pågældendes produktionskapacitet og lagerbeholdninger. Oplysningerne vedrørende importpriserne hos andre eksportører end den samarbejdsvillige eksportør blev fastlagt på grundlag af Eurostat. |
| --- | --- |

(68)

For at fastslå, om der eventuelt fortsat vil finde dumping sted, hvis foranstaltningerne bortfalder, blev der foretaget en undersøgelse af den samarbejdende producents prisadfærd ved salg til andre eksportmarkeder, den pågældendes priser ved eksport til Fællesskabet, de sandsynlige virkninger for priserne på anden import, den pågældendes produktionskapacitet og lagerbeholdninger. Oplysningerne vedrørende importpriserne hos andre eksportører end den samarbejdsvillige eksportør blev fastlagt på grundlag af Eurostat.

3.3.3.2.   Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne ved eksport til Fællesskabet

| (69) | Priserne ved eksport af varer fra Kina til USA, som er et af de største eksportmarkeder for de kinesiske eksporterende producenter og et marked, hvor der ikke gælder foranstaltninger, var i gennemsnit meget lavere end priserne ved eksport til Fællesskabet. Da eksportsalget fra Kina til Fællesskabet som konkluderet i betragtning (54) fandt sted til dumpingpriser, betød det, at eksporten til USA og andre tredjelande sandsynligvis fandt sted til endnu lavere dumpingpriser end eksportsalget til Fællesskabet. Prisniveauet ved eksport til USA og andre tredjelande kan betragtes som en indikator for, hvordan prisniveauet sandsynligvis ville blive ved eksportsalg til Fællesskabet, hvis foranstaltningerne bortfalder. På dette grundlag og i betragtning af de lave priser ved salg til tredjelande var konklusionen, at der findes en betydelig margen til at sænke priserne ved eksport til Fællesskabet, hvilket følgelig også vil øge dumpingen. |
| --- | --- |

(69)

Priserne ved eksport af varer fra Kina til USA, som er et af de største eksportmarkeder for de kinesiske eksporterende producenter og et marked, hvor der ikke gælder foranstaltninger, var i gennemsnit meget lavere end priserne ved eksport til Fællesskabet. Da eksportsalget fra Kina til Fællesskabet som konkluderet i betragtning (54) fandt sted til dumpingpriser, betød det, at eksporten til USA og andre tredjelande sandsynligvis fandt sted til endnu lavere dumpingpriser end eksportsalget til Fællesskabet. Prisniveauet ved eksport til USA og andre tredjelande kan betragtes som en indikator for, hvordan prisniveauet sandsynligvis ville blive ved eksportsalg til Fællesskabet, hvis foranstaltningerne bortfalder. På dette grundlag og i betragtning af de lave priser ved salg til tredjelande var konklusionen, at der findes en betydelig margen til at sænke priserne ved eksport til Fællesskabet, hvilket følgelig også vil øge dumpingen.

3.3.3.3.   Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og prisniveauet i Fællesskabet

| (70) | Prisniveauet for EF-erhvervsgrenens salg i Fællesskabet var i gennemsnit betydeligt højere end prisniveauet for den samarbejdsvillige kinesiske eksportør ved eksport til andre tredjelande. Som allerede nævnt i betragtning (64) for Indien, gør det generelle prisniveau på EF-markedet det til et meget attraktivt marked, og dette gælder også i forbindelse med Kina. De højere priser på markedet i Fællesskabet er et incitament til at øge eksporten til dette marked. |
| --- | --- |

(70)

Prisniveauet for EF-erhvervsgrenens salg i Fællesskabet var i gennemsnit betydeligt højere end prisniveauet for den samarbejdsvillige kinesiske eksportør ved eksport til andre tredjelande. Som allerede nævnt i betragtning (64) for Indien, gør det generelle prisniveau på EF-markedet det til et meget attraktivt marked, og dette gælder også i forbindelse med Kina. De højere priser på markedet i Fællesskabet er et incitament til at øge eksporten til dette marked.

3.3.3.4.   Ikke-samarbejdsvillige eksportørers priser

| (71) | Priserne i Eurostat på al import af den pågældende vare, bortset fra varer fra den samarbejdsvillige eksportør, ligger under den samarbejdsvillige eksportørs priser. På grundlag af den normale værdi, der er beregnet for det analoge land, ville denne import finde sted på et betydeligt dumpingniveau. I en situation uden foranstaltninger er der ingen grund til at antage, at den pågældende import ikke ville finde sted til tilsvarende dumpingpriser, men i større mængder. |
| --- | --- |

(71)

Priserne i Eurostat på al import af den pågældende vare, bortset fra varer fra den samarbejdsvillige eksportør, ligger under den samarbejdsvillige eksportørs priser. På grundlag af den normale værdi, der er beregnet for det analoge land, ville denne import finde sted på et betydeligt dumpingniveau. I en situation uden foranstaltninger er der ingen grund til at antage, at den pågældende import ikke ville finde sted til tilsvarende dumpingpriser, men i større mængder.

3.3.3.5.   Uudnyttet kapacitet og lagerbeholdninger

| (72) | Den samarbejdsvillige kinesiske producent har trods en lettere stigende kapacitetsudnyttelse i de senere år stadig uudnyttet kapacitet til rådighed, som er næsten fire gange så stor som eksportmængden til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Ifølge anmodningen om en fornyet undersøgelse blev alle kinesiske eksporterende producenters samlede uudnyttede kapacitet anslået til 270 000 tons. Der findes således kapacitet til at øge eksportmængden til Fællesskabet, navnlig fordi intet tyder på, at tredjelande eller hjemmemarkedet vil være i stand til at absorbere yderligere produktion. Det er i den forbindelse helt usandsynligt, at det kinesiske hjemmemarked skulle være i stand til at absorbere en ekstrakapacitet, da markedet omfatter et stort antal konkurrerende producenter. |
| --- | --- |

(72)

Den samarbejdsvillige kinesiske producent har trods en lettere stigende kapacitetsudnyttelse i de senere år stadig uudnyttet kapacitet til rådighed, som er næsten fire gange så stor som eksportmængden til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Ifølge anmodningen om en fornyet undersøgelse blev alle kinesiske eksporterende producenters samlede uudnyttede kapacitet anslået til 270 000 tons. Der findes således kapacitet til at øge eksportmængden til Fællesskabet, navnlig fordi intet tyder på, at tredjelande eller hjemmemarkedet vil være i stand til at absorbere yderligere produktion. Det er i den forbindelse helt usandsynligt, at det kinesiske hjemmemarked skulle være i stand til at absorbere en ekstrakapacitet, da markedet omfatter et stort antal konkurrerende producenter.

3.3.3.6.   Omgåelse

| (73) | De gældende foranstaltninger for import af den pågældende vare fra Kina blev omgået ved import via Marokko. Dette viser, at sælgerne af kinesiske stålwirer klart har interesse i EF-markedet, og at de ikke er i stand til at konkurrere på dette marked med priser, som ikke er dumpingpriser. Dette blev anset for at være endnu et tegn på, at den kinesiske eksport sandsynligvis vil stige i mængde og trænge ind på EF-markedet til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne bortfalder. |
| --- | --- |

(73)

De gældende foranstaltninger for import af den pågældende vare fra Kina blev omgået ved import via Marokko. Dette viser, at sælgerne af kinesiske stålwirer klart har interesse i EF-markedet, og at de ikke er i stand til at konkurrere på dette marked med priser, som ikke er dumpingpriser. Dette blev anset for at være endnu et tegn på, at den kinesiske eksport sandsynligvis vil stige i mængde og trænge ind på EF-markedet til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne bortfalder.

3.3.4.   Sydafrika

3.3.4.1.   Indledende bemærkninger

| (74) | Der er kun en kendt producent i Sydafrika. Denne producent samarbejdede delvist i forbindelse med nærværende udløbsundersøgelse. |
| --- | --- |

(74)

Der er kun en kendt producent i Sydafrika. Denne producent samarbejdede delvist i forbindelse med nærværende udløbsundersøgelse.

| (75) | Importen fra Sydafrika faldt betydeligt, da der blev indført endelige foranstaltninger. Importen fra Sydafrika lå under ubetydelighedstærskelen (1 %) i hele undersøgelsesperioden. Således omfattede den samlede eksport fra Sydafrika i undersøgelsesperioden 278 tons, hvoraf det meste blev sendt til et frilager i Rotterdam, hvorfra varerne til sidst blev genudført og ikke toldbehandlet i EU. Kun mindre mængder af den pågældende vare overgik til fri omsætning i EU. |
| --- | --- |

(75)

Importen fra Sydafrika faldt betydeligt, da der blev indført endelige foranstaltninger. Importen fra Sydafrika lå under ubetydelighedstærskelen (1 %) i hele undersøgelsesperioden. Således omfattede den samlede eksport fra Sydafrika i undersøgelsesperioden 278 tons, hvoraf det meste blev sendt til et frilager i Rotterdam, hvorfra varerne til sidst blev genudført og ikke toldbehandlet i EU. Kun mindre mængder af den pågældende vare overgik til fri omsætning i EU.

| (76) | Som nævnt i betragtning (57) og (60) blev der gjort brug af de foreliggende faktiske oplysninger, navnlig vedrørende situationen på det sydafrikanske hjemmemarked. Der findes kun få informationer om den sydafrikanske industri, og de efterfølgende konklusioner bygger derfor på oplysningerne i ansøgerens anmodning om fornyet undersøgelse og offentligt tilgængelige eksportstatistikker. |
| --- | --- |

(76)

Som nævnt i betragtning (57) og (60) blev der gjort brug af de foreliggende faktiske oplysninger, navnlig vedrørende situationen på det sydafrikanske hjemmemarked. Der findes kun få informationer om den sydafrikanske industri, og de efterfølgende konklusioner bygger derfor på oplysningerne i ansøgerens anmodning om fornyet undersøgelse og offentligt tilgængelige eksportstatistikker.

| (77) | For at få fastlagt, om der igen ville finde dumping sted, hvis foranstaltningerne bortfaldt, blev der foretaget en undersøgelse af den samarbejdsvillige eksportørs oplysninger om priserne ved eksport til Fællesskabet og tredjelande, uudnyttet kapacitet og lagerbeholdninger. |
| --- | --- |

(77)

For at få fastlagt, om der igen ville finde dumping sted, hvis foranstaltningerne bortfaldt, blev der foretaget en undersøgelse af den samarbejdsvillige eksportørs oplysninger om priserne ved eksport til Fællesskabet og tredjelande, uudnyttet kapacitet og lagerbeholdninger.

3.3.4.2.   Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne i eksportlandet

| (78) | Som nævnt i betragtning (76) blev der ikke indgivet oplysninger om hjemmemarkedspriserne. Derfor anvendtes oplysningerne om hjemmemarkedspriser i anmodningen. Hvad angår priserne på andre eksportmarkeder end Fællesskabet, blev fem store eksportdestinationer undersøgt. I alle tilfældene var priserne ved eksport til tredjelande lavere end hjemmemarkedspriserne. Hvis det antages, at disse eksportpriser er de laveste priser, som eksportøren kan acceptere, når den pågældende vender tilbage til EF-markedet, er det klart, at denne eksport sandsynligvis vil fortsætte til dumpingpriser. |
| --- | --- |

(78)

Som nævnt i betragtning (76) blev der ikke indgivet oplysninger om hjemmemarkedspriserne. Derfor anvendtes oplysningerne om hjemmemarkedspriser i anmodningen. Hvad angår priserne på andre eksportmarkeder end Fællesskabet, blev fem store eksportdestinationer undersøgt. I alle tilfældene var priserne ved eksport til tredjelande lavere end hjemmemarkedspriserne. Hvis det antages, at disse eksportpriser er de laveste priser, som eksportøren kan acceptere, når den pågældende vender tilbage til EF-markedet, er det klart, at denne eksport sandsynligvis vil fortsætte til dumpingpriser.

3.3.4.3.   Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og prisen ved eksport til Fællesskabet

| (79) | En undersøgelse af de gennemsnitlige priser ved eksportsalg til de fem andre store eksportmarkeder end Fællesskabet viste, at varerne solgtes til priser, som var meget lavere end priserne ved eksport til Fællesskabet. Som i Indiens tilfælde skyldes dette delvist, at et tilsagn om en mindstepris var gældende i undersøgelsesperioden, ifølge hvilket den pågældende eksporterende producent skulle overholde et vist prisniveau ved eksport til Fællesskabet. Det konstateredes, at alle priser var en anelse højere end i tilsagnet. |
| --- | --- |

(79)

En undersøgelse af de gennemsnitlige priser ved eksportsalg til de fem andre store eksportmarkeder end Fællesskabet viste, at varerne solgtes til priser, som var meget lavere end priserne ved eksport til Fællesskabet. Som i Indiens tilfælde skyldes dette delvist, at et tilsagn om en mindstepris var gældende i undersøgelsesperioden, ifølge hvilket den pågældende eksporterende producent skulle overholde et vist prisniveau ved eksport til Fællesskabet. Det konstateredes, at alle priser var en anelse højere end i tilsagnet.

| (80) | Prisniveauet ved eksport til disse fem eksportmarkeder uden for Fællesskabet kan derfor betragtes som en indikator for, hvordan prisniveauet sandsynligvis ville blive ved eksportsalg til Fællesskabet, hvis foranstaltningerne bortfalder. Konklusionen var derfor, at den eneste sydafrikanske eksportør har en betydelig margen til at sænke priserne ved eksport til Fællesskabet, hvilket følgelig også vil øge dumpingen. |
| --- | --- |

(80)

Prisniveauet ved eksport til disse fem eksportmarkeder uden for Fællesskabet kan derfor betragtes som en indikator for, hvordan prisniveauet sandsynligvis ville blive ved eksportsalg til Fællesskabet, hvis foranstaltningerne bortfalder. Konklusionen var derfor, at den eneste sydafrikanske eksportør har en betydelig margen til at sænke priserne ved eksport til Fællesskabet, hvilket følgelig også vil øge dumpingen.

3.3.4.4.   Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og prisniveauet i Fællesskabet

| (81) | Det blev også konstateret, at priserne på EF-markedet i gennemsnit var meget højere end priserne ved eksport til de fem store eksportlande uden for Fællesskabet. Som nævnt i betragtning (64) for Indien og betragtning (70) for Kina gør dette EF-markedet til et meget attraktivt marked, hvis foranstaltningerne bortfalder. Det blev også fastslået, at det højere prisniveau på EF-markedet er et incitament til at øge eksporten til markedet. |
| --- | --- |

(81)

Det blev også konstateret, at priserne på EF-markedet i gennemsnit var meget højere end priserne ved eksport til de fem store eksportlande uden for Fællesskabet. Som nævnt i betragtning (64) for Indien og betragtning (70) for Kina gør dette EF-markedet til et meget attraktivt marked, hvis foranstaltningerne bortfalder. Det blev også fastslået, at det højere prisniveau på EF-markedet er et incitament til at øge eksporten til markedet.

3.3.4.5.   Uudnyttet kapacitet og lagerbeholdninger

| (82) | Siden den endelige told blev indført, har den eksporterende producent, der samarbejdede delvist, opbygget store lagerbeholdninger og stor ekstrakapacitet, idet denne udgør mere end 40 % af den installerede kapacitet. Ifølge anmodningen blev den uudnyttede kapacitet anslået til fra 23 000 tons til 25 000 tons. Der er således kapacitet til at øge eksportmængden til Fællesskabet, navnlig fordi der ikke er tegn på, at markederne i tredjelande eller hjemmemarkedet vil kunne absorbere yderligere produktion. |
| --- | --- |

(82)

Siden den endelige told blev indført, har den eksporterende producent, der samarbejdede delvist, opbygget store lagerbeholdninger og stor ekstrakapacitet, idet denne udgør mere end 40 % af den installerede kapacitet. Ifølge anmodningen blev den uudnyttede kapacitet anslået til fra 23 000 tons til 25 000 tons. Der er således kapacitet til at øge eksportmængden til Fællesskabet, navnlig fordi der ikke er tegn på, at markederne i tredjelande eller hjemmemarkedet vil kunne absorbere yderligere produktion.

3.3.5.   Ukraine

3.3.5.1.   Indledende bemærkninger

| (83) | Da de to kendte ukrainske eksporterende producenter ikke udviste samarbejdsvilje, blev der truffet afgørelse på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen. Der findes kun ganske lidt information om den ukrainske industri, og de efterfølgende konklusioner bygger derfor på oplysningerne i ansøgerens anmodning om fornyet undersøgelse og offentligt tilgængelige eksportstatistikker. Det skal bemærkes, at der ikke findes andre kendte producenter i Ukraine, og at nedenstående betragtninger angående navnlig produktionskapacitet vedrører de to kendte eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(83)

Da de to kendte ukrainske eksporterende producenter ikke udviste samarbejdsvilje, blev der truffet afgørelse på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen. Der findes kun ganske lidt information om den ukrainske industri, og de efterfølgende konklusioner bygger derfor på oplysningerne i ansøgerens anmodning om fornyet undersøgelse og offentligt tilgængelige eksportstatistikker. Det skal bemærkes, at der ikke findes andre kendte producenter i Ukraine, og at nedenstående betragtninger angående navnlig produktionskapacitet vedrører de to kendte eksporterende producenter.

| (84) | For at fastslå, om der eventuelt igen ville finde dumping sted, hvis foranstaltningerne bortfaldt, blev priserne ved eksport til tredjelande, uudnyttet kapacitet og lagerbeholdninger undersøgt. |
| --- | --- |

(84)

For at fastslå, om der eventuelt igen ville finde dumping sted, hvis foranstaltningerne bortfaldt, blev priserne ved eksport til tredjelande, uudnyttet kapacitet og lagerbeholdninger undersøgt.

3.3.5.2.   Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne ved eksport til Fællesskabet

| (85) | Uden andre mere pålidelige oplysninger var det nødvendigt at tage hensyn til oplysningerne i anmodningen angående eksporten til Rusland og USA, som var baseret på offentligt tilgængelige statistikker. En analyse af tallene viste, at de gennemsnitlige priser ved eksport til disse lande lå langt under gennemsnitspriserne ved eksport til Fællesskabet. Som allerede nævnt i Indiens, Kinas og Sydafrikas tilfælde blev priserne ved eksport til andre tredjelande betragtet som en indikator for, hvordan prisniveauet sandsynligvis ville blive ved eksport til Fællesskabet, hvis foranstaltningerne bortfalder. Konklusionen var på dette grundlag, at der er en betydelig margen til at sænke priserne ved eksport til Fællesskabet og stor sandsynlighed for, at de sænkes til et dumpingprisniveau. |
| --- | --- |

(85)

Uden andre mere pålidelige oplysninger var det nødvendigt at tage hensyn til oplysningerne i anmodningen angående eksporten til Rusland og USA, som var baseret på offentligt tilgængelige statistikker. En analyse af tallene viste, at de gennemsnitlige priser ved eksport til disse lande lå langt under gennemsnitspriserne ved eksport til Fællesskabet. Som allerede nævnt i Indiens, Kinas og Sydafrikas tilfælde blev priserne ved eksport til andre tredjelande betragtet som en indikator for, hvordan prisniveauet sandsynligvis ville blive ved eksport til Fællesskabet, hvis foranstaltningerne bortfalder. Konklusionen var på dette grundlag, at der er en betydelig margen til at sænke priserne ved eksport til Fællesskabet og stor sandsynlighed for, at de sænkes til et dumpingprisniveau.

3.3.5.3.   Uudnyttet kapacitet

| (86) | Ifølge beviserne i anmodningen anslås produktionskapaciteten i Ukraine til 100 000 tons, hvoraf kun 50 % anvendes til den aktuelle produktion. En ekstrakapacitet på 50 000 tons er den største uudnyttede kapacitet for alle berørte lande og udgør mere end en tredjedel af forbruget i Fællesskabet. Ukraines kapacitet til at øge eksportmængden til Fællesskabet er således den mest truende af alle de berørte landes, navnlig fordi der ikke er tegn på, at markederne i tredjelande eller hjemmemarkedet vil være i stand til at absorbere yderligere produktion. |
| --- | --- |

(86)

Ifølge beviserne i anmodningen anslås produktionskapaciteten i Ukraine til 100 000 tons, hvoraf kun 50 % anvendes til den aktuelle produktion. En ekstrakapacitet på 50 000 tons er den største uudnyttede kapacitet for alle berørte lande og udgør mere end en tredjedel af forbruget i Fællesskabet. Ukraines kapacitet til at øge eksportmængden til Fællesskabet er således den mest truende af alle de berørte landes, navnlig fordi der ikke er tegn på, at markederne i tredjelande eller hjemmemarkedet vil være i stand til at absorbere yderligere produktion.

3.3.5.4.   Misligholdelse af et tilsagn og omgåelse af foranstaltningerne

| (87) | I 1999 godtog Kommissionen et tilsagn afgivet af en af de ukrainske eksportører som led i den oprindelige undersøgelse. Senere konstaterede Kommissionen, at tilsagnet var blevet misligholdt på to områder. For det første afgav den ukrainske eksportør vildledende oprindelseserklæringer, og for det andet udstedte eksportøren tilsagnsfakturaer for varetyper, som ikke var omfattet af tilsagnet, og som så derved uberettiget drog fordel af fritagelsen for antidumpingtold. Kommissionen trak derfor sin godtagelse af tilsagnet tilbage ved forordning (EF) nr. 1678/2003. |
| --- | --- |

(87)

I 1999 godtog Kommissionen et tilsagn afgivet af en af de ukrainske eksportører som led i den oprindelige undersøgelse. Senere konstaterede Kommissionen, at tilsagnet var blevet misligholdt på to områder. For det første afgav den ukrainske eksportør vildledende oprindelseserklæringer, og for det andet udstedte eksportøren tilsagnsfakturaer for varetyper, som ikke var omfattet af tilsagnet, og som så derved uberettiget drog fordel af fritagelsen for antidumpingtold. Kommissionen trak derfor sin godtagelse af tilsagnet tilbage ved forordning (EF) nr. 1678/2003.

| (88) | Efter indførelsen af de eksisterende foranstaltninger for importen af stålwirer fra Ukraine blev det fastslået, at foranstaltningerne blev omgået ved import af stålwirer fra Moldova. Som nævnt i betragtning (3) blev foranstaltningerne derfor udvidet til også at omfatte import af stålwirer afsendt fra Moldova. |
| --- | --- |

(88)

Efter indførelsen af de eksisterende foranstaltninger for importen af stålwirer fra Ukraine blev det fastslået, at foranstaltningerne blev omgået ved import af stålwirer fra Moldova. Som nævnt i betragtning (3) blev foranstaltningerne derfor udvidet til også at omfatte import af stålwirer afsendt fra Moldova.

| (89) | Selv om tidligere misligholdelse af et tilsagn og omgåelse ikke i sig selv berettiger til en konklusion om dumping i fremtiden, fandt man, at sådan praksis i dette tilfælde var en yderligere faktor, som viste eksportørernes interesse i at komme ind på EF-markedet og deres manglende evne til at konkurrere på EF-markedet med priser, som ikke var dumpingpriser. |
| --- | --- |

(89)

Selv om tidligere misligholdelse af et tilsagn og omgåelse ikke i sig selv berettiger til en konklusion om dumping i fremtiden, fandt man, at sådan praksis i dette tilfælde var en yderligere faktor, som viste eksportørernes interesse i at komme ind på EF-markedet og deres manglende evne til at konkurrere på EF-markedet med priser, som ikke var dumpingpriser.

3.4.   Konklusion

| (90) | Der blev konstateret fortsat betydelig dumping i alle tilfælde, selv om der i forbindelse med importmængderne fra Sydafrika og Ukraine var tale om ubetydelige niveauer. |
| --- | --- |

(90)

Der blev konstateret fortsat betydelig dumping i alle tilfælde, selv om der i forbindelse med importmængderne fra Sydafrika og Ukraine var tale om ubetydelige niveauer.

| (91) | Til bestemmelsen af, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping, hvis foranstaltningerne bortfaldt, blev der foretaget en undersøgelse af ekstrakapacitet og uudnyttede lagerbeholdninger såvel som pris- og eksportstrategier på de forskellige markeder. Undersøgelsen viste, at der var omfattende ekstrakapacitet og store lagerbeholdninger i alle berørte eksportlande. Priserne ved eksport til andre tredjelande var generelt også meget lavere end priserne ved eksport til EF-markedet, og Fællesskabet var således stadig et attraktivt marked for de eksporterende producenter fra alle berørte lande. Konklusionen var derfor, at der var stor sandsynlighed for, at eksporten af varer fra de berørte lande til tredjelande ville blive omdirigeret til Fællesskabet, hvis der blev adgang til et EF-marked uden antidumpingforanstaltninger. Det var også sandsynligt, at den uudnyttede produktionskapacitet ville føre til øget import fra alle de berørte lande. |
| --- | --- |

(91)

Til bestemmelsen af, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping, hvis foranstaltningerne bortfaldt, blev der foretaget en undersøgelse af ekstrakapacitet og uudnyttede lagerbeholdninger såvel som pris- og eksportstrategier på de forskellige markeder. Undersøgelsen viste, at der var omfattende ekstrakapacitet og store lagerbeholdninger i alle berørte eksportlande. Priserne ved eksport til andre tredjelande var generelt også meget lavere end priserne ved eksport til EF-markedet, og Fællesskabet var således stadig et attraktivt marked for de eksporterende producenter fra alle berørte lande. Konklusionen var derfor, at der var stor sandsynlighed for, at eksporten af varer fra de berørte lande til tredjelande ville blive omdirigeret til Fællesskabet, hvis der blev adgang til et EF-marked uden antidumpingforanstaltninger. Det var også sandsynligt, at den uudnyttede produktionskapacitet ville føre til øget import fra alle de berørte lande.

| (92) | En analyse af prisstrategierne i alle de berørte lande viste, at varerne sandsynligvis ville blive eksporteret til dumpingpriser. I Kinas og Ukraines tilfælde blev konklusionerne forstærket af, at de eksisterende foranstaltninger er blevet omgået ved import via andre lande, hvilket tyder på, at eksportlandene ikke var i stand til at konkurrere på EF-markedet med rimelige priser. |
| --- | --- |

(92)

En analyse af prisstrategierne i alle de berørte lande viste, at varerne sandsynligvis ville blive eksporteret til dumpingpriser. I Kinas og Ukraines tilfælde blev konklusionerne forstærket af, at de eksisterende foranstaltninger er blevet omgået ved import via andre lande, hvilket tyder på, at eksportlandene ikke var i stand til at konkurrere på EF-markedet med rimelige priser.

| (93) | På baggrund af ovenstående blev det for alle de berørte lande fastslået, at der ville finde fortsat eller fornyet dumping sted i betydelige mængder, hvis foranstaltningerne bortfaldt. |
| --- | --- |

(93)

På baggrund af ovenstående blev det for alle de berørte lande fastslået, at der ville finde fortsat eller fornyet dumping sted i betydelige mængder, hvis foranstaltningerne bortfaldt.

4.   DEFINITION AF ERHVERVSGRENEN I FÆLLESSKABET

4.1.   Produktionen i Fællesskabet

| (94) | I Fællesskabet fremstilles den pågældende vare af 30 producenter, der tegner sig for den samlede produktion i Fællesskabet, jf. artikel 4, stk. 1, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(94)

I Fællesskabet fremstilles den pågældende vare af 30 producenter, der tegner sig for den samlede produktion i Fællesskabet, jf. artikel 4, stk. 1, i grundforordningen.

4.2.   Erhvervsgrenen i Fællesskabet

| (95) | I den oprindelige undersøgelse bestod erhvervsgrenen i Fællesskabet af 20 producenter. Ni af disse samarbejdede ikke i forbindelse med den fornyede undersøgelse. Til gengæld støttede seks selskaber, som ikke var en del af erhvervsgrenen i Fællesskabet i den oprindelige undersøgelse, både anmodningen om en fornyet undersøgelse og indvilgede i at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. Følgende 17 producenter støttede således klagen og indvilgede i at samarbejde:






  — | Bridon International Ltd (Det Forenede Kongerige) |
| --- | --- | --- |

(95)

I den oprindelige undersøgelse bestod erhvervsgrenen i Fællesskabet af 20 producenter. Ni af disse samarbejdede ikke i forbindelse med den fornyede undersøgelse. Til gengæld støttede seks selskaber, som ikke var en del af erhvervsgrenen i Fællesskabet i den oprindelige undersøgelse, både anmodningen om en fornyet undersøgelse og indvilgede i at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. Følgende 17 producenter støttede således klagen og indvilgede i at samarbejde:

—

Bridon International Ltd (Det Forenede Kongerige)

| — | BTS Drahtseile GmbH (Tyskland) |
| --- | --- |

—

BTS Drahtseile GmbH (Tyskland)

| — | Cables y Alambres especiales, SA (Spanien) |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales, SA (Spanien)

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Tyskland) |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Tyskland)

| — | D. Koronakis SA (Grækenland) |
| --- | --- |

—

D. Koronakis SA (Grækenland)

| — | Drahtseilwerk GmbH (Tyskland) |
| --- | --- |

—

Drahtseilwerk GmbH (Tyskland)

| — | Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Tyskland) |
| --- | --- |

—

Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Tyskland)

| — | Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Tyskland) |
| --- | --- |

—

Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Tyskland)

| — | Drumet SA (Polen) |
| --- | --- |

—

Drumet SA (Polen)

| — | Hamburger Drahtseilerei A. Steppuhn GmbH (Tyskland) |
| --- | --- |

—

Hamburger Drahtseilerei A. Steppuhn GmbH (Tyskland)

| — | Iscar Funi Metalliche Srl (Italien) |
| --- | --- |

—

Iscar Funi Metalliche Srl (Italien)

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugal) |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugal)

| — | Metalcavi wire ropes Srl (Italien) |
| --- | --- |

—

Metalcavi wire ropes Srl (Italien)

| — | Metal Press Srl (Italien) |
| --- | --- |

—

Metal Press Srl (Italien)

| — | Trefileurope (Frankrig) |
| --- | --- |

—

Trefileurope (Frankrig)

| — | WADRA GmbH (Tyskland) |
| --- | --- |

—

WADRA GmbH (Tyskland)

| — | Westfälische Drahtindustrie GmbH (Tyskland). |
| --- | --- |

—

Westfälische Drahtindustrie GmbH (Tyskland).

Som anført i betragtning (12) blev fem selskaber udtaget til en stikprøve.

| (96) | Disse selskaber samarbejdede i fuldt omfang i forbindelse med undersøgelsen. De fem EF-producenter, som indgik i stikprøven, tegnede sig for 30 % af den samlede produktion i Fællesskabet i undersøgelsesperioden, mens ovennævnte 17 EF-producenter tegnede sig for 68 % af den samlede produktion i Fællesskabet i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(96)

Disse selskaber samarbejdede i fuldt omfang i forbindelse med undersøgelsen. De fem EF-producenter, som indgik i stikprøven, tegnede sig for 30 % af den samlede produktion i Fællesskabet i undersøgelsesperioden, mens ovennævnte 17 EF-producenter tegnede sig for 68 % af den samlede produktion i Fællesskabet i undersøgelsesperioden.

| (97) | Det fastslås derfor, at ovennævnte 17 EF-producenter tegner sig for en væsentlig del af den samlede produktion af samme vare i Fællesskabet. Disse 17 EF-producenter anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet som omhandlet i artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen og vil i det følgende blive benævnt som »EF-erhvervsgrenen«. |
| --- | --- |

(97)

Det fastslås derfor, at ovennævnte 17 EF-producenter tegner sig for en væsentlig del af den samlede produktion af samme vare i Fællesskabet. Disse 17 EF-producenter anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet som omhandlet i artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen og vil i det følgende blive benævnt som »EF-erhvervsgrenen«.

5.   SITUATIONEN PÅ EF-MARKEDET

5.1.   Forbruget på EF-markedet

| (98) | Forbruget i Fællesskabet blev fastlagt på grundlag af EF-erhvervsgrenens salg på EF-markedet, de øvrige EF-producenters salg på EF-markedet og Eurostat-oplysninger om al import til EU. |
| --- | --- |

(98)

Forbruget i Fællesskabet blev fastlagt på grundlag af EF-erhvervsgrenens salg på EF-markedet, de øvrige EF-producenters salg på EF-markedet og Eurostat-oplysninger om al import til EU.

| (99) | Mellem 2001 og undersøgelsesperioden faldt forbruget i Fællesskabet 9 %. Navnlig faldt det 3 % mellem 2001 og 2002 og yderligere 6 % mellem 2002 og 2003. Det lå så ret stabilt på dette niveau i undersøgelsesperioden. | 2001 | 2002 | 2003 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet forbrug i EF (tons) | 194 547 | 187 845 | 176 438 | 177 825 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 97 | 91 | 91 |

(99)

Mellem 2001 og undersøgelsesperioden faldt forbruget i Fællesskabet 9 %. Navnlig faldt det 3 % mellem 2001 og 2002 og yderligere 6 % mellem 2002 og 2003. Det lå så ret stabilt på dette niveau i undersøgelsesperioden.

2001

2002

2003

Undersøgelsesperioden

Samlet forbrug i EF (tons)

194 547

187 845

176 438

177 825

Indeks (2001 = 100)

100

97

91

91

5.2.   Importen fra de berørte lande

5.2.1.   Kumulation

| (100) | I den oprindelige undersøgelse blev importen af stålwirer med oprindelse i Kina, Indien, Sydafrika og Ukraine vurderet kumulativt i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4, i grundforordningen. Det blev undersøgt, om en kumulativ vurdering også var hensigtsmæssig i nærværende undersøgelse. |
| --- | --- |

(100)

I den oprindelige undersøgelse blev importen af stålwirer med oprindelse i Kina, Indien, Sydafrika og Ukraine vurderet kumulativt i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4, i grundforordningen. Det blev undersøgt, om en kumulativ vurdering også var hensigtsmæssig i nærværende undersøgelse.

| (101) | Den dumpingmargen, der blev fastlagt i forbindelse med importen fra hver enkelt land, lå over ubetydelighedstærskelen. Hvad angår de mængder, som hvert af de pågældende fire lande eksporterede som nævnt i betragtning (22) til (24), blev det fastslået, at importen fra hvert enkelt land sandsynligvis ville stige til niveauer langt over niveauerne i undersøgelsesperioden og helt sikkert langt over ubetydelighedstærskelen, hvis foranstaltningerne bortfaldt. |
| --- | --- |

(101)

Den dumpingmargen, der blev fastlagt i forbindelse med importen fra hver enkelt land, lå over ubetydelighedstærskelen. Hvad angår de mængder, som hvert af de pågældende fire lande eksporterede som nævnt i betragtning (22) til (24), blev det fastslået, at importen fra hvert enkelt land sandsynligvis ville stige til niveauer langt over niveauerne i undersøgelsesperioden og helt sikkert langt over ubetydelighedstærskelen, hvis foranstaltningerne bortfaldt.

| (102) | Hvad konkurrencevilkårene angår, fremgik det af undersøgelsen, at stålwirer importeret fra de pågældende lande var de samme i henseende til deres væsentligste fysiske og tekniske egenskaber, når de blev betragtet på grundlag af hver enkelt varetype. Det var desuden muligt at ombytte disse typer med andre typer, som blev importeret fra de berørte lande, og dem, der blev fremstillet i Fællesskabet, og de blev afsat i Fællesskabet i samme periode via sammenlignelige salgskanaler og på samme handelsvilkår. De importerede stålwirer blev derfor anset for at konkurrere med hinanden og med stålwirer fremstillet i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(102)

Hvad konkurrencevilkårene angår, fremgik det af undersøgelsen, at stålwirer importeret fra de pågældende lande var de samme i henseende til deres væsentligste fysiske og tekniske egenskaber, når de blev betragtet på grundlag af hver enkelt varetype. Det var desuden muligt at ombytte disse typer med andre typer, som blev importeret fra de berørte lande, og dem, der blev fremstillet i Fællesskabet, og de blev afsat i Fællesskabet i samme periode via sammenlignelige salgskanaler og på samme handelsvilkår. De importerede stålwirer blev derfor anset for at konkurrere med hinanden og med stålwirer fremstillet i Fællesskabet.

| (103) | På baggrund af ovenstående blev det fastslået, at alle kriterierne i artikel 3, stk. 4, i grundforordningen var opfyldt. Importen fra de fire berørte lande blev derfor undersøgt kumulativt. |
| --- | --- |

(103)

På baggrund af ovenstående blev det fastslået, at alle kriterierne i artikel 3, stk. 4, i grundforordningen var opfyldt. Importen fra de fire berørte lande blev derfor undersøgt kumulativt.

5.2.2.   Importens mængde, markedsandel og priser

| (104) | For de fire berørte lande var udviklingen i importens mængde, markedsandele og gennemsnitspriser som anført nedenfor. Pristendenserne er baseret på importpriserne i Eurostat og omfatter antidumpingtold og anslåede påløbne omkostninger efter indførsel. |
| --- | --- |

(104)

For de fire berørte lande var udviklingen i importens mængde, markedsandele og gennemsnitspriser som anført nedenfor. Pristendenserne er baseret på importpriserne i Eurostat og omfatter antidumpingtold og anslåede påløbne omkostninger efter indførsel.

| (105) | Importmængden af varer med oprindelse i de fire berørte lande steg først til 9 153 tons i 2002, dvs. en markedsandel på 4,9 %, og faldt så til 7 784 tons i undersøgelsesperioden, dvs. en markedsandel på 4,4 %. I undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse havde de fire lande samlet en markedsandel på 14,3 %. |
| --- | --- |

(105)

Importmængden af varer med oprindelse i de fire berørte lande steg først til 9 153 tons i 2002, dvs. en markedsandel på 4,9 %, og faldt så til 7 784 tons i undersøgelsesperioden, dvs. en markedsandel på 4,4 %. I undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse havde de fire lande samlet en markedsandel på 14,3 %.

| (106) | Priserne på importerede varer fra de fire lande faldt i gennemsnit fra 1 364 EUR/tons i 2001 til 1 296 EUR/tons i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(106)

Priserne på importerede varer fra de fire lande faldt i gennemsnit fra 1 364 EUR/tons i 2001 til 1 296 EUR/tons i undersøgelsesperioden.

| (107) | Undersøgelsen viste underbud i undersøgelsesperioden på fra 36 % til 68 % for importerede varer fra de pågældende lande i forhold til EF-erhvervsgrenens varer. | 2001 | 2002 | 2003 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importen fra de fire berørte lande — mængde (tons) | 7 951 | 9 153 | 7 168 | 7 784 |
| Importen fra de fire berørte lande — markedsandel | 4,1 % | 4,9 % | 4,1 % | 4,4 % |
| Importen fra de fire berørte lande — priser (EUR/ton) | 1 364 | 1 450 | 1 331 | 1 296 |

(107)

Undersøgelsen viste underbud i undersøgelsesperioden på fra 36 % til 68 % for importerede varer fra de pågældende lande i forhold til EF-erhvervsgrenens varer.

2001

2002

2003

Undersøgelsesperioden

Importen fra de fire berørte lande — mængde (tons)

7 951

9 153

7 168

7 784

Importen fra de fire berørte lande — markedsandel

4,1 %

4,9 %

4,1 %

4,4 %

Importen fra de fire berørte lande — priser (EUR/ton)

1 364

1 450

1 331

1 296

5.3.   Import, i forbindelse med hvilken der er konstateret omgåelse

| (108) | Som nævnt i betragtning (3) ovenfor blev der også konstateret omgåelse af de oprindelige foranstaltninger for Ukraine og Kina via henholdsvis Moldova og Marokko. Antidumpingtolden på import af varer med oprindelse i Kina blev derfor udvidet til også at omfatte import af samme stålwirer, afsendt fra Marokko, bortset fra varer, der er fremstillet af en bestemt marokkansk producent. På samme måde blev antidumpingtolden på import af varer med oprindelse i Ukraine udvidet til også at omfatte import af samme stålwirer afsendt fra Moldova. | 2001 | 2002 | 2003 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importen fra Moldova — mængde (tons) | 1 054 | 1 816 | 0 | 0 |
| Importen fra Moldova — markedsandel | 0,5 % | 1,0 % | 0,0 % | 0,0 % |
| Importen fra Moldova — priser (EUR/ton) | 899 | 843 | 0 | 0 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 94 | 0 | 0 |
| Importen fra Marokko — mængde (tons) | 231 | 1 435 | 2 411 | 1 904 |
| Importen fra Marokko — markedsandel | 0,1 % | 0,8 % | 1,4 % | 1,1 % |
| Importen fra Marokko — priser (EUR/ton) | 963 | 955 | 1 000 | 1 009 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 99 | 104 | 105 |

(108)

Som nævnt i betragtning (3) ovenfor blev der også konstateret omgåelse af de oprindelige foranstaltninger for Ukraine og Kina via henholdsvis Moldova og Marokko. Antidumpingtolden på import af varer med oprindelse i Kina blev derfor udvidet til også at omfatte import af samme stålwirer, afsendt fra Marokko, bortset fra varer, der er fremstillet af en bestemt marokkansk producent. På samme måde blev antidumpingtolden på import af varer med oprindelse i Ukraine udvidet til også at omfatte import af samme stålwirer afsendt fra Moldova.

2001

2002

2003

Undersøgelsesperioden

Importen fra Moldova — mængde (tons)

1 054

1 816

0

0

Importen fra Moldova — markedsandel

0,5 %

1,0 %

0,0 %

0,0 %

Importen fra Moldova — priser (EUR/ton)

899

843

0

0

Indeks (2001 = 100)

100

94

0

0

Importen fra Marokko — mængde (tons)

231

1 435

2 411

1 904

Importen fra Marokko — markedsandel

0,1 %

0,8 %

1,4 %

1,1 %

Importen fra Marokko — priser (EUR/ton)

963

955

1 000

1 009

Indeks (2001 = 100)

100

99

104

105

| (109) | Importen fra Moldova var nul i årene før 2000, men steg så pludselig til 1 816 tons i 2002. Derefter faldt den igen til nul, sandsynligvis som følge af indledningen af nævnte omgåelsesundersøgelse i løbet af 2003. Varerne fra Moldova blev importeret til meget lave priser i 2001 og 2002, nemlig til 899 EUR/ton i 2001 og 843 EUR/ton i 2002. |
| --- | --- |

(109)

Importen fra Moldova var nul i årene før 2000, men steg så pludselig til 1 816 tons i 2002. Derefter faldt den igen til nul, sandsynligvis som følge af indledningen af nævnte omgåelsesundersøgelse i løbet af 2003. Varerne fra Moldova blev importeret til meget lave priser i 2001 og 2002, nemlig til 899 EUR/ton i 2001 og 843 EUR/ton i 2002.

| (110) | I undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse udgjorde importen fra Marokko en markedsandel på 0 %. Importen fra Marokko steg pludselig fra 231 tons i 2001 til 2 411 tons i 2003. Den faldt til 1 904 tons i undersøgelsesperioden. Ovennævnte omgåelsesundersøgelse viste, at kun en begrænset mængde af importen fra Marokko (ca. 100 tons) i 2003 kunne tilskrives en ægte marokkansk producent. Varerne fra Marokko blev importeret til meget lave priser mellem 2001 og undersøgelsesperioden, nemlig til ca. 1 000 EUR/ton. |
| --- | --- |

(110)

I undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse udgjorde importen fra Marokko en markedsandel på 0 %. Importen fra Marokko steg pludselig fra 231 tons i 2001 til 2 411 tons i 2003. Den faldt til 1 904 tons i undersøgelsesperioden. Ovennævnte omgåelsesundersøgelse viste, at kun en begrænset mængde af importen fra Marokko (ca. 100 tons) i 2003 kunne tilskrives en ægte marokkansk producent. Varerne fra Marokko blev importeret til meget lave priser mellem 2001 og undersøgelsesperioden, nemlig til ca. 1 000 EUR/ton.

