# Uradni list C 283/2021

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 283 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6415. julij 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 283

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6415. julij 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2021/C 283/01 | Priporočilo Sveta z dne 13 julija 2021 o ekonomski politiki euroobmočja | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

2021/C 283/01

Priporočilo Sveta z dne 13 julija 2021 o ekonomski politiki euroobmočja

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 283/02 | Menjalni tečaji eura — 14. julij 2021 | 8 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2021/C 283/02

Menjalni tečaji eura — 14. julij 2021

8

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 283/03 | Razpisi za zbiranje predlogov in povezane dejavnosti na podlagi programa dela Evropskega raziskovalnega sveta za leto 2022 v okviru Obzorja Evropa, okvirnega programa za raziskave in inovacije (2021–2027) | 9 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 283/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10283 – MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 10 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 283/05 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 12 |
| 2021/C 283/06 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 15 |
| 2021/C 283/07 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 20 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2021/C 283/03

Razpisi za zbiranje predlogov in povezane dejavnosti na podlagi programa dela Evropskega raziskovalnega sveta za leto 2022 v okviru Obzorja Evropa, okvirnega programa za raziskave in inovacije (2021–2027)

9

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2021/C 283/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10283 – MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

10

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2021/C 283/05

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

12

2021/C 283/06

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

15

2021/C 283/07

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

20

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

| 15.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/1

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 13 julija 2021

o ekonomski politiki euroobmočja

(2021/C 283/01)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 136 v povezavi s členom 121(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Gospodarstvo euroobmočja je zaradi krize, ki jo je povzročila pandemija COVID-19 v prvi polovici leta 2020 doživelo nenadno in globoko recesijo. Ne glede na močno okrevanje v tretjem četrtletju leta 2020, ki je spremljalo odpravo zajezitvenih ukrepov, so povečano širjenje COVID-19 in novi zajezitveni ukrepi v četrtem četrtletju leta 2020 dodatno povečali negotovost in pokazali, da je euroobmočje še vedno izpostavljeno zdravstveni krizi, ki ne pojenja. Kriza zaradi COVID-19 je povzročila vrsto velikih šokov na strani povpraševanja in ponudbe, posledično pa se je v skladu z gospodarsko napovedjo služb Komisije iz jeseni 2020 bruto domači proizvod (BDP) v letu 2020 pričakovano zmanjšal za 7,8 %. Predvidoma bo torej okrevanje v letu 2021 počasnejše, kot je bilo prvotno pričakovano, velika proizvodna vrzel v višini približno –7,0 % potencialnega BDP euroobmočja v letu 2020 pa se predvidoma do konca leta 2021 še ne bo zapolnila. Gospodarski obeti so zaradi razvoja pandemije COVID-19 in sprememb v ravnanju gospodarskih subjektov povezani s precejšnjo negotovostjo. Hitro ukrepanje na nacionalni ravni in ravni Unije, vključno z dogovorom Evropskega sveta o instrumentu za okrevanje Next Generation EU, je znatno pripomoglo k izravnavi nekaterih negativnih posledic šokov na strani povpraševanja in ponudbe ter k stabilizaciji trgov. Zasebna potrošnja in naložbe so močno upadle, kar je posledično negativno vplivalo na cene in plače. Tudi obeti za trg dela so se poslabšali, s čimer se je prekinilo sedemletno obdobje izboljševanja. Rast brezposelnosti so doslej ublažili uspešno izvajanje ambicioznih ukrepov politike v vseh državah članicah kot so sheme skrajšanega delovnega časa in druge podporne politike, ki stremijo k preprečitvi množičnih odpuščanj in obsežnih izpadov dohodka, in s tem povezano zmanjšanje skupnega števila opravljenih delovnih ur ter znižanje stopenj delovne aktivnosti. |
| --- | --- |

(1)