5.4.   Importen fra andre lande

5.4.1.   Republikken Korea (i det følgende benævnt »Sydkorea«)

| (111) | Den 20. november 2004 indledte Kommissionen en antidumpingprocedure vedrørende importen af samme vare med oprindelse i Sydkorea på grundlag af en klage indgivet af EF-erhvervsgrenen, som indeholdt umiddelbart bevis for, at varerne blev indført til dumpingpriser og derved forvoldte EF-erhvervsgrenen væsentlig skade. |
| --- | --- |

(111)

Den 20. november 2004 indledte Kommissionen en antidumpingprocedure vedrørende importen af samme vare med oprindelse i Sydkorea på grundlag af en klage indgivet af EF-erhvervsgrenen, som indeholdt umiddelbart bevis for, at varerne blev indført til dumpingpriser og derved forvoldte EF-erhvervsgrenen væsentlig skade.

| (112) | Udviklingen i importen fra Sydkorea har været følgende: | 2001 | 2002 | 2003 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importen fra Sydkorea — mængde (tons) | 13 582 | 16 403 | 22 400 | 25 835 |
| Importen fra Sydkorea — markedsandel | 7,0 % | 8,7 % | 12,7 % | 14,5 % |
| Importen fra Sydkorea — priser (EUR/ton) | 1 366 | 1 256 | 1 187 | 1 123 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 92 | 87 | 82 |

(112)

Udviklingen i importen fra Sydkorea har været følgende:

2001

2002

2003

Undersøgelsesperioden

Importen fra Sydkorea — mængde (tons)

13 582

16 403

22 400

25 835

Importen fra Sydkorea — markedsandel

7,0 %

8,7 %

12,7 %

14,5 %

Importen fra Sydkorea — priser (EUR/ton)

1 366

1 256

1 187

1 123

Indeks (2001 = 100)

100

92

87

82

| (113) | Importen fra Sydkorea steg fra 13 582 tons i 2001, dvs. en markedsandel på 7 %, til 25 835 tons i undersøgelsesperioden, dvs. en markedsandel på 14,5 %. De gennemsnitlige priser på importen fra Sydkorea faldt 18 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden, nemlig fra 1 366 EUR/ton til 1 123 EUR/ton. Da der ikke forelå beviser for dumping i forbindelse med importen fra Sydkorea, blev proceduren afsluttet (jf. betragtning (4)). |
| --- | --- |

(113)

Importen fra Sydkorea steg fra 13 582 tons i 2001, dvs. en markedsandel på 7 %, til 25 835 tons i undersøgelsesperioden, dvs. en markedsandel på 14,5 %. De gennemsnitlige priser på importen fra Sydkorea faldt 18 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden, nemlig fra 1 366 EUR/ton til 1 123 EUR/ton. Da der ikke forelå beviser for dumping i forbindelse med importen fra Sydkorea, blev proceduren afsluttet (jf. betragtning (4)).

5.4.2.   Mexico

| (114) | Gyldighedsperioden for de foranstaltninger, der blev indført på importen af varer med oprindelse i Mexico ved den oprindelige forordning om endelig told, udløb som nævnt i betragtning (7) den 18. august 2004. Importen af varer med oprindelse i Mexico vedblev med at være meget begrænset fra 2001 og i hele undersøgelsesperioden. Den var nul i 2001 og i undersøgelsesperioden og nåede et årligt niveau på fra ca. 700 til 400 tons i 2002 og 2003, hvilket svarer til en markedsandel på henholdsvis 0,4 % og 0,2 %. |
| --- | --- |

(114)

Gyldighedsperioden for de foranstaltninger, der blev indført på importen af varer med oprindelse i Mexico ved den oprindelige forordning om endelig told, udløb som nævnt i betragtning (7) den 18. august 2004. Importen af varer med oprindelse i Mexico vedblev med at være meget begrænset fra 2001 og i hele undersøgelsesperioden. Den var nul i 2001 og i undersøgelsesperioden og nåede et årligt niveau på fra ca. 700 til 400 tons i 2002 og 2003, hvilket svarer til en markedsandel på henholdsvis 0,4 % og 0,2 %.

| (115) | Priserne på importen fra Mexico var omkring 2 400 EUR/ton i 2002 og 2003. | 2001 | 2002 | 2003 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importen fra Mexico — mængde (tons) | 0 | 669 | 433 | 0 |
| Importen fra Mexico — markedsandel | 0,0 % | 0,4 % | 0,2 % | 0,0 % |
| Importen fra Mexico — priser (EUR/ton) | foreligger ikke | 2 358 | 2 434 | foreligger ikke |
| Indeks (2001 = 100) | foreligger ikke | 100 | 103 | foreligger ikke |

(115)

Priserne på importen fra Mexico var omkring 2 400 EUR/ton i 2002 og 2003.

2001

2002

2003

Undersøgelsesperioden

Importen fra Mexico — mængde (tons)

0

669

433

0

Importen fra Mexico — markedsandel

0,0 %

0,4 %

0,2 %

0,0 %

Importen fra Mexico — priser (EUR/ton)

foreligger ikke

2 358

2 434

foreligger ikke

Indeks (2001 = 100)

foreligger ikke

100

103

foreligger ikke

5.4.3.   Andre lande, der er berørt af antidumpingforanstaltninger

| (116) | Rådet indførte antidumpingforanstaltninger på importen af lignende varer med oprindelse i bl.a. Rusland, Thailand og Tyrkiet ved forordning (EF) nr. 1601/2001 (11). |
| --- | --- |

(116)

Rådet indførte antidumpingforanstaltninger på importen af lignende varer med oprindelse i bl.a. Rusland, Thailand og Tyrkiet ved forordning (EF) nr. 1601/2001 (11).

| (117) | Toldsatsen for import af varer fra Rusland var på mellem 36,1 % og 50,7 %, bortset fra varer fra en russisk eksportør, hvis pristilsagn var blevet godtaget. Importen fra Rusland faldt fra 3 630 tons i 2001, dvs. en markedsandel på 1,9 %, til 2 101 tons i undersøgelsesperioden, dvs. en markedsandel på 1,2 %. De gennemsnitlige priser på importen fra Rusland blev ved med at ligge forholdsvis stabilt på ca. 1 000 EUR/ton mellem 2001 og undersøgelsesperioden. | 2001 | 2002 | 2003 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importen fra Rusland — mængde (tons) | 3 630 | 2 557 | 2 198 | 2 101 |
| Importen fra Rusland — markedsandel | 1,9 % | 1,4 % | 1,2 % | 1,2 % |
| Importen af Rusland — priser (EUR/ton) | 1 038 | 997 | 980 | 1 046 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 96 | 94 | 101 |

(117)

Toldsatsen for import af varer fra Rusland var på mellem 36,1 % og 50,7 %, bortset fra varer fra en russisk eksportør, hvis pristilsagn var blevet godtaget. Importen fra Rusland faldt fra 3 630 tons i 2001, dvs. en markedsandel på 1,9 %, til 2 101 tons i undersøgelsesperioden, dvs. en markedsandel på 1,2 %. De gennemsnitlige priser på importen fra Rusland blev ved med at ligge forholdsvis stabilt på ca. 1 000 EUR/ton mellem 2001 og undersøgelsesperioden.

2001

2002

2003

Undersøgelsesperioden

Importen fra Rusland — mængde (tons)

3 630

2 557

2 198

2 101

Importen fra Rusland — markedsandel

1,9 %

1,4 %

1,2 %

1,2 %

Importen af Rusland — priser (EUR/ton)

1 038

997

980

1 046

Indeks (2001 = 100)

100

96

94

101

| (118) | Toldsatsen for import af varer fra Thailand var på mellem 24,8 % og 42,8 %, bortset fra varer fra en eksportør, hvis pristilsagn var blevet godtaget. Importen fra Thailand faldt fra 1 039 tons i 2001, dvs. en markedsandel på 0,5 %, til 277 tons i undersøgelsesperioden, dvs. en markedsandel på 0,2 %. De gennemsnitlige priser på importen fra Thailand steg fra ca. 1 335 EUR/ton i 2001 til 1 722 EUR/ton i undersøgelsesperioden. | 2001 | 2002 | 2003 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importen fra Thailand — mængde (tons) | 1 039 | 1 002 | 368 | 277 |
| Importen fra Thailand — markedsandel | 0,5 % | 0,5 % | 0,2 % | 0,2 % |
| Importen fra Thailand — priser (EUR/ton) | 1 335 | 1 433 | 1 593 | 1 722 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 107 | 119 | 129 |

(118)

Toldsatsen for import af varer fra Thailand var på mellem 24,8 % og 42,8 %, bortset fra varer fra en eksportør, hvis pristilsagn var blevet godtaget. Importen fra Thailand faldt fra 1 039 tons i 2001, dvs. en markedsandel på 0,5 %, til 277 tons i undersøgelsesperioden, dvs. en markedsandel på 0,2 %. De gennemsnitlige priser på importen fra Thailand steg fra ca. 1 335 EUR/ton i 2001 til 1 722 EUR/ton i undersøgelsesperioden.

2001

2002

2003

Undersøgelsesperioden

Importen fra Thailand — mængde (tons)

1 039

1 002

368

277

Importen fra Thailand — markedsandel

0,5 %

0,5 %

0,2 %

0,2 %

Importen fra Thailand — priser (EUR/ton)

1 335

1 433

1 593

1 722

Indeks (2001 = 100)

100

107

119

129

| (119) | Toldsatsen for import af varer fra Tyrkiet i den betragtede periode var på mellem 17,8 % og 31 %, bortset fra varer fra to tyrkiske eksportører, hvis pristilsagn var blevet godtaget i 2001 og siden blev trukket tilbage i 2003. Importen fra Tyrkiet faldt fra 4 354 tons i 2001, dvs. en markedsandel på 2,2 %, til 1 457 tons i undersøgelsesperioden, dvs. en markedsandel på 0,8 %. De gennemsnitlige priser på importen fra Tyrkiet faldt fra 1 448 EUR/ton i 2001 til 1 302 EUR/ton i undersøgelsesperioden. | 2001 | 2002 | 2003 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importen fra Tyrkiet — mængde (tons) | 4 354 | 4 448 | 2 248 | 1 457 |
| Importen fra Tyrkiet — markedsandel | 2,2 % | 2,4 % | 1,3 % | 0,8 % |
| Importen fra Tyrkiet — priser (EUR/ton) | 1 448 | 1 414 | 1 376 | 1 302 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 98 | 95 | 90 |

(119)

Toldsatsen for import af varer fra Tyrkiet i den betragtede periode var på mellem 17,8 % og 31 %, bortset fra varer fra to tyrkiske eksportører, hvis pristilsagn var blevet godtaget i 2001 og siden blev trukket tilbage i 2003. Importen fra Tyrkiet faldt fra 4 354 tons i 2001, dvs. en markedsandel på 2,2 %, til 1 457 tons i undersøgelsesperioden, dvs. en markedsandel på 0,8 %. De gennemsnitlige priser på importen fra Tyrkiet faldt fra 1 448 EUR/ton i 2001 til 1 302 EUR/ton i undersøgelsesperioden.

2001

2002

2003

Undersøgelsesperioden

Importen fra Tyrkiet — mængde (tons)

4 354

4 448

2 248

1 457

Importen fra Tyrkiet — markedsandel

2,2 %

2,4 %

1,3 %

0,8 %

Importen fra Tyrkiet — priser (EUR/ton)

1 448

1 414

1 376

1 302

Indeks (2001 = 100)

100

98

95

90

5.4.4.   Andre tredjelande, som ikke er nævnt ovenfor

| (120) | Importen fra andre tredjelande, som ikke er nævnt ovenfor, faldt fra ca. 23 000 tons i 2001, dvs. en markedsandel på 12 %, til ca. 19 000 tons i undersøgelsesperioden, dvs. en markedsandel på 10,5 %. De gennemsnitlige priser på importen fra disse tredjelande steg fra ca. 1 500 EUR/ton i 2001 til ca. 1 900 EUR/ton i 2003, før de igen faldt til ca. 1 500 EUR/ton i undersøgelsesperioden. | 2001 | 2002 | 2003 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importen fra tredjelande, som ikke er nævnt ovenfor — mængde (tons) | 23 321 | 14 924 | 17 227 | 18 741 |
| Importen fra tredjelande, som ikke er nævnt ovenfor — markedsandel | 12,0 % | 7,9 % | 9,8 % | 10,5 % |
| Importen fra tredjelande, som ikke er nævnt ovenfor — priser (EUR/ton) | 1 472 | 1 749 | 1 895 | 1 497 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 119 | 129 | 102 |

(120)

Importen fra andre tredjelande, som ikke er nævnt ovenfor, faldt fra ca. 23 000 tons i 2001, dvs. en markedsandel på 12 %, til ca. 19 000 tons i undersøgelsesperioden, dvs. en markedsandel på 10,5 %. De gennemsnitlige priser på importen fra disse tredjelande steg fra ca. 1 500 EUR/ton i 2001 til ca. 1 900 EUR/ton i 2003, før de igen faldt til ca. 1 500 EUR/ton i undersøgelsesperioden.

2001

2002

2003

Undersøgelsesperioden

Importen fra tredjelande, som ikke er nævnt ovenfor — mængde (tons)

23 321

14 924

17 227

18 741

Importen fra tredjelande, som ikke er nævnt ovenfor — markedsandel

12,0 %

7,9 %

9,8 %

10,5 %

Importen fra tredjelande, som ikke er nævnt ovenfor — priser (EUR/ton)

1 472

1 749

1 895

1 497

Indeks (2001 = 100)

100

119

129

102

6.   EF-ERHVERVSGRENENS ØKONOMISKE SITUATION

| (121) | Kommissionen undersøgte i henhold til artikel 3, stk. 5, i grundforordningen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(121)

Kommissionen undersøgte i henhold til artikel 3, stk. 5, i grundforordningen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på erhvervsgrenens situation.

6.1.   Indledende bemærkninger

| (122) | Da der er anvendt stikprøver i forbindelse med EF-erhvervsgrenen, er skadens omfang blevet vurderet både på grundlag af oplysninger indhentet for hele EF-erhvervsgrenen (benævnt »EF-erhvervsgrenen« i tabellerne) og på grundlag af oplysninger indhentet for de EF-producenter, der indgik i stikprøven (benævnt »EF-producenter i stikprøven« i tabellerne). |
| --- | --- |

(122)

Da der er anvendt stikprøver i forbindelse med EF-erhvervsgrenen, er skadens omfang blevet vurderet både på grundlag af oplysninger indhentet for hele EF-erhvervsgrenen (benævnt »EF-erhvervsgrenen« i tabellerne) og på grundlag af oplysninger indhentet for de EF-producenter, der indgik i stikprøven (benævnt »EF-producenter i stikprøven« i tabellerne).

| (123) | I tilfælde, hvor der anvendes stikprøver, foretages i overensstemmelse med fast praksis en analyse af visse skadesindikatorer (produktion, kapacitet, produktivitet, lagerbeholdninger, salg, markedsandel, vækst og beskæftigelse) for EF-erhvervsgrenen som en helhed, mens de skadesindikatorer, som vedrører hver enkelt selskabs præstation, dvs. priser, produktionsomkostninger, rentabilitet, lønninger, investeringer, afkast, likviditet og evne til at rejse kapital, undersøges på grundlag af oplysninger indhentet hos de EF-producenter, der indgår i stikprøven. |
| --- | --- |

(123)

I tilfælde, hvor der anvendes stikprøver, foretages i overensstemmelse med fast praksis en analyse af visse skadesindikatorer (produktion, kapacitet, produktivitet, lagerbeholdninger, salg, markedsandel, vækst og beskæftigelse) for EF-erhvervsgrenen som en helhed, mens de skadesindikatorer, som vedrører hver enkelt selskabs præstation, dvs. priser, produktionsomkostninger, rentabilitet, lønninger, investeringer, afkast, likviditet og evne til at rejse kapital, undersøges på grundlag af oplysninger indhentet hos de EF-producenter, der indgår i stikprøven.

6.2.   Data vedrørende EF-erhvervsgrenen som helhed

a)   Produktion

| (124) | EF-erhvervsgrenens produktion faldt 10 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden, dvs. fra ca. 125 000 tons i 2001 til ca. 112 000 tons i undersøgelsesperioden. Nærmere beskrevet steg produktionen 2 % i 2002, før den faldt 5 procentpoints i 2003 og yderligere 7 procentpoints i undersøgelsesperioden. | 2001 | 2002 | 2003 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EF-erhvervsgrenen — produktion (tons) | 124 549 | 127 118 | 121 065 | 111 765 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 102 | 97 | 90 |

(124)

EF-erhvervsgrenens produktion faldt 10 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden, dvs. fra ca. 125 000 tons i 2001 til ca. 112 000 tons i undersøgelsesperioden. Nærmere beskrevet steg produktionen 2 % i 2002, før den faldt 5 procentpoints i 2003 og yderligere 7 procentpoints i undersøgelsesperioden.

2001

2002

2003

Undersøgelsesperioden

EF-erhvervsgrenen — produktion (tons)

124 549

127 118

121 065

111 765

Indeks (2001 = 100)

100

102

97

90

b)   Kapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (125) | Produktionskapaciteten steg lidt (2 %) mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Da produktionen faldt, og kapaciteten samtidig steg en anelse, var resultatet, at kapacitetsudnyttelsen faldt fra 67 % i 2001 til 59 % i undersøgelsesperioden. | 2001 | 2002 | 2003 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EF-erhvervsgrenen — produktionskapacitet (tons) | 184 690 | 185 360 | 188 430 | 189 150 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 100 | 102 | 102 |
| EF-erhvervsgrenen — kapacitetsudnyttelse | 67 % | 69 % | 64 % | 59 % |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 102 | 95 | 88 |

(125)

Produktionskapaciteten steg lidt (2 %) mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Da produktionen faldt, og kapaciteten samtidig steg en anelse, var resultatet, at kapacitetsudnyttelsen faldt fra 67 % i 2001 til 59 % i undersøgelsesperioden.

2001

2002

2003

Undersøgelsesperioden

EF-erhvervsgrenen — produktionskapacitet (tons)

184 690

185 360

188 430

189 150

Indeks (2001 = 100)

100

100

102

102

EF-erhvervsgrenen — kapacitetsudnyttelse

67 %

69 %

64 %

59 %

Indeks (2001 = 100)

100

102

95

88

c)   Lagerbeholdninger

| (126) | EF-erhvervsgrenens slutlagre formindskedes gradvist i hele den betragtede periode. I undersøgelsesperioden var lagerbeholdningerne 14 % mindre end i 2001. | 2001 | 2002 | 2003 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EF-erhvervsgrenen — slutlagre (tons) | 31 459 | 30 222 | 29 336 | 26 911 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 96 | 93 | 86 |

(126)

EF-erhvervsgrenens slutlagre formindskedes gradvist i hele den betragtede periode. I undersøgelsesperioden var lagerbeholdningerne 14 % mindre end i 2001.

2001

2002

2003

Undersøgelsesperioden

EF-erhvervsgrenen — slutlagre (tons)

31 459

30 222

29 336

26 911

Indeks (2001 = 100)

100

96

93

86

d)   Salg (mængde)

| (127) | EF-erhvervsgrenens salg på markedet i Fællesskabet faldt med 10 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Det var en udvikling på linje med udviklingen på EF-markedet, hvor salget faldt med 9 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden. | 2001 | 2002 | 2003 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EF-erhvervsgrenen — salg til ikke-forbundne kunder (tons) | 80 019 | 79 089 | 73 636 | 72 072 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 99 | 92 | 90 |

(127)

EF-erhvervsgrenens salg på markedet i Fællesskabet faldt med 10 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Det var en udvikling på linje med udviklingen på EF-markedet, hvor salget faldt med 9 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden.

2001

2002

2003

Undersøgelsesperioden

EF-erhvervsgrenen — salg til ikke-forbundne kunder (tons)

80 019

79 089

73 636

72 072

Indeks (2001 = 100)

100

99

92

90

e)   Markedsandel

| (128) | EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt et procentpoint mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Den steg navnlig 0,5 procentpoint i 2002, faldt med 0,3 procentpoint i 2003 og faldt så med 1,2 procentpoint i undersøgelsesperioden. | 2001 | 2002 | 2003 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EF-erhvervsgrenen — markedsandel | 42,8 % | 43,3 % | 43,0 % | 41,8 % |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 101 | 101 | 98 |
| De fire berørte lande — markedsandel | 4,1 % | 4,9 % | 4,1 % | 4,4 % |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 119 | 99 | 107 |

(128)

EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt et procentpoint mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Den steg navnlig 0,5 procentpoint i 2002, faldt med 0,3 procentpoint i 2003 og faldt så med 1,2 procentpoint i undersøgelsesperioden.

2001

2002

2003

Undersøgelsesperioden

EF-erhvervsgrenen — markedsandel

42,8 %

43,3 %

43,0 %

41,8 %

Indeks (2001 = 100)

100

101

101

98

De fire berørte lande — markedsandel

4,1 %

4,9 %

4,1 %

4,4 %

Indeks (2001 = 100)

100

119

99

107

f)   Vækst

| (129) | Mellem 2001 og undersøgelsesperioden, hvor der var en nedgang i forbruget i Fællesskabet på 9 %, faldt EF-erhvervsgrenens salg med 10 %. EF-erhvervsgrenen mistede således en del af sin markedsandel, hvorimod den pågældende import vandt 0,3 procentpoint i samme periode. |
| --- | --- |

(129)

Mellem 2001 og undersøgelsesperioden, hvor der var en nedgang i forbruget i Fællesskabet på 9 %, faldt EF-erhvervsgrenens salg med 10 %. EF-erhvervsgrenen mistede således en del af sin markedsandel, hvorimod den pågældende import vandt 0,3 procentpoint i samme periode.

g)   Beskæftigelse

| (130) | Beskæftigelsen i EF-erhvervsgrenen faldt med 4 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden. | 2001 | 2002 | 2003 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EF-erhvervsgrenen — beskæftigelse i forbindelse med den pågældende vare | 2 049 | 2 028 | 1 975 | 1 975 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 99 | 96 | 96 |

(130)

Beskæftigelsen i EF-erhvervsgrenen faldt med 4 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden.

2001

2002

2003

Undersøgelsesperioden

EF-erhvervsgrenen — beskæftigelse i forbindelse med den pågældende vare

2 049

2 028

1 975

1 975

Indeks (2001 = 100)

100

99

96

96

h)   Produktivitet

| (131) | Produktiviteten hos EF-erhvervsgrenens arbejdsstyrke var temmelig stabil mellem 2001 og 2003 målt som output pr. ansat pr. år. I undersøgelsesperioden gik produktiviteten 8 % ned, efterhånden som produktionen faldt, samtidig med at beskæftigelsen lå fast. | 2001 | 2002 | 2003 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EF-erhvervsgrenen — produktivitet (tons pr. ansat) | 61 | 63 | 61 | 57 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 103 | 101 | 93 |

(131)

Produktiviteten hos EF-erhvervsgrenens arbejdsstyrke var temmelig stabil mellem 2001 og 2003 målt som output pr. ansat pr. år. I undersøgelsesperioden gik produktiviteten 8 % ned, efterhånden som produktionen faldt, samtidig med at beskæftigelsen lå fast.

2001

2002

2003

Undersøgelsesperioden

EF-erhvervsgrenen — produktivitet (tons pr. ansat)

61

63

61

57

Indeks (2001 = 100)

100

103

101

93

i)   Dumpingmargenens omfang

| (132) | Hvad angår virkningerne af den nuværende dumpingmargens omfang for EF-erhvervsgrenen, kan disse ikke anses for at være ubetydelige i betragtning af mængden af og priserne på varer importeret fra de berørte lande, navnlig ikke på et gennemsigtigt og således meget prisfølsomt marked som markedet for den pågældende vare. |
| --- | --- |

(132)

Hvad angår virkningerne af den nuværende dumpingmargens omfang for EF-erhvervsgrenen, kan disse ikke anses for at være ubetydelige i betragtning af mængden af og priserne på varer importeret fra de berørte lande, navnlig ikke på et gennemsigtigt og således meget prisfølsomt marked som markedet for den pågældende vare.

j)   Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping

| (133) | De ovenfor og nedenfor anførte indikatorer viser, at der er sket en vis forbedring af EF-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 1999, men de viser også, at EF-erhvervsgrenen stadig befinder sig i en skrøbelig og sårbar situation. |
| --- | --- |

(133)

De ovenfor og nedenfor anførte indikatorer viser, at der er sket en vis forbedring af EF-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 1999, men de viser også, at EF-erhvervsgrenen stadig befinder sig i en skrøbelig og sårbar situation.

6.3.   Oplysninger vedrørende EF-producenterne i stikprøven

a)   Salgspriser og faktorer, som berører priserne på hjemmemarkedet

| (134) | EF-erhvervsgrenens enhedssalgspriser blev ved med at være forholdsvis stabile mellem 2001 og undersøgelsesperioden og steg kun ganske lidt hen imod udgangen af den betragtede periode. Denne prisudvikling ligger stort set på linje med prisudviklingen for det vigtigste råmateriale, hvor der også var en stigning ved udgangen af den betragtede periode. | 2001 | 2002 | 2003 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EF-producenter i stikprøven — enhedspris på EF-markedet (EUR/ton) | 2 195 | 2 171 | 2 224 | 2 227 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 99 | 101 | 101 |

(134)

EF-erhvervsgrenens enhedssalgspriser blev ved med at være forholdsvis stabile mellem 2001 og undersøgelsesperioden og steg kun ganske lidt hen imod udgangen af den betragtede periode. Denne prisudvikling ligger stort set på linje med prisudviklingen for det vigtigste råmateriale, hvor der også var en stigning ved udgangen af den betragtede periode.

2001

2002

2003

Undersøgelsesperioden

EF-producenter i stikprøven — enhedspris på EF-markedet (EUR/ton)

2 195

2 171

2 224

2 227

Indeks (2001 = 100)

100

99

101

101

b)   Lønninger

| (135) | Mellem 2001 og undersøgelsesperioden var der en stigning på 5 % i gennemsnitslønnen pr. ansat, et beskedent tal i forhold til den stigning i de gennemsnitlige nominale arbejdskraftsomkostninger pr. enhed (6 %), der noteredes i samme periode i Fællesskabets økonomi som helhed. | 2001 | 2002 | 2003 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EF-producenter i stikprøven — arbejdskraftsomkostninger pr. ansat pr. år (1 000 EUR) | 36,6 | 37,6 | 38,2 | 38,5 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 103 | 104 | 105 |

(135)

Mellem 2001 og undersøgelsesperioden var der en stigning på 5 % i gennemsnitslønnen pr. ansat, et beskedent tal i forhold til den stigning i de gennemsnitlige nominale arbejdskraftsomkostninger pr. enhed (6 %), der noteredes i samme periode i Fællesskabets økonomi som helhed.

2001

2002

2003

Undersøgelsesperioden

EF-producenter i stikprøven — arbejdskraftsomkostninger pr. ansat pr. år (1 000 EUR)

36,6

37,6

38,2

38,5

Indeks (2001 = 100)

100

103

104

105

c)   Investeringer

| (136) | De fem udtagne producenters investeringer i den pågældende vare lå forholdsvis stabilt på omkring 4 mio. EUR om året. Den store stigning i 2003 svarer i vid udstrækning til, at et selskab i stikprøven foretog ekstraordinære indkøb af udstyr. | 2001 | 2002 | 2003 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EF-producenter i stikprøven — nettoinvesteringer (1 000 EUR) | 4 284 | 3 074 | 8 393 | 4 914 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 72 | 196 | 115 |

(136)

De fem udtagne producenters investeringer i den pågældende vare lå forholdsvis stabilt på omkring 4 mio. EUR om året. Den store stigning i 2003 svarer i vid udstrækning til, at et selskab i stikprøven foretog ekstraordinære indkøb af udstyr.

2001

2002

2003

Undersøgelsesperioden

EF-producenter i stikprøven — nettoinvesteringer (1 000 EUR)

4 284

3 074

8 393

4 914

Indeks (2001 = 100)

100

72

196

115

d)   Rentabilitet og afkast af investeringer

| (137) | Rentabiliteten hos producenterne i stikprøven blev gradvist forbedret i den betragtede periode, men blev dog ved med at være negativ mellem 2001 (– 4,2 %) og undersøgelsesperioden (– 0,3 %). Afkastet af investeringer udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne fulgte i det store hele ovennævnte tendens i rentabiliteten i hele den betragtede periode. | 2001 | 2002 | 2003 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EF-producenter i stikprøven — rentabiliteten af salg på EF-markedet til ikke-forbundne kunder (i % af nettosalget) | – 4,2 % | – 1,7 % | – 1,5 % | – 0,3 % |
| EF-producenter i stikprøven — afkast af investeringer (fortjeneste i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne) | – 13,9 % | – 6,5 % | – 4,5 % | – 1,0 % |

(137)

Rentabiliteten hos producenterne i stikprøven blev gradvist forbedret i den betragtede periode, men blev dog ved med at være negativ mellem 2001 (– 4,2 %) og undersøgelsesperioden (– 0,3 %). Afkastet af investeringer udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne fulgte i det store hele ovennævnte tendens i rentabiliteten i hele den betragtede periode.

2001

2002

2003

Undersøgelsesperioden

EF-producenter i stikprøven — rentabiliteten af salg på EF-markedet til ikke-forbundne kunder (i % af nettosalget)

– 4,2 %

– 1,7 %

– 1,5 %

– 0,3 %

EF-producenter i stikprøven — afkast af investeringer (fortjeneste i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)

– 13,9 %

– 6,5 %

– 4,5 %

– 1,0 %

e)   Likviditet og evne til at rejse kapital

| (138) | Likviditetssituationen blev bedre mellem 2001 og undersøgelsesperioden, da ovennævnte begrænsede tab blev mere end opvejet af andre ikke-kontantelementer såsom afskrivninger og lagerbevægelser. | 2001 | 2002 | 2003 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EF-producenter i stikprøven — likviditet (1 000 EUR) | – 6 322 | 10 670 | 2 124 | 4 485 |

(138)

Likviditetssituationen blev bedre mellem 2001 og undersøgelsesperioden, da ovennævnte begrænsede tab blev mere end opvejet af andre ikke-kontantelementer såsom afskrivninger og lagerbevægelser.

2001

2002

2003

Undersøgelsesperioden

EF-producenter i stikprøven — likviditet (1 000 EUR)

– 6 322

10 670

2 124

4 485

| (139) | Det fremgik af undersøgelsen, at kapitalbehovet hos flere EF-producenter i stikprøven er påvirket negativt af deres vanskelige finansielle situation. Selv om flere af disse selskaber er dele af store stålkoncerner, kan deres kapitalbehov ikke altid dækkes i fornødent omfang, da finansielle ressourcer generelt tildeles de mest rentable enheder i disse koncerner. |
| --- | --- |

(139)

Det fremgik af undersøgelsen, at kapitalbehovet hos flere EF-producenter i stikprøven er påvirket negativt af deres vanskelige finansielle situation. Selv om flere af disse selskaber er dele af store stålkoncerner, kan deres kapitalbehov ikke altid dækkes i fornødent omfang, da finansielle ressourcer generelt tildeles de mest rentable enheder i disse koncerner.

6.4.   Konklusion

| (140) | Mellem 2001 og undersøgelsesperioden var udviklingen positiv i følgende indikatorer: EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet blev større og slutlagrene mindre. Erhvervsgrenens enhedssalgspriser vedblev med at være faste mellem 2001 og undersøgelsesperioden, rentabiliteten blev til en næsten nulpunktssituation i undersøgelsesperioden, mens situationen også blev bedre med hensyn til afkast af investeringer og likviditet. Lønudviklingen var beskeden, og EF-erhvervsgrenen fortsatte med at investere i en støt rytme. |
| --- | --- |

(140)

Mellem 2001 og undersøgelsesperioden var udviklingen positiv i følgende indikatorer: EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet blev større og slutlagrene mindre. Erhvervsgrenens enhedssalgspriser vedblev med at være faste mellem 2001 og undersøgelsesperioden, rentabiliteten blev til en næsten nulpunktssituation i undersøgelsesperioden, mens situationen også blev bedre med hensyn til afkast af investeringer og likviditet. Lønudviklingen var beskeden, og EF-erhvervsgrenen fortsatte med at investere i en støt rytme.

| (141) | I modsætning hertil var udviklingen negativ i følgende indikatorer: Produktionen og kapacitetsudnyttelsen faldt, salget blev mindre (men lå dog på linje med markedsudviklingen), og der var nedgang i beskæftigelse og produktivitet. Erhvervsgrenens markedsandel formindskedes lidt, selv om tabet helt klart var mindre udtalt end i perioden, før der blev vedtaget antidumpingforanstaltninger, hvor der noteredes et tab af markedsandel på 9 procentpoints. |
| --- | --- |

(141)

I modsætning hertil var udviklingen negativ i følgende indikatorer: Produktionen og kapacitetsudnyttelsen faldt, salget blev mindre (men lå dog på linje med markedsudviklingen), og der var nedgang i beskæftigelse og produktivitet. Erhvervsgrenens markedsandel formindskedes lidt, selv om tabet helt klart var mindre udtalt end i perioden, før der blev vedtaget antidumpingforanstaltninger, hvor der noteredes et tab af markedsandel på 9 procentpoints.

| (142) | Globalt set er det en blandet udvikling, der har været kendetegnende for EF-erhvervsgrenens situation: Flere indikatorer viser en positiv tendens, mens andre viser en negativ tendens. Hvis ovennævnte tendenser sammenlignes med dem, der er beskrevet i forordningerne om midlertidige og endelige foranstaltninger, er det klart, at antidumpingforanstaltningernes indførelse i 1999 vedrørende importen fra Indien, Kina, Ukraine og Sydafrika virkede positivt på erhvervsgrenens økonomiske situation. Var foranstaltningerne ikke blevet omgået ved import af varer fra Moldova og Marokko, kunne situationen måske have været endnu bedre. Efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger vedrørende importen fra Rusland, Thailand og Tyrkiet faldt disse landes respektive markedsandele (jf. betragtning (116) til (119), hvilket betød et mindre pres på EF-erhvervsgrenens priser. Det bør dog understreges, at selv om der er indikatorer, som viser en positiv udvikling såsom navnlig rentabilitet og afkast af investeringer, har de stadig ikke nået de niveauer, der kunne forventes, hvis erhvervsgrenen havde været i stand til at rejse sig helt efter den forvoldte skade. |
| --- | --- |

(142)

Globalt set er det en blandet udvikling, der har været kendetegnende for EF-erhvervsgrenens situation: Flere indikatorer viser en positiv tendens, mens andre viser en negativ tendens. Hvis ovennævnte tendenser sammenlignes med dem, der er beskrevet i forordningerne om midlertidige og endelige foranstaltninger, er det klart, at antidumpingforanstaltningernes indførelse i 1999 vedrørende importen fra Indien, Kina, Ukraine og Sydafrika virkede positivt på erhvervsgrenens økonomiske situation. Var foranstaltningerne ikke blevet omgået ved import af varer fra Moldova og Marokko, kunne situationen måske have været endnu bedre. Efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger vedrørende importen fra Rusland, Thailand og Tyrkiet faldt disse landes respektive markedsandele (jf. betragtning (116) til (119), hvilket betød et mindre pres på EF-erhvervsgrenens priser. Det bør dog understreges, at selv om der er indikatorer, som viser en positiv udvikling såsom navnlig rentabilitet og afkast af investeringer, har de stadig ikke nået de niveauer, der kunne forventes, hvis erhvervsgrenen havde været i stand til at rejse sig helt efter den forvoldte skade.

| (143) | Konklusionen er derfor, at EF-erhvervsgrenens situation er blevet bedre sammenlignet med perioden før der blev indført foranstaltninger, men at der stadig er tale om en sårbar situation. |
| --- | --- |

(143)

Konklusionen er derfor, at EF-erhvervsgrenens situation er blevet bedre sammenlignet med perioden før der blev indført foranstaltninger, men at der stadig er tale om en sårbar situation.

7.   SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE

| (144) | Som konkluderet i betragtning (91) var producenterne i de berørte lande i stand til at øge og/eller omdirigere deres eksport til EF-markedet. Undersøgelsen viste på grundlag af sammenlignelige varetyper, at de samarbejdsvillige eksporterende producenter solgte den pågældende vare til en meget lavere pris end EF-erhvervsgrenen (58-68 % for Kinas vedkommende, 47-55 % for Indiens vedkommende). Hvad Ukraine og Sydafrika angår, var det uden samarbejdsvilje og med mange varetyper og således mange importpriser ikke muligt at foretage en prissammenligning for hver enkelt type. Af de foreliggende faktiske oplysninger fremgår det imidlertid, at både den gennemsnitlige pris for varer importeret fra Ukraine og den gennemsnitlige pris for varer importeret fra Sydafrika (begge uden antidumpingtold) er meget lavere end EF-erhvervsgrenens hjemmemarkedspris, henholdsvis 65 % og 25 %. Der er stor sandsynlighed for, at de pågældende lande vil fortsætte med at anvende disse lave priser, også for at genindvinde tabte markedsandele. En sådan prisadfærd vil sammen med de pågældende eksportørers evne til at levere store mængder af den pågældende vare til EF-markedet efter al sandsynlighed virke forstærkende på den prisfaldende tendens på markedet med en forventet negativ indflydelse på EF-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(144)

Som konkluderet i betragtning (91) var producenterne i de berørte lande i stand til at øge og/eller omdirigere deres eksport til EF-markedet. Undersøgelsen viste på grundlag af sammenlignelige varetyper, at de samarbejdsvillige eksporterende producenter solgte den pågældende vare til en meget lavere pris end EF-erhvervsgrenen (58-68 % for Kinas vedkommende, 47-55 % for Indiens vedkommende). Hvad Ukraine og Sydafrika angår, var det uden samarbejdsvilje og med mange varetyper og således mange importpriser ikke muligt at foretage en prissammenligning for hver enkelt type. Af de foreliggende faktiske oplysninger fremgår det imidlertid, at både den gennemsnitlige pris for varer importeret fra Ukraine og den gennemsnitlige pris for varer importeret fra Sydafrika (begge uden antidumpingtold) er meget lavere end EF-erhvervsgrenens hjemmemarkedspris, henholdsvis 65 % og 25 %. Der er stor sandsynlighed for, at de pågældende lande vil fortsætte med at anvende disse lave priser, også for at genindvinde tabte markedsandele. En sådan prisadfærd vil sammen med de pågældende eksportørers evne til at levere store mængder af den pågældende vare til EF-markedet efter al sandsynlighed virke forstærkende på den prisfaldende tendens på markedet med en forventet negativ indflydelse på EF-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (145) | Selv om EF-erhvervsgrenens situation er blevet bedre sammenlignet med situationen, før de eksisterende antidumpingforanstaltninger blev indført, er der som nævnt ovenfor stadig tale om en sårbar og skrøbelig situation. Hvis EF-erhvervsgrenen bliver udsat for store importmængder til dumpingpriser fra de berørte lande, vil det sandsynligvis føre til en forværring af erhvervsgrenens finansielle situation som konstateret i den oprindelige undersøgelse. Konklusionen er derfor, at foranstaltningernes bortfald efter al sandsynlighed vil betyde, at EF-erhvervsgrenen igen påføres skade. |
| --- | --- |

(145)

Selv om EF-erhvervsgrenens situation er blevet bedre sammenlignet med situationen, før de eksisterende antidumpingforanstaltninger blev indført, er der som nævnt ovenfor stadig tale om en sårbar og skrøbelig situation. Hvis EF-erhvervsgrenen bliver udsat for store importmængder til dumpingpriser fra de berørte lande, vil det sandsynligvis føre til en forværring af erhvervsgrenens finansielle situation som konstateret i den oprindelige undersøgelse. Konklusionen er derfor, at foranstaltningernes bortfald efter al sandsynlighed vil betyde, at EF-erhvervsgrenen igen påføres skade.

8.   FÆLLESSKABETS INTERESSER

8.1.   Indledning

| (146) | Det blev i henhold til artikel 21 i grundforordningen undersøgt, om det ville være imod Fællesskabets interesser som helhed at opretholde de eksisterende antidumpingforanstaltninger. Bestemmelsen af Fællesskabets interesser blev baseret på en vurdering af alle involverede parters interesser. |
| --- | --- |

(146)

Det blev i henhold til artikel 21 i grundforordningen undersøgt, om det ville være imod Fællesskabets interesser som helhed at opretholde de eksisterende antidumpingforanstaltninger. Bestemmelsen af Fællesskabets interesser blev baseret på en vurdering af alle involverede parters interesser.

| (147) | Det bør nævnes, at det i den oprindelige undersøgelse blev fastslået, at det ikke var imod Fællesskabets interesser at vedtage foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(147)

Det bør nævnes, at det i den oprindelige undersøgelse blev fastslået, at det ikke var imod Fællesskabets interesser at vedtage foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.

| (148) | Det blev på dette grundlag undersøgt, om der fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at opretholde foranstaltninger i denne bestemte sag trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat eller fornyet skadelig dumping. |
| --- | --- |

(148)

Det blev på dette grundlag undersøgt, om der fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at opretholde foranstaltninger i denne bestemte sag trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat eller fornyet skadelig dumping.

8.2.   EF-erhvervsgrenens interesser

| (149) | EF-erhvervsgrenen har vist sig at være en i strukturel henseende levedygtig erhvervsgren. Dette bekræftes af den positive udvikling i erhvervsgrenens økonomiske situation efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 1999. Det forhold, at EF-erhvervsgrenen rent faktisk fik standset tabet af markedsandele i de få år inden undersøgelsesperioden, står i stærk modsætning til den situation, der var fremherskende, inden der blev indført foranstaltninger. EF-erhvervsgrenen forbedrede også sin fortjeneste mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Det skal også nævnes, at der blev konstateret omgåelse i forbindelse med importen fra Moldova og Marokko. Havde denne udvikling ikke fundet sted, ville EF-erhvervsgrenens situation have været endnu bedre. |
| --- | --- |

(149)

EF-erhvervsgrenen har vist sig at være en i strukturel henseende levedygtig erhvervsgren. Dette bekræftes af den positive udvikling i erhvervsgrenens økonomiske situation efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 1999. Det forhold, at EF-erhvervsgrenen rent faktisk fik standset tabet af markedsandele i de få år inden undersøgelsesperioden, står i stærk modsætning til den situation, der var fremherskende, inden der blev indført foranstaltninger. EF-erhvervsgrenen forbedrede også sin fortjeneste mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Det skal også nævnes, at der blev konstateret omgåelse i forbindelse med importen fra Moldova og Marokko. Havde denne udvikling ikke fundet sted, ville EF-erhvervsgrenens situation have været endnu bedre.

| (150) | Det kan med rimelighed forventes, at EF-erhvervsgrenen vil fortsætte med at drage fordel af de nuværende foranstaltninger og komme yderligere på fode ved at genindvinde markedsandele og forbedre rentabiliteten. Opretholdes der ikke foranstaltninger, er det sandsynligt, at EF-erhvervsgrenen igen vil lide skade på grund af øget import til dumpingpriser fra de berørte lande, og dens nuværende sårbare finansielle situation vil blive yderligere forværret. |
| --- | --- |

(150)

Det kan med rimelighed forventes, at EF-erhvervsgrenen vil fortsætte med at drage fordel af de nuværende foranstaltninger og komme yderligere på fode ved at genindvinde markedsandele og forbedre rentabiliteten. Opretholdes der ikke foranstaltninger, er det sandsynligt, at EF-erhvervsgrenen igen vil lide skade på grund af øget import til dumpingpriser fra de berørte lande, og dens nuværende sårbare finansielle situation vil blive yderligere forværret.

8.3.   Importørernes interesser

| (151) | Det blev i forbindelse med den oprindelige undersøgelse fastslået, at virkningerne af foranstaltninger ikke ville blive store. Som nævnt ovenfor samarbejdede ingen importører i fuldt omfang i denne undersøgelse. Det er derfor muligt at konkludere, at det ikke vil have store negative virkninger for importører eller forhandlere, hvis foranstaltningerne opretholdes. |
| --- | --- |

(151)

Det blev i forbindelse med den oprindelige undersøgelse fastslået, at virkningerne af foranstaltninger ikke ville blive store. Som nævnt ovenfor samarbejdede ingen importører i fuldt omfang i denne undersøgelse. Det er derfor muligt at konkludere, at det ikke vil have store negative virkninger for importører eller forhandlere, hvis foranstaltningerne opretholdes.

8.4.   Brugernes interesser

| (152) | Stålwirer benyttes til en lang række formål, og et stort antal brugerindustrier kan derfor være berørt. Følgende liste over brugerindustrier er kun vejledende: fiskeri, søfarts- og shippingbranchen, olie- og gasindustrien, minedrift, skovbrug, lufttransport, civilingeniørarbejder, bygge- og anlægsbranchen, elevatorer. Ved en undersøgelse af de mulige virkninger for brugerne, hvis der blev indført foranstaltninger, var konklusionen i den oprindelige undersøgelse, at en stigning i brugerindustriernes omkostninger til stålwirer sandsynligvis ikke ville have store virkninger for den enkelte brugerindustri, da der er tale om ubetydelige omkostninger for disse industrier. Ingen bruger indgav oplysninger, som var i modstrid med ovennævnte afgørelse, inden for rammerne af denne fornyede undersøgelse, hvilket synes at bekræfte, at i) stålwirer udgør en meget lille del af produktionsomkostningerne for disse brugerindustrier, ii) de nuværende foranstaltninger ikke har haft store negative virkninger for deres økonomiske situation, og iii) brugerindustriernes finansielle interesser ikke vil blive negativt berørt, hvis foranstaltningerne opretholdes. |
| --- | --- |

(152)

Stålwirer benyttes til en lang række formål, og et stort antal brugerindustrier kan derfor være berørt. Følgende liste over brugerindustrier er kun vejledende: fiskeri, søfarts- og shippingbranchen, olie- og gasindustrien, minedrift, skovbrug, lufttransport, civilingeniørarbejder, bygge- og anlægsbranchen, elevatorer. Ved en undersøgelse af de mulige virkninger for brugerne, hvis der blev indført foranstaltninger, var konklusionen i den oprindelige undersøgelse, at en stigning i brugerindustriernes omkostninger til stålwirer sandsynligvis ikke ville have store virkninger for den enkelte brugerindustri, da der er tale om ubetydelige omkostninger for disse industrier. Ingen bruger indgav oplysninger, som var i modstrid med ovennævnte afgørelse, inden for rammerne af denne fornyede undersøgelse, hvilket synes at bekræfte, at i) stålwirer udgør en meget lille del af produktionsomkostningerne for disse brugerindustrier, ii) de nuværende foranstaltninger ikke har haft store negative virkninger for deres økonomiske situation, og iii) brugerindustriernes finansielle interesser ikke vil blive negativt berørt, hvis foranstaltningerne opretholdes.

8.5.   Leverandørernes interesser

| (153) | Konklusionen i den oprindelige undersøgelse var, at EF-erhvervsgrenens leverandører ville drage fordel af foranstaltningerne. Da der ikke foreligger oplysninger om det modsatte inden for rammerne af denne fornyede undersøgelse, fastslås det, at det stadig vil have positive virkninger for leverandørerne, hvis de gældende foranstaltninger opretholdes. |
| --- | --- |

(153)

Konklusionen i den oprindelige undersøgelse var, at EF-erhvervsgrenens leverandører ville drage fordel af foranstaltningerne. Da der ikke foreligger oplysninger om det modsatte inden for rammerne af denne fornyede undersøgelse, fastslås det, at det stadig vil have positive virkninger for leverandørerne, hvis de gældende foranstaltninger opretholdes.

8.6.   Konklusion om Fællesskabets interesser

| (154) | Kommissionen drager den konklusion af ovenstående, at der ikke findes nogen tvingende grund til ikke at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(154)

Kommissionen drager den konklusion af ovenstående, at der ikke findes nogen tvingende grund til ikke at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.

9.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (155) | Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger opretholdes. De fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til disse oplysninger. Der blev ikke modtaget bemærkninger, som kunne ændre ovenstående konklusioner. |
| --- | --- |

(155)

Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger opretholdes. De fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til disse oplysninger. Der blev ikke modtaget bemærkninger, som kunne ændre ovenstående konklusioner.

| (156) | Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af stålwirer med oprindelse i Indien, Kina, Ukraine og Sydafrika bør opretholdes, jf. artikel 11, stk. 2, i grundforordningen. Disse foranstaltninger består i en værditold, undtagen for importen af den pågældende vare fremstillet og solgt til eksport til Fællesskabet af et indisk selskab og et sydafrikansk selskab, hvis tilsagn er blevet godtaget. |
| --- | --- |

(156)

Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af stålwirer med oprindelse i Indien, Kina, Ukraine og Sydafrika bør opretholdes, jf. artikel 11, stk. 2, i grundforordningen. Disse foranstaltninger består i en værditold, undtagen for importen af den pågældende vare fremstillet og solgt til eksport til Fællesskabet af et indisk selskab og et sydafrikansk selskab, hvis tilsagn er blevet godtaget.

| (157) | Som anført i betragtning (3) ovenfor blev den gældende antidumpingtold for import af den pågældende vare fra Ukraine og Kina udvidet til også at omfatte import af stålwirer afsendt fra henholdsvis Moldova og Marokko, også uanset om varen var angivet med oprindelse i Moldova eller Marokko eller ej. Den antidumpingtold, der skal opretholdes på importen af den pågældende vare som anført i betragtning (156) ovenfor, bør fortsat være udvidet til også at omfatte import af stålwirer afsendt fra henholdsvis Moldova og Marokko, også uanset om varen er angivet med oprindelse i Moldova eller Marokko eller ej. Den marokkanske eksporterende producent, som blev fritaget for de foranstaltninger, der blev udvidet ved forordning (EF) nr. 1886/2004, bør også fritages for de foranstaltninger, der indføres ved denne forordning — |
| --- | --- |

(157)

Som anført i betragtning (3) ovenfor blev den gældende antidumpingtold for import af den pågældende vare fra Ukraine og Kina udvidet til også at omfatte import af stålwirer afsendt fra henholdsvis Moldova og Marokko, også uanset om varen var angivet med oprindelse i Moldova eller Marokko eller ej. Den antidumpingtold, der skal opretholdes på importen af den pågældende vare som anført i betragtning (156) ovenfor, bør fortsat være udvidet til også at omfatte import af stålwirer afsendt fra henholdsvis Moldova og Marokko, også uanset om varen er angivet med oprindelse i Moldova eller Marokko eller ej. Den marokkanske eksporterende producent, som blev fritaget for de foranstaltninger, der blev udvidet ved forordning (EF) nr. 1886/2004, bør også fritages for de foranstaltninger, der indføres ved denne forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af tovværk og kabler af stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm, henhørende under KN-kode ex 7312 10 82 (Taric-kode 7312108219), ex 7312 10 84 (Taric-kode 7312108419), ex 7312 10 86 (Taric-kode 7312108619), ex 7312 10 88 (Taric-kode 7312108819) og ex 7312 10 99 (Taric-kode 7312109919) og med oprindelse i Indien, Folkerepublikken Kina, Ukraine og Sydafrika.

2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af nedenfor nævnte selskaber:

| Land | Selskab | Toldsats
  (%) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- | --- |
| Indien | Usha Martin Limited (tidligere Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd) 2A, Shakespeare Sarani Calcutta — 700 071, West Bengal, Indien | 23,8 | 8613 |
| Alle andre selskaber | 30,8 | 8900 |
| Folke-republikken Kina | Alle selskaber | 60,4 | — |
| Ukraine | Alle selskaber | 51,8 | — |
| Sydafrika | Alle selskaber | 38,6 | 8900 |

Land

Selskab

Toldsats

(%)

Taric-tillægskode

Indien

Usha Martin Limited (tidligere Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd) 2A, Shakespeare Sarani Calcutta — 700 071, West Bengal, Indien

23,8

8613

Alle andre selskaber

30,8

8900

Folke-republikken Kina

Alle selskaber

60,4

—

Ukraine

Alle selskaber

51,8

—

Sydafrika

Alle selskaber

38,6

8900

3.   Den endelige antidumpingtold på importen af varer fra Ukraine som anført i stk. 2, udvides til også at omfatte import af samme tovværk og kabler af stål afsendt fra Moldova, også uanset om varen er angivet med oprindelse i Moldova eller ej (henholdsvis Taric-kode 7312108211, 7312108411, 7312108611, 7312108811 og 7312109911).

4.   Den endelige antidumpingtold på importen af varer fra Folkerepublikken Kina som anført i stk. 2, udvides til også at omfatte import af samme tovværk og kabler af stål afsendt fra Marokko, også uanset om varen er angivet med oprindelse i Marokko eller ej (henholdsvis Taric-kode 7312108212, 7312108412, 7312108612, 7312108812 og 7312109912) bortset fra varer fremstillet af Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Marokko Taric-tillægskode A567).

5.   Uanset bestemmelserne i stk. 1, finder den endelige antidumpingtold ikke anvendelse på import, der er overgået til fri omsætning i overensstemmelse med artikel 2.

6.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er angivet.

Artikel 2

1.   Import af varer, der er angivet til overgang til fri omsætning under følgende Taric-tillægskoder, og som er fremstillet og direkte eksporteret (dvs. afsendt og faktureret) af nedennævnte selskab til et selskab i Fællesskabet, der optræder som importør, fritages for den ved artikel 1 indførte antidumpingtold, forudsat at disse varer er blevet importeret i overensstemmelse med stk. 2.

| Land | Selskab | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Indien | Usha Martin Limited (tidligere Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd) |
| 2A, Shakespeare Sarani Calcutta — 700 071, West Bengal, Indien |

Land

Selskab

Taric-tillægskode

Indien

Usha Martin Limited (tidligere Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd)

2A, Shakespeare Sarani Calcutta — 700 071, West Bengal, Indien

A024

Sydafrika

| Haggie |
| --- |
| Lower Germiston Road |
| Jupiter |
| PO Box 40072 |
| Cleveland |
| Sydafrika |

Haggie

Lower Germiston Road

Jupiter

PO Box 40072

Cleveland

Sydafrika

A023

2.   Den i stk. 1 omhandlede import af varer fritages for antidumpingtolden forudsat at:

| a) | en gyldig tilsagnsfaktura, som mindst indeholder de i bilaget anførte oplysninger, fremlægges for medlemsstaternes toldmyndigheder ved fremlæggelsen af angivelsen om overgang til fri omsætning, og |
| --- | --- |

a)

en gyldig tilsagnsfaktura, som mindst indeholder de i bilaget anførte oplysninger, fremlægges for medlemsstaternes toldmyndigheder ved fremlæggelsen af angivelsen om overgang til fri omsætning, og

| b) | de varer, der er angivet og frembudt for toldmyndighederne, svarer nøjagtigt til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen. |
| --- | --- |

b)

de varer, der er angivet og frembudt for toldmyndighederne, svarer nøjagtigt til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. november 2005.

På Rådets vegne

G. BROWN

Formand

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 461/2004 (EUT L 77 af 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EFT L 217 af 17.8.1999, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1674/2003 (EUT L 238 af 25.9.2003, s. 1).

2

(3)  EFT L 217 af 17.8.1999, s. 63. Ændret ved forordning (EF) nr. 1678/2003 (EUT L 238 af 25.9.2003, s. 13).

3

(4)  EUT L 120 af 24.4.2004, s. 1.

4

(5)  EUT L 328 af 30.10.2004, s. 1.

5

(6)  EUT C 283 af 20.11.2004, s. 6.

6

(7)  EUT L 276 af 21.10.2005, s. 62.

7

(8)  EUT C 272 af 13.11.2003, s. 2.

8

(9)  EUT C 203 af 11.8.2004, s. 4.

9

(10)  EUT C 207 af 17.8.2004, s. 2.

10

(11)  EFT L 211 af 4.8.2001, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 564/2005 (EUT L 97 af 15.4.2005, s. 1).

11

---

BILAG

Følgende oplysninger skal fremgå af den tilsagnsfaktura, der ledsager tovværk og kabler af stål, der er omfattet af tilsagnet, og som selskabet har solgt til Fællesskabet.

| 1) | Varekodenummer (som angivet i den pågældende eksporterende producents tilsagn), herunder type, antal strenge, antal tråde pr. streng og KN-kode. |
| --- | --- |

1)

Varekodenummer (som angivet i den pågældende eksporterende producents tilsagn), herunder type, antal strenge, antal tråde pr. streng og KN-kode.

| 2) | En nøjagtig varebeskrivelse, herunder:






  — | selskabsvarekodenummer |
| --- | --- | --- |

2)

En nøjagtig varebeskrivelse, herunder:

—

selskabsvarekodenummer

| — | KN-kode |
| --- | --- |

—

KN-kode

| — | den Taric-tillægskode, under hvilken varerne i fakturaen kan være toldbehandlet ved Fællesskabets grænse (som angivet i denne forordning) |
| --- | --- |

—

den Taric-tillægskode, under hvilken varerne i fakturaen kan være toldbehandlet ved Fællesskabets grænse (som angivet i denne forordning)

| — | mængde (kg) |
| --- | --- |

—

mængde (kg)

| — | mindstepris. |
| --- | --- |

—

mindstepris.

| 3) | En beskrivelse af salgsbetingelserne, herunder:






  — | pris pr. kg |
| --- | --- | --- |

3)

En beskrivelse af salgsbetingelserne, herunder:

—

pris pr. kg

| — | betalingsbetingelser |
| --- | --- |

—

betalingsbetingelser

| — | leveringsbetingelser |
| --- | --- |

—

leveringsbetingelser

| — | samlede rabatter og nedslag. |
| --- | --- |

—

samlede rabatter og nedslag.

| 4) | Navnet på den importør, til hvilken fakturaen er udstedt direkte af selskabet. |
| --- | --- |

4)

Navnet på den importør, til hvilken fakturaen er udstedt direkte af selskabet.

| 5) | Navnet på den ansatte i selskabet, der har udstedt tilsagnsfakturaen og følgende underskrevne erklæring:
  »Undertegnede bekræfter, at salget til direkte eksport til Det Europæiske Fællesskab af de varer, der er omfattet af denne faktura, finder sted inden for rammerne af og i henhold til bestemmelserne i det tilsagn, der er afgivet af ... [selskabets navn], og som Europa-Kommissionen har godtaget ved afgørelse (1999/572/EF). Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.« |
| --- | --- |

5)

Navnet på den ansatte i selskabet, der har udstedt tilsagnsfakturaen og følgende underskrevne erklæring:

»Undertegnede bekræfter, at salget til direkte eksport til Det Europæiske Fællesskab af de varer, der er omfattet af denne faktura, finder sted inden for rammerne af og i henhold til bestemmelserne i det tilsagn, der er afgivet af ... [selskabets navn], og som Europa-Kommissionen har godtaget ved afgørelse (1999/572/EF). Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.«

---

| 16.11.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 299/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 299/23

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1859/2005

af 14. november 2005

om visse restriktive foranstaltninger over for Usbekistan

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 60 og 301,

under henvisning til fælles holdning 2005/792/FUSP af 14. november 2005 om restriktive foranstaltninger over for Usbekistan, (1),

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet fordømte den 23. maj 2005 på det kraftigste den overdrevne, alt for voldsomme og vilkårlige magtanvendelse, der ifølge rapporter er sket fra de usbekiske sikkerhedsstyrkers side tidligere på måneden i Andijan i det østlige Usbekistan. Rådet beklagede dybt, at de usbekiske myndigheder ikke havde reageret på passende måde på De Forenede Nationers opfordring til en uafhængig international undersøgelse. Det appellerede den 13. juni 2005 til disse myndigheder om at genoverveje deres holdning inden udgangen af juni 2005. |
| --- | --- |

(1)

Rådet fordømte den 23. maj 2005 på det kraftigste den overdrevne, alt for voldsomme og vilkårlige magtanvendelse, der ifølge rapporter er sket fra de usbekiske sikkerhedsstyrkers side tidligere på måneden i Andijan i det østlige Usbekistan. Rådet beklagede dybt, at de usbekiske myndigheder ikke havde reageret på passende måde på De Forenede Nationers opfordring til en uafhængig international undersøgelse. Det appellerede den 13. juni 2005 til disse myndigheder om at genoverveje deres holdning inden udgangen af juni 2005.

| (2) | Da der hidtil ikke er kommet nogen egnet reaktion fra usbekisk side, fastsætter fælles holdning 2005/792/FUSP, at der bør indføres visse restriktive foranstaltninger i en indledende periode på et år, i hvilken de vil blive holdt under konstant opsyn. |
| --- | --- |

(2)

Da der hidtil ikke er kommet nogen egnet reaktion fra usbekisk side, fastsætter fælles holdning 2005/792/FUSP, at der bør indføres visse restriktive foranstaltninger i en indledende periode på et år, i hvilken de vil blive holdt under konstant opsyn.

| (3) | Blandt de restriktive foranstaltninger, der er omhandlet i fælles holdning 2005/792/FUSP, kan nævnes et forbud mod eksport af udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse, og et forbud mod levering af teknisk bistand, finansieringsmidler og finansiel bistand i forbindelse med militære aktiviteter, med våben og militærudstyr og med udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse. |
| --- | --- |

(3)

Blandt de restriktive foranstaltninger, der er omhandlet i fælles holdning 2005/792/FUSP, kan nævnes et forbud mod eksport af udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse, og et forbud mod levering af teknisk bistand, finansieringsmidler og finansiel bistand i forbindelse med militære aktiviteter, med våben og militærudstyr og med udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse.

| (4) | Disse foranstaltninger falder ind under traktatens anvendelsesområde, og der er derfor navnlig for at sikre, at de økonomiske operatører i alle medlemsstaterne anvender dem på samme måde, behov for fællesskabslovgivning til at gennemføre dem for så vidt angår Fællesskabet. Ved Fællesskabets område bør der i denne forordning forstås de af medlemsstaternes områder, hvor traktaten finder anvendelse, og på de betingelser, der er fastsat i traktaten. |
| --- | --- |

(4)

Disse foranstaltninger falder ind under traktatens anvendelsesområde, og der er derfor navnlig for at sikre, at de økonomiske operatører i alle medlemsstaterne anvender dem på samme måde, behov for fællesskabslovgivning til at gennemføre dem for så vidt angår Fællesskabet. Ved Fællesskabets område bør der i denne forordning forstås de af medlemsstaternes områder, hvor traktaten finder anvendelse, og på de betingelser, der er fastsat i traktaten.

| (5) | Listen over udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse, bør til sin tid suppleres med referencenumre fra den kombinerede nomenklatur, jf. bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (2). |
| --- | --- |

(5)

Listen over udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse, bør til sin tid suppleres med referencenumre fra den kombinerede nomenklatur, jf. bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (2).

| (6) | Medlemsstaterne bør fastlægge, hvilke sanktioner der anvendes ved overtrædelse af denne forordnings bestemmelser. Sanktionerne bør stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed, være effektive og have afskrækkende virkning. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterne bør fastlægge, hvilke sanktioner der anvendes ved overtrædelse af denne forordnings bestemmelser. Sanktionerne bør stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed, være effektive og have afskrækkende virkning.

| (7) | For at sikre, at de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er effektive, bør denne forordning træde i kraft på dagen efter offentliggørelsen — |
| --- | --- |

(7)

For at sikre, at de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er effektive, bør denne forordning træde i kraft på dagen efter offentliggørelsen —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse«, de i bilag I anførte varer; |
| --- | --- |

1)

»udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse«, de i bilag I anførte varer;

| 2) | »teknisk bistand«: enhver form for teknisk støtte i forbindelse med reparation, udvikling, fremstilling, samling, prøvning, vedligeholdelse eller enhver anden form for teknisk ydelse, uanset om bistanden ydes i form af instruktion, rådgivning, oplæring, overførsel af driftskendskab og færdigheder eller konsulentservice; teknisk bistand omfatter også mundtlig bistand; |
| --- | --- |

2)

»teknisk bistand«: enhver form for teknisk støtte i forbindelse med reparation, udvikling, fremstilling, samling, prøvning, vedligeholdelse eller enhver anden form for teknisk ydelse, uanset om bistanden ydes i form af instruktion, rådgivning, oplæring, overførsel af driftskendskab og færdigheder eller konsulentservice; teknisk bistand omfatter også mundtlig bistand;

| 3) | »Fællesskabets område«, de af medlemsstaternes områder, hvor traktaten finder anvendelse, og på de betingelser, der er fastsat i traktaten. |
| --- | --- |

3)

»Fællesskabets område«, de af medlemsstaternes områder, hvor traktaten finder anvendelse, og på de betingelser, der er fastsat i traktaten.

Artikel 2

Det er forbudt:

| a) | bevidst og forsætligt, direkte eller indirekte at sælge, levere, overføre eller eksportere udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse, og som er opført på listen i bilag I, uanset om det har oprindelse i Fællesskabet eller ej, til personer, enheder eller organer i eller til brug i Usbekistan |
| --- | --- |

a)

bevidst og forsætligt, direkte eller indirekte at sælge, levere, overføre eller eksportere udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse, og som er opført på listen i bilag I, uanset om det har oprindelse i Fællesskabet eller ej, til personer, enheder eller organer i eller til brug i Usbekistan

| b) | direkte eller indirekte at levere teknisk bistand i tilknytning til det udstyr, der er omhandlet i litra a), til fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer i eller til brug i Usbekistan |
| --- | --- |

b)

direkte eller indirekte at levere teknisk bistand i tilknytning til det udstyr, der er omhandlet i litra a), til fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer i eller til brug i Usbekistan

| c) | direkte eller indirekte at levere finansieringsmidler eller finansiel bistand i tilknytning til det udstyr, der er omhandlet i litra a), til fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer i eller til brug i Usbekistan |
| --- | --- |

c)

direkte eller indirekte at levere finansieringsmidler eller finansiel bistand i tilknytning til det udstyr, der er omhandlet i litra a), til fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer i eller til brug i Usbekistan

| d) | bevidst og forsætligt at deltage i aktiviteter, der direkte eller indirekte har til formål eller til virkning at fremme de i litra a), b) og c) omhandlede aktiviteter. |
| --- | --- |

d)

bevidst og forsætligt at deltage i aktiviteter, der direkte eller indirekte har til formål eller til virkning at fremme de i litra a), b) og c) omhandlede aktiviteter.

Artikel 3

Det er forbudt:

| a) | direkte eller indirekte at levere teknisk bistand med tilknytning til militære aktiviteter og til levering, fremstilling, vedligeholdelse og brug af våben og enhver form for materiel med tilknytning hertil, herunder skydevåben og ammunition, militærkøretøjer og militærudstyr, paramilitært udstyr og reservedele til ovennævnte, til fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer i eller til brug i Usbekistan |
| --- | --- |

a)

direkte eller indirekte at levere teknisk bistand med tilknytning til militære aktiviteter og til levering, fremstilling, vedligeholdelse og brug af våben og enhver form for materiel med tilknytning hertil, herunder skydevåben og ammunition, militærkøretøjer og militærudstyr, paramilitært udstyr og reservedele til ovennævnte, til fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer i eller til brug i Usbekistan

| b) | direkte eller indirekte at levere finansieringsmidler eller finansiel bistand i forbindelse med militære aktiviteter, herunder gavebistand, lån og eksportkreditforsikring, til salg, levering, overførsel eller eksport af våben og dertil knyttet materiel eller til levering af hertil knyttet teknisk bistand og andre tjenester til fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer i eller til brug i Usbekistan |
| --- | --- |

b)

direkte eller indirekte at levere finansieringsmidler eller finansiel bistand i forbindelse med militære aktiviteter, herunder gavebistand, lån og eksportkreditforsikring, til salg, levering, overførsel eller eksport af våben og dertil knyttet materiel eller til levering af hertil knyttet teknisk bistand og andre tjenester til fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer i eller til brug i Usbekistan

| c) | bevidst og forsætligt at deltage i aktiviteter, der har til formål eller til følge at fremme de i litra a) og b) omhandlede aktiviteter. |
| --- | --- |

c)

bevidst og forsætligt at deltage i aktiviteter, der har til formål eller til følge at fremme de i litra a) og b) omhandlede aktiviteter.

Artikel 4

1.   Uanset artikel 2 og 3 kan de kompetente myndigheder i medlemsstaterne, som er anført i bilag II, tillade

| a) | salg, levering, overførsel eller eksport af udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse, forudsat at det er bestemt til






  i) | brug for styrker i Usbekistan fra parter, der bidrager til den internationale sikkerhedsstyrke (ISAF) og »Operation Enduring Freedom« (OEF) eller |
| --- | --- | --- |

a)

salg, levering, overførsel eller eksport af udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse, forudsat at det er bestemt til

i)

brug for styrker i Usbekistan fra parter, der bidrager til den internationale sikkerhedsstyrke (ISAF) og »Operation Enduring Freedom« (OEF) eller

| ii) | alene humanitære formål eller beskyttelsesbrug |
| --- | --- |

ii)

alene humanitære formål eller beskyttelsesbrug

| b) | levering af finansieringsmidler, finansiel bistand eller teknisk bistand i tilknytning til det i litra a) omhandlede udstyr |
| --- | --- |

b)

levering af finansieringsmidler, finansiel bistand eller teknisk bistand i tilknytning til det i litra a) omhandlede udstyr

| c) | levering af finansieringsmidler, finansiel bistand og teknisk bistand i forbindelse med:






  i) | militært udstyr, som ikke er bestemt til at dræbe, og som udelukkende er til humanitær brug eller beskyttelsesbrug, eller til De Forenede Nationers, Den Europæiske Unions og Fællesskabets programmer for institutionsopbygning eller til EU- og FN-krisestyringsoperationer eller |
| --- | --- | --- |

c)

levering af finansieringsmidler, finansiel bistand og teknisk bistand i forbindelse med:

i)

militært udstyr, som ikke er bestemt til at dræbe, og som udelukkende er til humanitær brug eller beskyttelsesbrug, eller til De Forenede Nationers, Den Europæiske Unions og Fællesskabets programmer for institutionsopbygning eller til EU- og FN-krisestyringsoperationer eller

| ii) | militært udstyr til brug for styrker i Usbekistan fra parter, der bidrager til ISAF og OEF. |
| --- | --- |

ii)

militært udstyr til brug for styrker i Usbekistan fra parter, der bidrager til ISAF og OEF.

2.   Der gives ingen tilladelser for aktiviteter, som allerede har fundet sted.

Artikel 5

Artikel 2 og 3 finder ikke anvendelse på beskyttelsesbeklædning, herunder skudsikre veste og militærhjelme, der midlertidigt udføres til Usbekistan af personel fra FN, EU, Fællesskabet eller dets medlemsstater, repræsentanter for medierne, humanitært hjælpepersonale, ulandsfrivillige og tilknyttet personale og udelukkende til deres personlige brug.

Artikel 6

Kommissionen og medlemsstaterne underretter straks hinanden om, hvilke foranstaltninger der træffes i henhold til denne forordning, og udveksler alle andre relevante oplysninger, som de råder over, og som har relation til denne forordning, navnlig oplysninger om overtrædelser, håndhævelsesproblemer og domme afsagt af de nationale domstole.

Artikel 7

Kommissionen bemyndiges til at ændre bilag II på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne.

Artikel 8

Medlemsstaterne fastsætter regler om, hvilke sanktioner der skal gælde ved overtrædelse af bestemmelserne i denne forordning, og træffer alle fornødne foranstaltninger for at sikre, at de gennemføres. Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.

Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om disse regler straks efter denne forordnings ikrafttræden og om eventuelle efterfølgende ændringer.

Artikel 9

Denne forordning anvendes:

| a) | inden for Fællesskabets område, herunder dets luftrum |
| --- | --- |

a)

inden for Fællesskabets område, herunder dets luftrum

| b) | om bord på fly og skibe, der hører under en medlemsstats jurisdiktion |
| --- | --- |

b)

om bord på fly og skibe, der hører under en medlemsstats jurisdiktion

| c) | på alle fysiske personer inden for eller uden for Fællesskabets område, som er statsborgere i en medlemsstat |
| --- | --- |

c)

på alle fysiske personer inden for eller uden for Fællesskabets område, som er statsborgere i en medlemsstat

| d) | på alle juridiske personer, enheder eller organer, der er oprettet eller stiftet i henhold til en medlemsstats lovgivning |
| --- | --- |

d)

på alle juridiske personer, enheder eller organer, der er oprettet eller stiftet i henhold til en medlemsstats lovgivning

| e) | på alle juridiske personer, enheder eller organer for så vidt angår forretningsvirksomhed, der helt eller delvis foregår inden for Fællesskabet. |
| --- | --- |

e)

på alle juridiske personer, enheder eller organer for så vidt angår forretningsvirksomhed, der helt eller delvis foregår inden for Fællesskabet.

Artikel 10

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. november 2005.

På Rådets vegne

T. JOWELL

Formand

---

(1)  Se side 72 i denne EUT.

1

(2)  EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 493/2005 (EUT L 82 af 31.3.2005, s. 1).

2

---

BILAG I

Liste over udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse, jf. artikel 1, stk. 1, og artikel 2, litra a)

Nedenstående liste omfatter ikke artikler, der specielt er udformet eller modificeret til militær brug.

| 1. | Hjelme, der giver ballistisk beskyttelse, hjelme til brug under optøjer, skjolde til brug under optøjer og ballistiske skjolde og specielt konstruerede komponenter hertil |
| --- | --- |

1.

Hjelme, der giver ballistisk beskyttelse, hjelme til brug under optøjer, skjolde til brug under optøjer og ballistiske skjolde og specielt konstruerede komponenter hertil

| 2. | Specielt konstrueret fingeraftryksudstyr |
| --- | --- |

2.

Specielt konstrueret fingeraftryksudstyr

| 3. | Mekanisk drevne projektører |
| --- | --- |

3.

Mekanisk drevne projektører

| 4. | Byggeudstyr med ballistisk beskyttelse |
| --- | --- |

4.

Byggeudstyr med ballistisk beskyttelse

| 5. | Jagtknive |
| --- | --- |

5.

Jagtknive

| 6. | Specielt konstrueret udstyr til produktion af jagtgeværer |
| --- | --- |

6.

Specielt konstrueret udstyr til produktion af jagtgeværer

| 7. | Udstyr til håndladning af ammunition |
| --- | --- |

7.

Udstyr til håndladning af ammunition

| 8. | Kommunikationsaflytningsudstyr |
| --- | --- |

8.

Kommunikationsaflytningsudstyr

| 9. | Optiske halvlederdetektorer |
| --- | --- |

9.

Optiske halvlederdetektorer

| 10. | Billedforstærkerrør |
| --- | --- |

10.

Billedforstærkerrør

| 11. | Teleskopvåbensigter |
| --- | --- |

11.

Teleskopvåbensigter

| 12. | Våben med glat løb og tilhørende ammunition ud over dem, der er specielt konstrueret til militær brug, og specielt konstruerede komponenter hertil undtagen:






  — | signalpistoler |
| --- | --- | --- |

12.

Våben med glat løb og tilhørende ammunition ud over dem, der er specielt konstrueret til militær brug, og specielt konstruerede komponenter hertil undtagen:

—

signalpistoler

| — | luftpistoler og geværer konstrueret som industriværktøj eller til human bedøvelse af dyr |
| --- | --- |

—

luftpistoler og geværer konstrueret som industriværktøj eller til human bedøvelse af dyr

| 13. | Simulatorer til undervisning i brug af skydevåben og specielt konstruerede eller modificerede komponenter og tilbehør hertil |
| --- | --- |

13.

Simulatorer til undervisning i brug af skydevåben og specielt konstruerede eller modificerede komponenter og tilbehør hertil

| 14. | Bomber og håndgranater ud over dem, der er specielt konstrueret til militær brug, og specielt konstruerede komponenter hertil |
| --- | --- |

14.

Bomber og håndgranater ud over dem, der er specielt konstrueret til militær brug, og specielt konstruerede komponenter hertil

| 15. | Armerede beskyttelsesdragter og specielt udviklede komponenter hertil ud over dem, der er fremstillet efter militære standarder eller specifikationer |
| --- | --- |

15.

Armerede beskyttelsesdragter og specielt udviklede komponenter hertil ud over dem, der er fremstillet efter militære standarder eller specifikationer

| 16. | Terrængående erhvervskøretøjer med træk på alle fire hjul, der er fremstillet eller udstyret med ballistisk beskyttelse, og profilpanser til sådanne køretøjer |
| --- | --- |

16.

Terrængående erhvervskøretøjer med træk på alle fire hjul, der er fremstillet eller udstyret med ballistisk beskyttelse, og profilpanser til sådanne køretøjer

| 17. | Vandkanoner og specielt konstruerede eller modificerede komponenter hertil |
| --- | --- |

17.

Vandkanoner og specielt konstruerede eller modificerede komponenter hertil

| 18) | Køretøjer udstyret med en vandkanon |
| --- | --- |

18)

Køretøjer udstyret med en vandkanon

| 19. | Køretøjer, der er specielt konstrueret eller modificeret til at blive elektrificeret for at afvise angribere, og komponenter hertil, der er specielt konstrueret til det formål |
| --- | --- |

19.

Køretøjer, der er specielt konstrueret eller modificeret til at blive elektrificeret for at afvise angribere, og komponenter hertil, der er specielt konstrueret til det formål

| 20. | Akustiske anordninger, som fabrikanten eller leverandøren præsenterer som egnede til bekæmpelse af optøjer, og specielt konstruerede komponenter hertil |
| --- | --- |

20.

Akustiske anordninger, som fabrikanten eller leverandøren præsenterer som egnede til bekæmpelse af optøjer, og specielt konstruerede komponenter hertil

| 21. | Fodlænker, kæder, ankeljern og bælter til elektrisk chok, specielt konstrueret til at frihedsberøve mennesker, undtagen:






  — | håndjern, hvis maksimale dimension inkl. kæde ikke overstiger 240 mm i låst tilstand |
| --- | --- | --- |

21.

Fodlænker, kæder, ankeljern og bælter til elektrisk chok, specielt konstrueret til at frihedsberøve mennesker, undtagen:

—

håndjern, hvis maksimale dimension inkl. kæde ikke overstiger 240 mm i låst tilstand

| 22. | Bærbare anordninger, der er konstrueret eller modificeret med henblik på bekæmpelse af optøjer eller selvbeskyttelse ved udsendelse af et lammende stof (såsom tåregas eller peberspray), og specielt konstruerede komponenter hertil |
| --- | --- |

22.

Bærbare anordninger, der er konstrueret eller modificeret med henblik på bekæmpelse af optøjer eller selvbeskyttelse ved udsendelse af et lammende stof (såsom tåregas eller peberspray), og specielt konstruerede komponenter hertil

| 23. | Bærbare anordninger, der er konstrueret eller modificeret med henblik på bekæmpelse af optøjer eller selvbeskyttelse ved elektrisk chok (herunder elektriske stave, elektriske skjolde, bedøvelsesgeværer og elektriske dartgeværer), og komponenter hertil specielt konstrueret eller modificeret til det formål |
| --- | --- |

23.

Bærbare anordninger, der er konstrueret eller modificeret med henblik på bekæmpelse af optøjer eller selvbeskyttelse ved elektrisk chok (herunder elektriske stave, elektriske skjolde, bedøvelsesgeværer og elektriske dartgeværer), og komponenter hertil specielt konstrueret eller modificeret til det formål

| 24. | Elektronisk udstyr, der kan spore skjulte sprængstoffer, og specielt konstruerede komponenter hertil, undtagen:






  — | TV- eller røntgenundersøgelsesudstyr |
| --- | --- | --- |

24.

Elektronisk udstyr, der kan spore skjulte sprængstoffer, og specielt konstruerede komponenter hertil, undtagen:

—

TV- eller røntgenundersøgelsesudstyr

| 25. | Elektronisk støjsenderudstyr, der er specielt konstrueret til at forhindre detonation ved radiofjernkontrol af improviserede eksplosive anordninger, og specielt konstruerede komponenter hertil |
| --- | --- |

25.

Elektronisk støjsenderudstyr, der er specielt konstrueret til at forhindre detonation ved radiofjernkontrol af improviserede eksplosive anordninger, og specielt konstruerede komponenter hertil

| 26. | Udstyr og anordninger specielt konstrueret til at iværksætte eksplosioner med elektriske eller ikke-elektriske midler, herunder tændapparater, detonatorer, sprængkapsler, boostere og detonationslunter, og specielt konstruerede komponenter hertil, undtagen:






  — | dem, der er specielt konstrueret til specifik handelsbrug, der består i styring eller betjening ved hjælp af sprængstof af andet udstyr eller anordninger, hvis funktion ikke er at fremkalde eksplosioner (f.eks. air bag-pumper i biler, elektriske overspændingssikringer i sprinklerudløsere) |
| --- | --- | --- |

26.

Udstyr og anordninger specielt konstrueret til at iværksætte eksplosioner med elektriske eller ikke-elektriske midler, herunder tændapparater, detonatorer, sprængkapsler, boostere og detonationslunter, og specielt konstruerede komponenter hertil, undtagen:

—

dem, der er specielt konstrueret til specifik handelsbrug, der består i styring eller betjening ved hjælp af sprængstof af andet udstyr eller anordninger, hvis funktion ikke er at fremkalde eksplosioner (f.eks. air bag-pumper i biler, elektriske overspændingssikringer i sprinklerudløsere)

| 27. | Udstyr og anordninger, der er specielt konstrueret til ammunitionsrydning undtagen:






  — | bombetæpper |
| --- | --- | --- |

27.

Udstyr og anordninger, der er specielt konstrueret til ammunitionsrydning undtagen:

—

bombetæpper

| — | beholdere konstrueret til at rumme objekter, der vides eller mistænkes for at være improviserede eksplosive anordninger |
| --- | --- |

—

beholdere konstrueret til at rumme objekter, der vides eller mistænkes for at være improviserede eksplosive anordninger

| 28. | Natoptagelses- og termalt afbildningsudstyr og billedforstærkerrør eller halvledersensorer hertil |
| --- | --- |

28.

Natoptagelses- og termalt afbildningsudstyr og billedforstærkerrør eller halvledersensorer hertil

| 29. | Retlinet afskæring af sprængladninger |
| --- | --- |

29.

Retlinet afskæring af sprængladninger

| 30. | Følgende sprængstoffer og tilknyttede stoffer






  — | amatol |
| --- | --- | --- |

30.

Følgende sprængstoffer og tilknyttede stoffer

—

amatol

| — | nitrocellulose (indeholdende mere end 12,5 % nitrogen) |
| --- | --- |

—

nitrocellulose (indeholdende mere end 12,5 % nitrogen)

| — | nitroglycol |
| --- | --- |

—

nitroglycol

| — | pentaerythritoltetranitrat (PETN) |
| --- | --- |

—

pentaerythritoltetranitrat (PETN)

| — | picrylchlorid |
| --- | --- |

—

picrylchlorid

| — | tinitorphenylmethylnitramin (tetryl) |
| --- | --- |

—

tinitorphenylmethylnitramin (tetryl)

| — | 2,4,6-trinitrotoluen (TNT). |
| --- | --- |

—

2,4,6-trinitrotoluen (TNT).

| 31) | Specielt konstrueret software og teknologi, der kræves til alle former for udstyr på listen. |
| --- | --- |

31)

Specielt konstrueret software og teknologi, der kræves til alle former for udstyr på listen.

---

BILAG II

Liste over kompetente myndigheder, jf. artikel 4

BELGIEN

Forbundsmyndighed med ansvar for salg, køb og teknisk bistand fra belgiske forsvarsstyrker og sikkerhedstjenester samt for finansielle og tekniske tjenester med tilknytning til fremstilling og levering af våben og militært og paramilitært udstyr:

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie/Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes et Energie

| Algemene Directie Economisch Potentieel/Direction générale du Potentiel économique |
| --- |
| Vergunningen/Licences |
| K.B.O. Beheerscel/Cellule de gestion B.C.E |
| 44, Leuvensestraat/rue de Louvain |
| B-1000 Brussel/Bruxelles |
| Tlf.: 0032 (0) 2 548 67 79 |
| Fax: 0032 (0) 2 548 65 70. |

Algemene Directie Economisch Potentieel/Direction générale du Potentiel économique

Vergunningen/Licences

K.B.O. Beheerscel/Cellule de gestion B.C.E

44, Leuvensestraat/rue de Louvain

B-1000 Brussel/Bruxelles

Tlf.: 0032 (0) 2 548 67 79

Fax: 0032 (0) 2 548 65 70.

Regionale myndigheder med ansvar for øvrige eksport-, import og transittilladelser vedrørende våben, militært og paramilitært udstyr:

Brussels Hoofdstedelijk Gewest/Région de Bruxelles — Capitale:

| Directie Externe Betrekkingen/Direction des Relations extérieures |
| --- |
| City Center |
| Kruidtuinlaan/Boulevard du Jardin Botanique 20 |
| B-1035 Brussel/Bruxelles |
| Tlf.: (32-2) 800 37 59 (Cédric Bellemans) |
| Fax: (32-2) 800 38 20 |
| Mail: cbellemans@mrbc.irisnet.be |

Directie Externe Betrekkingen/Direction des Relations extérieures

City Center

Kruidtuinlaan/Boulevard du Jardin Botanique 20

B-1035 Brussel/Bruxelles

Tlf.: (32-2) 800 37 59 (Cédric Bellemans)

Fax: (32-2) 800 38 20

Mail: cbellemans@mrbc.irisnet.be

Région wallonne:

| Direction Générale Economie et Emploi |
| --- |
| Direction Gestion des Licences |
| Chaussée de Louvain 14 |
| 5000 Namur |
| Tlf.: 081/649751 |
| Fax: 081/649760 |
| Mail: m.moreels@mrw.wallonie.be |

Direction Générale Economie et Emploi

Direction Gestion des Licences

Chaussée de Louvain 14

5000 Namur

Tlf.: 081/649751

Fax: 081/649760

Mail: m.moreels@mrw.wallonie.be

Vlaams Gewest:

| Administratie Buitenlands Beleid |
| --- |
| Cel Wapenexport |
| Boudewijnlaan 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tlf.: (32-2) 553 59 28 |
| Fax: (32-2) 553 60 37 |
| Mail: wapenexport@vlaanderen.be |

Administratie Buitenlands Beleid

Cel Wapenexport

Boudewijnlaan 30

B-1000 Brussel

Tlf.: (32-2) 553 59 28

Fax: (32-2) 553 60 37

Mail: wapenexport@vlaanderen.be

DEN TJEKKISKE REPUBLIK

| Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| Tlf.: + 420 2 24 06 27 20 |
| Tlf.: + 420 2 24 22 18 11 |

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

Tlf.: + 420 2 24 06 27 20

Tlf.: + 420 2 24 22 18 11

| Ministerstvo financí |
| --- |
| Finanční analytický útvar |
| P.O. BOX 675 |
| Jindřišská 14 |
| 111 21 Praha 1 |
| Tlf.: + 420 2 5704 4501 |
| Fax: + 420 2 5704 4502 |

Ministerstvo financí

Finanční analytický útvar

P.O. BOX 675

Jindřišská 14

111 21 Praha 1

Tlf.: + 420 2 5704 4501

Fax: + 420 2 5704 4502

| Ministerstvo zahraničních věcí |
| --- |
| Odbor Společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU |
| Loretánské nám. 5 |
| 118 00 Praha 1 |
| Tlf.: + 420 2 2418 2987 |
| Fax: + 420 2 2418 4080 |

Ministerstvo zahraničních věcí

Odbor Společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU

Loretánské nám. 5

118 00 Praha 1

Tlf.: + 420 2 2418 2987

Fax: + 420 2 2418 4080

DANMARK

| Justitsministeriet |
| --- |
| Slotsholmsgade 10 |
| DK-1216 København K |
| Tlf.: (45) 33 92 33 40 |
| Fax: (45) 33 93 35 10 |

Justitsministeriet

Slotsholmsgade 10

DK-1216 København K

Tlf.: (45) 33 92 33 40

Fax: (45) 33 93 35 10

| Udenrigsministeriet |
| --- |
| Asiatisk Plads 2 |
| DK-1448 København K |
| Tlf.: (45) 33 92 00 00 |
| Fax: (45) 32 54 05 33 |

Udenrigsministeriet

Asiatisk Plads 2

DK-1448 København K

Tlf.: (45) 33 92 00 00

Fax: (45) 32 54 05 33

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| Tlf.: (45) 35 46 62 81 |
| Fax: (45) 35 46 62 03 |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

Tlf.: (45) 35 46 62 81

Fax: (45) 35 46 62 03

TYSKLAND

For så vidt angår tilladelser vedrørende finansieringsmidler og finansiel bistand, jf. artikel 4, stk. 1, litra b) og c):

| Deutsche Bundesbank |
| --- |
| Servicezentrum Finanzsanktionen |
| Postfach |
| D-80281 München |
| Tlf.: (49) 89 28 89 38 00 |
| Fax: (49) 89 35 01 63 38 00 |

Deutsche Bundesbank

Servicezentrum Finanzsanktionen

Postfach

D-80281 München

Tlf.: (49) 89 28 89 38 00

Fax: (49) 89 35 01 63 38 00

For så vidt angår tilladelser, jf. artikel 4, stk. 1, litra a), vedrørende teknisk bistand i tilknytning til udstyr, jf. artikel 4, stk. 1, litra b), samt vedrørende levering af teknisk bistand, jf. artikel 4, stk. 1, litra c):

| Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) |
| --- |
| Frankfurter Straße 29—35 |
| D-65760 Eschborn |
| Tlf.: (49) 6196/908-0 |
| Fax: (49) 6196/908-800 |

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA)

Frankfurter Straße 29—35

D-65760 Eschborn

Tlf.: (49) 6196/908-0

Fax: (49) 6196/908-800

ESTLAND

| Eesti Välisministeerium |
| --- |
| Islandi väljak 1 |
| 15049 Tallinn |
| Tlf.: + 372 6317 100 |
| Fax: + 372 6317 199 |

Eesti Välisministeerium

Islandi väljak 1

15049 Tallinn

Tlf.: + 372 6317 100

Fax: + 372 6317 199

GRÆKENLAND

| Ministry of Economy and Finance |
| --- |
| General Directorate for Policy Planning and Management |
| Address Kornarou Str. |
| 105 63 Athens |
| Τlf.: + 30 210 3286401-3 |
| Fax: + 30 210 3286404 |

Ministry of Economy and Finance

General Directorate for Policy Planning and Management

Address Kornarou Str.

105 63 Athens

Τlf.: + 30 210 3286401-3

Fax: + 30 210 3286404

| Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών |
| --- |
| Γενική Δ/νση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής |
| Δ/νση: Κορνάρου 1, Τ.Κ. |
| 105 63 Αθήνα — Ελλάς |
| Τηλ.: + 30 210 3286401-3 |
| Φαξ: + 30 210 3286404 |

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Γενική Δ/νση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής

Δ/νση: Κορνάρου 1, Τ.Κ.

105 63 Αθήνα — Ελλάς

Τηλ.: + 30 210 3286401-3

Φαξ: + 30 210 3286404

SPANIEN

| Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| --- |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Paseo de la Castellana, 162 |
| E-28046 Madrid |
| Tlf.: (34) 913 49 38 60 |
| Fax: (34) 914 57 28 63 |

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Secretaría General de Comercio Exterior

Paseo de la Castellana, 162

E-28046 Madrid

Tlf.: (34) 913 49 38 60

Fax: (34) 914 57 28 63

FRANKRIG

| Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie |
| --- |
| Direction générale des douanes et des droits indirects |
| Cellule embargo — Bureau E2 |
| Tlf.: (33) 1 44 74 48 93 |
| Fax: (33) 1 44 74 48 97 |

Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie

Direction générale des douanes et des droits indirects

Cellule embargo — Bureau E2

Tlf.: (33) 1 44 74 48 93

Fax: (33) 1 44 74 48 97

| Direction générale du Trésor et de la politique économique Service des affaires multilatérales et du développement Sous-direction Politique commerciale et investissements Service Investissements et propriété intellectuelle |
| --- |
| 139, rue du Bercy |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Tlf.: (33) 1 44 87 72 85 |
| Fax: (33) 1 53 18 96 55 |

Direction générale du Trésor et de la politique économique Service des affaires multilatérales et du développement Sous-direction Politique commerciale et investissements Service Investissements et propriété intellectuelle

139, rue du Bercy

F-75572 Paris Cedex 12

Tlf.: (33) 1 44 87 72 85

Fax: (33) 1 53 18 96 55

| Ministère des affaires étrangères |
| --- |
| Direction générale des affaires politiques et de sécurité |
| Direction des Nations Unies et des organisations internationales Sous-direction des affaires politiques |
| Tlf.: (33) 1 43 17 59 68 |
| Fax: (33) 1 43 17 46 91 |
| Service de la politique étrangère et de sécurité commune |
| Tlf.: (33) 1 43 17 45 16 |
| Fax: (33) 1 43 17 45 84 |

Ministère des affaires étrangères

Direction générale des affaires politiques et de sécurité

Direction des Nations Unies et des organisations internationales Sous-direction des affaires politiques

Tlf.: (33) 1 43 17 59 68

Fax: (33) 1 43 17 46 91

Service de la politique étrangère et de sécurité commune

Tlf.: (33) 1 43 17 45 16

Fax: (33) 1 43 17 45 84

IRLAND

| Department of Foreign Affairs |
| --- |
| (United Nations Section) |
| 79-80 Saint Stephen's Green |
| Dublin 2 |
| Tlf.: + 353 1 478 0822 |
| Fax: + 353 1 408 2165 |

Department of Foreign Affairs

(United Nations Section)

79-80 Saint Stephen's Green

Dublin 2

Tlf.: + 353 1 478 0822

Fax: + 353 1 408 2165

| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland |
| --- |
| (Financial Markets Department) |
| Dame Street |
| Dublin 2 |
| Tlf.: + 353 1 671 6666 |
| Fax: + 353 1 679 8882 |

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

(Financial Markets Department)

Dame Street

Dublin 2

Tlf.: + 353 1 671 6666

Fax: + 353 1 679 8882

| Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- |
| (Export Licensing Unit) |
| Lower Hatch Street |
| Dublin 2 |
| Tlf.: + 353 1 631 2534 |
| Fax: + 353 1 631 2562 |

Department of Enterprise, Trade and Employment

(Export Licensing Unit)

Lower Hatch Street

Dublin 2

Tlf.: + 353 1 631 2534

Fax: + 353 1 631 2562

ITALIEN

| Ministero degli Affari Esteri |
| --- |
| Piazzale della Farnesina, 1 |
| I-00194 Roma |

Ministero degli Affari Esteri

Piazzale della Farnesina, 1

I-00194 Roma

| D.G.EU. — Ufficio IV |
| --- |
| Tlf.: (39) 06 3691 3645 |
| Fax: (39) 06 3691 2335 |

D.G.EU. — Ufficio IV

Tlf.: (39) 06 3691 3645

Fax: (39) 06 3691 2335

| D.G.C.E. — U.A.M.A. |
| --- |
| Tlf.: (39) 06 3691 3605 |
| Fax: (39) 06 3691 8815 |

D.G.C.E. — U.A.M.A.

Tlf.: (39) 06 3691 3605

Fax: (39) 06 3691 8815

CYPERN

| 1. | Import-Export Licencing Unit |
| --- | --- |
| Trade Service |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 6, Andrea Araouzou |
| 1421 Nicosia |
| Tlf.: 357 22 867100 |
| Fax: 357 22 316071 |

1.

Import-Export Licencing Unit

Trade Service

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

6, Andrea Araouzou

1421 Nicosia

Tlf.: 357 22 867100

Fax: 357 22 316071

| 2. | Supervision of International Banks, Regulations and Financial Stability Department |
| --- | --- |
| Central Bank of Cyprus |
| 80, Kennedy Avenue |
| 1076 Nicosia |
| Tlf.: 357 22 714100 |
| Fax: 357 22 378153 |

2.

Supervision of International Banks, Regulations and Financial Stability Department

Central Bank of Cyprus

80, Kennedy Avenue

1076 Nicosia

Tlf.: 357 22 714100

Fax: 357 22 378153

LETLAND

| Latvijas Republikas Ārlietu ministrija |
| --- |
| Brīvības iela 36 |
| Rīga LV 1395 |
| Tlf.: (371) 7016 201 |
| Fax: (371) 7828 121 |

Latvijas Republikas Ārlietu ministrija

Brīvības iela 36

Rīga LV 1395

Tlf.: (371) 7016 201

Fax: (371) 7828 121

LITAUEN

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Security Policy Department |
| J. Tumo-Vaizganto 2 |
| LT-01511 Vilnius |
| Tlf.: + 370 5 2362516 |
| Fax: + 370 5 2313090 |

Ministry of Foreign Affairs

Security Policy Department

J. Tumo-Vaizganto 2

LT-01511 Vilnius

Tlf.: + 370 5 2362516

Fax: + 370 5 2313090

LUXEMBOURG

| Ministère de l'économie et du commerce extérieur |
| --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Tlf.: (352) 478 23 70 |
| Fax: (352) 46 61 38 |
| Mail: office.licences@mae.etat.lu |

Ministère de l'économie et du commerce extérieur

Office des licences

BP 113

L-2011 Luxembourg

Tlf.: (352) 478 23 70

Fax: (352) 46 61 38

Mail: office.licences@mae.etat.lu

| Ministère des affaires étrangères et de l'immigration |
| --- |
| Direction des affaires politiques |
| 5, rue Notre-Dame |
| L-2240 Luxembourg |
| Tlf.: (352) 478 2421 |
| Fax: (352) 22 19 89 |

Ministère des affaires étrangères et de l'immigration

Direction des affaires politiques

5, rue Notre-Dame

L-2240 Luxembourg

Tlf.: (352) 478 2421

Fax: (352) 22 19 89

| Ministère des Finances |
| --- |
| 3 rue de la Congrégation |
| L-1352 Luxembourg |
| Fax: 00352 475241 |

Ministère des Finances

3 rue de la Congrégation

L-1352 Luxembourg

Fax: 00352 475241

UNGARN

| Hungarian Trade Licencing Office |
| --- |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Hungary |
| Postbox: H-1537 Budapest Pf.: 345 |
| Tlf.: + 36-1-336-7327 |

Hungarian Trade Licencing Office

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Hungary

Postbox: H-1537 Budapest Pf.: 345

Tlf.: + 36-1-336-7327

| Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Magyarország |
| Postafiók: 1537 Budapest Pf.:345 |
| Tlf.: + 36-1-336-7327 |

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Magyarország

Postafiók: 1537 Budapest Pf.:345

Tlf.: + 36-1-336-7327

MALTA

| Bord ta' Sorveljanza dwar is-Sanzjonijiet |
| --- |
| Ministeru ta' l-Affarijiet Barranin |
| Palazzo Parisio |
| Triq il-Merkanti |
| Valletta CMR 02 |
| Tlf.: + 356 21 24 28 53 |
| Fax: + 356 21 25 15 20 |

Bord ta' Sorveljanza dwar is-Sanzjonijiet

Ministeru ta' l-Affarijiet Barranin

Palazzo Parisio

Triq il-Merkanti

Valletta CMR 02

Tlf.: + 356 21 24 28 53

Fax: + 356 21 25 15 20

NEDERLANDENE

| Ministerie van Economische Zaken |
| --- |
| Belastingdienst/Douane Noord |
| Postbus 40200 |
| NL-8004 De Zwolle |
| Tlf.: (31-38) 467 25 41 |
| Fax: (31-38) 469 52 29 |

Ministerie van Economische Zaken

Belastingdienst/Douane Noord

Postbus 40200

NL-8004 De Zwolle

Tlf.: (31-38) 467 25 41

Fax: (31-38) 469 52 29

ØSTRIG

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/2 (Ausfuhrkontrolle) |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Tlf.: (+ 43-1) 711 00-0 |
| Fax: (+ 43-1) 711 00-8386 |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/2 (Ausfuhrkontrolle)

Stubenring 1

A-1010 Wien

Tlf.: (+ 43-1) 711 00-0

Fax: (+ 43-1) 711 00-8386

POLEN

| Ministry of Economic Affairs and Labour |
| --- |
| Department of Export Control |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warsaw |
| Poland |
| Tlf.: (+ 48 22) 693 51 71 |
| Fax: (+ 48 22) 693 40 33 |

Ministry of Economic Affairs and Labour

Department of Export Control

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warsaw

Poland

Tlf.: (+ 48 22) 693 51 71

Fax: (+ 48 22) 693 40 33

PORTUGAL

| Ministério dos Negócios Estrangeiros |
| --- |
| Direcção-Geral dos Assuntos Multilaterais |
| Largo do Rilvas |
| P-1350-179 Lisboa |
| Tlf.: (351) 21 394 67 02 |
| Fax: (351) 21 394 60 73 |

Ministério dos Negócios Estrangeiros

Direcção-Geral dos Assuntos Multilaterais

Largo do Rilvas

P-1350-179 Lisboa

Tlf.: (351) 21 394 67 02

Fax: (351) 21 394 60 73

| Ministério das Finanças |
| --- |
| Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais |
| Avenida Infante D. Henrique, n.o 1, C 2.o |
| P-1100 Lisboa |
| Tlf.: (351) 21 882 3390/8 |
| Fax: (351) 21 882 3399 |

Ministério das Finanças

Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais

Avenida Infante D. Henrique, n.o 1, C 2.o

P-1100 Lisboa

Tlf.: (351) 21 882 3390/8

Fax: (351) 21 882 3399

SLOVENIEN

| 1. | Ministrstvo za zunanje zadeve |
| --- | --- |
| Sektor za mednarodne organizacije in človekovo varnost |
| Prešernova cesta 25 |
| SI-1001 Ljubljana |
| Tlf.: 00 386 1 478 2206 |
| Fax: 00 386 1 478 2249 |

1.

Ministrstvo za zunanje zadeve

Sektor za mednarodne organizacije in človekovo varnost

Prešernova cesta 25

SI-1001 Ljubljana

Tlf.: 00 386 1 478 2206

Fax: 00 386 1 478 2249

| 2. | Ministrstvo za notranje zadeve |
| --- | --- |
| Sektor za upravne zadeve prometa, zbiranja in združevanja, eksplozivov in orožja |
| Bethovnova ulica 3 |
| SI-1501 Ljubljana |
| Tlf.: 00 386 1 472 47 59 |
| Fax: 00 386 1 472 42 53 |

2.

Ministrstvo za notranje zadeve

Sektor za upravne zadeve prometa, zbiranja in združevanja, eksplozivov in orožja

Bethovnova ulica 3

SI-1501 Ljubljana

Tlf.: 00 386 1 472 47 59

Fax: 00 386 1 472 42 53

| 3. | Ministrstvo za gospodarstvo |
| --- | --- |
| Komisija za nadzor izvoza blaga za dvojno rabo |
| Kotnikova 5 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Tlf.: 00 386 1 478 3223 |
| Fax: 00 386 1 478 3611 |

3.

Ministrstvo za gospodarstvo

Komisija za nadzor izvoza blaga za dvojno rabo

Kotnikova 5

SI-1000 Ljubljana

Tlf.: 00 386 1 478 3223

Fax: 00 386 1 478 3611

| 4. | Ministrstvo za obrambo |
| --- | --- |
| Direktorat za Logistiko |
| Kardeljeva ploščad 24 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Tlf.: 00 386 1 471 20 25 |
| Fax: 00 386 1 512 11 03 |

4.

Ministrstvo za obrambo

Direktorat za Logistiko

Kardeljeva ploščad 24

SI-1000 Ljubljana

Tlf.: 00 386 1 471 20 25

Fax: 00 386 1 512 11 03

SLOVAKIET

| Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |
| --- |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| Tlf.: 00421/2/4854 1111 |
| Fax: 00421/2/4333 7827 |

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

Tlf.: 00421/2/4854 1111

Fax: 00421/2/4333 7827

FINLAND

| Ulkoasiainministeriö/Utrikesministeriet |
| --- |
| PL/PB 176 |
| FI-00161 Helsinki/Helsingfors |
| Tlf.: (358-9) 16 00 5 |
| Fax: (358-9) 16 05 57 07 |

Ulkoasiainministeriö/Utrikesministeriet

PL/PB 176

FI-00161 Helsinki/Helsingfors

Tlf.: (358-9) 16 00 5

Fax: (358-9) 16 05 57 07

| Puolustusministeriö/Försvarsministeriet |
| --- |
| Eteläinen Makasiinikatu 8/Södra Magasinsgatan 8 |
| PL/PB 31 |
| FI-00131 Helsinki/Helsingfors |
| Tlf.: (358-9) 16 08 81 28 |
| Fax: (358-9) 16 08 81 11 |

Puolustusministeriö/Försvarsministeriet

Eteläinen Makasiinikatu 8/Södra Magasinsgatan 8

PL/PB 31

FI-00131 Helsinki/Helsingfors

Tlf.: (358-9) 16 08 81 28

Fax: (358-9) 16 08 81 11

SVERIGE

| Inspektionen för strategiska produkter (ISP) |
| --- |
| Box 70 252 |
| 107 22 Stockholm |
| Tlf.: (+46-8) 406 31 00 |
| Fax: (+46-8) 20 31 00 |

Inspektionen för strategiska produkter (ISP)

Box 70 252

107 22 Stockholm

Tlf.: (+46-8) 406 31 00

Fax: (+46-8) 20 31 00

DET FORENEDE KONGERIGE

| Sanctions Licensing Unit |
| --- |
| Export Control Organisation |
| Department of Trade and Industry |
| Kingsgate House |
| 66-74 Victoria Street |
| London SW1E 6SW |
| Tlf.: (44) 20 7215 4544 |
| Fax: (44) 20 7215 4539 |

Sanctions Licensing Unit

Export Control Organisation

Department of Trade and Industry

Kingsgate House

66-74 Victoria Street

London SW1E 6SW

Tlf.: (44) 20 7215 4544

Fax: (44) 20 7215 4539

DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB

| Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber |
| --- |
| Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser |
| Direktoratet for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) og den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP): koordinering og Kommissionens bidrag |
| Kontor A.2: Juridiske og institutionelle anliggender, fælles FUSP-aktioner, sanktioner, Kimberley-processen |
| CHAR 12/163 |
| B-1049 Bruxelles |
| Belgien |
| Tlf.: (32-2) 296 25 56 |
| Fax: (32-2) 296 75 63 |
| E-mail: relex-sanctions@cec.eu.int. |

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser

Direktoratet for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) og den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP): koordinering og Kommissionens bidrag

Kontor A.2: Juridiske og institutionelle anliggender, fælles FUSP-aktioner, sanktioner, Kimberley-processen

CHAR 12/163

B-1049 Bruxelles

Belgien

Tlf.: (32-2) 296 25 56

Fax: (32-2) 296 75 63

E-mail: relex-sanctions@cec.eu.int.

---

| 16.11.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 299/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 299/32

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1860/2005

af 15. november 2005

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 16. november 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 386/2005 (EUT L 62 af 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 15. november 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | 052 | 56,5 |
| 096 | 36,8 |
| 204 | 33,9 |
| 999 | 42,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 117,1 |
| 204 | 23,8 |
| 999 | 70,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 108,4 |
| 204 | 70,2 |
| 999 | 89,3 |
| 0805 20 10 | 204 | 66,2 |
| 388 | 85,5 |
| 999 | 75,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 62,7 |
| 624 | 88,1 |
| 999 | 75,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 61,2 |
| 388 | 71,6 |
| 999 | 66,4 |
| 0806 10 10 | 052 | 104,4 |
| 400 | 228,2 |
| 508 | 233,6 |
| 624 | 162,5 |
| 720 | 99,7 |
| 999 | 165,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 104,6 |
| 400 | 106,2 |
| 404 | 90,4 |
| 512 | 131,2 |
| 800 | 155,4 |
| 999 | 117,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 102,4 |
| 720 | 56,5 |
| 999 | 79,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

052

56,5

096

36,8

204

33,9

999

42,4

0707 00 05

052

117,1

204

23,8

999

70,5

0709 90 70

052

108,4

204

70,2

999

89,3

0805 20 10

204

66,2

388

85,5

999

75,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

62,7

624

88,1

999

75,4

0805 50 10

052

61,2

388

71,6

999

66,4

0806 10 10

052

104,4

400

228,2

508

233,6

624

162,5

720

99,7

999

165,7

0808 10 80

388

104,6

400

106,2

404

90,4

512

131,2

800

155,4

999

117,6

0808 20 50

052

102,4

720

56,5

999

79,5

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 750/2005 (EUT L 126 af 19.5.2005, s. 12). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 16.11.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 299/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 299/34

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1861/2005

af 15. november 2005

om ændring af forordning (EF) nr. 1064/2005 for så vidt angår den mængde, der er omfattet af den løbende licitation for udførsel af blød hvede, som er i det litauiske interventionsorgans besiddelse

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1064/2005 (2) blev der indledt en løbende licitation med henblik på eksport af 150 000 t blød hvede, som er i det litauiske interventionsorgans besiddelse. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1064/2005 (2) blev der indledt en løbende licitation med henblik på eksport af 150 000 t blød hvede, som er i det litauiske interventionsorgans besiddelse.

| (2) | Som følge af de ugunstige vejrforhold under høsten i 2005 har den forventede mængde blød hvede i Litauen vist sig ikke at være tilstrækkelig til at dække den interne efterspørgsel. Derfor har Litauen underrettet Kommissionen om, at landets interventionsorgan har til hensigt at reducere den mængde, der udbydes i licitation med henblik på udførsel, for at fremme salget på hjemmemarkedet. I betragtning af denne anmodning, de disponible mængder og markedssituationen bør den maksimale mængde, der er omfattet af den løbende licitation, som blev åbnet ved forordning (EF) nr. 1064/2005, ændres. |
| --- | --- |

(2)

Som følge af de ugunstige vejrforhold under høsten i 2005 har den forventede mængde blød hvede i Litauen vist sig ikke at være tilstrækkelig til at dække den interne efterspørgsel. Derfor har Litauen underrettet Kommissionen om, at landets interventionsorgan har til hensigt at reducere den mængde, der udbydes i licitation med henblik på udførsel, for at fremme salget på hjemmemarkedet. I betragtning af denne anmodning, de disponible mængder og markedssituationen bør den maksimale mængde, der er omfattet af den løbende licitation, som blev åbnet ved forordning (EF) nr. 1064/2005, ændres.

| (3) | Forordning (EF) nr. 1064/2005 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 1064/2005 bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (4) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Artikel 2 i forordning (EF) nr. 1064/2005 affattes således:

»Artikel 2

Licitationen omfatter maksimalt 120 000 t blød hvede med henblik på eksport til tredjelande undtagen Albanien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Bosnien-Hercegovina, Bulgarien, Kroatien, Liechtenstein, Rumænien, Serbien og Montenegro (3) samt Schweiz.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1154/2005 (EUT L 187 af 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 174 af 7.7.2005, s. 42.

2

(3)  Inklusive Kosovo, som defineret ved resolution 1244 vedtaget af De Forenede Nationers Sikkerhedsråd den 10. juni 1999.«

3

---

| 16.11.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 299/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 299/35

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1862/2005

af 15. november 2005

om åbning af en løbende licitation med henblik på salg på EF-markedet af blød hvede fra det litauiske interventionsorgan med henblik på forarbejdning til mel i Fællesskabet

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens forordning (EØF) nr. 2131/93 af 28. juli 1993 om procedurer og betingelser for salg af korn fra interventionsorganerne (2) er det bl.a. fastsat, at salg af korn, som interventionsorganerne ligger inde med, skal foregå ved licitation og til en salgspris, der ikke er lavere end den pris, der er konstateret på oplagringsstedet, eller i mangel af en stedlig markedspris til prisen på det nærmeste marked, reguleret med transportomkostningerne, for en tilsvarende kvalitet og for en repræsentativ mængde, som gør det muligt at undgå markedsforstyrrelser. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens forordning (EØF) nr. 2131/93 af 28. juli 1993 om procedurer og betingelser for salg af korn fra interventionsorganerne (2) er det bl.a. fastsat, at salg af korn, som interventionsorganerne ligger inde med, skal foregå ved licitation og til en salgspris, der ikke er lavere end den pris, der er konstateret på oplagringsstedet, eller i mangel af en stedlig markedspris til prisen på det nærmeste marked, reguleret med transportomkostningerne, for en tilsvarende kvalitet og for en repræsentativ mængde, som gør det muligt at undgå markedsforstyrrelser.

| (2) | Som følge af de ugunstige vejrforhold under høsten i 2005 har den forventede mængde blød hvede i Litauen vist sig ikke at være tilstrækkelig til at dække den interne efterspørgsel. Litauen har interventionslagre af blød hvede, som det er vanskeligt at finde afsætningsmuligheder for, og som derfor bør sælges. Derfor kan salget på EF-markedet organiseres gennem licitationer med henblik på forarbejdning af blød hvede til mel. |
| --- | --- |

(2)

Som følge af de ugunstige vejrforhold under høsten i 2005 har den forventede mængde blød hvede i Litauen vist sig ikke at være tilstrækkelig til at dække den interne efterspørgsel. Litauen har interventionslagre af blød hvede, som det er vanskeligt at finde afsætningsmuligheder for, og som derfor bør sælges. Derfor kan salget på EF-markedet organiseres gennem licitationer med henblik på forarbejdning af blød hvede til mel.

| (3) | Af hensyn til situationen på EF-markedet bør det fastsættes, at Kommissionen forvalter licitationen. Der bør desuden fastsættes en tildelingskoefficient for de bud, der svarer til minimumssalgsprisen. |
| --- | --- |

(3)

Af hensyn til situationen på EF-markedet bør det fastsættes, at Kommissionen forvalter licitationen. Der bør desuden fastsættes en tildelingskoefficient for de bud, der svarer til minimumssalgsprisen.

| (4) | For at sikre kontrollen med den særlige bestemmelse for de lagre, der er genstand for licitationerne, bør der føres særligt tilsyn med leveringen af blød hvede og dets forarbejdning til mel. Med henblik herpå bør det gøres obligatorisk at anvende de procedurer, der er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3002/92 af 16. oktober 1992 om fælles gennemførelsesbestemmelser for kontrol med anvendelse af og/eller bestemmelse for produkter fra intervention (3). |
| --- | --- |

(4)

For at sikre kontrollen med den særlige bestemmelse for de lagre, der er genstand for licitationerne, bør der føres særligt tilsyn med leveringen af blød hvede og dets forarbejdning til mel. Med henblik herpå bør det gøres obligatorisk at anvende de procedurer, der er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3002/92 af 16. oktober 1992 om fælles gennemførelsesbestemmelser for kontrol med anvendelse af og/eller bestemmelse for produkter fra intervention (3).

| (5) | For at sikre en korrekt gennemførelse bør det kræves, at den bydende stiller en sikkerhed, der under hensyn til arten af de pågældende transaktioner fastsættes uanset bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 2131/93, specielt hvad angår dens niveau, der børe være tilstrækkeligt til at sikre en korrekt anvendelse af produkterne, og betingelserne for sikkerhedsstillelsens frigivelse, der bør omfatte et bevis for, at produkterne er forarbejdet til mel. |
| --- | --- |

(5)

For at sikre en korrekt gennemførelse bør det kræves, at den bydende stiller en sikkerhed, der under hensyn til arten af de pågældende transaktioner fastsættes uanset bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 2131/93, specielt hvad angår dens niveau, der børe være tilstrækkeligt til at sikre en korrekt anvendelse af produkterne, og betingelserne for sikkerhedsstillelsens frigivelse, der bør omfatte et bevis for, at produkterne er forarbejdet til mel.

| (6) | I det litauiske interventionsorgans meddelelse til Kommissionen er det desuden vigtigt at bevare de bydendes anonymitet. |
| --- | --- |

(6)

I det litauiske interventionsorgans meddelelse til Kommissionen er det desuden vigtigt at bevare de bydendes anonymitet.

| (7) | Med henblik på en modernisering af forvaltningen bør det fastsættes, at oplysningerne til Kommissionen skal fremsendes elektronisk. |
| --- | --- |

(7)

Med henblik på en modernisering af forvaltningen bør det fastsættes, at oplysningerne til Kommissionen skal fremsendes elektronisk.

| (8) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Det litauiske interventionsorgan afholder løbende licitation med henblik på salg på EF's indre marked af 32 000 t blød hvede, som det ligger inde med, med henblik på forarbejdning heraf til mel.

Artikel 2

Det i artikel 1 nævnte salg foregår på betingelserne i forordning (EØF) nr. 2131/93.

Uanset:

| a) | artikel 13, stk. 1, i nævnte forordning udarbejdes buddene med henvisning til den faktiske kvalitet af partiet, som buddet vedrører |
| --- | --- |

a)

artikel 13, stk. 1, i nævnte forordning udarbejdes buddene med henvisning til den faktiske kvalitet af partiet, som buddet vedrører

| b) | artikel 10, stk. 2, i nævnte forordning fastsættes minimumssalgsprisen på et sådant niveau, at den ikke forstyrrer kornmarkedet. |
| --- | --- |

b)

artikel 10, stk. 2, i nævnte forordning fastsættes minimumssalgsprisen på et sådant niveau, at den ikke forstyrrer kornmarkedet.

Artikel 3

Buddene er kun gyldige, hvis de ledsages af:

| a) | bevis for, at den bydende har stillet en sikkerhed, der uanset artikel 13, stk. 4, andet afsnit, i forordning (EØF) nr. 2131/93 er fastsat til 10 EUR/t |
| --- | --- |

a)

bevis for, at den bydende har stillet en sikkerhed, der uanset artikel 13, stk. 4, andet afsnit, i forordning (EØF) nr. 2131/93 er fastsat til 10 EUR/t

| b) | et skriftligt tilsagn fra den bydende om at anvende den bløde hvede til forarbejdning på Fællesskabets område til mel senest 60 dage efter udlagringen fra interventionslagrene, dog senest den 31. august 2006, og om at stille en sikkerhed for korrekt opfyldelse på 40 EUR/t senest to arbejdsdage efter dagen for modtagelsen af tilslaget |
| --- | --- |

b)

et skriftligt tilsagn fra den bydende om at anvende den bløde hvede til forarbejdning på Fællesskabets område til mel senest 60 dage efter udlagringen fra interventionslagrene, dog senest den 31. august 2006, og om at stille en sikkerhed for korrekt opfyldelse på 40 EUR/t senest to arbejdsdage efter dagen for modtagelsen af tilslaget

| c) | et tilsagn om at føre et lagerregnskab, der gør det muligt at kontrollere, om de mængder blød hvede, der er givet tilslag for, er blevet forarbejdet på Fællesskabets område til mel. |
| --- | --- |

c)

et tilsagn om at føre et lagerregnskab, der gør det muligt at kontrollere, om de mængder blød hvede, der er givet tilslag for, er blevet forarbejdet på Fællesskabets område til mel.

Artikel 4

1.   Fristen for indgivelse af bud til den første dellicitation udløber den 23. november 2005 kl. 15 (Bruxelles-tid).

Fristen for indgivelse af bud til de følgende dellicitationer udløber hver onsdag kl. 15 (Bruxelles-tid), bortset fra onsdag den 28. december 2005, den 12. april 2006 og den 24. maj 2006, fordi der i disse uger ikke afholdes licitation.

Fristen for indgivelse af bud til den sidste dellicitation udløber den 28. juni 2006 kl. 15 (Bruxelles-tid).

2.   Buddene skal indgives til det litauiske interventionsorgan på nedenstående adresse:

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market Regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Gucevičiaus Str. 9-12 |
| Vilnius, Litauen |
| Tlf. (370-5) 268 50 49 |
| Fax (370-5) 268 50 61 |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market Regulation Agency

L. Stuokos-Gucevičiaus Str. 9-12

Vilnius, Litauen

Tlf. (370-5) 268 50 49

Fax (370-5) 268 50 61

Artikel 5

Det litauiske interventionsorgan underretter Kommissionen om de modtagne bud senest to timer efter udløbet af fristen for indgivelse af bud. Meddelelsen sendes elektronisk i det format, der er vist i bilag I.

Artikel 6

Kommissionen fastsætter minimumssalgsprisen eller beslutter ikke at antage nogen af de indkomne bud efter proceduren i artikel 25, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1784/2003. Hvis buddene vedrører det samme parti og en større samlet mængde end den disponible mængde, kan fastsættelsen ske særskilt for hvert parti.

For de bud, der svarer til minimumssalgsprisen, kan der samtidig fastsættes en tildelingskoefficient for de tilbudte mængder.

Artikel 7

1.   Den sikkerhedsstillelse, der er omhandlet i artikel 3, litra a), frigives helt for de mængder:

| a) | som buddet ikke er blevet antaget for |
| --- | --- |

a)

som buddet ikke er blevet antaget for

| b) | som salgsprisen er blevet betalt for inden udløbet af den fastsatte frist, og som der er stillet en sikkerhed for, jf. artikel 3, litra b). |
| --- | --- |

b)

som salgsprisen er blevet betalt for inden udløbet af den fastsatte frist, og som der er stillet en sikkerhed for, jf. artikel 3, litra b).

2.   Sikkerhedsstillelsen i artikel 3, litra b), frigives i forhold til de mængder blød hvede, der er anvendt til produktion af mel i Fællesskabet.

Artikel 8

1.   Bevis for opfyldelsen af de i artikel 3, litra b), omhandlede forpligtelser føres efter bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 3002/92.

2.   Ud over at indeholde de angivelser, der er fastsat i forordning (EØF) nr. 3002/92, skal rubrik 104 i kontroleksemplar T5 henvise til det i artikel 3, litra b) og c), omhandlede tilsagn og indeholde en af de i bilag II anførte angivelser.

Artikel 9

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1154/2005 (EUT L 187 af 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EFT L 191 af 31.7.1993, s. 76. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1169/2005 (EUT L 188 af 20.7.2005, s. 19).

2

(3)  EFT L 301 af 17.10.1992, s. 17. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1169/2005.

3

---

BILAG I

Løbende licitation med henblik på salg af 32 000 t blød hvede fra det litauiske interventionsorgan

Formular (1)

(Forordning (EF) nr. 1862/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Nummerering af de bydende | Partiets nr. | Mængde
  (t) | Tilbudt pris
  EUR/t |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| osv. | | | |

1

2

3

4

Nummerering af de bydende

Partiets nr.

Mængde

(t)

Tilbudt pris

EUR/t

1

2

3

osv.

---

(1)  Sendes til GD AGRI (D2).

---

BILAG II

Angivelser omhandlet i artikel 8, stk. 2

| –– | : | spansk | : | Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1862/2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| –– | : | tjekkisk | : | Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1862/2005 |
| –– | : | dansk | : | Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1862/2005 |
| –– | : | tysk | : | Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1862/2005 |
| –– | : | estisk | : | määruse (EÜ) nr 1862/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode |
| –– | : | græsk | : | Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1862/2005 |
| –– | : | engelsk | : | Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1862/2005 |
| –– | : | fransk | : | Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1862/2005 |
| –– | : | italiensk | : | Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1862/2005 |
| –– | : | litauisk | : | Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1862/2005 3. panta b) un c) punktā |
| –– | : | litauisk | : | produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1862/2005 3 straipsnio b ir c punktuose |
| –– | : | ungarsk | : | Az 1862/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék |
| –– | : | nederlandsk | : | Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1862/2005 |
| –– | : | polsk | : | Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1862/2005 |
| –– | : | portugisisk | : | Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1862/2005 |
| –– | : | slovakisk | : | Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1862/2005 |
| –– | : | slovensk | : | Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1862/2005 |
| –– | : | finsk | : | Asetuksen (EY) N:o 1862/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote |
| –– | : | svensk | : | Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1862/2005 |

––

:

spansk

:

Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1862/2005

––

:

tjekkisk

:

Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1862/2005

––

:

dansk

:

Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1862/2005

––

:

tysk

:

Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1862/2005

––

:

estisk

:

määruse (EÜ) nr 1862/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode

––

:

græsk

:

Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1862/2005

––

:

engelsk

:

Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1862/2005

––

:

fransk

:

Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1862/2005

––

:

italiensk

:

Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1862/2005

––

:

litauisk

:

Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1862/2005 3. panta b) un c) punktā

––

:

litauisk

:

produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1862/2005 3 straipsnio b ir c punktuose

––

:

ungarsk

:

Az 1862/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék

––

:

nederlandsk

:

Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1862/2005

––

:

polsk

:

Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1862/2005

––

:

portugisisk

:

Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1862/2005

––

:

slovakisk

:

Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1862/2005

––

:

slovensk

:

Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1862/2005

––

:

finsk

:

Asetuksen (EY) N:o 1862/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote

––

:

svensk

:

Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1862/2005

---

| 16.11.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 299/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 299/40

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1863/2005

af 15. november 2005

om åbning af en løbende licitation med henblik på salg på EF-markedet af blød hvede fra det lettiske interventionsorgan med henblik på forarbejdning til mel i Fællesskabet

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens forordning (EØF) nr. 2131/93 af 28. juli 1993 om procedurer og betingelser for salg af korn fra interventionsorganerne (2) er det bl.a. fastsat, at salg af korn, som interventionsorganerne ligger inde med, skal foregå ved licitation og til en salgspris, der ikke er lavere end den pris, der er konstateret på oplagringsstedet, eller i mangel af en stedlig markedspris til prisen på det nærmeste marked, reguleret med transportomkostningerne, for en tilsvarende kvalitet og for en repræsentativ mængde, som gør det muligt at undgå markedsforstyrrelser. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens forordning (EØF) nr. 2131/93 af 28. juli 1993 om procedurer og betingelser for salg af korn fra interventionsorganerne (2) er det bl.a. fastsat, at salg af korn, som interventionsorganerne ligger inde med, skal foregå ved licitation og til en salgspris, der ikke er lavere end den pris, der er konstateret på oplagringsstedet, eller i mangel af en stedlig markedspris til prisen på det nærmeste marked, reguleret med transportomkostningerne, for en tilsvarende kvalitet og for en repræsentativ mængde, som gør det muligt at undgå markedsforstyrrelser.

| (2) | Som følge af de ugunstige vejrforhold under høsten i 2005 har den forventede mængde blød hvede i Letland vist sig ikke at være tilstrækkelig til at dække den interne efterspørgsel. Letland har interventionslagre af blød hvede, som det er vanskeligt at finde afsætningsmuligheder for, og som derfor bør sælges. Derfor kan salget på EF-markedet organiseres gennem licitationer med henblik på forarbejdning af blød hvede til mel. |
| --- | --- |

(2)

Som følge af de ugunstige vejrforhold under høsten i 2005 har den forventede mængde blød hvede i Letland vist sig ikke at være tilstrækkelig til at dække den interne efterspørgsel. Letland har interventionslagre af blød hvede, som det er vanskeligt at finde afsætningsmuligheder for, og som derfor bør sælges. Derfor kan salget på EF-markedet organiseres gennem licitationer med henblik på forarbejdning af blød hvede til mel.

| (3) | Af hensyn til situationen på EF-markedet bør det fastsættes, at Kommissionen forvalter licitationen. Der bør desuden fastsættes en tildelingskoefficient for de bud, der svarer til minimumssalgsprisen. |
| --- | --- |

(3)

Af hensyn til situationen på EF-markedet bør det fastsættes, at Kommissionen forvalter licitationen. Der bør desuden fastsættes en tildelingskoefficient for de bud, der svarer til minimumssalgsprisen.

| (4) | For at sikre kontrollen med den særlige bestemmelse for de lagre, der er genstand for licitationerne, bør der føres særligt tilsyn med leveringen af blød hvede og dens forarbejdning til mel. Med henblik herpå bør det gøres obligatorisk at anvende de procedurer, der er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3002/92 af 16. oktober 1992 om fælles gennemførelsesbestemmelser for kontrol med anvendelse af og/eller bestemmelse for produkter fra intervention (3). |
| --- | --- |

(4)

For at sikre kontrollen med den særlige bestemmelse for de lagre, der er genstand for licitationerne, bør der føres særligt tilsyn med leveringen af blød hvede og dens forarbejdning til mel. Med henblik herpå bør det gøres obligatorisk at anvende de procedurer, der er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3002/92 af 16. oktober 1992 om fælles gennemførelsesbestemmelser for kontrol med anvendelse af og/eller bestemmelse for produkter fra intervention (3).

| (5) | For at sikre en korrekt gennemførelse bør det kræves, at den bydende stiller en sikkerhed, der under hensyn til arten af de pågældende transaktioner fastsættes uanset bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 2131/93, specielt hvad angår dens niveau, der børe være tilstrækkeligt til at sikre en korrekt anvendelse af produkterne, og betingelserne for sikkerhedsstillelsens frigivelse, der bør omfatte et bevis for, at produkterne er forarbejdet til mel. |
| --- | --- |

(5)

For at sikre en korrekt gennemførelse bør det kræves, at den bydende stiller en sikkerhed, der under hensyn til arten af de pågældende transaktioner fastsættes uanset bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 2131/93, specielt hvad angår dens niveau, der børe være tilstrækkeligt til at sikre en korrekt anvendelse af produkterne, og betingelserne for sikkerhedsstillelsens frigivelse, der bør omfatte et bevis for, at produkterne er forarbejdet til mel.

| (6) | I det lettiske interventionsorgans meddelelse til Kommissionen er det desuden vigtigt at bevare de bydendes anonymitet. |
| --- | --- |

(6)

I det lettiske interventionsorgans meddelelse til Kommissionen er det desuden vigtigt at bevare de bydendes anonymitet.

| (7) | Med henblik på en modernisering af forvaltningen bør det fastsættes, at oplysningerne til Kommissionen skal fremsendes elektronisk. |
| --- | --- |

(7)

Med henblik på en modernisering af forvaltningen bør det fastsættes, at oplysningerne til Kommissionen skal fremsendes elektronisk.

| (8) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Det lettiske interventionsorgan afholder løbende licitation med henblik på salg på EF's indre marked af 24 276 t blød hvede, som det ligger inde med, med henblik på forarbejdning heraf til mel.

Artikel 2

Det i artikel 1 nævnte salg foregår på betingelserne i forordning (EØF) nr. 2131/93.

Uanset:

| a) | artikel 13, stk. 1, i nævnte forordning udarbejdes buddene med henvisning til den faktiske kvalitet af partiet, som buddet vedrører |
| --- | --- |

a)

artikel 13, stk. 1, i nævnte forordning udarbejdes buddene med henvisning til den faktiske kvalitet af partiet, som buddet vedrører

| b) | artikel 10, stk. 2, i nævnte forordning fastsættes minimumssalgsprisen på et sådant niveau, at den ikke forstyrrer kornmarkedet. |
| --- | --- |

b)

artikel 10, stk. 2, i nævnte forordning fastsættes minimumssalgsprisen på et sådant niveau, at den ikke forstyrrer kornmarkedet.

Artikel 3

Buddene er kun gyldige, hvis de ledsages af:

| a) | bevis for, at den bydende har stillet en sikkerhed, der uanset artikel 13, stk. 4, andet afsnit, i forordning (EØF) nr. 2131/93 er fastsat til 10 EUR/t |
| --- | --- |

a)

bevis for, at den bydende har stillet en sikkerhed, der uanset artikel 13, stk. 4, andet afsnit, i forordning (EØF) nr. 2131/93 er fastsat til 10 EUR/t

| b) | et skriftligt tilsagn fra den bydende om at anvende den bløde hvede til forarbejdning på Fællesskabets område til mel senest 60 dage efter udlagringen fra interventionslagrene, dog senest den 31. august 2006, og om at stille en sikkerhed for korrekt opfyldelse på 40 EUR/t senest to arbejdsdage efter dagen for modtagelsen af tilslaget |
| --- | --- |

b)

et skriftligt tilsagn fra den bydende om at anvende den bløde hvede til forarbejdning på Fællesskabets område til mel senest 60 dage efter udlagringen fra interventionslagrene, dog senest den 31. august 2006, og om at stille en sikkerhed for korrekt opfyldelse på 40 EUR/t senest to arbejdsdage efter dagen for modtagelsen af tilslaget

| c) | et tilsagn om at føre et lagerregnskab, der gør det muligt at kontrollere, om de mængder blød hvede, der er givet tilslag for, er blevet forarbejdet på Fællesskabets område til mel. |
| --- | --- |

c)

et tilsagn om at føre et lagerregnskab, der gør det muligt at kontrollere, om de mængder blød hvede, der er givet tilslag for, er blevet forarbejdet på Fællesskabets område til mel.

Artikel 4

1.   Fristen for indgivelse af bud til den første dellicitation udløber den 23. november 2005 kl. 15 (Bruxelles-tid).

Fristen for indgivelse af bud til de følgende dellicitationer udløber hver onsdag kl. 15 (Bruxelles-tid), bortset fra den 28. december 2005, den 12. april 2006 og den 24. maj 2006, fordi der i disse uger ikke afholdes licitation.

Fristen for indgivelse af bud til den sidste dellicitation udløber den 28. juni 2006 kl. 15 (Bruxelles-tid).

2.   Buddene skal indgives til det lettiske interventionsorgan på nedenstående adresse:

| Rural Support Service |
| --- |
| Republic Square 2, |
| Riga, LV–1981 Letland |
| Tlf. (371) 702 78 93 |
| Fax (371) 702 78 92 |

Rural Support Service

Republic Square 2,

Riga, LV–1981 Letland

Tlf. (371) 702 78 93

Fax (371) 702 78 92

Artikel 5

Det lettiske interventionsorgan underretter Kommissionen om de modtagne bud senest to timer efter udløbet af fristen for indgivelse af bud. Meddelelsen sendes elektronisk i det format, der er vist i bilag I.

Artikel 6

Kommissionen fastsætter minimumssalgsprisen eller beslutter ikke at antage nogen af de indkomne bud efter proceduren i artikel 25, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1784/2003. Hvis buddene vedrører det samme parti og en større samlet mængde end den disponible mængde, kan fastsættelsen ske særskilt for hvert parti.

For de bud, der svarer til minimumssalgsprisen, kan der samtidig fastsættes en tildelingskoefficient for de tilbudte mængder.

Artikel 7

1.   Den sikkerhedsstillelse, der er omhandlet i artikel 3, litra a), frigives helt for de mængder:

| a) | som buddet ikke er blevet antaget for |
| --- | --- |

a)

som buddet ikke er blevet antaget for

| b) | som salgsprisen er blevet betalt for inden udløbet af den fastsatte frist, og som der er stillet en sikkerhed for, jf. artikel 3, litra b). |
| --- | --- |

b)

som salgsprisen er blevet betalt for inden udløbet af den fastsatte frist, og som der er stillet en sikkerhed for, jf. artikel 3, litra b).

2.   Sikkerhedsstillelsen i artikel 3, litra b), frigives i forhold til de mængder blød hvede, der er anvendt til produktion af mel i Fællesskabet.

Artikel 8

1.   Bevis for opfyldelsen af de i artikel 3, litra b), omhandlede forpligtelser føres efter bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 3002/92.

2.   Ud over at indeholde de angivelser, der er fastsat i forordning (EØF) nr. 3002/92, skal rubrik 104 i kontroleksemplar T5 henvise til det i artikel 3, litra b) og c), omhandlede tilsagn og indeholde en af de i bilag II anførte angivelser.

Artikel 9

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1154/2005 (EUT L 187 af 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EFT L 191 af 31.7.1993, s. 76. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1169/2005 (EUT L 188 af 20.7.2005, s. 19).

2

(3)  EFT L 301 af 17.10.1992, s. 17. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1169/2005.

3

---

BILAG I

Løbende licitation med henblik på salg af 24 276 t blød hvede fra det lettiske interventionsorgan

Formular (1)

(Forordning (EF) nr. 1863/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Nummerering af de bydende | Partiets nr. | Mængde
  (t) | Tilbudt pris
  EUR/t |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| osv. | | | |

1

2

3

4

Nummerering af de bydende

Partiets nr.

Mængde

(t)

Tilbudt pris

EUR/t

1

2

3

osv.

---

(1)  Sendes til GD AGRI (D2).

---

BILAG II

Angivelser omhandlet i artikel 8, stk. 2

| –– | : | spansk | : | Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1863/2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| –– | : | tjekkisk | : | Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1863/2005 |
| –– | : | dansk | : | Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1863/2005 |
| –– | : | tysk | : | Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1863/2005 |
| –– | : | estisk | : | määruse (EÜ) nr 1863/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode |
| –– | : | græsk | : | Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1863/2005 |
| –– | : | engelsk | : | Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1863/2005 |
| –– | : | fransk | : | Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1863/2005 |
| –– | : | italiensk | : | Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1863/2005 |
| –– | : | litauisk | : | Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1863/2005 3. panta b) un c) punktā |
| –– | : | litauisk | : | produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1863/2005 3 straipsnio b ir c punktuose |
| –– | : | ungarsk | : | Az 1863/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék |
| –– | : | nederlandsk | : | Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1863/2005 |
| –– | : | polsk | : | Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1863/2005 |
| –– | : | portugisisk | : | Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1863/2005 |
| –– | : | slovakisk | : | Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1863/2005 |
| –– | : | slovensk | : | Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1863/2005 |
| –– | : | finsk | : | Asetuksen (EY) N:o 1863/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote |
| –– | : | svensk | : | Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1863/2005 |

––

:

spansk

:

Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1863/2005

––

:

tjekkisk

:

Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1863/2005

––

:

dansk

:

Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1863/2005

––

:

tysk

:

Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1863/2005

––

:

estisk

:

määruse (EÜ) nr 1863/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode

––

:

græsk

:

Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1863/2005

––

:

engelsk

:

Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1863/2005

––

:

fransk

:

Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1863/2005

––

:

italiensk

:

Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1863/2005

––

:

litauisk

:

Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1863/2005 3. panta b) un c) punktā

––

:

litauisk

:

produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1863/2005 3 straipsnio b ir c punktuose

––

:

ungarsk

:

Az 1863/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék

––

:

nederlandsk

:

Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1863/2005

––

:

polsk

:

Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1863/2005

––

:

portugisisk

:

Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1863/2005

––

:

slovakisk

:

Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1863/2005

––

:

slovensk

:

Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1863/2005

––

:

finsk

:

Asetuksen (EY) N:o 1863/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote

––

:

svensk

:

Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1863/2005

---

| 16.11.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 299/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 299/45

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1864/2005

af 15. november 2005

om ændring af forordning (EF) nr. 1725/2003 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår IFRS nr. 1 og IAS nr. 32 og 39

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder (1), særlig artikel 3, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003 af 29. september 2003 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 (2) blev alle internationale standarder og fortolkningsbidrag, der eksisterede pr. 14. september 2002, vedtaget med undtagelse af IAS 32, IAS 39 og de hertil svarende fortolkningsbidrag. Med hensyn til IAS 32 og IAS 39 blev graden af ændringer anset for at være så betydelig, at det på det daværende tidspunkt blev betragtet som uhensigtsmæssigt at vedtage de eksisterende versioner af disse standarder. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003 af 29. september 2003 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 (2) blev alle internationale standarder og fortolkningsbidrag, der eksisterede pr. 14. september 2002, vedtaget med undtagelse af IAS 32, IAS 39 og de hertil svarende fortolkningsbidrag. Med hensyn til IAS 32 og IAS 39 blev graden af ændringer anset for at være så betydelig, at det på det daværende tidspunkt blev betragtet som uhensigtsmæssigt at vedtage de eksisterende versioner af disse standarder.

| (2) | Den 17. december 2003 offentliggjorde International Accounting Standard Board (IASB) den reviderede internationale regnskabsstandard (IAS) 39 Finansielle instrumenter: Indregning og måling som led i IASB’s initiativ for at forbedre femten standarder i så god tid, at de kan anvendes af virksomheder, der vælger at benytte IAS for første gang i 2005. Formålet med revisionen var at opnå en yderligere forbedring af kvaliteten og sammenhængen i de eksisterende IAS'er |
| --- | --- |

(2)

Den 17. december 2003 offentliggjorde International Accounting Standard Board (IASB) den reviderede internationale regnskabsstandard (IAS) 39 Finansielle instrumenter: Indregning og måling som led i IASB’s initiativ for at forbedre femten standarder i så god tid, at de kan anvendes af virksomheder, der vælger at benytte IAS for første gang i 2005. Formålet med revisionen var at opnå en yderligere forbedring af kvaliteten og sammenhængen i de eksisterende IAS'er

| (3) | IAS 39 som revideret i december 2003 indførte en mulighed, der betyder, at virksomhederne ved første indregning uigenkaldeligt kan klassificere et finansielt aktiv eller finansiel forpligtelse som tilhørende kategorien finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, der måles til dagsværdi gennem resultatet (den fulde »dagsværdioption«). Den Europæiske Centralbank (ECB), tilsynsmyndighederne repræsenteret i Basel-Komitéen og børsovervågningsmyndighederne udtrykte bekymring for, at en ubegrænset dagsværdioption kunne udnyttes uhensigtsmæssigt, specielt for finansielle instrumenter i tilknytning til et selskabs egne forpligtelser. |
| --- | --- |

(3)

IAS 39 som revideret i december 2003 indførte en mulighed, der betyder, at virksomhederne ved første indregning uigenkaldeligt kan klassificere et finansielt aktiv eller finansiel forpligtelse som tilhørende kategorien finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, der måles til dagsværdi gennem resultatet (den fulde »dagsværdioption«). Den Europæiske Centralbank (ECB), tilsynsmyndighederne repræsenteret i Basel-Komitéen og børsovervågningsmyndighederne udtrykte bekymring for, at en ubegrænset dagsværdioption kunne udnyttes uhensigtsmæssigt, specielt for finansielle instrumenter i tilknytning til et selskabs egne forpligtelser.

| (4) | IASB forstod disse bekymringer og offentliggjorde derfor et høringsudkast den 21. april 2004, som indeholdt forslag til ændringer af IAS 39 for at begrænse anvendelsesområdet for dagsværdioptionen. |
| --- | --- |

(4)

IASB forstod disse bekymringer og offentliggjorde derfor et høringsudkast den 21. april 2004, som indeholdt forslag til ændringer af IAS 39 for at begrænse anvendelsesområdet for dagsværdioptionen.

| (5) | For at have ordentlige regnskabsretningslinjer i god tid inden anvendelsen i 2005 godkendte Kommissionen IAS 39 med undtagelse af visse bestemmelser om den fulde dagsværdioption og regnskabsmæssig sikring ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2086/2004 af 19. november 2004 om ændring af forordning (EF) nr. 1725/2003 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår indføjelse af IAS 39 (3). Kommissionen anså denne undtagelse som exceptionel og midlertidig i afventning af, at de udestående spørgsmål afklares gennem yderligere høring og diskussioner. |
| --- | --- |

(5)

For at have ordentlige regnskabsretningslinjer i god tid inden anvendelsen i 2005 godkendte Kommissionen IAS 39 med undtagelse af visse bestemmelser om den fulde dagsværdioption og regnskabsmæssig sikring ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2086/2004 af 19. november 2004 om ændring af forordning (EF) nr. 1725/2003 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår indføjelse af IAS 39 (3). Kommissionen anså denne undtagelse som exceptionel og midlertidig i afventning af, at de udestående spørgsmål afklares gennem yderligere høring og diskussioner.

| (6) | I lyset af de fremsendte bemærkninger til høringsudkastet af 21. april 2004 og de videre diskussioner, specielt med ECB og Basel-Komitéen samt en række rundbordssamtaler med interesserede parter i marts 2005, offentliggjorde IASB den 16. juni 2005Ændringer af IAS 39 Finansielle instrumenter: Indregning og måling, dagsværdioptionen. |
| --- | --- |

(6)

I lyset af de fremsendte bemærkninger til høringsudkastet af 21. april 2004 og de videre diskussioner, specielt med ECB og Basel-Komitéen samt en række rundbordssamtaler med interesserede parter i marts 2005, offentliggjorde IASB den 16. juni 2005Ændringer af IAS 39 Finansielle instrumenter: Indregning og måling, dagsværdioptionen.

| (7) | Den reviderede IAS 39 Dagsværdioption begrænser anvendelsen til situationer, hvor den resulterer i mere relevant information, fordi den enten eliminerer eller betydeligt reducerer inkonsekvenser i måling og indregning (»accounting mismatch«), eller til situationer, hvor en gruppe finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser eller begge forvaltes i overensstemmelse med en dokumenteret risikostyrings- eller investeringsstrategi. Den reviderede dagsværdioption giver desuden mulighed for, at en fuldstændig kombineret kontrakt, der indeholder et eller flere afledte instrumenter, under visse omstændigheder klassificeres som et finansielt aktiv eller finansiel forpligtelse til dagsværdi gennem regnskabet. Følgelig begrænses anvendelsen af den reviderede dagsværdioption til tilfælde, hvor visse principper eller omstændigheder skal respekteres. Endelig bør der fremlægges passende oplysninger ved anvendelsen af denne mulighed. |
| --- | --- |

(7)

Den reviderede IAS 39 Dagsværdioption begrænser anvendelsen til situationer, hvor den resulterer i mere relevant information, fordi den enten eliminerer eller betydeligt reducerer inkonsekvenser i måling og indregning (»accounting mismatch«), eller til situationer, hvor en gruppe finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser eller begge forvaltes i overensstemmelse med en dokumenteret risikostyrings- eller investeringsstrategi. Den reviderede dagsværdioption giver desuden mulighed for, at en fuldstændig kombineret kontrakt, der indeholder et eller flere afledte instrumenter, under visse omstændigheder klassificeres som et finansielt aktiv eller finansiel forpligtelse til dagsværdi gennem regnskabet. Følgelig begrænses anvendelsen af den reviderede dagsværdioption til tilfælde, hvor visse principper eller omstændigheder skal respekteres. Endelig bør der fremlægges passende oplysninger ved anvendelsen af denne mulighed.

| (8) | Bestemmelserne om anvendelsen af dagsværdioptionen på finansielle forpligtelser, som blev udelukket efter forordning (EF) nr. 2086/2004, bør derfor indføjes. Den fulde dagsværdioption med hensyn til finansielle aktiver, som blev godkendt ved forordning (EF) nr. 2086/2004, bør også omfattes af en principbaseret tilgang. |
| --- | --- |

(8)

Bestemmelserne om anvendelsen af dagsværdioptionen på finansielle forpligtelser, som blev udelukket efter forordning (EF) nr. 2086/2004, bør derfor indføjes. Den fulde dagsværdioption med hensyn til finansielle aktiver, som blev godkendt ved forordning (EF) nr. 2086/2004, bør også omfattes af en principbaseret tilgang.

| (9) | IASB erkender, at den reviderede standard i tilsynsmæssig henseende ikke betyder, at tilsynsmyndighederne vil undlade at se på stringensen i et reguleret finansinstituts metoder til måling af dagsværdi og vurdere robustheden i dets underliggende risikostyringsstrategier, -politikker og -praksis og træffe passende foranstaltninger. IASB er desuden enig i, at visse oplysninger kan hjælpe tilsynsmyndighederne i deres vurdering af kapitalkrav. Dette er særlig tilfældet ved indregning af gevinster opstået som følge af en forværring af egen kreditværdighed, hvilket skal analyseres nærmere i forbindelse med yderligere forbedringer af IAS 39. Kommissionen vil derfor overvåge de fremtidige virkninger af Ændringer af IAS 39 Finansielle instrumenter: Indregning og måling, dagsværdioptionen og vurdere dens anvendelse inden for rammerne af den undersøgelse, der er nævnt i artikel 10 i forordning (EF) nr. 1606/2002. |
| --- | --- |

(9)

IASB erkender, at den reviderede standard i tilsynsmæssig henseende ikke betyder, at tilsynsmyndighederne vil undlade at se på stringensen i et reguleret finansinstituts metoder til måling af dagsværdi og vurdere robustheden i dets underliggende risikostyringsstrategier, -politikker og -praksis og træffe passende foranstaltninger. IASB er desuden enig i, at visse oplysninger kan hjælpe tilsynsmyndighederne i deres vurdering af kapitalkrav. Dette er særlig tilfældet ved indregning af gevinster opstået som følge af en forværring af egen kreditværdighed, hvilket skal analyseres nærmere i forbindelse med yderligere forbedringer af IAS 39. Kommissionen vil derfor overvåge de fremtidige virkninger af Ændringer af IAS 39 Finansielle instrumenter: Indregning og måling, dagsværdioptionen og vurdere dens anvendelse inden for rammerne af den undersøgelse, der er nævnt i artikel 10 i forordning (EF) nr. 1606/2002.

| (10) | Vedtagelsen af ændringerne af IAS 39 medfører følgelig ændringer af IFRS 1 og IAS 32 for at sikre overensstemmelse mellem de pågældende internationale regnskabsstandarder. |
| --- | --- |

(10)

Vedtagelsen af ændringerne af IAS 39 medfører følgelig ændringer af IFRS 1 og IAS 32 for at sikre overensstemmelse mellem de pågældende internationale regnskabsstandarder.

| (11) | På baggrund af den nye principbaserede tilgang til dagsværdioptionen og førstegangsbrugernes behov for at fremlægge bedre årsregnskaber og sammenlignende oplysninger er det hensigtsmæssigt at fastsætte, at denne forordning får tilbagevirkende kraft fra 1. januar 2005. |
| --- | --- |

(11)

På baggrund af den nye principbaserede tilgang til dagsværdioptionen og førstegangsbrugernes behov for at fremlægge bedre årsregnskaber og sammenlignende oplysninger er det hensigtsmæssigt at fastsætte, at denne forordning får tilbagevirkende kraft fra 1. januar 2005.

| (12) | Høringen af tekniske eksperter på området har bekræftet, at IAS Ændringer af IAS 39
  Finansielle instrumenter: Indregning og måling, dagsværdioptionen opfylder de tekniske kriterier for vedtagelse som omhandlet i artikel 3 i forordning (EF) nr. 1606/2002, navnlig kravet om at være i den europæiske offentligheds interesse. |
| --- | --- |

(12)

Høringen af tekniske eksperter på området har bekræftet, at IAS Ændringer af IAS 39
  Finansielle instrumenter: Indregning og måling, dagsværdioptionen opfylder de tekniske kriterier for vedtagelse som omhandlet i artikel 3 i forordning (EF) nr. 1606/2002, navnlig kravet om at være i den europæiske offentligheds interesse.

| (13) | Forordning (EF) nr. 1725/2003 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(13)

Forordning (EF) nr. 1725/2003 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (14) | De foranstaltninger, der vedtages i denne forordning, er i overensstemmelse med Regnskabskontroludvalgets udtalelse — |
| --- | --- |

(14)

De foranstaltninger, der vedtages i denne forordning, er i overensstemmelse med Regnskabskontroludvalgets udtalelse —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I bilaget til forordning (EF) nr. 1725/2003 foretages følgende ændringer:

| 1) | IAS 39 ændres som anført i punkt A i bilaget til denne forordning. |
| --- | --- |

1)

IAS 39 ændres som anført i punkt A i bilaget til denne forordning.

| 2) | I IAS 39 tilføjes teksten til »IAS Ændringer af IAS 39 Finansielle instrumenter: Indregning og måling, dagsværdioptionen« som anført i punkt B i bilaget til denne forordning. |
| --- | --- |

2)

I IAS 39 tilføjes teksten til »IAS Ændringer af IAS 39 Finansielle instrumenter: Indregning og måling, dagsværdioptionen« som anført i punkt B i bilaget til denne forordning.

| 3) | IFRS 1 og IAS 32 ændres som anført i punkt B i bilaget til denne forordning. |
| --- | --- |

3)

IFRS 1 og IAS 32 ændres som anført i punkt B i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den skal anvendes fra 1. januar 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2005.

På Kommissionens vegne

Charlie McCREEVY

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 243 af 11.9.2002 s. 1.

1

(2)  EUT L 261 af 13.10.2003, s. 1; forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 211/2005 (EUT L 41 af 11.2.2005, s. 1).

2

(3)  EUT L 363 af 9.12.2004, s. 1.

3

---

BILAG

A.   IAS 39 Finansielle instrumenter: Indregning og måling ændres således:

| a) | i afsnit 35 indsættes følgende tekst:
  »Hvis det overdragne aktiv måles til amortiseret kostpris, kan muligheden i denne standard for at klassificere en finansiel forpligtelse til dagsværdi gennem resultatet ikke anvendes på den tilknyttede forpligtelse.« |
| --- | --- |

a)

i afsnit 35 indsættes følgende tekst:

»Hvis det overdragne aktiv måles til amortiseret kostpris, kan muligheden i denne standard for at klassificere en finansiel forpligtelse til dagsværdi gennem resultatet ikke anvendes på den tilknyttede forpligtelse.«

| b) | i Appendiks A, Application Guidance, affattes teksten til AG 31 således:
  »Som eksempel på et kombineret instrument kan nævnes et finansielt instrument, som giver indehaveren ret til at levere det finansielle instrument tilbage til udsteder mod et beløb i likvide beholdninger eller andre finansielle aktiver, som varierer på basis af ændringen i et egenkapital- eller råvareindeks, som kan stige eller falde (et »indløseligt instrument«). Medmindre udsteder ved første indregning klassificerer det indløselige instrument som en finansiel forpligtelse til dagsværdi gennem resultatet, skal udsteder udskille et afledt finansielt instrument (dvs. betalingen af indekseret afdrag) i henhold til afsnit 11, idet hovedkontrakten er et gældsinstrument i henhold til afsnit AG27, og betalingen af indekseret afdrag ikke er nært forbundet med hovedgældsinstrumentet i henhold til afsnit AG30(a). Eftersom betalingen af afdrag kan stige eller falde, er det indbyggede afledte finansielle instrument ikke en option, og dets værdi er indekseret efter den underliggende variabel.« |
| --- | --- |

b)

i Appendiks A, Application Guidance, affattes teksten til AG 31 således:

»Som eksempel på et kombineret instrument kan nævnes et finansielt instrument, som giver indehaveren ret til at levere det finansielle instrument tilbage til udsteder mod et beløb i likvide beholdninger eller andre finansielle aktiver, som varierer på basis af ændringen i et egenkapital- eller råvareindeks, som kan stige eller falde (et »indløseligt instrument«). Medmindre udsteder ved første indregning klassificerer det indløselige instrument som en finansiel forpligtelse til dagsværdi gennem resultatet, skal udsteder udskille et afledt finansielt instrument (dvs. betalingen af indekseret afdrag) i henhold til afsnit 11, idet hovedkontrakten er et gældsinstrument i henhold til afsnit AG27, og betalingen af indekseret afdrag ikke er nært forbundet med hovedgældsinstrumentet i henhold til afsnit AG30(a). Eftersom betalingen af afdrag kan stige eller falde, er det indbyggede afledte finansielle instrument ikke en option, og dets værdi er indekseret efter den underliggende variabel.«

B.   I IAS 39 tilføjes følgende tekst:

INTERNATIONALE REGNSKABSSTANDARDER

| IAS nr. | Titel |
| --- | --- |
| IAS 39 | Finansielle instrumenter: Indregning og måling
  med tilføjelse af bestemmelserne om anvendelsen af dagsværdioptionen |

IAS nr.

Titel

IAS 39

Finansielle instrumenter: Indregning og måling
  med tilføjelse af bestemmelserne om anvendelsen af dagsværdioptionen

Kopiering tilladt inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Alle eksisterende rettigheder forbeholdes uden for EØS, med undtagelse af retten til at kopiere til personlig brug eller anden form for »fair dealing«. Yderligere oplysninger fås hos IASB på adressen www.iasb.org.uk

Kopiering tilladt inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Alle eksisterende rettigheder forbeholdes uden for EØS, med undtagelse af retten til at kopiere til personlig brug eller anden form for »fair dealing«. Yderligere oplysninger fås hos IASB på adressen www.iasb.org.uk

ÆNDRINGER TIL INTERNATIONAL REGNSKABSSTANDARD 39

Finansielle instrumenter: Indregning og måling

Finansielle instrumenter: Indregning og måling

DAGSVÆRDIOPTIONEN

Dette dokument beskriver ændringerne til IAS 39 Finansielle instrumenter: Indregning og måling (IAS 39). Ændringerne afspejler forslag, der var indeholdt i et høringsudkast om foreslåede ændringer til IAS 39 — Dagsværdioptionen, der blev offentliggjort i april 2004.

Finansielle instrumenter: Indregning og måling

Dagsværdioptionen

Virksomheder skal anvende ændringerne i dette dokument på regnskabsår, som begynder 1. januar 2006 eller senere.

I afsnit 9 erstattes del (b) med definitionen på et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse til dagsværdi gennem resultatet som følger

I afsnit 9 erstattes del (b) med definitionen på et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse til dagsværdi gennem resultatet som følger

DEFINITIONER

9.   
  ...

...

Definitioner på fire kategorier af finansielle instrumenter

Et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse til dagsværdi gennem resultatet er et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse, som opfylder en af følgende betingelser.

Et

er et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse, som opfylder en af følgende betingelser.

| a) | ... |
| --- | --- |

a)

a)

...

...

| b) | Virksomheden klassificerer ved første indregning aktivet eller forpligtelsen til dagsværdi gennem resultatet. Virksomheden må kun anvende denne klassifikation, når afsnit 11A tillader det, eller når en sådan klassifikation giver mere relevant information, fordi:










  i) | den fjerner eller væsentligt reducerer en målings- eller indregningsuoverensstemmelse, som ellers ville følge af at måle aktiver eller forpligtelser eller indregne gevinster eller tab på disse på forskellige grundlag, eller |
| --- | --- | --- |

b)

b)

Virksomheden klassificerer ved første indregning aktivet eller forpligtelsen til dagsværdi gennem resultatet. Virksomheden må kun anvende denne klassifikation, når afsnit 11A tillader det, eller når en sådan klassifikation giver mere relevant information, fordi:

Virksomheden klassificerer ved første indregning aktivet eller forpligtelsen til dagsværdi gennem resultatet. Virksomheden må kun anvende denne klassifikation, når afsnit 11A tillader det, eller når en sådan klassifikation giver mere relevant information, fordi:

i)

i)

den fjerner eller væsentligt reducerer en målings- eller indregningsuoverensstemmelse, som ellers ville følge af at måle aktiver eller forpligtelser eller indregne gevinster eller tab på disse på forskellige grundlag, eller

den fjerner eller væsentligt reducerer en målings- eller indregningsuoverensstemmelse, som ellers ville følge af at måle aktiver eller forpligtelser eller indregne gevinster eller tab på disse på forskellige grundlag, eller

| ii) | en gruppe af finansielle aktiver, finansielle forpligtelser eller begge dele forvaltes, og indtjeningen vurderes på grundlag af dagsværdien i overensstemmelse med en dokumenteret risikostyrings- eller investeringsstrategi, og oplysninger om gruppen gives internt på dette grundlag til nøglepersoner i virksomhedens ledelse (som defineret i IAS 24 Oplysning om nærtstående parter (ajourført i 2003), eksempelvis virksomhedens bestyrelse og øverste ledelse. |
| --- | --- |

ii)

ii)

en gruppe af finansielle aktiver, finansielle forpligtelser eller begge dele forvaltes, og indtjeningen vurderes på grundlag af dagsværdien i overensstemmelse med en dokumenteret risikostyrings- eller investeringsstrategi, og oplysninger om gruppen gives internt på dette grundlag til nøglepersoner i virksomhedens ledelse (som defineret i IAS 24 Oplysning om nærtstående parter (ajourført i 2003), eksempelvis virksomhedens bestyrelse og øverste ledelse.

en gruppe af finansielle aktiver, finansielle forpligtelser eller begge dele forvaltes, og indtjeningen vurderes på grundlag af dagsværdien i overensstemmelse med en dokumenteret risikostyrings- eller investeringsstrategi, og oplysninger om gruppen gives internt på dette grundlag til nøglepersoner i virksomhedens ledelse (som defineret i IAS 24 Oplysning om nærtstående parter (ajourført i 2003), eksempelvis virksomhedens bestyrelse og øverste ledelse.

I henhold til afsnit 66, 94 og AG40 i IAS 32 skal virksomheden give oplysning om finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, som den har klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet, herunder oplysning om, hvordan den har opfyldt disse betingelser. For instrumenter, der opfylder kriterierne i overensstemmelse med (ii) ovenfor, skal oplysningerne indeholde en beskrivelse af, hvordan klassifikationen som til dagsværdi gennem resultatet stemmer overens med virksomhedens dokumenterede risikostyringsstrategi eller investeringsstrategi.

I henhold til afsnit 66, 94 og AG40 i IAS 32 skal virksomheden give oplysning om finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, som den har klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet, herunder oplysning om, hvordan den har opfyldt disse betingelser. For instrumenter, der opfylder kriterierne i overensstemmelse med (ii) ovenfor, skal oplysningerne indeholde en beskrivelse af, hvordan klassifikationen som til dagsværdi gennem resultatet stemmer overens med virksomhedens dokumenterede risikostyringsstrategi eller investeringsstrategi.

Investeringer i egenkapitalinstrumenter, som ikke har nogen officiel markedskurs på et aktivt marked, og hvis dagsværdi ikke kan måles pålideligt (jvf. afsnit 46c) og appendiks A, afsnit AG80 og AG81) skal ikke klassificeres som til dagsværdi gennem resultatet.

Investeringer i egenkapitalinstrumenter, som ikke har nogen officiel markedskurs på et aktivt marked, og hvis dagsværdi ikke kan måles pålideligt (jvf. afsnit 46c) og appendiks A, afsnit AG80 og AG81) skal ikke klassificeres som til dagsværdi gennem resultatet.

Det skal bemærkes, at afsnit 48, 48A, 49 og appendiks A, afsnit AG69-AG82, som opstiller krav til fastlæggelse af en pålidelig måling af dagsværdien af et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse, finder tilsvarende anvendelse på alle poster, der måles til dagsværdi ved klassifikation eller på anden måde, eller hvis dagsværdi oplyses.

Det skal bemærkes, at afsnit 48, 48A, 49 og appendiks A, afsnit AG69-AG82, som opstiller krav til fastlæggelse af en pålidelig måling af dagsværdien af et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse, finder tilsvarende anvendelse på alle poster, der måles til dagsværdi ved klassifikation eller på anden måde, eller hvis dagsværdi oplyses.

Afsnit 11A er tilføjet som følger.

Afsnit 11A er tilføjet som følger.

INDBYGGEDE AFLEDTE FINANSIELLE INSTRUMENTER

11A.   
  Uanset indholdet af afsnit 11 kan virksomheden, hvis en kontrakt indeholder et eller flere indbyggede afledte instrumenter, klassificere hele den kombinerede kontrakt som et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse til dagsværdi gennem resultatet, medmindre:

Uanset indholdet af afsnit 11 kan virksomheden, hvis en kontrakt indeholder et eller flere indbyggede afledte instrumenter, klassificere hele den kombinerede kontrakt som et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse til dagsværdi gennem resultatet, medmindre:

| a) | det eller de indbyggede afledte finansielle instrumenter ikke væsentligt ændrer de pengestrømme, der ellers ville være krævet i henhold til kontrakten, eller |
| --- | --- |

a)

a)

det eller de indbyggede afledte finansielle instrumenter ikke væsentligt ændrer de pengestrømme, der ellers ville være krævet i henhold til kontrakten, eller

det eller de indbyggede afledte finansielle instrumenter ikke væsentligt ændrer de pengestrømme, der ellers ville være krævet i henhold til kontrakten, eller

| b) | det tydeligt fremgår med lidt eller ingen analyse ved første vurdering af et tilsvarende kombineret instrument, at det ikke er tilladt at adskille det eller de indbyggede afledte finansielle instrumenter, såsom en option på førtidig indfrielse, der tillader indehaveren at indfri lånet førtidigt til dets omtrentlige amortiserede kostpris. |
| --- | --- |

b)

b)

det tydeligt fremgår med lidt eller ingen analyse ved første vurdering af et tilsvarende kombineret instrument, at det ikke er tilladt at adskille det eller de indbyggede afledte finansielle instrumenter, såsom en option på førtidig indfrielse, der tillader indehaveren at indfri lånet førtidigt til dets omtrentlige amortiserede kostpris.

det tydeligt fremgår med lidt eller ingen analyse ved første vurdering af et tilsvarende kombineret instrument, at det ikke er tilladt at adskille det eller de indbyggede afledte finansielle instrumenter, såsom en option på førtidig indfrielse, der tillader indehaveren at indfri lånet førtidigt til dets omtrentlige amortiserede kostpris.

Afsnit 12 og 13 ændres som følger.

Afsnit 12 og 13 ændres som følger.

12.   
  Hvis denne standard kræver, at virksomheden adskiller et indbygget afledt finansielt instrument fra dets hovedkontrakt, men det indbyggede afledte finansielle instrument ikke kan måles separat ved anskaffelsen eller på en efterfølgende balancedag, skal virksomheden klassificere hele den kombinerede kontrakt som til dagsværdi gennem resultatet.

Hvis denne standard kræver, at virksomheden adskiller et indbygget afledt finansielt instrument fra dets hovedkontrakt, men det indbyggede afledte finansielle instrument ikke kan måles separat ved anskaffelsen eller på en efterfølgende balancedag, skal virksomheden klassificere hele den kombinerede kontrakt som til dagsværdi gennem resultatet.

13.   Hvis en virksomhed ikke er i stand til at foretage en pålidelig vurdering af et indbygget afledt finansielt instruments dagsværdi på grundlag af vilkårene for instrumentet (eksempelvis fordi det indbyggede afledte finansielle instrument knytter sig til et unoteret egenkapitalinstrument), er dagsværdien af det indbyggede afledte finansielle instrument forskellen mellem det kombinerede instruments dagsværdi og hovedkontraktens dagsværdi, hvis disse kan opgøres i henhold til denne standard. Hvis en virksomhed ikke er i stand til at opgøre det indbyggede afledte finansielle instruments dagsværdi ved anvendelse af denne metode, finder afsnit 12 anvendelse, og det kombinerede instrument klassificeres som til dagsværdi gennem resultatet.

Afsnit 48A er tilføjet som følger.

Afsnit 48A er tilføjet som følger.

OVERVEJELSER I FORBINDELSE MED MÅLING TIL DAGSVÆRDI

48A.   Den bedste dokumentation for dagsværdien er officielle kurser på et aktivt marked. Hvis markedet for et finansielt instrument ikke er aktivt, fastsætter virksomheden dagsværdien ved anvendelse af en værdiansættelsesmetode. Formålet med at anvende en værdiansættelsesmetode er at fastslå, hvad transaktionskursen ville have været på målingstidspunktet ved en udveksling mellem kvalificerede, villige, indbyrdes uafhængige parter baseret på almindelige forretningsmæssige overvejelser. Værdiansættelsesmetoder omfatter brug af nylige transaktioner mellem kvalificerede, villige, indbyrdes uafhængige parter, hvis disse er tilgængelige, henvisning til den aktuelle dagsværdi for i al væsentlighed tilsvarende instrumenter, skønnede pengestrømme og modeller til prisfastsættelse af optioner. Hvis der findes en værdiansættelsesmetode, som markedsdeltagere ofte anvender til prisfastsættelse, og denne metode har vist sig at give pålidelige skøn over kurser opnået i faktiske markedstransaktioner, skal virksomheden anvende denne metode. Den valgte værdiansættelsesmetode gør maksimal brug af markedsinput og bygger mindst muligt på virksomhedsspecifik input. Den indarbejder samtlige faktorer, som markedsdeltagere ville tage i betragtning ved prisfastsættelsen, og er i overensstemmelse med accepterede økonomiske metoder for prisfastsættelse af finansielle instrumenter. En virksomhed afstemmer med visse mellemrum værdiansættelsesmetoden og tester dens gyldighed ved anvendelse af kurser fra observerede aktuelle markedstransaktioner med samme instrument (dvs. uden ændring i form eller sammensætning) eller baseret på tilgængelige observerede markedsdata.

IKRAFTTRÆDELSESTIDSPUNKT OG OVERGANG

Afsnit 105 ændres og afsnit 105A-105D tilføjes som følger.

Afsnit 105 ændres og afsnit 105A-105D tilføjes som følger.

...

105.   
  Ved første anvendelse af denne standard er det tilladt for virksomheden at klassificere et tidligere indregnet finansielt aktiv som disponibelt for salg. For sådanne finansielle aktiver skal virksomheden indregne alle akkumulerede ændringer i dagsværdi i et separat egenkapitalelement indtil efterfølgende ophør af indregning eller værdiforringelse, når virksomheden overfører denne gevinst eller dette tab til resultatet. Virksomheden skal ligeledes:

Ved første anvendelse af denne standard er det tilladt for virksomheden at klassificere et tidligere indregnet finansielt aktiv som disponibelt for salg. For sådanne finansielle aktiver skal virksomheden indregne alle akkumulerede ændringer i dagsværdi i et separat egenkapitalelement indtil efterfølgende ophør af indregning eller værdiforringelse, når virksomheden overfører denne gevinst eller dette tab til resultatet. Virksomheden skal ligeledes:

| a) | tilpasse det finansielle aktiv ved brug af den nye klassifikation i sammenligningstallene i årsregnskabet og |
| --- | --- |

a)

a)

tilpasse det finansielle aktiv ved brug af den nye klassifikation i sammenligningstallene i årsregnskabet og

tilpasse det finansielle aktiv ved brug af den nye klassifikation i sammenligningstallene i årsregnskabet og

| b) | oplyse om dagsværdien af de finansielle aktiver på tidspunktet for klassifikationen og oplyse om klassifikationen og den regnskabsmæssige værdi i de tidligere årsregnskaber. |
| --- | --- |

b)

b)

oplyse om dagsværdien af de finansielle aktiver på tidspunktet for klassifikationen og oplyse om klassifikationen og den regnskabsmæssige værdi i de tidligere årsregnskaber.

oplyse om dagsværdien af de finansielle aktiver på tidspunktet for klassifikationen og oplyse om klassifikationen og den regnskabsmæssige værdi i de tidligere årsregnskaber.

105A.   
  Virksomheder skal anvende afsnit 11A, 48A, AG4B-AG4K, AG33A og AG33B og 2005-ændringerne i afsnit 9, 12 og 13 på regnskabsår, som begynder 1. januar 2006 eller derefter. Det tilskyndes, at ændringerne anvendes før dette tidspunkt.

Virksomheder skal anvende afsnit 11A, 48A, AG4B-AG4K, AG33A og AG33B og 2005-ændringerne i afsnit 9, 12 og 13 på regnskabsår, som begynder 1. januar 2006 eller derefter. Det tilskyndes, at ændringerne anvendes før dette tidspunkt.

105B.   
  Virksomheder, der første gang anvender afsnit 11A, 48A, AG4B-AG4K, AG33A og AG33B og 2005-ændringerne i afsnit 9, 12 og 13 i det regnskabsår, der begynder før 1. januar 2006

Virksomheder, der første gang anvender afsnit 11A, 48A, AG4B-AG4K, AG33A og AG33B og 2005-ændringerne i afsnit 9, 12 og 13 i det regnskabsår, der begynder før 1. januar 2006

| a) | må, når disse nye og ændrede afsnit anvendes første gang, klassificere eventuelle tidligere indregnede finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, der på det tidspunkt opfylder kriterierne for en sådan klassifikation, som til dagsværdi gennem resultatet. Når regnskabsåret begynder før 1. september 2005, behøver sådanne klassifikationer ikke være afsluttet før 1. september 2005, og kan også omfatte finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, der er indregnet mellem begyndelsen af det pågældende regnskabsår og 1. september 2005. Uanset indholdet af afsnit 91 skal alle finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, der er klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet i overensstemmelse med dette underafsnit, og som tidligere har været klassificeret som den sikrede post i forbindelse med regnskabsmæssig sikring af dagsværdien, afklassificeres herfra samtidig med, at de bliver klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet. |
| --- | --- |

a)

a)

må, når disse nye og ændrede afsnit anvendes første gang, klassificere eventuelle tidligere indregnede finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, der på det tidspunkt opfylder kriterierne for en sådan klassifikation, som til dagsværdi gennem resultatet. Når regnskabsåret begynder før 1. september 2005, behøver sådanne klassifikationer ikke være afsluttet før 1. september 2005, og kan også omfatte finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, der er indregnet mellem begyndelsen af det pågældende regnskabsår og 1. september 2005. Uanset indholdet af afsnit 91 skal alle finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, der er klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet i overensstemmelse med dette underafsnit, og som tidligere har været klassificeret som den sikrede post i forbindelse med regnskabsmæssig sikring af dagsværdien, afklassificeres herfra samtidig med, at de bliver klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet.

må, når disse nye og ændrede afsnit anvendes første gang, klassificere eventuelle tidligere indregnede finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, der på det tidspunkt opfylder kriterierne for en sådan klassifikation, som til dagsværdi gennem resultatet. Når regnskabsåret begynder før 1. september 2005, behøver sådanne klassifikationer ikke være afsluttet før 1. september 2005, og kan også omfatte finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, der er indregnet mellem begyndelsen af det pågældende regnskabsår og 1. september 2005. Uanset indholdet af afsnit 91 skal alle finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, der er klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet i overensstemmelse med dette underafsnit, og som tidligere har været klassificeret som den sikrede post i forbindelse med regnskabsmæssig sikring af dagsværdien, afklassificeres herfra samtidig med, at de bliver klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet.

| b) | skal oplyse om dagsværdien af alle finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, der er klassificeret i henhold til underafsnit a) på tidspunktet for klassifikationen, samt oplyse om klassifikationen og den regnskabsmæssige værdi i de tidligere årsregnskaber. |
| --- | --- |

b)

b)

skal oplyse om dagsværdien af alle finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, der er klassificeret i henhold til underafsnit a) på tidspunktet for klassifikationen, samt oplyse om klassifikationen og den regnskabsmæssige værdi i de tidligere årsregnskaber.

skal oplyse om dagsværdien af alle finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, der er klassificeret i henhold til underafsnit a) på tidspunktet for klassifikationen, samt oplyse om klassifikationen og den regnskabsmæssige værdi i de tidligere årsregnskaber.

| c) | skal afklassificere alle finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, der tidligere har været klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet, hvis disse aktiver eller forpligtelser ikke opfylder kriterierne for en sådan klassifikation i overensstemmelse med disse nye og ændrede afsnit. Når et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse måles til den amortiserede kostpris efter afklassifikationen, regnes tidspunktet for afklassifikationen for at være tidspunktet for den første indregning. |
| --- | --- |

c)

c)

skal afklassificere alle finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, der tidligere har været klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet, hvis disse aktiver eller forpligtelser ikke opfylder kriterierne for en sådan klassifikation i overensstemmelse med disse nye og ændrede afsnit. Når et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse måles til den amortiserede kostpris efter afklassifikationen, regnes tidspunktet for afklassifikationen for at være tidspunktet for den første indregning.

skal afklassificere alle finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, der tidligere har været klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet, hvis disse aktiver eller forpligtelser ikke opfylder kriterierne for en sådan klassifikation i overensstemmelse med disse nye og ændrede afsnit. Når et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse måles til den amortiserede kostpris efter afklassifikationen, regnes tidspunktet for afklassifikationen for at være tidspunktet for den første indregning.

| d) | skal oplyse om dagsværdien af alle finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, der er afklassificeret i henhold til underafsnit (c) på tidspunktet for afklassifikationen, samt oplyse om deres nye klassifikation. |
| --- | --- |

d)

d)

skal oplyse om dagsværdien af alle finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, der er afklassificeret i henhold til underafsnit (c) på tidspunktet for afklassifikationen, samt oplyse om deres nye klassifikation.

skal oplyse om dagsværdien af alle finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, der er afklassificeret i henhold til underafsnit (c) på tidspunktet for afklassifikationen, samt oplyse om deres nye klassifikation.

105C.   
  Virksomheder, der første gang anvender afsnit 11A, 48A, AG4B-AG4K, AG33A og AG33B og 2005-ændringerne i afsnit 9, 12 og 13 i det regnskabsår, der begynder 1. januar 2006 eller derefter

Virksomheder, der første gang anvender afsnit 11A, 48A, AG4B-AG4K, AG33A og AG33B og 2005-ændringerne i afsnit 9, 12 og 13 i det regnskabsår, der begynder 1. januar 2006 eller derefter

| a) | skal udelukkende afklassificere finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, der tidligere har været klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet, hvis disse aktiver eller forpligtelser ikke opfylder kriterierne for en sådan klassifikation i overensstemmelse med disse nye og ændrede afsnit. Når et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse måles til den amortiserede kostpris efter afklassifikationen, regnes tidspunktet for afklassifikationen for at være tidspunktet for den første indregning. |
| --- | --- |

a)

a)

skal udelukkende afklassificere finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, der tidligere har været klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet, hvis disse aktiver eller forpligtelser ikke opfylder kriterierne for en sådan klassifikation i overensstemmelse med disse nye og ændrede afsnit. Når et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse måles til den amortiserede kostpris efter afklassifikationen, regnes tidspunktet for afklassifikationen for at være tidspunktet for den første indregning.

skal udelukkende afklassificere finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, der tidligere har været klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet, hvis disse aktiver eller forpligtelser ikke opfylder kriterierne for en sådan klassifikation i overensstemmelse med disse nye og ændrede afsnit. Når et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse måles til den amortiserede kostpris efter afklassifikationen, regnes tidspunktet for afklassifikationen for at være tidspunktet for den første indregning.

| b) | skal ikke klassificere nogen tidligere indregnede finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser som til dagsværdi gennem resultatet. |
| --- | --- |

b)

b)

skal ikke klassificere nogen tidligere indregnede finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser som til dagsværdi gennem resultatet.

skal ikke klassificere nogen tidligere indregnede finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser som til dagsværdi gennem resultatet.

| c) | skal oplyse om dagsværdien af alle finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, der er afklassificeret i henhold til underafsnit (a) på tidspunktet for afklassifikationen, samt oplyse om deres nye klassifikation. |
| --- | --- |

c)

c)

skal oplyse om dagsværdien af alle finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, der er afklassificeret i henhold til underafsnit (a) på tidspunktet for afklassifikationen, samt oplyse om deres nye klassifikation.

skal oplyse om dagsværdien af alle finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, der er afklassificeret i henhold til underafsnit (a) på tidspunktet for afklassifikationen, samt oplyse om deres nye klassifikation.

105D.   
  Virksomheder skal tilpasse sammenligningstallene i deres årsregnskab ved brug af de nye klassifikationer i afsnit 105B eller 105C, forudsat, for så vidt angår et finansielt aktiv, en finansiel forpligtelse eller en gruppe af finansielle aktiver, finansielle forpligtelser eller begge dele, der er klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet, at disse aktiver, forpligtelser eller grupper ville have opfyldt kriterierne i afsnit 9b)i), 9b)ii) eller 11A på tidspunktet for sammenligningsårets begyndelse eller, hvis de blev erhvervet efter sammenligningsårets begyndelse, at de ville have opfyldt kriterierne i afsnit 9b)i), 9b)ii) eller 11A på tidspunktet for den første indregning.

Virksomheder skal tilpasse sammenligningstallene i deres årsregnskab ved brug af de nye klassifikationer i afsnit 105B eller 105C, forudsat, for så vidt angår et finansielt aktiv, en finansiel forpligtelse eller en gruppe af finansielle aktiver, finansielle forpligtelser eller begge dele, der er klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet, at disse aktiver, forpligtelser eller grupper ville have opfyldt kriterierne i afsnit 9b)i), 9b)ii) eller 11A på tidspunktet for sammenligningsårets begyndelse eller, hvis de blev erhvervet efter sammenligningsårets begyndelse, at de ville have opfyldt kriterierne i afsnit 9b)i), 9b)ii) eller 11A på tidspunktet for den første indregning.

I appendiks A er afsnit AG4B-AG4K tilføjet som følger.

I appendiks A er afsnit AG4B-AG4K tilføjet som følger.

Appendiks A

Anvendelsesvejledning

DEFINITIONER (afsnit 8 og 9)

Klassifikation som til dagsværdi gennem resultatet

AG4B.   Afsnit 9 i denne standard tillader, at en virksomhed klassificerer et finansielt aktiv, en finansiel forpligtelse eller en gruppe af finansielle instrumenter (finansielle aktiver, finansielle forpligtelser eller begge dele) som til dagsværdi gennem resultatet, forudsat, at dette giver mere relevant information.

AG4C.   Virksomhedens beslutning om at klassificere et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse som til dagsværdi gennem resultatet svarer til et valg af regnskabspraksis (selvom klassifikationen i modsætning til valg af regnskabspraksis ikke kræves anvendt ensartet på alle tilsvarende transaktioner). Når en virksomhed har et sådant valg, kræver afsnit 14b) i IAS 8 Anvendt regnskabspraksis, ændringer i regnskabsmæssige skøn og fejl, at den valgte politik medfører årsregnskaber, der giver pålidelig og mere relevant information om virkningerne af transaktioner eller andre begivenheder og forhold på virksomhedens finansielle stilling, indtjening eller pengestrømme. I tilfælde af en klassifikation som til dagsværdi gennem resultatet, identificerer afsnit 9 de to forhold, under hvilke kravet om mere relevant information vil være opfyldt. Derfor skal virksomheden for at vælge en sådan klassifikation i overensstemmelse med afsnit 9 dokumentere, at den falder ind under et af (eller begge) disse to forhold.

Afsnit 9b)i): Klassifikationen fjerner eller reducerer i væsentlig grad en målings- eller indregningsuoverensstemmelse, der ellers ville opstå

AG4D.   I henhold til IAS 39 bestemmes målingen af et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse og klassifikationen af indregnede ændringer i postens værdi af postens klassifikation, og af om posten er en del af et klassificeret sikringsforhold. Disse krav kan forårsage en målings- eller indregningsuoverensstemmelse, når eksempelvis et finansielt aktiv, hvis der ikke foretages en klassifikation som til dagsværdi gennem resultatet, ville have været klassificeret som disponibelt for salg (med de fleste ændringer i dagsværdien indregnet direkte på egenkapitalen), og en forpligtelse, som virksomheden anser for at være forbundet dermed, ville være målt til amortiseret kostpris (uden indregning af ændringer i dagsværdien). I sådanne tilfælde kan virksomheden konkludere, at dets årsregnskab ville give mere relevant information, hvis både aktivet og forpligtelsen blev klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet.

AG4E.   Følgende eksempler viser, hvornår denne betingelse kan være opfyldt. I alle tilfælde kan virksomheden udelukkende anvende denne betingelse til at klassificere finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser som til dagsværdi gennem resultatet, hvis den opfylder princippet i afsnit 9b)i).

| a) | En virksomhed har forpligtelser, hvis pengestrømme kontraktligt er baseret på indtjeningen fra aktiver, der ellers ville have været klassificeret som disponible for salg. En forsikringsgiver kan eksempelvis have forpligtelser, der indeholder et element af skønsmæssig deltagelse, som betaler ydelser baseret på realiserede og/eller urealiserede investeringsafkast af en bestemt sammenlægning af forsikringsgivers aktiver. Hvis målingen af disse forpligtelser afspejler de aktuelle markedskurser, vil en klassifikation af aktiverne som til dagsværdi gennem resultatet medføre, at ændringer i de finansielle aktivers dagsværdi bliver indregnet i resultatet i samme regnskabsår som forbundne ændringer i værdien af forpligtelserne. |
| --- | --- |

a)

En virksomhed har forpligtelser, hvis pengestrømme kontraktligt er baseret på indtjeningen fra aktiver, der ellers ville have været klassificeret som disponible for salg. En forsikringsgiver kan eksempelvis have forpligtelser, der indeholder et element af skønsmæssig deltagelse, som betaler ydelser baseret på realiserede og/eller urealiserede investeringsafkast af en bestemt sammenlægning af forsikringsgivers aktiver. Hvis målingen af disse forpligtelser afspejler de aktuelle markedskurser, vil en klassifikation af aktiverne som til dagsværdi gennem resultatet medføre, at ændringer i de finansielle aktivers dagsværdi bliver indregnet i resultatet i samme regnskabsår som forbundne ændringer i værdien af forpligtelserne.

| b) | En virksomhed har forpligtelser i henhold til forsikringskontrakter, hvis måling indeholder aktuelle oplysninger (som tilladt af IFRS 4 Forsikringskontrakter, afsnit 24) og finansielle aktiver, den anser for at være forbundne dermed, som ellers ville have været klassificeret som disponible for salg eller målt til amortiseret kostpris. |
| --- | --- |

b)

En virksomhed har forpligtelser i henhold til forsikringskontrakter, hvis måling indeholder aktuelle oplysninger (som tilladt af IFRS 4 Forsikringskontrakter, afsnit 24) og finansielle aktiver, den anser for at være forbundne dermed, som ellers ville have været klassificeret som disponible for salg eller målt til amortiseret kostpris.

| c) | En virksomhed har finansielle aktiver, finansielle forpligtelser eller begge dele, der deler en risiko, såsom en renterisiko, der giver anledning til modsatrettede ændringer i dagsværdien, som har en tendens til at udligne hinanden. Det er imidlertid kun nogle af instrumenterne, der ville blive målt til dagsværdi gennem resultatet (dvs. som er afledte finansielle instrumenter, eller som klassificeres som besiddelse med handel for øje). Det kan også være, at kravene til regnskabsmæssig sikring ikke er opfyldt, eksempelvis fordi kravene til effektiviteten i afsnit 88 ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

c)

En virksomhed har finansielle aktiver, finansielle forpligtelser eller begge dele, der deler en risiko, såsom en renterisiko, der giver anledning til modsatrettede ændringer i dagsværdien, som har en tendens til at udligne hinanden. Det er imidlertid kun nogle af instrumenterne, der ville blive målt til dagsværdi gennem resultatet (dvs. som er afledte finansielle instrumenter, eller som klassificeres som besiddelse med handel for øje). Det kan også være, at kravene til regnskabsmæssig sikring ikke er opfyldt, eksempelvis fordi kravene til effektiviteten i afsnit 88 ikke er opfyldt.

| d) | En virksomhed har finansielle aktiver, finansielle forpligtelser eller begge dele, der deler en risiko, såsom en renterisiko, der giver anledning til modsatrettede ændringer i dagsværdien, som har en tendens til at udligne hinanden, og virksomheden opfylder ikke kriterierne for regnskabsmæssig sikring, fordi ingen af instrumenterne er et afledt finansielt instrument. Desuden er der i mangel af regnskabsmæssig sikring en væsentlig uoverensstemmelse i indregningen af gevinster og tab. Eksempelvis:






  i) | virksomheden har finansieret en portefølje af fastforrentede aktiver, som ellers ville være klassificeret som disponible for salg, med fastforrentede obligationer, for hvilke ændringer i dagsværdien har en tendens til at udligne hinanden. Hvis både aktiverne og obligationerne præsenteres til dagsværdi gennem resultatet, rettes den uoverensstemmelse, der ellers ville hidrøre fra måling af aktiverne til dagsværdi med ændringer præsenteret i egenkapitalen og obligationerne til amortiseret kostpris. |
| --- | --- | --- |

d)

En virksomhed har finansielle aktiver, finansielle forpligtelser eller begge dele, der deler en risiko, såsom en renterisiko, der giver anledning til modsatrettede ændringer i dagsværdien, som har en tendens til at udligne hinanden, og virksomheden opfylder ikke kriterierne for regnskabsmæssig sikring, fordi ingen af instrumenterne er et afledt finansielt instrument. Desuden er der i mangel af regnskabsmæssig sikring en væsentlig uoverensstemmelse i indregningen af gevinster og tab. Eksempelvis:

i)

virksomheden har finansieret en portefølje af fastforrentede aktiver, som ellers ville være klassificeret som disponible for salg, med fastforrentede obligationer, for hvilke ændringer i dagsværdien har en tendens til at udligne hinanden. Hvis både aktiverne og obligationerne præsenteres til dagsværdi gennem resultatet, rettes den uoverensstemmelse, der ellers ville hidrøre fra måling af aktiverne til dagsværdi med ændringer præsenteret i egenkapitalen og obligationerne til amortiseret kostpris.

| ii) | virksomheden har finansieret en specificeret gruppe lån ved at udstede handlede obligationer, for hvilke ændringer i dagsværdien har en tendens til at udligne hinanden. Hvis virksomheden derudover regelmæssigt køber og sælger obligationerne, men sjældent, om nogensinde, køber og sælger lånene, fjerner man ved at præsentere både lånene og obligationerne til dagsværdi gennem resultatet den uoverensstemmelse i tidspunkterne for indregning af gevinster og tab, som ellers ville opstå som følge af at måle dem begge til amortiseret kostpris og indregne en gevinst eller et tab, hver gang en obligation tilbagekøbes. |
| --- | --- |

ii)

virksomheden har finansieret en specificeret gruppe lån ved at udstede handlede obligationer, for hvilke ændringer i dagsværdien har en tendens til at udligne hinanden. Hvis virksomheden derudover regelmæssigt køber og sælger obligationerne, men sjældent, om nogensinde, køber og sælger lånene, fjerner man ved at præsentere både lånene og obligationerne til dagsværdi gennem resultatet den uoverensstemmelse i tidspunkterne for indregning af gevinster og tab, som ellers ville opstå som følge af at måle dem begge til amortiseret kostpris og indregne en gevinst eller et tab, hver gang en obligation tilbagekøbes.

AG4F.   I tilfælde som dem, der er beskrevet i det foregående afsnit, kan man ved at klassificere de finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, som ikke ellers måles som sådan, som til dagsværdi gennem resultatet ved den første indregning, fjerne eller væsentligt reducere målings- eller indregningsuoverensstemmelsen og give mere relevant information. Af praktiske årsager behøver virksomheden ikke indgå alle de aktiver og forpligtelser, som giver anledning til målings- eller indregningsuoverensstemmelsen på nøjagtigt samme tidspunkt. Der tillades en rimelig forsinkelse, forudsat at hver transaktion klassificeres som til dagsværdi gennem resultatet ved den første indregning, og at man på det tidspunkt forventer, at de eventuelle resterende transaktioner vil finde sted.

AG4G.   Det ville ikke kunne accepteres kun at klassificere en del af de finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, der giver anledning til uoverensstemmelsen, som til dagsværdi gennem resultatet, hvis dette ikke fjerner eller væsentligt reducerer uoverensstemmelsen og derfor ikke ville medføre mere relevant information. Det ville imidlertid være acceptabelt kun at klassificere en del af en række ensartede finansielle aktiver eller ensartede finansielle forpligtelser, hvis dette ville resultere i en væsentlig reduktion (og muligvis en større reduktion end ved andre tilladte klassifikationer) af uoverensstemmelsen. Det antages eksempelvis, at en virksomhed har en række ensartede finansielle forpligtelser, der samlet beløber sig til CU100 (1) og en række ensartede finansielle aktiver, der samlet beløber sig til CU50, men som måles på forskelligt grundlag. Virksomheden kan opnå en væsentlig reduktion af målingsuoverensstemmelsen ved at klassificere alle aktiverne ved den første indregning, men kun nogle af forpligtelserne (eksempelvis individuelle forpligtelser, der samlet beløber sig til CU45) som til dagsværdi gennem resultatet. Eftersom klassifikation som til dagsværdi gennem resultatet kun kan anvendes på det samlede finansielle instrument, skal virksomheden i dette eksempel imidlertid klassificere en eller flere forpligtelser i deres helhed. Den ville hverken kunne klassificere et element af en forpligtelse (eksempelvis ændringer i værdien, som kun kan henføres til én risiko, såsom ændringer i en toneangivende rente) eller en andel (dvs. procentdel) af en forpligtelse.

Afsnit 9b)ii): En gruppe af finansielle aktiver, finansielle forpligtelser eller begge dele forvaltes, og indtjeningen vurderes på grundlag af dagsværdien i overensstemmelse med en dokumenteret risikostyrings- eller investeringsstrategi

AG4H.   Virksomheden kan forvalte og vurdere indtjeningen af en gruppe af finansielle aktiver, finansielle forpligtelser eller begge dele på en sådan måde, at måling af gruppen til dagsværdi gennem resultatet vil give mere relevant information. Fokus er i dette tilfælde rettet mod den måde, som virksomheden forvalter og vurderer indtjeningen på, snarere end på arten af dens finansielle instrumenter.

AG4I.   Følgende eksempler viser, hvornår denne betingelse kan være opfyldt. I alle tilfælde kan virksomheden udelukkende anvende denne betingelse til at klassificere finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser som til dagsværdi gennem resultatet, hvis den opfylder princippet i afsnit 9b)ii).

| a) | Virksomheden er en venturekapitalorganisation, et investeringsselskab, en investeringsforening eller lignende, hvis forretningsområde er investering i finansielle aktiver med henblik på at tjene på deres samlede afkast i form af renter eller udbytter og ændringer i dagsværdi. IAS 28 Investeringer i associerede virksomheder og IAS 31 Kapitalandele i joint ventures tillader, at sådanne investeringer udelades fra anvendelsesområdet, under forudsætning af, at de måles til dagsværdi gennem resultatet. Virksomheden kan anvende samme regnskabspraksis på andre investeringer, som forvaltes på grundlag af det samlede afkast, men som den ikke har tilstrækkelig indflydelse på, til at de falder ind under IAS 28 eller IAS 31. |
| --- | --- |

a)

Virksomheden er en venturekapitalorganisation, et investeringsselskab, en investeringsforening eller lignende, hvis forretningsområde er investering i finansielle aktiver med henblik på at tjene på deres samlede afkast i form af renter eller udbytter og ændringer i dagsværdi. IAS 28 Investeringer i associerede virksomheder og IAS 31 Kapitalandele i joint ventures tillader, at sådanne investeringer udelades fra anvendelsesområdet, under forudsætning af, at de måles til dagsværdi gennem resultatet. Virksomheden kan anvende samme regnskabspraksis på andre investeringer, som forvaltes på grundlag af det samlede afkast, men som den ikke har tilstrækkelig indflydelse på, til at de falder ind under IAS 28 eller IAS 31.

| b) | Virksomheden har finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, der deler en eller flere risici, og disse risici styres og vurderes på grundlag af dagsværdien i overensstemmelse med en dokumenteret forvaltningspolitik for aktiver og forpligtelser. Et eksempel kan være en virksomhed, der har udstedt »strukturerede produkter«, der indeholder flere indbyggede afledte finansielle instrumenter, og styrer de dermed forbundne risici på grundlag af dagsværdien ved brug af en blanding af afledte og ikke-afledte finansielle instrumenter. Et lignende eksempel er en virksomhed, der opretter fastforrentede lån og styrer den dermed forbundne renterisiko for den toneangivende rente ved brug af en blanding af afledte og ikke-afledte finansielle instrumenter. |
| --- | --- |

b)

Virksomheden har finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, der deler en eller flere risici, og disse risici styres og vurderes på grundlag af dagsværdien i overensstemmelse med en dokumenteret forvaltningspolitik for aktiver og forpligtelser. Et eksempel kan være en virksomhed, der har udstedt »strukturerede produkter«, der indeholder flere indbyggede afledte finansielle instrumenter, og styrer de dermed forbundne risici på grundlag af dagsværdien ved brug af en blanding af afledte og ikke-afledte finansielle instrumenter. Et lignende eksempel er en virksomhed, der opretter fastforrentede lån og styrer den dermed forbundne renterisiko for den toneangivende rente ved brug af en blanding af afledte og ikke-afledte finansielle instrumenter.

| c) | Virksomheden er en forsikringsgiver, der besidder en portefølje af finansielle aktiver, forvalter porteføljen med henblik på maksimering af det samlede afkast (dvs. renter eller udbytter og ændringer i dagsværdi) og vurderer indtjeningen på dette grundlag. Porteføljen kan besiddes med henblik på at understøtte konkrete forpligtelser, egenkapital eller begge dele. Hvis porteføljen besiddes med henblik på at understøtte konkrete forpligtelser, kan betingelsen i afsnit 9b)ii) være opfyldt for aktiverne, uanset om forsikringsgiver også forvalter og vurderer forpligtelserne på grundlag af dagsværdien. Betingelsen i afsnit 9b)ii) kan være opfyldt, når forsikringsgiver har til formål at maksimere det samlede afkast af aktiverne på længere sigt, selvom de beløb, der betales til indehavere af deltagende kontrakter afhænger af andre faktorer, såsom den beløbsmæssige størrelse af gevinster, der realiseres på kortere sigt (eksempelvis et år), eller er op til forsikringsgivers skøn. |
| --- | --- |

c)

Virksomheden er en forsikringsgiver, der besidder en portefølje af finansielle aktiver, forvalter porteføljen med henblik på maksimering af det samlede afkast (dvs. renter eller udbytter og ændringer i dagsværdi) og vurderer indtjeningen på dette grundlag. Porteføljen kan besiddes med henblik på at understøtte konkrete forpligtelser, egenkapital eller begge dele. Hvis porteføljen besiddes med henblik på at understøtte konkrete forpligtelser, kan betingelsen i afsnit 9b)ii) være opfyldt for aktiverne, uanset om forsikringsgiver også forvalter og vurderer forpligtelserne på grundlag af dagsværdien. Betingelsen i afsnit 9b)ii) kan være opfyldt, når forsikringsgiver har til formål at maksimere det samlede afkast af aktiverne på længere sigt, selvom de beløb, der betales til indehavere af deltagende kontrakter afhænger af andre faktorer, såsom den beløbsmæssige størrelse af gevinster, der realiseres på kortere sigt (eksempelvis et år), eller er op til forsikringsgivers skøn.

AG4J.   Som anført ovenfor afhænger denne betingelse af den måde, hvorpå virksomheden forvalter og vurderer indtjeningen af den aktuelle gruppe af finansielle instrumenter. Derfor skal en virksomhed (i henhold til kravet om klassifikation ved den første indregning), der klassificerer finansielle instrumenter som til dagsværdi gennem resultatet på grundlag af denne betingelse, foretage en tilsvarende klassifikation af alle finansielle instrumenter, der opfylder kriterierne, og som forvaltes og vurderes sammen.

AG4K.   Dokumentationen for virksomhedens strategi behøver ikke være omfattende, men dog tilstrækkelig til at dokumentere overholdelse af afsnit 9b)ii). En sådan dokumentation kræves ikke for hver enkelt post, men kan foretages samlet for porteføljen. Hvis et indtjeningsstyringssystem for en afdeling – som er godkendt af nøglepersonerne i virksomhedens ledelse – eksempelvis tydeligt dokumenterer, at indtjeningen vurderes på grundlag af det samlede afkast, kræves der ingen yderligere dokumentation for at dokumentere overholdelse af afsnit 9b)ii).

Efter afsnit AG33 er der tilføjet en ny overskrift samt afsnit AG33A og AG33B som følger.

Instrumenter der indeholder indbyggede afledte finansielle instrumenter

AG33A.   Når en virksomhed deltager i et kombineret instrument, der indeholder et eller flere indbyggede afledte finansielle instrumenter, kræves det i henhold til afsnit 11, at virksomheden identificerer sådanne indbyggede afledte finansielle instrumenter, vurderer hvorvidt det kræves, at instrumenterne adskilles fra hovedkontrakten og, for så vidt angår de instrumenter, der kræves adskilt, måler de afledte finansielle instrumenter til dagsværdi ved den første indregning og derefter. Disse krav kan være mere komplicerede eller resultere i mindre pålidelige målinger, end hvis hele instrumentet måles til dagsværdi gennem resultatet. Derfor tillader denne standard, at hele instrumentet klassificeres som til dagsværdi gennem resultatet.

AG33B.   En sådan klassifikation kan anvendes, uanset om afsnit 11 kræver, at de indbyggede afledte instrumenter adskilles fra hovedkontrakten, eller ikke tillader en sådan adskillelse. Afsnit 11A berettiger imidlertid ikke til en klassifikation af det kombinerede instrument som til dagsværdi gennem resultatet i de tilfælde, der er beskrevet i afsnit 11Aa) og b), eftersom dette hverken ville reducere kompleksiteten eller øge pålideligheden.

---

(1)  I denne standard angives pengebeløb i valutaenheder (»currency units« (CU))

1

Appendiks

Ændringer af andre standarder

Ændringerne i dette appendiks finder anvendelse på regnskabsår, der begynder 1. januar 2006 eller derefter. Hvis en virksomhed anvender ændringerne til IAS 39 på et tidligere regnskabsår, finder ændringerne i dette appendiks anvendelse på det tidligere regnskabsår.

Ændringer til IAS 32

Finansielle instrumenter: Oplysning og præsentation

Afsnit 66 ændres som følger.

66.   I overensstemmelse med IAS 1 skal virksomheder give oplysning om væsentlig regnskabspraksis, herunder både den generelle anvendte praksis og metoden for anvendelse af denne praksis på transaktioner, andre begivenheder og forhold i virksomheden. For finansielle instrumenter omfatter sådanne oplysninger:

| a) | kriterierne for, hvornår finansielle aktiver og finansielle forpligtelser skal indregnes, og hvornår der skal ske ophør af indregning, |
| --- | --- |

a)

kriterierne for, hvornår finansielle aktiver og finansielle forpligtelser skal indregnes, og hvornår der skal ske ophør af indregning,

| b) | målingsgrundlag for finansielle aktiver og forpligtelser på tidspunktet for første indregning og efterfølgende, |
| --- | --- |

b)

målingsgrundlag for finansielle aktiver og forpligtelser på tidspunktet for første indregning og efterfølgende,

| c) | grundlaget for indregning og måling af indtægter og omkostninger hidrørende fra finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, |
| --- | --- |

c)

grundlaget for indregning og måling af indtægter og omkostninger hidrørende fra finansielle aktiver og finansielle forpligtelser,

| d) | for finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet:






  i) | kriterierne for denne klassifikation af sådanne finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser på tidspunktet for første indregning. |
| --- | --- | --- |

d)

for finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet:

i)

kriterierne for denne klassifikation af sådanne finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser på tidspunktet for første indregning.

| ii) | hvordan virksomheden har opfyldt betingelserne i afsnit 9, 11A eller 12 i IAS 39 for denne klassifikation. For instrumenter, der er klassificeret i overensstemmelse med afsnit 9(b)(i) i IAS 39, skal oplysningerne indeholde en beskrivelse af de forhold, der ligger til grund for den målings- eller indregningsuoverensstemmelse, der ellers ville opstå. For instrumenter, der er klassificeret i overensstemmelse med afsnit 9(b)(ii) i IAS 39, skal oplysningerne indeholde en beskrivelse af, hvordan klassifikationen som til dagsværdi gennem resultatet stemmer overens med virksomhedens dokumenterede risikostyrings- eller investeringsstrategi. |
| --- | --- |

ii)

hvordan virksomheden har opfyldt betingelserne i afsnit 9, 11A eller 12 i IAS 39 for denne klassifikation. For instrumenter, der er klassificeret i overensstemmelse med afsnit 9(b)(i) i IAS 39, skal oplysningerne indeholde en beskrivelse af de forhold, der ligger til grund for den målings- eller indregningsuoverensstemmelse, der ellers ville opstå. For instrumenter, der er klassificeret i overensstemmelse med afsnit 9(b)(ii) i IAS 39, skal oplysningerne indeholde en beskrivelse af, hvordan klassifikationen som til dagsværdi gennem resultatet stemmer overens med virksomhedens dokumenterede risikostyrings- eller investeringsstrategi.

| iii) | arten af de finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, som virksomheden har klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet. |
| --- | --- |

iii)

arten af de finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, som virksomheden har klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet.

Afsnit 94 ændres som følger, og underafsnit (g)-(j) omnummereres til (j)-(m).

94.   ...

Finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser til dagsværdi gennem resultatet (jvf. desuden afsnit AG40)

...

| e) | Virksomheder skal oplyse om den regnskabsmæssige værdi af:










  i) | finansielle aktiver, der klassificeres som besiddelser med handel for øje, |
| --- | --- | --- |

e)

Virksomheder skal oplyse om den regnskabsmæssige værdi af:

i)

finansielle aktiver, der klassificeres som besiddelser med handel for øje,

| ii) | finansielle forpligtelser, der klassificeres som besiddelser med handel for øje, |
| --- | --- |

ii)

finansielle forpligtelser, der klassificeres som besiddelser med handel for øje,

| iii) | finansielle aktiver, der ved første indregning blev klassificeret af virksomheden som finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet (dvs. aktiver, som ikke er finansielle aktiver klassificeret som besiddelser med handel for øje). |
| --- | --- |

iii)

finansielle aktiver, der ved første indregning blev klassificeret af virksomheden som finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet (dvs. aktiver, som ikke er finansielle aktiver klassificeret som besiddelser med handel for øje).

| iv) | finansielle aktiver, der ved første indregning blev klassificeret af virksomheden som finansielle forpligtelser til dagsværdi gennem resultatet (dvs. forpligtelser, som ikke er finansielle forpligtelser klassificeret som besiddelser med handel for øje). |
| --- | --- |

iv)

finansielle aktiver, der ved første indregning blev klassificeret af virksomheden som finansielle forpligtelser til dagsværdi gennem resultatet (dvs. forpligtelser, som ikke er finansielle forpligtelser klassificeret som besiddelser med handel for øje).

| f) | Virksomheder skal give separat oplysning om nettogevinster eller nettotab på finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, som virksomheden har klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet. |
| --- | --- |

f)

Virksomheder skal give separat oplysning om nettogevinster eller nettotab på finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, som virksomheden har klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet.

| g) | Hvis virksomheden har klassificeret et lån eller et tilgodehavende (eller en gruppe af lån eller tilgodehavender) som til dagsværdi gennem resultatet, skal virksomheden oplyse:










  i) | den maksimale kreditrisiko (jvf. afsnit 76(a)) på balancedagen for lånet eller tilgodehavendet (eller gruppen af lån eller tilgodehavender), |
| --- | --- | --- |

g)

Hvis virksomheden har klassificeret et lån eller et tilgodehavende (eller en gruppe af lån eller tilgodehavender) som til dagsværdi gennem resultatet, skal virksomheden oplyse:

i)

den maksimale kreditrisiko (jvf. afsnit 76(a)) på balancedagen for lånet eller tilgodehavendet (eller gruppen af lån eller tilgodehavender),

| ii) | det beløb, hvormed et tilknyttet afledt kreditinstrument eller et tilsvarende instrument mindsker denne maksimale kreditrisiko, |
| --- | --- |

ii)

det beløb, hvormed et tilknyttet afledt kreditinstrument eller et tilsvarende instrument mindsker denne maksimale kreditrisiko,

| iii) | den beløbsmæssige størrelse af ændringerne i regnskabsåret og den akkumulerede ændring i dagsværdien af lånet eller tilgodehavendet (eller gruppen af lån eller tilgodehavender), som kan henføres til ændringer i kreditrisikoen, opgjort som enten den beløbsmæssige størrelse af ændringen i dagsværdien, som ikke kan henføres til ændringer i markedsforhold, som giver anledning til markedsrisiko, eller ved brug af en alternativ metode, som giver et mere retvisende billede af den beløbsmæssige ændring i dagsværdien, som kan henføres til ændringer i kreditrisikoen, |
| --- | --- |

iii)

den beløbsmæssige størrelse af ændringerne i regnskabsåret og den akkumulerede ændring i dagsværdien af lånet eller tilgodehavendet (eller gruppen af lån eller tilgodehavender), som kan henføres til ændringer i kreditrisikoen, opgjort som enten den beløbsmæssige størrelse af ændringen i dagsværdien, som ikke kan henføres til ændringer i markedsforhold, som giver anledning til markedsrisiko, eller ved brug af en alternativ metode, som giver et mere retvisende billede af den beløbsmæssige ændring i dagsværdien, som kan henføres til ændringer i kreditrisikoen,

| iv) | den beløbsmæssige størrelse af den ændring i dagsværdien af eventuelle tilknyttede afledte kreditinstrumenter eller tilsvarende instrumenter, som er opstået i løbet af regnskabsåret og akkumuleret siden tidspunktet for klassifikationen af lånet eller tilgodehavendet. |
| --- | --- |

iv)

den beløbsmæssige størrelse af den ændring i dagsværdien af eventuelle tilknyttede afledte kreditinstrumenter eller tilsvarende instrumenter, som er opstået i løbet af regnskabsåret og akkumuleret siden tidspunktet for klassifikationen af lånet eller tilgodehavendet.

| h) | Hvis virksomheden har klassificeret en finansiel forpligtelse til dagsværdi gennem resultatet, skal virksomheden oplyse:










  i) | den beløbsmæssige størrelse af ændringerne i regnskabsåret og den akkumulerede ændring i dagsværdien af den finansielle forpligtelse, som kan henføres til ændringer i kreditrisikoen, opgjort som enten den beløbsmæssige størrelse af ændringen i dagsværdien, som ikke kan henføres til ændringer i markedsforhold, som giver anledning til markedsrisiko (jvf. afsnit AG40), eller ved brug af en alternativ metode, som giver et mere retvisende billede af den beløbsmæssige ændring i dagsværdien, som kan henføres til ændringer i kreditrisikoen. |
| --- | --- | --- |

h)

Hvis virksomheden har klassificeret en finansiel forpligtelse til dagsværdi gennem resultatet, skal virksomheden oplyse:

i)

den beløbsmæssige størrelse af ændringerne i regnskabsåret og den akkumulerede ændring i dagsværdien af den finansielle forpligtelse, som kan henføres til ændringer i kreditrisikoen, opgjort som enten den beløbsmæssige størrelse af ændringen i dagsværdien, som ikke kan henføres til ændringer i markedsforhold, som giver anledning til markedsrisiko (jvf. afsnit AG40), eller ved brug af en alternativ metode, som giver et mere retvisende billede af den beløbsmæssige ændring i dagsværdien, som kan henføres til ændringer i kreditrisikoen.

| ii) | forskellen mellem den regnskabsmæssige værdi af den finansielle forpligtelse og det beløb, virksomheden i henhold til kontrakten ville skulle betale ved kontraktens udløb til indehaveren af forpligtelsen. |
| --- | --- |

ii)

forskellen mellem den regnskabsmæssige værdi af den finansielle forpligtelse og det beløb, virksomheden i henhold til kontrakten ville skulle betale ved kontraktens udløb til indehaveren af forpligtelsen.

| i) | Virksomheden skal oplyse:










  i) | de metoder, der er anvendt til at overholde kravet i (g)(iii) og (h)(i). |
| --- | --- | --- |

i)

Virksomheden skal oplyse:

i)

de metoder, der er anvendt til at overholde kravet i (g)(iii) og (h)(i).

| ii) | hvis virksomheden vurderer, at de oplysninger, den har givet for at overholde kravene i (g)(iii) eller (h)(i), ikke giver et retvisende billede af ændringen i dagsværdien af det finansielle aktiv eller den finansielle forpligtelse, som kan henføres til ændringer i kreditrisiko, grundlaget for at træffe denne konklusion og de faktorer, som virksomheden mener, er relevante. |
| --- | --- |

ii)

hvis virksomheden vurderer, at de oplysninger, den har givet for at overholde kravene i (g)(iii) eller (h)(i), ikke giver et retvisende billede af ændringen i dagsværdien af det finansielle aktiv eller den finansielle forpligtelse, som kan henføres til ændringer i kreditrisiko, grundlaget for at træffe denne konklusion og de faktorer, som virksomheden mener, er relevante.

...

Afsnit AG40 ændres som følger.

AG40.   Hvis en virksomhed klassificerer en finansiel forpligtelse eller et lån eller et tilgodehavende (eller en gruppe af lån eller tilgodehavender) som til dagsværdi gennem resultatet, skal virksomheden oplyse den beløbsmæssige størrelse af ændringer i det finansielle instruments dagsværdi, som kan henføres til ændringer i kreditrisiko. Medmindre en alternativ metode giver et mere retvisende billede af dette beløb, skal virksomheden opgøre beløbet som den beløbsmæssige størrelse af ændringer i dagsværdien af det finansielle instrument, som ikke kan henføres til ændringer i markedsforhold, som giver anledning til markedsrisiko. Ændringer i markedsforhold, som giver anledning til markedsrisiko, omfatter ændringer i en toneangivende rente, råvarepris, valutakurs eller et pris- eller renteindeks. For så vidt angår kontrakter, der indeholder et »unit-link«-element, omfatter ændringer i markedsforhold ændringer i indtjeningen i en intern eller ekstern investeringsforening. Hvis de eneste relevante ændringer i markedsforhold for en finansiel forpligtelse er ændringer i en observeret (toneangivende) rente, kan dette beløb skønnes som følger:

| a) | Først beregner virksomheden forpligtelsens interne forrentning ved begyndelsen af regnskabsåret ved brug af den observerede markedskurs på forpligtelsen og forpligtelsens kontraktlige pengestrømme ved begyndelsen af regnskabsåret. Fra denne forrentningssats trækkes den observerede (toneangivende) rente ved begyndelsen af regnskabsåret for at nå frem til den del af den interne forrentning, der er specifik for instrumentet. |
| --- | --- |

a)

Først beregner virksomheden forpligtelsens interne forrentning ved begyndelsen af regnskabsåret ved brug af den observerede markedskurs på forpligtelsen og forpligtelsens kontraktlige pengestrømme ved begyndelsen af regnskabsåret. Fra denne forrentningssats trækkes den observerede (toneangivende) rente ved begyndelsen af regnskabsåret for at nå frem til den del af den interne forrentning, der er specifik for instrumentet.

| b) | Derefter beregner virksomheden nutidsværdien af de pengestrømme, der er tilknyttet forpligtelsen ved brug af forpligtelsens kontraktlige pengestrømme ved begyndelsen af regnskabsåret og en diskonteringssats svarende til summen af den observerede (toneangivende) rente ved slutningen af regnskabsåret og den del af den interne forrentning, der er specifik for instrumentet ved begyndelsen af regnskabsåret, som angivet i (a). |
| --- | --- |

b)

Derefter beregner virksomheden nutidsværdien af de pengestrømme, der er tilknyttet forpligtelsen ved brug af forpligtelsens kontraktlige pengestrømme ved begyndelsen af regnskabsåret og en diskonteringssats svarende til summen af den observerede (toneangivende) rente ved slutningen af regnskabsåret og den del af den interne forrentning, der er specifik for instrumentet ved begyndelsen af regnskabsåret, som angivet i (a).

| c) | Det i (b) opgjorte beløb justeres derefter med eventuelle likvide beholdninger, som er betalt eller modtaget vedrørende forpligtelsen i løbet af regnskabsåret, og øges, så det afspejler den stigning i dagsværdi, som opstår, fordi de kontraktlige pengestrømme ligger et regnskabsår nærmere deres udløbsdato. |
| --- | --- |

c)

Det i (b) opgjorte beløb justeres derefter med eventuelle likvide beholdninger, som er betalt eller modtaget vedrørende forpligtelsen i løbet af regnskabsåret, og øges, så det afspejler den stigning i dagsværdi, som opstår, fordi de kontraktlige pengestrømme ligger et regnskabsår nærmere deres udløbsdato.

| d) | Forskellen mellem den observerede markedskurs på forpligtelsen ved slutningen af regnskabsåret og det i (c) opgjorte beløb er den ændring i dagsværdi, som ikke kan henføres til ændringer i den observerede (toneangivende) rente. Det er dette beløb, der skal oplyses. |
| --- | --- |

d)

Forskellen mellem den observerede markedskurs på forpligtelsen ved slutningen af regnskabsåret og det i (c) opgjorte beløb er den ændring i dagsværdi, som ikke kan henføres til ændringer i den observerede (toneangivende) rente. Det er dette beløb, der skal oplyses.

I eksemplet ovenfor antages det, at ændringer i dagsværdien, som ikke hidrører fra ændringer i instrumentets kreditrisiko eller fra ændringer i rentesatser, ikke er væsentlige. Hvis instrumentet i eksemplet ovenfor indeholdt et indbygget afledt finansielt instrument, ville ændringen i dagsværdien af det indbyggede afledte finansielle instrument være udeladt fra opgørelsen af beløbet i afsnit 94(h)(i).

Ændringer til IFRS 1

Førstegangsanvendelse af IFRS

Afsnit 25A og 43A ændres som følger.

Klassifikation af tidligere indregnede finansielle instrumenter

25A.   IAS 39 Finansielle Instrumenter:
  Indregning og måling tillader, at et finansielt aktiv ved første indregning klassificeres som disponibelt for salg, eller at et finansielt instrument (forudsat det opfylder visse kriterier) klassificeres som et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse til dagsværdi gennem resultatet. På trods af dette krav gælder der undtagelser i følgende tilfælde;

| a) | det er tilladt for virksomheder at foretage en klassifikation som disponibel for salg på tidspunktet for overgangen til IFRS. |
| --- | --- |

a)

det er tilladt for virksomheder at foretage en klassifikation som disponibel for salg på tidspunktet for overgangen til IFRS.

| b) | en virksomhed, der aflægger sit første IFRS-regnskab for et regnskabsår, der begynder 1. september 2006 eller derefter — det er tilladt for en sådan virksomhed, på tidspunktet for overgangen til IFRS, at klassificere alle finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser som til dagsværdi gennem resultatet, forudsat at aktivet eller forpligtelsen opfylder kriterierne i afsnit 9(b)(i), 9(b)(ii) eller 11A i IAS 39 på det tidspunkt. |
| --- | --- |

b)

en virksomhed, der aflægger sit første IFRS-regnskab for et regnskabsår, der begynder 1. september 2006 eller derefter — det er tilladt for en sådan virksomhed, på tidspunktet for overgangen til IFRS, at klassificere alle finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser som til dagsværdi gennem resultatet, forudsat at aktivet eller forpligtelsen opfylder kriterierne i afsnit 9(b)(i), 9(b)(ii) eller 11A i IAS 39 på det tidspunkt.

| c) | en virksomhed, der aflægger sit første IFRS-regnskab for et regnskabsår, der begynder 1. januar 2006 eller derefter, men før 1. september 2006 — det er tilladt for en sådan virksomhed, på tidspunktet for overgangen til IFRS, at klassificere alle finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser som til dagsværdi gennem resultatet, forudsat at aktivet eller forpligtelsen opfylder kriterierne i afsnit 9(b)(i), 9(b)(ii) eller 11A i IAS 39 på det tidspunkt. Når tidspunktet for overgangen til IFRS ligger før 1. september 2005, behøver sådanne klassifikationer ikke være afsluttet før 1. september 2005, og kan også omfatte finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, der er indregnet mellem tidspunktet for overgangen til IFRS og 1. september 2005. |
| --- | --- |

c)

en virksomhed, der aflægger sit første IFRS-regnskab for et regnskabsår, der begynder 1. januar 2006 eller derefter, men før 1. september 2006 — det er tilladt for en sådan virksomhed, på tidspunktet for overgangen til IFRS, at klassificere alle finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser som til dagsværdi gennem resultatet, forudsat at aktivet eller forpligtelsen opfylder kriterierne i afsnit 9(b)(i), 9(b)(ii) eller 11A i IAS 39 på det tidspunkt. Når tidspunktet for overgangen til IFRS ligger før 1. september 2005, behøver sådanne klassifikationer ikke være afsluttet før 1. september 2005, og kan også omfatte finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, der er indregnet mellem tidspunktet for overgangen til IFRS og 1. september 2005.

| d) | en virksomhed, der aflægger sit første IFRS-regnskab for et regnskabsår, der begynder før 1. januar 2006, og som anvender afsnit 11A, 48A, AG4B-AG4K, AG33A og AG33B og 2005-ændringerne i afsnit 9, 12 og 13 i IAS 39 — det er tilladt for en sådan virksomhed, på tidspunktet for begyndelsen af dets første IFRS-regnskabsår, at foretage en klassifikation som til dagsværdi gennem resultatet af alle finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, der opfylder kriterierne for en sådan klassifikation i overensstemmelse med disse nye og ændrede afsnit på det tidspunkt. Når virksomhedens første IFRS-regnskabsår begynder før 1. september 2005, behøver sådanne klassifikationer ikke at være afsluttet før 1. september 2005, og kan også omfatte finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, der er indregnet mellem begyndelsen af det regnskabsår og 1. september 2005. Hvis virksomheden tilpasser sammenligningstallene for IAS 39, skal den tilpasse disse tal for de finansielle aktiver, finansielle forpligtelser eller grupper af finansielle aktiver, finansielle forpligtelser eller begge dele, der blev klassificeret ved begyndelsen af virksomhedens første IFRS-regnskabsår. En sådan tilpasning af sammenligningstal skal udelukkende foretages, hvis de klassificerede poster eller grupper ville have opfyldt kriterierne for en sådan klassifikation i afsnit 9b)i), 9b)ii) eller 11A i IAS 39 på tidspunktet for overgangen til IFRS eller, hvis de blev erhvervet efter tidspunktet for overgangen til IFRS, ville have opfyldt kriterierne i afsnit 9b)i), 9(b)(ii) eller 11A på tidspunktet for den første indregning. |
| --- | --- |

d)

en virksomhed, der aflægger sit første IFRS-regnskab for et regnskabsår, der begynder før 1. januar 2006, og som anvender afsnit 11A, 48A, AG4B-AG4K, AG33A og AG33B og 2005-ændringerne i afsnit 9, 12 og 13 i IAS 39 — det er tilladt for en sådan virksomhed, på tidspunktet for begyndelsen af dets første IFRS-regnskabsår, at foretage en klassifikation som til dagsværdi gennem resultatet af alle finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, der opfylder kriterierne for en sådan klassifikation i overensstemmelse med disse nye og ændrede afsnit på det tidspunkt. Når virksomhedens første IFRS-regnskabsår begynder før 1. september 2005, behøver sådanne klassifikationer ikke at være afsluttet før 1. september 2005, og kan også omfatte finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, der er indregnet mellem begyndelsen af det regnskabsår og 1. september 2005. Hvis virksomheden tilpasser sammenligningstallene for IAS 39, skal den tilpasse disse tal for de finansielle aktiver, finansielle forpligtelser eller grupper af finansielle aktiver, finansielle forpligtelser eller begge dele, der blev klassificeret ved begyndelsen af virksomhedens første IFRS-regnskabsår. En sådan tilpasning af sammenligningstal skal udelukkende foretages, hvis de klassificerede poster eller grupper ville have opfyldt kriterierne for en sådan klassifikation i afsnit 9b)i), 9b)ii) eller 11A i IAS 39 på tidspunktet for overgangen til IFRS eller, hvis de blev erhvervet efter tidspunktet for overgangen til IFRS, ville have opfyldt kriterierne i afsnit 9b)i), 9(b)(ii) eller 11A på tidspunktet for den første indregning.

| e) | for en virksomhed, der aflægger sit første IFRS-regnskab for et regnskabsår, der begynder før 1. september 2006 — uanset indholdet af afsnit 91 i IAS 39 skal alle finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, som en sådan virksomhed har klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet i overensstemmelse med underafsnit (c) eller (d) ovenfor, som tidligere har været klassificeret som den sikrede post i forbindelse med regnskabsmæssig sikring af dagsværdien, afklassificeres herfra samtidig med, at de bliver klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet. |
| --- | --- |

e)

for en virksomhed, der aflægger sit første IFRS-regnskab for et regnskabsår, der begynder før 1. september 2006 — uanset indholdet af afsnit 91 i IAS 39 skal alle finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, som en sådan virksomhed har klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet i overensstemmelse med underafsnit (c) eller (d) ovenfor, som tidligere har været klassificeret som den sikrede post i forbindelse med regnskabsmæssig sikring af dagsværdien, afklassificeres herfra samtidig med, at de bliver klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet.

Klassifikation af finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser

43A.   Det er tilladt for virksomheden at klassificere tidligere indregnede finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser som finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser til dagsværdi gennem resultatet, eller at klassificere finansielle aktiver som disponible for salg i overensstemmelse med afsnit 25A. Virksomheden skal oplyse om dagsværdien af eventuelle finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, som er klassificeret til hver kategori, på tidspunktet for klassifikationen, samt om klassifikationen og den regnskabsmæssige værdi i de tidligere årsregnskaber.

---

| 16.11.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 299/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 299/58

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1865/2005

af 15. november 2005

om fastsættelse af importtold for korn, der skal anvendes fra 16. november 2005

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1249/96 af 28. juni 1996 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår importtold for korn (2), særlig artikel 2, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I artikel 10 i forordning (EF) nr. 1784/2003 er det fastsat, at ved indførsel af de i nævnte forordnings artikel 1 omhandlede produkter opkræves toldsatserne i den fælles toldtarif for de produkter, der er omhandlet i artikel 10, stk. 2. I nævnte forordning er importtolden dog lig med interventionsprisen for disse produkter, forhøjet med 55 % og med fradrag af cif-importprisen for den pågældende sending. Dog kan tolden ikke overstige toldsatsen i den fælles toldtarif. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 10 i forordning (EF) nr. 1784/2003 er det fastsat, at ved indførsel af de i nævnte forordnings artikel 1 omhandlede produkter opkræves toldsatserne i den fælles toldtarif for de produkter, der er omhandlet i artikel 10, stk. 2. I nævnte forordning er importtolden dog lig med interventionsprisen for disse produkter, forhøjet med 55 % og med fradrag af cif-importprisen for den pågældende sending. Dog kan tolden ikke overstige toldsatsen i den fælles toldtarif.

| (2) | I henhold til artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1784/2003 beregnes cif-importpriserne på grundlag af de repræsentative priser for det pågældende produkt på verdensmarkedet. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1784/2003 beregnes cif-importpriserne på grundlag af de repræsentative priser for det pågældende produkt på verdensmarkedet.

| (3) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 1249/96 er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1784/2003 for så vidt angår importtold for korn. |
| --- | --- |

(3)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 1249/96 er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1784/2003 for så vidt angår importtold for korn.

| (4) | Importtolden gælder, indtil en ny fastsættelse træder i kraft. |
| --- | --- |

(4)

Importtolden gælder, indtil en ny fastsættelse træder i kraft.

| (5) | For at sikre en korrekt gennemførelse af ordningen for importtold bør de repræsentative markedskurser, der konstateres i en referenceperiode, anvendes ved beregningen af importtolden. |
| --- | --- |

(5)

For at sikre en korrekt gennemførelse af ordningen for importtold bør de repræsentative markedskurser, der konstateres i en referenceperiode, anvendes ved beregningen af importtolden.

| (6) | Anvendelsen af forordning (EF) nr. 1249/96 fører til fastsættelsen af importtolden efter bilag I til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(6)

Anvendelsen af forordning (EF) nr. 1249/96 fører til fastsættelsen af importtolden efter bilag I til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Importtolden for korn som omhandlet i artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1784/2003 er fastsat i bilag I til nærværende forordning på grundlag af de elementer, der er fastsat i bilag II.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 16. november 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1154/2005 (EUT L 187 af 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EFT L 161 af 29.6.1996, s. 125. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1110/2003 (EUT L 158 af 27.6.2003, s. 12).

2

---

BILAG I

Importtold for produkterne som omhandlet i artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1784/2003, som er gældende fra den 16. november 2005

| KN-kode | Varebeskrivelse | Told ved indførsel (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Hård hvede af god kvalitet | 0,00 |
| af middelgod kvalitet | 0,00 |
| af ringe kvalitet | 0,00 |
| 1001 90 91 | Blød hvede, til udsæd | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Blød hvede af god kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rug | 34,38 |
| 1005 10 90 | Majs til udsæd, undtagen hybridmajs | 54,07 |
| 1005 90 00 | Majs, undtagen til udsæd (2) | 54,07 |
| 1007 00 90 | Sorghum i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd | 34,38 |

KN-kode

Varebeskrivelse

Told ved indførsel (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Hård hvede af god kvalitet

0,00

af middelgod kvalitet

0,00

af ringe kvalitet

0,00

1001 90 91

Blød hvede, til udsæd

0,00

ex 1001 90 99

Blød hvede af god kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd

0,00

1002 00 00

Rug

34,38

1005 10 90

Majs til udsæd, undtagen hybridmajs

54,07

1005 90 00

Majs, undtagen til udsæd (2)

54,07

1007 00 90

Sorghum i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd

34,38

---

(1)  For varer, der ankommer til Fællesskabet via Atlanterhavet eller Suezkanalen (artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1249/96), kan importøren opnå en nedsættelse af tolden på:

| — | 3 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet, eller |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet, eller

| — | 2 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Det Forenede Kongerige, Danmark, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Det Forenede Kongerige, Danmark, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst.

(2)  Importøren kan opnå en fast nedsættelse på 24 EUR/t, når betingelserne i artikel 2, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1249/96 opfyldes.

---

BILAG II

Elementer til beregning af tolden

perioden 2.11.2005-14.11.2005

| 1) | Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:











  Børsnoteringer | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkt (% proteiner, 12 % vandindhold) | HRS2 | YC3 | HAD2 | middelgod kvalitet (1) | ringe kvalitet (2) | US barley 2 |
| Notering (EUR/t) | 129,74 (3) | 65,05 | 178,74 | 168,74 | 148,74 | 93,90 |
| Præmie for Golfen (EUR/t) | — | 17,48 | — | | | — |
| Præmie for The Great Lakes (EUR/t) | 35,89 | — | — | | | — |

1)

Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:

Børsnoteringer

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Produkt (% proteiner, 12 % vandindhold)

HRS2

YC3

HAD2

middelgod kvalitet (1)

ringe kvalitet (2)

US barley 2

Notering (EUR/t)

129,74 (3)

65,05

178,74

168,74

148,74

93,90

Præmie for Golfen (EUR/t)

—

17,48

—

—

Præmie for The Great Lakes (EUR/t)

35,89

—

—

—

| 2) | Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:
  Fragt/omkostninger: Mexicanske Golf–Rotterdam: 21,14 EUR/t; The Great Lakes–Rotterdam: 29,45 EUR/t. |
| --- | --- |

2)

Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:

Fragt/omkostninger: Mexicanske Golf–Rotterdam: 21,14 EUR/t; The Great Lakes–Rotterdam: 29,45 EUR/t.

| 3) | Subsidier i henhold til artikel 4, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EF) nr. 1249/96: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3)

Subsidier i henhold til artikel 4, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EF) nr. 1249/96:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Negativ præmie på 10 EUR/t (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).

(2)  Negativ præmie på 30 EUR/t (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).

(3)  Positiv præmie på 14 EUR/t indbefattet (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Rådet

| 16.11.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 299/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 299/61

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 20. september 2005

om undertegnelse på Fællesskabets vegne af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Danmark om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område

(2005/790/EF)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 61, litra c), sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, er bestemmelserne i Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (1) ikke bindende for Danmark og finder ikke anvendelse i Danmark. |
| --- | --- |

(1)

I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, er bestemmelserne i Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (1) ikke bindende for Danmark og finder ikke anvendelse i Danmark.

| (2) | Ved afgørelse af 8. maj 2003 bemyndigede Rådet undtagelsesvis Kommissionen til at føre forhandlinger om en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Danmark om udvidelse af bestemmelserne i ovennævnte forordning til også at omfatte Danmark. |
| --- | --- |

(2)

Ved afgørelse af 8. maj 2003 bemyndigede Rådet undtagelsesvis Kommissionen til at føre forhandlinger om en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Danmark om udvidelse af bestemmelserne i ovennævnte forordning til også at omfatte Danmark.

| (3) | Kommissionen har på Fællesskabets vegne ført forhandlinger med Kongeriget Danmark om en sådan aftale. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har på Fællesskabets vegne ført forhandlinger med Kongeriget Danmark om en sådan aftale.

| (4) | Det Forenede Kongerige og Irland deltager i medfør af artikel 3 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, i vedtagelsen og anvendelsen af denne afgørelse. |
| --- | --- |

(4)

Det Forenede Kongerige og Irland deltager i medfør af artikel 3 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, i vedtagelsen og anvendelsen af denne afgørelse.

| (5) | I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. |
| --- | --- |

(5)

I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark.

| (6) | Aftalen, der blev paraferet i Bruxelles den 17. januar 2005, bør undertegnes — |
| --- | --- |

(6)

Aftalen, der blev paraferet i Bruxelles den 17. januar 2005, bør undertegnes —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Undertegnelsen af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Danmark om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område godkendes herved på Fællesskabets vegne med forbehold af Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen.

Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den eller de personer, der er beføjet til at undertegne aftalen på Fællesskabets vegne med forbehold af dens indgåelse.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. september 2005.

På Rådets vegne

M. BECKETT

Formand

---

(1)  EFT L 12 af 16.1.2001, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2245/2004 (EUT L 381 af 28.12.2004, s. 10).

1

---

AFTALE

mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Danmark om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område

DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB, i det følgende benævnt »Fællesskabet«,

på den ene side, og

KONGERIGET DANMARK, i det følgende benævnt »Danmark«,

på den anden side —

SOM ØNSKER at gøre reglerne for retternes kompetence på det civil- og handelsretlige område ensartede og forenkle formaliteterne med henblik på en hurtig og enkel anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser inden for Fællesskabet,

SOM KONSTATERER, at medlemsstaterne den 27. september 1968 på grundlag af artikel 293, fjerde led, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab indgik Bruxelles-konventionen om retternes kompetence og om fuldbyrdelse af retsafgørelser i borgerlige sager, herunder handelssager, senere ændret ved konventionerne om nye medlemsstaters tiltrædelse af denne konvention (1) (i det følgende benævnt »Bruxelles-konventionen«). Den 16. september 1988 indgik medlemsstaterne og EFTA-staterne Lugano-konventionen om retternes kompetence og om fuldbyrdelse af retsafgørelser i borgerlige sager, herunder handelssager (2) (i det følgende benævnt »Lugano-konventionen«), som er en parallelkonvention til Bruxelles-konventionen,

SOM KONSTATERER, at Bruxelles-konventionens indhold i stor udstrækning er overtaget i Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (3) (i det følgende benævnt »Bruxelles I-forordningen«),

SOM HENVISER til protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, (i det følgende benævnt »protokollen om Danmarks stilling«), i medfør af hvilken Bruxelles I-forordningen ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark,

SOM UNDERSTREGER, at der må findes en løsning på den utilfredsstillende juridiske situation, der er opstået som følge af, at der inden for Fællesskabet gælder forskellige regler for retternes kompetence og for anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser,

SOM ØNSKER, at bestemmelserne i Bruxelles I-forordningen, fremtidige ændringer heraf og gennemførelsesforanstaltningerne hertil på folkeretligt grundlag skal finde anvendelse i forbindelserne mellem Fællesskabet og Danmark som medlemsstat med en særlig stilling med hensyn til afsnit IV i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

SOM UNDERSTREGER, at kontinuiteten mellem Bruxelles-konventionen og denne aftale bør sikres, og at der også for denne aftale bør gælde overgangsbestemmelser svarende til dem i Bruxelles I-forordningen. Samme kontinuitet bør gælde med hensyn til De Europæiske Fællesskabers Domstols fortolkning af Bruxelles-konventionen, og endvidere bør protokollen af 1971 (4) fortsat finde anvendelse på sager, der allerede er anlagt ved denne aftales ikrafttræden,

SOM UNDERSTREGER, at Bruxelles-konventionen tillige fortsat bør finde anvendelse for så vidt angår de af medlemsstaternes territorier, som er omfattet af Bruxelles-konventionens geografiske anvendelsesområde, og som ikke er omfattet af denne aftale,

SOM UNDERSTREGER betydningen af god koordination mellem Fællesskabet og Danmark for så vidt angår forhandling og indgåelse af internationale aftaler, der kan berøre eller ændre anvendelsesområdet for Bruxelles I-forordningen,

SOM UNDERSTREGER, at Danmark bør bestræbe sig på at tiltræde internationale aftaler, som Fællesskabet har indgået, når Danmarks deltagelse i sådanne aftaler er relevant for en sammenhængende anvendelse af Bruxelles I-forordningen og nærværende aftale,

SOM PÅPEGER, at De Europæiske Fællesskabers Domstol bør have kompetence til at sikre en ensartet anvendelse og fortolkning af denne aftale, inklusive de bestemmelser i Bruxelles I-forordningen og alle EF-gennemførelsesforanstaltninger, der udgør en del af denne aftale,

SOM HENVISER til den kompetence til at afgøre præjudicielle spørgsmål om gyldigheden og fortolkningen af retsakter udstedt af Fællesskabets institutioner på grundlag af traktatens afsnit IV, herunder gyldigheden og fortolkningen af denne aftale, som er tillagt De Europæiske Fællesskabers Domstol ved artikel 68, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, og til det forhold, at nævnte bestemmelse ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark som følge af protokollen om Danmarks stilling,

SOM FINDER, at De Europæiske Fællesskabers Domstol bør have kompetence til på samme betingelser at afgøre præjudicielle spørgsmål om gyldigheden og fortolkningen af denne aftale, som rejses af en dansk ret, og at danske retter følgelig bør anmode om præjudicielle afgørelser på samme betingelser som retter i andre medlemsstater for så vidt angår fortolkningen af Bruxelles I-forordningen og gennemførelsesforanstaltningerne hertil,

SOM HENVISER til, at Rådet for Den Europæiske Union, Europa-Kommissionen og medlemsstaterne i medfør af artikel 68, stk. 3, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab kan anmode De Europæiske Fællesskabers Domstol om at afgøre spørgsmål om fortolkning af retsakter udstedt af Fællesskabets institutioner på grundlag af traktatens afsnit IV, herunder fortolkning af denne aftale, og til det forhold, at nævnte bestemmelse ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark som følge af protokollen om Danmarks stilling,

SOM FINDER, at Danmark på samme betingelser som andre medlemsstater for så vidt angår Bruxelles I-forordningen og gennemførelsesforanstaltningerne hertil bør have mulighed for at anmode De Europæiske Fællesskabers Domstol om at afgøre spørgsmål om fortolkning af denne aftale,

SOM UNDERSTREGER, at retterne i Danmark — ved fortolkningen af denne aftale, inklusive de bestemmelser i Bruxelles I-forordningen og alle EF-gennemførelsesforanstaltninger, der udgør en del af denne aftale — efter dansk ret bør tage behørigt hensyn til retspraksis ved De Europæiske Fællesskabers Domstol og ved retterne i De Europæiske Fællesskabers medlemsstater for så vidt angår bestemmelserne i Bruxelles-konventionen og Bruxelles I-forordningen og alle EF-gennemførelsesforanstaltninger,

SOM FINDER, at det bør være muligt at anmode De Europæiske Fællesskabers Domstol om at afgøre spørgsmål om overholdelse af forpligtelser i medfør af denne aftale i overensstemmelse med bestemmelserne i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab vedrørende sager for Domstolen,

SOM KONSTATERER, at denne aftale er bindende for medlemsstaterne i medfør af artikel 300, stk. 7, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab; det er derfor hensigtsmæssigt, at Danmark i tilfælde af, at en medlemsstat ikke overholder denne aftale, skal kunne indbringe sagen for Kommissionen i dennes egenskab af traktatens vogter —

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

Artikel 1

Formål

1.   Formålet med denne aftale er at anvende bestemmelserne i Bruxelles I-forordningen og gennemførelsesforanstaltningerne hertil i forbindelserne mellem Fællesskabet og Danmark i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, i denne aftale.

2.   Det er de kontraherende parters mål at nå frem til en ensartet anvendelse og fortolkning af bestemmelserne i Bruxelles I-forordningen og gennemførelsesforanstaltningerne hertil i alle medlemsstater.

3.   Bestemmelserne i artikel 3, stk. 1, artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 1, i denne aftale følger af protokollen om Danmarks stilling.

Artikel 2

Retternes kompetence og anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område

1.   Bestemmelserne i Bruxelles I-forordningen, der er knyttet som bilag til denne aftale og udgør en del heraf, samt de gennemførelsesforanstaltninger, der er vedtaget i medfør af forordningens artikel 74, stk. 2, og — for så vidt angår gennemførelsesforanstaltninger, der vedtages efter denne aftales ikrafttræden — som Danmark har gennemført efter artikel 4 i denne aftale, og de foranstaltninger, som er vedtaget i medfør af forordningens artikel 74, stk. 1, finder anvendelse på folkeretligt grundlag i forbindelserne mellem Fællesskabet og Danmark.

2.   Med henblik på gennemførelsen af denne aftale ændres anvendelsen af bestemmelserne i Bruxelles I-forordningen dog som følger:

| a) | Artikel 1, stk. 3, finder ikke anvendelse. |
| --- | --- |

a)

Artikel 1, stk. 3, finder ikke anvendelse.

| b) | I artikel 50 indsættes følgende som stk. 2:
  »2.   Den, som fremsætter anmodning om fuldbyrdelse af en afgørelse om underholdspligt, der er truffet af en administrativ myndighed i Danmark, kan i den medlemsstat, som anmodningen rettes til, påberåbe sig de i stk. 1 nævnte fordele, såfremt han fremlægger en erklæring fra det danske justitsministerium, som bekræfter, at han opfylder de økonomiske betingelser for helt eller delvis at få meddelt fri proces eller blive fritaget for gebyrer og omkostninger.« |
| --- | --- |

b)

I artikel 50 indsættes følgende som stk. 2:

»2.   Den, som fremsætter anmodning om fuldbyrdelse af en afgørelse om underholdspligt, der er truffet af en administrativ myndighed i Danmark, kan i den medlemsstat, som anmodningen rettes til, påberåbe sig de i stk. 1 nævnte fordele, såfremt han fremlægger en erklæring fra det danske justitsministerium, som bekræfter, at han opfylder de økonomiske betingelser for helt eller delvis at få meddelt fri proces eller blive fritaget for gebyrer og omkostninger.«

| c) | I artikel 62 indsættes følgende som stk. 2:
  »2.   I sager om underholdspligt omfatter udtrykket »ret« også de danske administrative myndigheder.« |
| --- | --- |

c)

I artikel 62 indsættes følgende som stk. 2:

»2.   I sager om underholdspligt omfatter udtrykket »ret« også de danske administrative myndigheder.«

| d) | Artikel 64 finder anvendelse på søgående skibe, der er indregistreret i Danmark og i Grækenland og Portugal. |
| --- | --- |

d)

Artikel 64 finder anvendelse på søgående skibe, der er indregistreret i Danmark og i Grækenland og Portugal.

| e) | Datoen for denne aftales ikrafttræden finder anvendelse i stedet for datoen for forordningens ikrafttræden omhandlet i forordningens artikel 70, stk. 2, og artikel 72 og 76. |
| --- | --- |

e)

Datoen for denne aftales ikrafttræden finder anvendelse i stedet for datoen for forordningens ikrafttræden omhandlet i forordningens artikel 70, stk. 2, og artikel 72 og 76.

| f) | Overgangsbestemmelserne i denne aftale finder anvendelse i stedet for forordningens artikel 66. |
| --- | --- |

f)

Overgangsbestemmelserne i denne aftale finder anvendelse i stedet for forordningens artikel 66.

| g) | I bilag I tilføjes følgende: »i Danmark: § 246, stk. 2 og 3, i lov om rettens pleje«. |
| --- | --- |

g)

I bilag I tilføjes følgende: »i Danmark: § 246, stk. 2 og 3, i lov om rettens pleje«.

| h) | I bilag II tilføjes følgende: »i Danmark: byretten«. |
| --- | --- |

h)

I bilag II tilføjes følgende: »i Danmark: byretten«.

| i) | I bilag III tilføjes følgende: »i Danmark: landsretten«. |
| --- | --- |

i)

I bilag III tilføjes følgende: »i Danmark: landsretten«.

| j) | I bilag IV tilføjes følgende: »i Danmark: ved appel til Højesteret med tilladelse fra Procesbevillingsnævnet«. |
| --- | --- |

j)

I bilag IV tilføjes følgende: »i Danmark: ved appel til Højesteret med tilladelse fra Procesbevillingsnævnet«.

Artikel 3

Ændringer til Bruxelles I-forordningen

1.   Danmark deltager ikke i vedtagelsen af ændringer til Bruxelles I-forordningen, og sådanne ændringer er ikke bindende for og finder ikke anvendelse i Danmark.

2.   Når der vedtages ændringer til forordningen, meddeler Danmark Kommissionen, hvorvidt Danmark vil gennemføre indholdet af ændringerne. Meddelelsen skal gives på tidspunktet for vedtagelsen af ændringerne eller inden 30 dage herefter.

3.   Hvis Danmark beslutter at gennemføre indholdet af ændringerne, anføres det i meddelelsen, om gennemførelsen kan ske administrativt eller kræver godkendelse i Folketinget.

4.   Hvis det i meddelelsen anføres, at gennemførelsen kan ske administrativt, angives det desuden, at alle de nødvendige administrative foranstaltninger træder i kraft på datoen for ikrafttrædelsen af ændringerne til forordningen eller er trådt i kraft på datoen for meddelelsen, afhængigt af hvilket tidspunkt der ligger senest.

5.   Hvis det i meddelelsen anføres, at gennemførelsen kræver godkendelse i Folketinget, finder følgende bestemmelser anvendelse:

| a) | Lovgivningsmæssige foranstaltninger i Danmark træder i kraft på datoen for ikrafttrædelsen af ændringerne til forordningen eller inden seks måneder efter datoen for meddelelsen, afhængigt af hvilket tidspunkt der ligger senest. |
| --- | --- |

a)

Lovgivningsmæssige foranstaltninger i Danmark træder i kraft på datoen for ikrafttrædelsen af ændringerne til forordningen eller inden seks måneder efter datoen for meddelelsen, afhængigt af hvilket tidspunkt der ligger senest.

| b) | Danmark giver Kommissionen meddelelse om datoen for de lovgivningsmæssige gennemførelsesforanstaltningers ikrafttræden. |
| --- | --- |

b)

Danmark giver Kommissionen meddelelse om datoen for de lovgivningsmæssige gennemførelsesforanstaltningers ikrafttræden.

6.   En meddelelse fra Danmark om, at indholdet af ændringerne er blevet gennemført i Danmark, jf. stk. 4 og 5, skaber gensidige folkeretlige forpligtelser mellem Danmark og Fællesskabet. Ændringerne til forordningen udgør derefter ændringer til denne aftale og betragtes som bilag knyttet hertil.

7.   Hvis

| a) | Danmark meddeler, at Danmark ikke vil gennemføre indholdet af ændringerne, eller |
| --- | --- |

a)

Danmark meddeler, at Danmark ikke vil gennemføre indholdet af ændringerne, eller

| b) | Danmark ikke fremsender nogen meddelelse inden for den frist på 30 dage, der er fastsat i stk. 2, eller |
| --- | --- |

b)

Danmark ikke fremsender nogen meddelelse inden for den frist på 30 dage, der er fastsat i stk. 2, eller

| c) | de lovgivningsmæssige foranstaltninger i Danmark ikke træder i kraft inden for de frister, der er fastsat i stk. 5, |
| --- | --- |

c)

de lovgivningsmæssige foranstaltninger i Danmark ikke træder i kraft inden for de frister, der er fastsat i stk. 5,

betragtes denne aftale som opsagt, medmindre parterne beslutter andet inden 90 dage, eller i den situation, der er omhandlet i litra c), medmindre de lovgivningsmæssige foranstaltninger i Danmark træder i kraft inden for samme tidsrum. Opsigelsen får virkning tre måneder efter udløbet af de 90 dage.

8.   Retssager, der er anlagt, og officielt bekræftede dokumenter, der er udstedt inden den dato, hvor opsigelsen får virkning, jf. stk. 7, berøres ikke heraf.

Artikel 4

Gennemførelsesforanstaltninger

1.   Danmark deltager ikke i vedtagelsen af udtalelser fra det udvalg, der er omhandlet i artikel 75 i Bruxelles I-forordningen. Gennemførelsesforanstaltninger, der vedtages i medfør af forordningens artikel 74, stk. 2, er ikke bindende for og finder ikke anvendelse i Danmark.

2.   Når der vedtages gennemførelsesforanstaltninger i medfør af forordningens artikel 74, stk. 2, skal disse meddeles Danmark. Danmark meddeler Kommissionen, hvorvidt Danmark vil gennemføre indholdet af gennemførelsesforanstaltningerne. Meddelelsen skal gives ved modtagelsen af gennemførelsesforanstaltningerne eller inden 30 dage herefter.

3.   I meddelelsen anføres det, at alle de nødvendige administrative foranstaltninger i Danmark træder i kraft på datoen for gennemførelsesforanstaltningernes ikrafttræden eller er trådt i kraft på datoen for meddelelsen, afhængigt af hvilket tidspunkt der ligger senest.

4.   En meddelelse fra Danmark om, at indholdet af gennemførelsesforanstaltningerne er blevet gennemført i Danmark, skaber gensidige folkeretlige forpligtelser mellem Danmark og Fællesskabet. Gennemførelsesforanstaltningerne udgør derefter en del af denne aftale.

5.   Hvis

| a) | Danmark meddeler, at Danmark ikke vil gennemføre indholdet af gennemførelsesforanstaltningerne, eller |
| --- | --- |

a)

Danmark meddeler, at Danmark ikke vil gennemføre indholdet af gennemførelsesforanstaltningerne, eller

| b) | Danmark ikke fremsender nogen meddelelse inden den frist på 30 dage, der er fastsat i stk. 2, |
| --- | --- |

b)

Danmark ikke fremsender nogen meddelelse inden den frist på 30 dage, der er fastsat i stk. 2,

betragtes denne aftale som opsagt, medmindre parterne træffer anden afgørelse inden 90 dage. Opsigelsen får virkning tre måneder efter udløbet af de 90 dage.

6.   Retssager, der er anlagt, og officielt bekræftede dokumenter, der er udstedt inden den dato, hvor opsigelsen får virkning, jf. stk. 5, berøres ikke heraf.

7.   Hvis gennemførelsen undtagelsesvis kræver godkendelse i Folketinget, anføres dette i Danmarks meddelelse efter stk. 2, og bestemmelserne i artikel 3, stk. 5-8, finder anvendelse.

8.   Danmark meddeler Kommissionen tekster, der indebærer ændring af oplysningerne i artikel 2, stk. 2, litra g)-j), i denne aftale. Kommissionen ændrer artikel 2, stk. 2, litra g)-j), i overensstemmelse hermed.

Artikel 5

Internationale aftaler, der berører Bruxelles I-forordningen

1.   Internationale aftaler, som Fællesskabet indgår på grundlag af reglerne i Bruxelles I-forordningen, er ikke bindende for og finder ikke anvendelse i Danmark.

2.   Danmark afholder sig fra at indgå internationale aftaler, som kan berøre eller ændre anvendelsesområdet for Bruxelles I-forordningen, der er knyttet som bilag til denne aftale, medmindre det sker efter aftale med Fællesskabet, og der er fundet tilfredsstillende ordninger med hensyn til forholdet mellem nærværende aftale og den pågældende internationale aftale.

3.   Når Danmark forhandler internationale aftaler, der kan berøre eller ændre anvendelsesområdet for Bruxelles I-forordningen, der er knyttet som bilag til denne aftale, koordinerer Danmark sin holdning med Fællesskabet og afholder sig fra enhver handling, der vil kunne skade målsætningerne i en holdning fastlagt af Fællesskabet inden for dets kompetenceområde i forbindelse med sådanne forhandlinger.

Artikel 6

De Europæiske Fællesskabers Domstols kompetence med hensyn til fortolkning af denne aftale

1.   Når et spørgsmål om gyldigheden eller fortolkningen af denne aftale rejses i forbindelse med en sag, der verserer ved en dansk ret, anmoder denne ret Domstolen om at afgøre spørgsmålet, når en ret i en anden EU-medlemsstat under de samme omstændigheder ville være forpligtet hertil med hensyn til Bruxelles I-forordningen samt de gennemførelsesforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, i denne aftale.

2.   Efter dansk ret tager retterne i Danmark ved fortolkningen af denne aftale behørigt hensyn til Domstolens retspraksis med hensyn til bestemmelserne i Bruxelles-konventionen og Bruxelles I-forordningen samt alle EF-gennemførelsesforanstaltninger.

3.   Danmark kan i lighed med Rådet, Kommissionen og enhver medlemsstat anmode Domstolen om at afgøre spørgsmål om fortolkning af denne aftale. Domstolens afgørelse som svar på en sådan anmodning finder ikke anvendelse på domme afsagt af medlemsstaternes retter, som har fået retskraft.

4.   Danmark har ret til at indgive udtalelser til Domstolen, hvis en ret i en medlemsstat har forelagt Domstolen et præjudicielt spørgsmål om fortolkningen af en bestemmelse, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1.

5.   Protokollen vedrørende statutten for De Europæiske Fællesskabers Domstol og Domstolens procesreglement finder anvendelse.

6.   Hvis bestemmelserne i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab vedrørende afgørelser truffet af Domstolen ændres, og dette får følger for afgørelser, der træffes med hensyn til Bruxelles I-forordningen, kan Danmark meddele Kommissionen, at Danmark ikke vil anvende ændringerne for så vidt angår denne aftale. Meddelelsen skal gives på tidspunktet for ændringernes ikrafttræden eller inden 60 dage herefter.

I så fald betragtes denne aftale som opsagt. Opsigelsen får virkning tre måneder efter meddelelsen.

7.   Retssager, der er anlagt, og officielt bekræftede dokumenter, der er udstedt inden den dato, hvor opsigelsen får virkning, jf. stk. 6, berøres ikke heraf.

Artikel 7

De Europæiske Fællesskabers Domstols kompetence med hensyn til overholdelsen af denne aftale

1.   Kommissionen kan anlægge sag ved Domstolen mod Danmark for manglende overholdelse af forpligtelserne i medfør af denne aftale.

2.   Danmark kan klage til Kommissionen over en medlemsstats manglende overholdelse af forpligtelserne i medfør af denne aftale.

3.   De relevante bestemmelser vedrørende sager for Domstolen i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab samt protokollen vedrørende statutten for De Europæiske Fællesskabers Domstol og Domstolens procesreglement finder anvendelse.

Artikel 8

Geografisk anvendelsesområde

1.   Denne aftale finder anvendelse på de territorier, der er omhandlet i artikel 299 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.

2.   Hvis Fællesskabet beslutter at udvide anvendelsen af Bruxelles I-forordningen til at omfatte territorier, der på nuværende tidspunkt er underlagt Bruxelles-konventionen, samarbejder Fællesskabet og Danmark med henblik på at sikre, at en sådan anvendelse også kommer til at omfatte Danmark.

Artikel 9

Overgangsbestemmelser

1.   Denne aftale finder kun anvendelse på retssager, der er anlagt, og på officielt bekræftede dokumenter, der er udstedt efter aftalens ikrafttræden.

2.   I forbindelse med retssager, der er anlagt i domsstaten før denne aftales ikrafttræden, skal retsafgørelser, som er truffet efter aftalens ikrafttræden, dog anerkendes og fuldbyrdes i overensstemmelse med denne aftale:

| a) | såfremt retssagen i domsstaten er anlagt efter Bruxelles-konventionens eller Lugano-konventionens ikrafttræden i både domsstaten og den medlemsstat, som anmodningen er rettet til |
| --- | --- |

a)

såfremt retssagen i domsstaten er anlagt efter Bruxelles-konventionens eller Lugano-konventionens ikrafttræden i både domsstaten og den medlemsstat, som anmodningen er rettet til

| b) | i alle andre tilfælde, såfremt de anvendte kompetenceregler er i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i denne aftale eller i en konvention, der, da sagen blev anlagt, var gældende mellem domsstaten og den medlemsstat, som anmodningen er rettet til. |
| --- | --- |

b)

i alle andre tilfælde, såfremt de anvendte kompetenceregler er i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i denne aftale eller i en konvention, der, da sagen blev anlagt, var gældende mellem domsstaten og den medlemsstat, som anmodningen er rettet til.

Artikel 10

Forholdet til Bruxelles I-forordningen

1.   Denne aftale mellem Fællesskabet og Danmark berører ikke de øvrige medlemsstaters anvendelse af Bruxelles I-forordningen.

2.   Denne aftale finder dog altid anvendelse:

| a) | i spørgsmål om retternes kompetence, såfremt sagsøgte har bopæl i Danmark, eller såfremt retterne i Danmark er tillagt kompetence i henhold til forordningens artikel 22 eller 23, der finder anvendelse i forbindelserne mellem Fællesskabet og Danmark i medfør af artikel 2 i denne aftale |
| --- | --- |

a)

i spørgsmål om retternes kompetence, såfremt sagsøgte har bopæl i Danmark, eller såfremt retterne i Danmark er tillagt kompetence i henhold til forordningens artikel 22 eller 23, der finder anvendelse i forbindelserne mellem Fællesskabet og Danmark i medfør af artikel 2 i denne aftale

| b) | i spørgsmål om litispendens eller indbyrdes sammenhængende krav som omhandlet i artikel 27 og 28 i Bruxelles I-forordningen, der finder anvendelse i forbindelserne mellem Fællesskabet og Danmark i medfør af artikel 2 i denne aftale, når der er anlagt sag i en anden medlemsstat end Danmark og i Danmark |
| --- | --- |

b)

i spørgsmål om litispendens eller indbyrdes sammenhængende krav som omhandlet i artikel 27 og 28 i Bruxelles I-forordningen, der finder anvendelse i forbindelserne mellem Fællesskabet og Danmark i medfør af artikel 2 i denne aftale, når der er anlagt sag i en anden medlemsstat end Danmark og i Danmark

| c) | i spørgsmål om anerkendelse og fuldbyrdelse, hvor Danmark enten er domsstaten eller den stat, som anmodningen er rettet til. |
| --- | --- |

c)

i spørgsmål om anerkendelse og fuldbyrdelse, hvor Danmark enten er domsstaten eller den stat, som anmodningen er rettet til.

Artikel 11

Ophør af denne aftale

1.   Denne aftale ophører, hvis Danmark underretter de øvrige medlemsstater om, at Danmark ikke længere ønsker at benytte sig af bestemmelserne i del I i protokollen om Danmarks stilling, jf. artikel 7 i nævnte protokol.

2.   Hver af de kontraherende parter kan bringe denne aftale til ophør ved at give den anden kontraherende part meddelelse herom. Aftalen ophører seks måneder efter datoen for en sådan meddelelse.

3.   Retssager, der er anlagt, og officielt bekræftede dokumenter, der er udstedt inden den dato, hvor aftalen ophører, jf. stk. 1 eller 2, berøres ikke heraf.

Artikel 12

Ikrafttræden

1.   Denne aftale vedtages af de kontraherende parter i overensstemmelse med deres respektive procedurer.

2.   Denne aftale træder i kraft den første dag i den sjette måned efter de kontraherende parters meddelelse om, at de har afsluttet de nødvendige procedurer.

Artikel 13

Teksternes gyldighed

Denne aftale er udfærdiget i to eksemplarer på dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.

Hecho en Bruselas, el diecinueve de octubre del dos mil cinco.

V Bruselu dne devatenáctého října dva tisíce pět.

Udfærdiget i Bruxelles den nittende oktober to tusind og fem.

Geschehen zu Brüssel am neunzehnten Oktober zweitausendfünf.

Kahe tuhande viienda aasta oktoobrikuu üheksateistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα εννέα Οκτωβρίου δύο χιλιάδες πέντε.

Done at Brussels on the nineteenth day of October in the year two thousand and five.

Fait à Bruxelles, le dix-neuf octobre deux mille cinq.

Fatto a Bruxelles, addì diciannove ottobre duemilacinque.

Briselē, divtūkstoš piektā gada deviņpadsmitajā oktobrī.

Priimta du tūkstančiai penktų metų spalio devynioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kettőezer ötödik év október tizenkilencedik napján.

Magħmul fi Brussel, fid-dsatax jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u ħamsa.

Gedaan te Brussel, de negentiende oktober tweeduizend vijf.

Sporządzono w Brukseli dnia dziewiętnastego października roku dwa tysiące piątego.

Feito em Bruxelas, em dezanove de Outubro de dois mil e cinco.

V Bruseli dňa devätnásteho októbra dvetisícpäť.

V Bruslju, devetnajstega oktobra leta dva tisoč pet.

Tehty Brysselissä yhdeksäntenätoista päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaviisi.

Som skedde i Bryssel den nittonde oktober tjugohundrafem.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólonoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Por el Reino de Dinamarca

Za Dánské království

For Kongeriget Danmark

Für das Königreich Dänemark

Taani Kuningriigi nimel

Για το Βασίλειο της Δανίας

For the Kingdom of Denmark

Pour le Royaume de Danemark

Per il Regno di Danimarca

Dānijas Karalistes vārdā

Danijos Karalystės vardu

A Dán Királyság részéről

Għar-Renju tad-Danimarka

Voor het Koninkrijk Denemarken

W imieniu Królestwa Danii

Pelo Reino da Dinamarca

Za Dánske kráľovstvo

Za Kraljevino Dansko

Tanskan kuningaskunnan puolesta

På Konungariket Danmarks vägnar

Image

---

(1)  EFT L 299 af 31.12.1972, s. 32 (dansk udgave i EFT L 304 af 30.10.1978, s. 17), EFT L 304 af 30.10.1978, s. 1, EFT L 388 af 31.12.1982, s. 1, EFT L 285 af 3.10.1989, s. 1, EFT C 15 af 15.1.1997, s. 1. Se konsolideret udgave i EFT C 27 af 26.1.1998, s. 1.

1

(2)  EFT L 319 af 25.11.1988, s. 9.

2

(3)  EFT L 12 af 16.1.2001, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2245/2004 (EUT L 381 af 28.12.2004, s. 10).

3

(4)  EFT L 204 af 2.8.1975, s. 28 (dansk udgave i EFT L 304 af 30.10.1978, s. 31), EFT L 304 af 30.10.1978, s. 1, EFT L 388 af 31.12.1982, s. 1, EFT L 285 af 3.10.1989, s. 1, EFT C 15 af 15.1.1997, s. 1. Se konsolideret udgave i EFT C 27 af 26.1.1998, s. 28.

4

BILAG

Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område, som ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1496/2002 af 21. august 2002 om ændring af bilag I (de kompetenceregler, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, og artikel 4, stk. 2) og bilag II (listen over kompetente retter og myndigheder) til Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område, samt ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2245/2004 af 27. december 2004 om ændring af bilag I, II, III og IV til Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område.

---

Kommissionen

| 16.11.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 299/71 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 299/71

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 14. november 2005

om bemyndigelse af Tyskland til at fortsætte eksperimentet med en ny ønologisk fremgangsmåde

(meddelt under nummer K(2005) 4376)

(Kun den tyske udgave er autentisk)

(2005/791/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for vin (1), særlig artikel 46, stk. 2, litra f), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I overensstemmelse med artikel 41, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1622/2000 af 24. juli 2000 om visse gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1493/1999 om den fælles markedsordning for vin, og om en EF-kodeks for ønologiske fremgangsmåder og behandlingsmetoder (2) tillod Tyskland forsøg med anvendelse af egetræsstykker og -spåner ved efterbehandling af vin. |
| --- | --- |

(1)

I overensstemmelse med artikel 41, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1622/2000 af 24. juli 2000 om visse gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1493/1999 om den fælles markedsordning for vin, og om en EF-kodeks for ønologiske fremgangsmåder og behandlingsmetoder (2) tillod Tyskland forsøg med anvendelse af egetræsstykker og -spåner ved efterbehandling af vin.

| (2) | Disse forsøg vedrørte anvendelsen af flere typer egetræsspåner og -stykker i kontakt med vin, undersøgelse af de aromatiske forbindelser i den behandlede vin og disse elementers indflydelse på vinens organoleptiske egenskabers efter en efterbehandling i forskellige beholdere. Disse forsøg bør fortsættes for at opnå endnu mere præcise forsøgsresultater. |
| --- | --- |

(2)

Disse forsøg vedrørte anvendelsen af flere typer egetræsspåner og -stykker i kontakt med vin, undersøgelse af de aromatiske forbindelser i den behandlede vin og disse elementers indflydelse på vinens organoleptiske egenskabers efter en efterbehandling i forskellige beholdere. Disse forsøg bør fortsættes for at opnå endnu mere præcise forsøgsresultater.

| (3) | Tyskland har sendt Kommissionen en meddelelse om dette eksperiment, som Kommissionen har sendt videre til medlemsstaterne, samt en anmodning om forlængelse af disse forsøg i en yderligere periode på tre år i betragtning af de hidtil opnåede interessante resultater. Til underbygning af anmodningen har Tyskland anført behørige begrundelser. |
| --- | --- |

(3)

Tyskland har sendt Kommissionen en meddelelse om dette eksperiment, som Kommissionen har sendt videre til medlemsstaterne, samt en anmodning om forlængelse af disse forsøg i en yderligere periode på tre år i betragtning af de hidtil opnåede interessante resultater. Til underbygning af anmodningen har Tyskland anført behørige begrundelser.

| (4) | Disse forsøg bør allerede vedrøre vinfremstillingen af vindruer fra 2005-høsten. |
| --- | --- |

(4)

Disse forsøg bør allerede vedrøre vinfremstillingen af vindruer fra 2005-høsten.

| (5) | I overensstemmelse med artikel 41, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1622/2000 skal Kommissionen træffe afgørelse om den anmodning, den har fået forelagt. |
| --- | --- |

(5)

I overensstemmelse med artikel 41, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1622/2000 skal Kommissionen træffe afgørelse om den anmodning, den har fået forelagt.

| (6) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Vin — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Vin —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Tyskland tillades at fortsætte eksperimentet med anvendelse af egetræsstykker og -spåner ved efterbehandling af vin indtil den 31. juli 2008 på betingelserne i artikel 41, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1622/2000.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. november 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 179 af 14.7.1999, s. 1. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

1

(2)  EFT L 194 af 31.7.2000, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1163/2005 (EUT L 188 af 20.7.2005, s. 3).

2

---

Retsakter vedtaget i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union

| 16.11.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 299/72 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 299/72

---

RÅDETS FÆLLES HOLDNING 2005/792/FUSP

af 14. november 2005

om restriktive foranstaltninger over for Usbekistan

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 15, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet fordømte den 23. maj 2005 på det kraftigste den voldsomme, helt urimelige og vilkårlige magtanvendelse, der er sket fra de usbekiske sikkerhedsstyrkers side i forbindelse med begivenhederne i Andijan i maj, og beklagede dybt, at de usbekiske myndigheder ikke har reageret hensigtsmæssigt på FN’s krav om, at der foretages en uafhængig international undersøgelse af de begivenheder, der har fundet sted. |
| --- | --- |

(1)

Rådet fordømte den 23. maj 2005 på det kraftigste den voldsomme, helt urimelige og vilkårlige magtanvendelse, der er sket fra de usbekiske sikkerhedsstyrkers side i forbindelse med begivenhederne i Andijan i maj, og beklagede dybt, at de usbekiske myndigheder ikke har reageret hensigtsmæssigt på FN’s krav om, at der foretages en uafhængig international undersøgelse af de begivenheder, der har fundet sted.

| (2) | Rådet fordømte den 13. juni 2005, at de usbekiske myndigheder nægter at tillade en uafhængig international undersøgelse af de nylige begivenheder i Andijan, og gentog, at det er af den overbevisning, at der bør foretages en troværdig uafhængig international undersøgelse. Det anmodede indtrængende de usbekiske myndigheder om at genoverveje deres holdning inden udgangen af juni 2005. |
| --- | --- |

(2)

Rådet fordømte den 13. juni 2005, at de usbekiske myndigheder nægter at tillade en uafhængig international undersøgelse af de nylige begivenheder i Andijan, og gentog, at det er af den overbevisning, at der bør foretages en troværdig uafhængig international undersøgelse. Det anmodede indtrængende de usbekiske myndigheder om at genoverveje deres holdning inden udgangen af juni 2005.

| (3) | Rådet erindrede den 18. juli om sine konklusioner af 23. maj og 13. juni og beklagede, at de usbekiske myndigheder ikke havde genovervejet deres holdning inden den givne frists udløb ved udgangen af juni. Ved den lejlighed oplyste Rådet, at det ville overveje foranstaltninger over for Usbekistan som f.eks. at indføre embargo på eksporten til Usbekistan af våben, militærudstyr og udstyr, som vil kunne bruges til intern undertrykkelse, samt overveje andre målrettede foranstaltninger. |
| --- | --- |

(3)

Rådet erindrede den 18. juli om sine konklusioner af 23. maj og 13. juni og beklagede, at de usbekiske myndigheder ikke havde genovervejet deres holdning inden den givne frists udløb ved udgangen af juni. Ved den lejlighed oplyste Rådet, at det ville overveje foranstaltninger over for Usbekistan som f.eks. at indføre embargo på eksporten til Usbekistan af våben, militærudstyr og udstyr, som vil kunne bruges til intern undertrykkelse, samt overveje andre målrettede foranstaltninger.

| (4) | Den 3. oktober 2005 gav Rådet atter udtryk for dyb bekymring over situationen i Usbekistan og fordømte på det kraftigste, at de usbekiske myndigheder nægter at tillade en uafhængig international undersøgelse af de nylige begivenheder i Andijan i maj. Det fastslog, at det fortsat finder, at en troværdig, gennemsigtig og uafhængig international undersøgelse er af største vigtighed. |
| --- | --- |

(4)

Den 3. oktober 2005 gav Rådet atter udtryk for dyb bekymring over situationen i Usbekistan og fordømte på det kraftigste, at de usbekiske myndigheder nægter at tillade en uafhængig international undersøgelse af de nylige begivenheder i Andijan i maj. Det fastslog, at det fortsat finder, at en troværdig, gennemsigtig og uafhængig international undersøgelse er af største vigtighed.

| (5) | På baggrund af de usbekiske sikkerhedsstyrkers urimelige, overdrevne og vilkårlige magtanvendelse under begivenhederne i Andijan har Rådet besluttet at lægge embargo på eksporten til Usbekistan af våben, militærudstyr og andet udstyr, som vil kunne bruges til intern undertrykkelse. |
| --- | --- |

(5)

På baggrund af de usbekiske sikkerhedsstyrkers urimelige, overdrevne og vilkårlige magtanvendelse under begivenhederne i Andijan har Rådet besluttet at lægge embargo på eksporten til Usbekistan af våben, militærudstyr og andet udstyr, som vil kunne bruges til intern undertrykkelse.

| (6) | Rådet har også besluttet at indføre restriktioner for indrejse i Den Europæiske Union af personer, som er direkte ansvarlige for den vilkårlige og overdrevne magtanvendelse i Andijan og for at have forhindret en uafhængig undersøgelse. |
| --- | --- |

(6)

Rådet har også besluttet at indføre restriktioner for indrejse i Den Europæiske Union af personer, som er direkte ansvarlige for den vilkårlige og overdrevne magtanvendelse i Andijan og for at have forhindret en uafhængig undersøgelse.

| (7) | Rådet har i første omgang besluttet at anvende disse foranstaltninger i en periode på et år. I mellemtiden vil Rådet tage foranstaltningerne op til fornyet overvejelse i lyset af eventuelle væsentlige ændringer i den nuværende situation, navnlig for så vidt angår:






  i) | afviklingen og resultatet af de igangværende retssager mod dem, som er anklaget for at have anstiftet urolighederne i Andijan |
| --- | --- | --- |

(7)

Rådet har i første omgang besluttet at anvende disse foranstaltninger i en periode på et år. I mellemtiden vil Rådet tage foranstaltningerne op til fornyet overvejelse i lyset af eventuelle væsentlige ændringer i den nuværende situation, navnlig for så vidt angår:

i)

afviklingen og resultatet af de igangværende retssager mod dem, som er anklaget for at have anstiftet urolighederne i Andijan

| ii) | situationen for så vidt angår tilbageholdelse og chikane af dem, som har draget de usbekiske myndigheders version af begivenhederne i Andijan i tvivl |
| --- | --- |

ii)

situationen for så vidt angår tilbageholdelse og chikane af dem, som har draget de usbekiske myndigheders version af begivenhederne i Andijan i tvivl

| iii) | Usbekistans samarbejde med en eventuel uafhængig, international rapportør, der udpeges til at undersøge urolighederne i Andijan |
| --- | --- |

iii)

Usbekistans samarbejde med en eventuel uafhængig, international rapportør, der udpeges til at undersøge urolighederne i Andijan

| iv) | resultatet af en eventuel uafhængig, international undersøgelse |
| --- | --- |

iv)

resultatet af en eventuel uafhængig, international undersøgelse

samt alle elementer, som viser, at de usbekiske myndigheder ønsker at efterleve princippet om respekt for menneskerettighederne, retsstatsforhold og de grundlæggende frihedsrettigheder.

| (8) | Handling fra Fællesskabets side er nødvendig for at gennemføre visse foranstaltninger — |
| --- | --- |

(8)

Handling fra Fællesskabets side er nødvendig for at gennemføre visse foranstaltninger —

VEDTAGET FØLGENDE FÆLLES HOLDNING:

Artikel 1

1.   Salg, levering, overførsel eller eksport af våben og af alle typer dertil knyttet materiel, herunder våben og ammunition, militærkøretøjer og -udstyr, paramilitært udstyr samt reservedele hertil, fra statsborgere i medlemsstaterne eller fra medlemsstaternes områder eller ved anvendelse af skibe eller luftfartøjer, der fører deres flag, til Usbekistan forbydes, uanset om de hidrører fra medlemsstaterne eller ej.

2.   Salg, levering, overførsel eller eksport af udstyr til Usbekistan, som ville kunne anvendes til intern undertrykkelse, og som er opført på listen i bilag I, forbydes.

3.   Det er forbudt:

| i) | direkte eller indirekte at yde teknisk bistand, mæglervirksomhed eller andre tjenester til fysiske eller juridiske personer, enheder eller organisationer i Usbekistan eller til anvendelse i dette land i forbindelse med militære aktiviteter og med levering, fremstilling, vedligeholdelse og anvendelse af våben og af alle typer dertil knyttet materiel, herunder våben og ammunition, militærkøretøjer og -udstyr, paramilitært udstyr samt reservedele hertil, eller i forbindelse med udstyr, som ville kunne anvendes til intern undertrykkelse. |
| --- | --- |

i)

direkte eller indirekte at yde teknisk bistand, mæglervirksomhed eller andre tjenester til fysiske eller juridiske personer, enheder eller organisationer i Usbekistan eller til anvendelse i dette land i forbindelse med militære aktiviteter og med levering, fremstilling, vedligeholdelse og anvendelse af våben og af alle typer dertil knyttet materiel, herunder våben og ammunition, militærkøretøjer og -udstyr, paramilitært udstyr samt reservedele hertil, eller i forbindelse med udstyr, som ville kunne anvendes til intern undertrykkelse.

| ii) | direkte eller indirekte at levere finansieringsmidler eller finansiel bistand til fysiske eller juridiske personer, enheder eller organisationer i Usbekistan eller til anvendelse i dette land i forbindelse med militæraktiviteter, herunder navnlig gavebistand, lån og eksportkreditforsikring, med henblik på salg, levering, overførsel eller eksport af våben og dertil knyttet udstyr eller ydelse af teknisk bistand, mæglervirksomhed eller andre tjenester, eller i forbindelse med udstyr, som ville kunne anvendes til intern undertrykkelse. |
| --- | --- |

ii)

direkte eller indirekte at levere finansieringsmidler eller finansiel bistand til fysiske eller juridiske personer, enheder eller organisationer i Usbekistan eller til anvendelse i dette land i forbindelse med militæraktiviteter, herunder navnlig gavebistand, lån og eksportkreditforsikring, med henblik på salg, levering, overførsel eller eksport af våben og dertil knyttet udstyr eller ydelse af teknisk bistand, mæglervirksomhed eller andre tjenester, eller i forbindelse med udstyr, som ville kunne anvendes til intern undertrykkelse.

Artikel 2

1.   Artikel 1 finder ikke anvendelse på:

| i) | salg, levering, overførsel eller eksport af militærudstyr, der ikke er bestemt til at dræbe, men som udelukkende er til humanitær brug eller beskyttelsesbrug eller til brug for FN’s, EU’s og Fællesskabets institutionsopbygningsprogrammer eller EU’s og FN’s krisestyringsoperationer |
| --- | --- |

i)

salg, levering, overførsel eller eksport af militærudstyr, der ikke er bestemt til at dræbe, men som udelukkende er til humanitær brug eller beskyttelsesbrug eller til brug for FN’s, EU’s og Fællesskabets institutionsopbygningsprogrammer eller EU’s og FN’s krisestyringsoperationer

| ii) | levering, overførsel eller eksport af våben og udstyr som omhandlet i artikel 1 til de styrker, som bidragyderne til den internationale sikkerhedsstyrke (ISAF) og »operation varig frihed« (OEF) har udstationeret i Usbekistan |
| --- | --- |

ii)

levering, overførsel eller eksport af våben og udstyr som omhandlet i artikel 1 til de styrker, som bidragyderne til den internationale sikkerhedsstyrke (ISAF) og »operation varig frihed« (OEF) har udstationeret i Usbekistan

| iii) | salg, levering, overførsel eller eksport af udstyr, som ville kunne anvendes til intern undertrykkelse, men som udelukkende er til humanitær brug eller beskyttelsesbrug |
| --- | --- |

iii)

salg, levering, overførsel eller eksport af udstyr, som ville kunne anvendes til intern undertrykkelse, men som udelukkende er til humanitær brug eller beskyttelsesbrug

| iv) | levering af finansieringsmidler, finansiel bistand eller teknisk bistand i forbindelse med det i litra i), ii) og iii) nævnte udstyr |
| --- | --- |

iv)

levering af finansieringsmidler, finansiel bistand eller teknisk bistand i forbindelse med det i litra i), ii) og iii) nævnte udstyr

såfremt sådan eksport og bistand på forhånd er godkendt af den relevante kompetente myndighed.

2.   Artikel 1 finder ikke anvendelse på beskyttelsesbeklædning, herunder skudsikre veste og militærhjelme, der midlertidigt udføres til Usbekistan udelukkende til personlig brug for personel fra FN, EU, Fællesskabet eller dets medlemsstater, repræsentanter for medierne, humanitært hjælpepersonale, ulandsfrivillige og tilknyttet personale.

Artikel 3

1.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at hindre indrejse på eller transit gennem deres område for de personer, som er direkte ansvarlige for den vilkårlige og overdrevne magtanvendelse i Andijan og for at have forhindret en uafhængig undersøgelse, og som er opført på listen i bilag II.

2.   Stk. 1 forpligter ikke en medlemsstat til at nægte egne statsborgere indrejse på dens område.

3.   Stk. 1 berører ikke tilfælde, hvor en medlemsstat er bundet af en folkeretlig forpligtelse, nemlig:

| i) | som værtsland for en international mellemstatslig organisation |
| --- | --- |

i)

som værtsland for en international mellemstatslig organisation

| ii) | som værtsland for en international konference indkaldt af FN eller under dennes auspicier eller |
| --- | --- |

ii)

som værtsland for en international konference indkaldt af FN eller under dennes auspicier eller

| iii) | i henhold til en multilateral aftale om privilegier og immuniteter eller |
| --- | --- |

iii)

i henhold til en multilateral aftale om privilegier og immuniteter eller

| iv) | i henhold til Lateranforliget fra 1929 mellem Pavestolen (Vatikanstaten) og Italien. |
| --- | --- |

iv)

i henhold til Lateranforliget fra 1929 mellem Pavestolen (Vatikanstaten) og Italien.

4.   Stk. 3 finder desuden anvendelse i tilfælde, hvor en medlemsstat er værtsland for Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE).

5.   Rådet underrettes behørigt om alle tilfælde, hvor en medlemsstat indrømmer en undtagelse i medfør af stk. 3 eller 4.

6.   Medlemsstaterne kan indrømme undtagelser fra foranstaltningerne i stk. 1, hvis rejse er begrundet i presserende humanitære behov eller deltagelse i mellemstatslige møder, herunder i EU-regi, hvor der føres en politisk dialog, som direkte fremmer demokratiet, menneskerettighederne og retsstatsforhold i Usbekistan.

7.   En medlemsstat, der ønsker at indrømme undtagelser som omhandlet i stk. 6, underretter skriftligt Rådet herom. Undtagelsen anses for indrømmet, medmindre ét eller flere medlemmer af Rådet skriftligt gør indsigelse inden to arbejdsdage efter at være blevet underrettet om den foreslåede undtagelse. Såfremt ét eller flere medlemmer af Rådet gør indsigelse, kan Rådet med kvalificeret flertal beslutte at indrømme den foreslåede undtagelse.

8.   Hvis en medlemsstat i medfør af stk. 3, 4, 6 og 7 tillader personer, der er opført på listen i bilag II, indrejse på eller transit gennem sit område, gælder tilladelsen kun det formål, den er givet til, og de personer, der er berørt deraf.

Artikel 4

Tekniske møder, der er berammet i overensstemmelse med partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Usbekistan på den anden side (1), finder ikke sted.

Artikel 5

Denne fælles holdning finder anvendelse i en periode på tolv måneder. Gennemførelsen overvåges løbende. Den fælles holdning forlænges eller ændres alt efter tilfældet, hvis Rådet skønner, at dens mål ikke er nået.

Artikel 6

Denne fælles holdning har virkning fra dagen for vedtagelsen.

Artikel 7

Denne fælles holdning offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. november 2005.

På Rådets vegne

T. JOWELL

Formand

---

(1)  EFT L 229 af 31.8.1999, s. 3.

1

---

BILAG 1

Liste over udstyr, der ville kunne anvendes til intern undertrykkelse

Udstyr, der ville kunne anvendes til intern undertrykkelse, jf. artikel 1, stk. 2.

Følgende liste omfatter ikke udstyr, der er specielt konstrueret eller ændret med henblik på militær brug.

| 1. | Hjelme, der giver ballistisk beskyttelse, hjelme til brug under optøjer, skjolde til brug under optøjer og ballistiske skjolde og specielt konstruerede komponenter hertil |
| --- | --- |

1.

Hjelme, der giver ballistisk beskyttelse, hjelme til brug under optøjer, skjolde til brug under optøjer og ballistiske skjolde og specielt konstruerede komponenter hertil

| 2. | Specielt konstrueret fingeraftryksudstyr |
| --- | --- |

2.

Specielt konstrueret fingeraftryksudstyr

| 3. | Mekanisk drevne projektører |
| --- | --- |

3.

Mekanisk drevne projektører

| 4. | Entreprenørudstyr med ballistisk beskyttelse |
| --- | --- |

4.

Entreprenørudstyr med ballistisk beskyttelse

| 5. | Jagtknive |
| --- | --- |

5.

Jagtknive

| 6. | Specielt konstrueret udstyr til produktion af jagtgeværer |
| --- | --- |

6.

Specielt konstrueret udstyr til produktion af jagtgeværer

| 7. | Udstyr til manuel ladning af ammunition |
| --- | --- |

7.

Udstyr til manuel ladning af ammunition

| 8. | Kommunikationsaflytningsudstyr |
| --- | --- |

8.

Kommunikationsaflytningsudstyr

| 9. | Optiske halvlederdetektorer |
| --- | --- |

9.

Optiske halvlederdetektorer

| 10. | Billedforstærkerrør |
| --- | --- |

10.

Billedforstærkerrør

| 11. | Teleskopsigter til skydevåben |
| --- | --- |

11.

Teleskopsigter til skydevåben

| 12. | Våben med glat løb og tilhørende ammunition, bortset fra våben og ammunition, der er specielt konstrueret med henblik på militær brug, og specielt konstruerede komponenter hertil bortset fra:






  — | signalpistoler |
| --- | --- | --- |

12.

Våben med glat løb og tilhørende ammunition, bortset fra våben og ammunition, der er specielt konstrueret med henblik på militær brug, og specielt konstruerede komponenter hertil bortset fra:

—

signalpistoler

| — | luftpistoler og geværer konstrueret som industriværktøj eller til human bedøvelse af dyr |
| --- | --- |

—

luftpistoler og geværer konstrueret som industriværktøj eller til human bedøvelse af dyr

| 13. | Simulatorer til undervisning i brug af skydevåben og specielt konstruerede eller modificerede komponenter og tilbehør hertil |
| --- | --- |

13.

Simulatorer til undervisning i brug af skydevåben og specielt konstruerede eller modificerede komponenter og tilbehør hertil

| 14. | Bomber og håndgranater ud over dem, der er specielt konstrueret med henblik på militær brug, herunder specielt konstruerede komponenter hertil |
| --- | --- |

14.

Bomber og håndgranater ud over dem, der er specielt konstrueret med henblik på militær brug, herunder specielt konstruerede komponenter hertil

| 15. | Armerede beskyttelsesdragter og specielt udviklede komponenter hertil ud over dem, der er fremstillet efter militære standarder eller specifikationer |
| --- | --- |

15.

Armerede beskyttelsesdragter og specielt udviklede komponenter hertil ud over dem, der er fremstillet efter militære standarder eller specifikationer

| 16. | Terrængående erhvervskøretøjer, der har træk på alle aksler og er fremstillet eller udstyret med ballistisk beskyttelse, herunder profilpanser til sådanne køretøjer |
| --- | --- |

16.

Terrængående erhvervskøretøjer, der har træk på alle aksler og er fremstillet eller udstyret med ballistisk beskyttelse, herunder profilpanser til sådanne køretøjer

| 17. | Vandkanoner og specielt konstruerede eller modificerede komponenter hertil |
| --- | --- |

17.

Vandkanoner og specielt konstruerede eller modificerede komponenter hertil

| 18. | Køretøjer udstyret med vandkanon |
| --- | --- |

18.

Køretøjer udstyret med vandkanon

| 19. | Køretøjer, der er specielt konstrueret eller ændret til at kunne blive strømførende for at afvise angribere, samt komponenter hertil, der er specielt konstrueret med det formål |
| --- | --- |

19.

Køretøjer, der er specielt konstrueret eller ændret til at kunne blive strømførende for at afvise angribere, samt komponenter hertil, der er specielt konstrueret med det formål

| 20. | Akustiske anordninger, som fabrikanten eller leverandøren præsenterer som egnede til bekæmpelse af optøjer, herunder specielt konstruerede komponenter hertil |
| --- | --- |

20.

Akustiske anordninger, som fabrikanten eller leverandøren præsenterer som egnede til bekæmpelse af optøjer, herunder specielt konstruerede komponenter hertil

| 21. | Fodlænker, kæder og ankeljern samt bælter til elektrisk stød, specielt konstrueret til at fastholde mennesker, bortset fra:






  — | håndjern, hvis maksimale dimension inkl. kæde ikke overstiger 240 mm i låst tilstand |
| --- | --- | --- |

21.

Fodlænker, kæder og ankeljern samt bælter til elektrisk stød, specielt konstrueret til at fastholde mennesker, bortset fra:

—

håndjern, hvis maksimale dimension inkl. kæde ikke overstiger 240 mm i låst tilstand

| 22. | Bærbare anordninger, der er konstrueret eller ændret med henblik på bekæmpelse af optøjer eller selvbeskyttelse ved udsendelse af et stof (f.eks. tåregas eller peberspray) der gør modstanderen momentant ukampdygtig, herunder specielt konstruerede komponenter hertil |
| --- | --- |

22.

Bærbare anordninger, der er konstrueret eller ændret med henblik på bekæmpelse af optøjer eller selvbeskyttelse ved udsendelse af et stof (f.eks. tåregas eller peberspray) der gør modstanderen momentant ukampdygtig, herunder specielt konstruerede komponenter hertil

| 23. | Bærbare anordninger, der er konstrueret eller ændret med henblik på bekæmpelse af optøjer eller selvbeskyttelse ved elektrisk stød (herunder elektriske stave, elektriske skjolde, bedøvelsesgeværer og elektriske dartgeværer (taserudstyr)), herunder komponenter hertil specielt konstrueret eller ændret med det formål |
| --- | --- |

23.

Bærbare anordninger, der er konstrueret eller ændret med henblik på bekæmpelse af optøjer eller selvbeskyttelse ved elektrisk stød (herunder elektriske stave, elektriske skjolde, bedøvelsesgeværer og elektriske dartgeværer (taserudstyr)), herunder komponenter hertil specielt konstrueret eller ændret med det formål

| 24. | Elektronisk udstyr, der kan spore skjulte sprængstoffer, herunder specielt konstruerede komponenter hertil bortset fra:






  — | TV- eller røntgenundersøgelsesudstyr |
| --- | --- | --- |

24.

Elektronisk udstyr, der kan spore skjulte sprængstoffer, herunder specielt konstruerede komponenter hertil bortset fra:

—

TV- eller røntgenundersøgelsesudstyr

| 25. | Elektronisk støjsenderudstyr, der er specielt konstrueret til at forhindre radiostyret detonation af hjemmelavede eksplosive ladninger, herunder specielt konstruerede komponenter til sådant udstyr |
| --- | --- |

25.

Elektronisk støjsenderudstyr, der er specielt konstrueret til at forhindre radiostyret detonation af hjemmelavede eksplosive ladninger, herunder specielt konstruerede komponenter til sådant udstyr

| 26. | Udstyr og anordninger specielt konstrueret til at igangsætte eksplosioner med elektriske eller ikke-elektriske midler, herunder tændapparater, detonatorer, sprængkapsler, boostere og detonerende tændsnor, herunder specielt konstruerede komponenter hertil, bortset fra:






  — | udstyr og anordninger, der er specielt konstrueret til specifik kommerciel brug bestående i styring eller betjening, ved hjælp af sprængladninger, af andet udstyr eller anordninger, hvis funktion ikke er at fremkalde eksplosioner (f.eks. air bag-pumper i biler, elektriske overspændningssikringer i sprinklerudløsere) |
| --- | --- | --- |

26.

Udstyr og anordninger specielt konstrueret til at igangsætte eksplosioner med elektriske eller ikke-elektriske midler, herunder tændapparater, detonatorer, sprængkapsler, boostere og detonerende tændsnor, herunder specielt konstruerede komponenter hertil, bortset fra:

—

udstyr og anordninger, der er specielt konstrueret til specifik kommerciel brug bestående i styring eller betjening, ved hjælp af sprængladninger, af andet udstyr eller anordninger, hvis funktion ikke er at fremkalde eksplosioner (f.eks. air bag-pumper i biler, elektriske overspændningssikringer i sprinklerudløsere)

| 27. | Udstyr og anordninger, der er specielt konstrueret til ammunitionsrydning bortset fra:






  — | bombetæpper |
| --- | --- | --- |

27.

Udstyr og anordninger, der er specielt konstrueret til ammunitionsrydning bortset fra:

—

bombetæpper

| — | beholdere konstrueret til at rumme genstande, der vides eller formodes at indeholde hjemmelavede eksplosive ladninger |
| --- | --- |

—

beholdere konstrueret til at rumme genstande, der vides eller formodes at indeholde hjemmelavede eksplosive ladninger

| 28. | Natoptagelses- og termalt afbildningsudstyr og billedforstærkerrør eller halvledersensorer hertil |
| --- | --- |

28.

Natoptagelses- og termalt afbildningsudstyr og billedforstærkerrør eller halvledersensorer hertil

| 29. | Sprængladninger med retlinet afskæring |
| --- | --- |

29.

Sprængladninger med retlinet afskæring

| 30. | Følgende sprængstoffer og tilknyttede stoffer






  — | amatol |
| --- | --- | --- |

30.

Følgende sprængstoffer og tilknyttede stoffer

—

amatol

| — | nitrocellulose (indeholdende over 12,5 % nitrogen) |
| --- | --- |

—

nitrocellulose (indeholdende over 12,5 % nitrogen)

| — | nitroglycol |
| --- | --- |

—

nitroglycol

| — | pentærythritoltetranitrat (PETN) |
| --- | --- |

—

pentærythritoltetranitrat (PETN)

| — | picrylchlorid |
| --- | --- |

—

picrylchlorid

| — | trinitrophenylmethylnitramin (tetryl) |
| --- | --- |

—

trinitrophenylmethylnitramin (tetryl)

| — | 2,4,6-trinitrotoluen (TNT) |
| --- | --- |

—

2,4,6-trinitrotoluen (TNT)

| 31. | Specielt konstrueret software og teknologi, der kræves til alle former for udstyr på listen. |
| --- | --- |

31.

Specielt konstrueret software og teknologi, der kræves til alle former for udstyr på listen.

---

BILAG II

Liste over personer, jf. artikel 3 i denne fælles holdning

| 1. | Efternavn, fornavn: Almatov, Zakirjan
  Alias:
  Køn: mand
  Titel, funktion: indenrigsminister
  Adresse (gadenavn, husnummer, postnummer, by, land): Tashkent, Usbekistan
  Fødselsdato: 10. oktober 1949Fødested (by, land): Tashkent, Usbekistan
  Pasnummer eller personnummer (herunder udstedelsesland samt udstedelsesdato og -sted): Pas nr. DA 0002600 (diplomatpas)
  Nationalitet: usbekisk
  Andre oplysninger (f.eks. faders og moders navn, fiskalt nummer, telefon- eller faxnummer): ingen |
| --- | --- |

1.

Efternavn, fornavn: Almatov, Zakirjan

Alias:

Køn: mand

Titel, funktion: indenrigsminister

Adresse (gadenavn, husnummer, postnummer, by, land): Tashkent, Usbekistan

Fødselsdato:

Fødested (by, land): Tashkent, Usbekistan

Pasnummer eller personnummer (herunder udstedelsesland samt udstedelsesdato og -sted): Pas nr. DA 0002600 (diplomatpas)

Nationalitet: usbekisk

Andre oplysninger (f.eks. faders og moders navn, fiskalt nummer, telefon- eller faxnummer): ingen

| 2. | Efternavn, fornavn: Mullajonov, Tokhir Okhunovich
  Alias: Alternativ stavemåde for efternavn: Mullajanov
  Køn: mand
  Titel, funktion: første viceindenrigsminister
  Adresse (gadenavn, husnummer, postnummer, by, land): Tashkent, Usbekistan
  Fødselsdato: 10. oktober 1950Fødested (by, land): Ferghana, Usbekistan
  Pasnummer eller personnummer (herunder udstedelsesland samt udstedelsesdato og -sted): Pas nr. DA 0003586 (diplomatpas), udløbsdato 5/11/2009
  Nationalitet: usbekisk
  Andre oplysninger (f.eks. faders og moders navn, fiskalt nummer, telefon- eller faxnummer): ingen |
| --- | --- |

2.

Efternavn, fornavn: Mullajonov, Tokhir Okhunovich

Alias: Alternativ stavemåde for efternavn: Mullajanov

Køn: mand

Titel, funktion: første viceindenrigsminister

Adresse (gadenavn, husnummer, postnummer, by, land): Tashkent, Usbekistan

Fødselsdato:

Fødested (by, land): Ferghana, Usbekistan

Pasnummer eller personnummer (herunder udstedelsesland samt udstedelsesdato og -sted): Pas nr. DA 0003586 (diplomatpas), udløbsdato 5/11/2009

Nationalitet: usbekisk

Andre oplysninger (f.eks. faders og moders navn, fiskalt nummer, telefon- eller faxnummer): ingen

| 3. | Efternavn, fornavn: Gulamov, Kadir Gafurovich
  Alias:
  Køn: mand
  Titel, funktion: forsvarsminister
  Adresse (gadenavn, husnummer, postnummer, by, land): Tashkent, Usbekistan
  Fødselsdato: 17. februar 1945Fødested (by, land): Tashkent, Usbekistan
  Pasnummer eller personnummer (herunder udstedelsesland samt udstedelsesdato og -sted): Pas nr. DA 0002284 (diplomatpas), udløbsdato 24/10/2005
  Nationalitet: usbekisk
  Andre oplysninger (f.eks. faders og moders navn, fiskalt nummer, telefon- eller faxnummer): ingen |
| --- | --- |

3.

Efternavn, fornavn: Gulamov, Kadir Gafurovich

Alias:

Køn: mand

Titel, funktion: forsvarsminister

Adresse (gadenavn, husnummer, postnummer, by, land): Tashkent, Usbekistan

Fødselsdato:

Fødested (by, land): Tashkent, Usbekistan

Pasnummer eller personnummer (herunder udstedelsesland samt udstedelsesdato og -sted): Pas nr. DA 0002284 (diplomatpas), udløbsdato 24/10/2005

Nationalitet: usbekisk

Andre oplysninger (f.eks. faders og moders navn, fiskalt nummer, telefon- eller faxnummer): ingen

| 4. | Efternavn, fornavn: Ruslan Mirzaev
  Alias:
  Køn: mand
  Titel, funktion: statsrådgiver, Det Nationale Sikkerhedsråd
  Adresse (gadenavn, husnummer, postnummer, by, land):
  Fødselsdato:
  Fødested (by, land):
  Pasnummer eller personnummer (herunder udstedelsesland samt udstedelsesdato og -sted):
  Nationalitet:
  Andre oplysninger (f.eks. faders og moders navn, fiskalt nummer, telefon- eller faxnummer): |
| --- | --- |

4.

Efternavn, fornavn: Ruslan Mirzaev

Alias:

Køn: mand

Titel, funktion: statsrådgiver, Det Nationale Sikkerhedsråd

Adresse (gadenavn, husnummer, postnummer, by, land):

Fødselsdato:

Fødested (by, land):

Pasnummer eller personnummer (herunder udstedelsesland samt udstedelsesdato og -sted):

Nationalitet:

Andre oplysninger (f.eks. faders og moders navn, fiskalt nummer, telefon- eller faxnummer):

| 5. | Efternavn, fornavn: Saidullo Begaliyevich Begaliyev
  Alias:
  Køn: mand
  Titel, funktion: guvernør for Andijan-regionen
  Adresse (gadenavn, husnummer, postnummer, by, land): Tashkent, Usbekistan
  Fødselsdato:
  Fødested (by, land):
  Pasnummer eller personnummer (herunder udstedelsesland samt udstedelsesdato og -sted):
  Nationalitet:
  Andre oplysninger (f.eks. faders og moders navn, fiskalt nummer, telefon- eller faxnummer): |
| --- | --- |

5.

Efternavn, fornavn: Saidullo Begaliyevich Begaliyev

Alias:

Køn: mand

Titel, funktion: guvernør for Andijan-regionen

Adresse (gadenavn, husnummer, postnummer, by, land): Tashkent, Usbekistan

Fødselsdato:

Fødested (by, land):

Pasnummer eller personnummer (herunder udstedelsesland samt udstedelsesdato og -sted):

Nationalitet:

Andre oplysninger (f.eks. faders og moders navn, fiskalt nummer, telefon- eller faxnummer):

| 6. | Efternavn, fornavn: Kossimali Akhmedov
  Alias:
  Køn: mand
  Titel, funktion: generalmajor
  Adresse (gadenavn, husnummer, postnummer, by, land): Tashkent, Usbekistan
  Fødselsdato:
  Fødested (by, land):
  Pasnummer eller personnummer (herunder udstedelsesland samt udstedelsesdato og -sted):
  Nationalitet:
  Andre oplysninger (f.eks. faders og moders navn, fiskalt nummer, telefon- eller faxnummer): |
| --- | --- |

6.

Efternavn, fornavn: Kossimali Akhmedov

Alias:

Køn: mand

Titel, funktion: generalmajor

Adresse (gadenavn, husnummer, postnummer, by, land): Tashkent, Usbekistan

Fødselsdato:

Fødested (by, land):

Pasnummer eller personnummer (herunder udstedelsesland samt udstedelsesdato og -sted):

Nationalitet:

Andre oplysninger (f.eks. faders og moders navn, fiskalt nummer, telefon- eller faxnummer):

| 7. | Efternavn, fornavn: Ergashev, Ismail Ergashevitch
  Alias:
  Køn: mand
  Titel, funktion: generalmajor (pensioneret)
  Adresse (gadenavn, husnummer, postnummer, by, land): ukendt
  Fødselsdato: 5. august 1945Fødested (by, land): Vali Aitachaga, Usbekistan
  Pasnummer eller personnummer (herunder udstedelsesland samt udstedelsesdato og -sted): ingen oplysninger
  Nationalitet: usbekisk
  Andre oplysninger (f.eks. faders og moders navn, fiskalt nummer, telefon- eller faxnummer): ingen |
| --- | --- |

7.

Efternavn, fornavn: Ergashev, Ismail Ergashevitch

Alias:

Køn: mand

Titel, funktion: generalmajor (pensioneret)

Adresse (gadenavn, husnummer, postnummer, by, land): ukendt

Fødselsdato:

Fødested (by, land): Vali Aitachaga, Usbekistan

Pasnummer eller personnummer (herunder udstedelsesland samt udstedelsesdato og -sted): ingen oplysninger

Nationalitet: usbekisk

Andre oplysninger (f.eks. faders og moders navn, fiskalt nummer, telefon- eller faxnummer): ingen

| 8. | Efternavn, fornavn: Pavel Islamovich Ergashev
  Alias:
  Køn: mand
  Titel, funktion: oberst
  Adresse (gadenavn, husnummer, postnummer, by, land):
  Fødselsdato:
  Fødested (by, land):
  Pasnummer eller personnummer (herunder udstedelsesland samt udstedelsesdato og -sted):
  Nationalitet:
  Andre oplysninger (f.eks. faders og moders navn, fiskalt nummer, telefon- eller faxnummer): |
| --- | --- |

8.

Efternavn, fornavn: Pavel Islamovich Ergashev

Alias:

Køn: mand

Titel, funktion: oberst

Adresse (gadenavn, husnummer, postnummer, by, land):

Fødselsdato:

Fødested (by, land):

Pasnummer eller personnummer (herunder udstedelsesland samt udstedelsesdato og -sted):

Nationalitet:

Andre oplysninger (f.eks. faders og moders navn, fiskalt nummer, telefon- eller faxnummer):

| 9. | Efternavn, fornavn: Vladimir Adolfovich Mamo
  Alias:
  Køn: mand
  Titel, funktion: generalmajor
  Adresse (gadenavn, husnummer, postnummer, by, land):
  Fødselsdato:
  Fødested (by, land):
  Pasnummer eller personnummer (herunder udstedelsesland samt udstedelsesdato og -sted):
  Nationalitet:
  Andre oplysninger (f.eks. faders og moders navn, fiskalt nummer, telefon- eller faxnummer): |
| --- | --- |

9.

Efternavn, fornavn: Vladimir Adolfovich Mamo

Alias:

Køn: mand

Titel, funktion: generalmajor

Adresse (gadenavn, husnummer, postnummer, by, land):

Fødselsdato:

Fødested (by, land):

Pasnummer eller personnummer (herunder udstedelsesland samt udstedelsesdato og -sted):

Nationalitet:

Andre oplysninger (f.eks. faders og moders navn, fiskalt nummer, telefon- eller faxnummer):

| 10. | Efternavn, fornavn: Grigori Pak
  Alias:
  Køn: mand
  Titel, funktion: oberst
  Adresse (gadenavn, husnummer, postnummer, by, land):
  Fødselsdato:
  Fødested (by, land):
  Pasnummer eller personnummer (herunder udstedelsesland samt udstedelsesdato og -sted):
  Nationalitet:
  Andre oplysninger (f.eks. faders og moders navn, fiskalt nummer, telefon- eller faxnummer): |
| --- | --- |

10.

Efternavn, fornavn: Grigori Pak

Alias:

Køn: mand

Titel, funktion: oberst

Adresse (gadenavn, husnummer, postnummer, by, land):

Fødselsdato:

Fødested (by, land):

Pasnummer eller personnummer (herunder udstedelsesland samt udstedelsesdato og -sted):

Nationalitet:

Andre oplysninger (f.eks. faders og moders navn, fiskalt nummer, telefon- eller faxnummer):

| 11. | Efternavn, fornavn: Valeri Tadzhiev
  Alias:
  Køn: mand
  Titel, funktion: oberst
  Adresse (gadenavn, husnummer, postnummer, by, land):
  Fødselsdato:
  Fødested (by, land):
  Pasnummer eller personnummer (herunder udstedelsesland samt udstedelsesdato og -sted):
  Nationalitet:
  Andre oplysninger (f.eks. faders og moders navn, fiskalt nummer, telefon- eller faxnummer): |
| --- | --- |

11.

Efternavn, fornavn: Valeri Tadzhiev

Alias:

Køn: mand

Titel, funktion: oberst

Adresse (gadenavn, husnummer, postnummer, by, land):

Fødselsdato:

Fødested (by, land):

Pasnummer eller personnummer (herunder udstedelsesland samt udstedelsesdato og -sted):

Nationalitet:

Andre oplysninger (f.eks. faders og moders navn, fiskalt nummer, telefon- eller faxnummer):

| 12. | Efternavn, fornavn: Inoyatov, Rustam Raulovich
  Alias:
  Køn: mand
  Titel, funktion: chef for SNB (den nationale sikkerhedstjeneste)
  Adresse (gadenavn, husnummer, postnummer, by, land): Tashkent, Usbekistan
  Fødselsdato: 22. juni 1944Fødested (by, land): Sherabad, Usbekistan
  Pasnummer eller personnummer (herunder udstedelsesland samt udstedelsesdato og -sted): ): Pas nr. 0003172 (udløb 15.9.2004)
  Nationalitet: usbekisk
  Andre oplysninger (f.eks. faders og moders navn, fiskalt nummer, telefon- eller faxnummer): ingen |
| --- | --- |

12.

Efternavn, fornavn: Inoyatov, Rustam Raulovich

Alias:

Køn: mand

Titel, funktion: chef for SNB (den nationale sikkerhedstjeneste)

Adresse (gadenavn, husnummer, postnummer, by, land): Tashkent, Usbekistan

Fødselsdato:

Fødested (by, land): Sherabad, Usbekistan

Pasnummer eller personnummer (herunder udstedelsesland samt udstedelsesdato og -sted): ): Pas nr. 0003172 (udløb 15.9.2004)

Nationalitet: usbekisk

Andre oplysninger (f.eks. faders og moders navn, fiskalt nummer, telefon- eller faxnummer): ingen

---

| 16.11.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 299/80 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 299/80

---

RÅDETS FÆLLES HOLDNING 2005/793/FUSP

af 14. november 2005

om EU-medlemsstaternes midlertidige modtagelse af visse palæstinensere

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 15, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 21. maj 2002 vedtog Rådet fælles holdning 2002/400/FUSP om EU-medlemsstaternes midlertidige modtagelse af visse palæstinensere (1), i henhold til hvilken disse blev givet nationale tilladelser til indrejse i og ophold på medlemsstaternes område med gyldighed i op til tolv måneder. |
| --- | --- |

(1)

Den 21. maj 2002 vedtog Rådet fælles holdning 2002/400/FUSP om EU-medlemsstaternes midlertidige modtagelse af visse palæstinensere (1), i henhold til hvilken disse blev givet nationale tilladelser til indrejse i og ophold på medlemsstaternes område med gyldighed i op til tolv måneder.

| (2) | Ved fælles holdning 2003/366/FUSP (2), fælles holdning 2004/493/FUSP (3) og fælles holdning 2004/748/FUSP (4) besluttede Rådet, at disse tilladelsers gyldighed skulle forlænges med tolv og derefter henholdsvis seks og tolv måneder. |
| --- | --- |

(2)

Ved fælles holdning 2003/366/FUSP (2), fælles holdning 2004/493/FUSP (3) og fælles holdning 2004/748/FUSP (4) besluttede Rådet, at disse tilladelsers gyldighed skulle forlænges med tolv og derefter henholdsvis seks og tolv måneder.

| (3) | Gyldigheden af disse tilladelser bør forlænges med yderligere tolv måneder — |
| --- | --- |

(3)

Gyldigheden af disse tilladelser bør forlænges med yderligere tolv måneder —

VEDTAGET FØLGENDE FÆLLES HOLDNING:

Artikel 1

De medlemsstater, der er nævnt i artikel 2 i fælles holdning 2002/400/FUSP, forlænger gyldigheden af de nationale tilladelser til indrejse og ophold, der er givet i medfør af artikel 3 i nævnte fælles holdning med yderligere tolv måneder.

Artikel 2

Rådet foretager en evaluering af gennemførelsen af fælles holdning 2002/400/FUSP senest seks måneder efter vedtagelsen af nærværende fælles holdning.

Artikel 3

Denne fælles holdning har virkning fra dagen for vedtagelsen.

Artikel 4

Denne fælles holdning offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. november 2005.

På Rådets vegne

T. JOWELL

Formand

---

(1)  EFT L 138 af 28.5.2002, s. 33.

1

(2)  EUT L 124 af 20.5.2003, s. 51.

2

(3)  EUT L 181 af 18.5.2004, s. 24.

3

(4)  EUT L 329 af 4.11.2004, s. 20.

4

---