Gospodarstvo euroobmočja je zaradi krize, ki jo je povzročila pandemija COVID-19 v prvi polovici leta 2020 doživelo nenadno in globoko recesijo. Ne glede na močno okrevanje v tretjem četrtletju leta 2020, ki je spremljalo odpravo zajezitvenih ukrepov, so povečano širjenje COVID-19 in novi zajezitveni ukrepi v četrtem četrtletju leta 2020 dodatno povečali negotovost in pokazali, da je euroobmočje še vedno izpostavljeno zdravstveni krizi, ki ne pojenja. Kriza zaradi COVID-19 je povzročila vrsto velikih šokov na strani povpraševanja in ponudbe, posledično pa se je v skladu z gospodarsko napovedjo služb Komisije iz jeseni 2020 bruto domači proizvod (BDP) v letu 2020 pričakovano zmanjšal za 7,8 %. Predvidoma bo torej okrevanje v letu 2021 počasnejše, kot je bilo prvotno pričakovano, velika proizvodna vrzel v višini približno –7,0 % potencialnega BDP euroobmočja v letu 2020 pa se predvidoma do konca leta 2021 še ne bo zapolnila. Gospodarski obeti so zaradi razvoja pandemije COVID-19 in sprememb v ravnanju gospodarskih subjektov povezani s precejšnjo negotovostjo. Hitro ukrepanje na nacionalni ravni in ravni Unije, vključno z dogovorom Evropskega sveta o instrumentu za okrevanje Next Generation EU, je znatno pripomoglo k izravnavi nekaterih negativnih posledic šokov na strani povpraševanja in ponudbe ter k stabilizaciji trgov. Zasebna potrošnja in naložbe so močno upadle, kar je posledično negativno vplivalo na cene in plače. Tudi obeti za trg dela so se poslabšali, s čimer se je prekinilo sedemletno obdobje izboljševanja. Rast brezposelnosti so doslej ublažili uspešno izvajanje ambicioznih ukrepov politike v vseh državah članicah kot so sheme skrajšanega delovnega časa in druge podporne politike, ki stremijo k preprečitvi množičnih odpuščanj in obsežnih izpadov dohodka, in s tem povezano zmanjšanje skupnega števila opravljenih delovnih ur ter znižanje stopenj delovne aktivnosti.

| (2) | Kriza zaradi COVID-19 povečuje gospodarske razlike med državami članicami euroobmočja. Na to vpliva več dejavnikov, med drugim: intenzivnost in trajanje šoka zaradi COVID-19; relativna velikost in gospodarski pomen sektorjev, v katerih je veliko stikov med ljudmi kot so turizem, poslovna potovanja in gostinstvo, ter razlike v razpoložljivem fiskalnem manevrskem prostoru. Te razlike vplivajo na zaupanje, naložbe in možnosti za rast, kot tudi na regionalne razlike, ki so obstajale že pred krizo zaradi COVID-19, vendar se lahko zdaj še povečajo. Na daljši rok obstaja tveganje, da bo imela sedanja kriza trajen negativen učinek na potencialno rast in dohodkovne vrzeli zaradi zmanjšanega človeškega in fizičnega kapitala, opredmetenega in neopredmetenega. Ti morebitni negativni učinki bi se lahko odrazili v še nižji rasti produktivnosti dela in dohodkov ter večji neenakosti. |
| --- | --- |

(2)

Kriza zaradi COVID-19 povečuje gospodarske razlike med državami članicami euroobmočja. Na to vpliva več dejavnikov, med drugim: intenzivnost in trajanje šoka zaradi COVID-19; relativna velikost in gospodarski pomen sektorjev, v katerih je veliko stikov med ljudmi kot so turizem, poslovna potovanja in gostinstvo, ter razlike v razpoložljivem fiskalnem manevrskem prostoru. Te razlike vplivajo na zaupanje, naložbe in možnosti za rast, kot tudi na regionalne razlike, ki so obstajale že pred krizo zaradi COVID-19, vendar se lahko zdaj še povečajo. Na daljši rok obstaja tveganje, da bo imela sedanja kriza trajen negativen učinek na potencialno rast in dohodkovne vrzeli zaradi zmanjšanega človeškega in fizičnega kapitala, opredmetenega in neopredmetenega. Ti morebitni negativni učinki bi se lahko odrazili v še nižji rasti produktivnosti dela in dohodkov ter večji neenakosti.

| (3) | Hiter in odločen odziv Unije, vključno z Next Generation EU, ki zajema mehanizem za okrevanje in odpornost, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), je okrepil zaupanje trgov in pokazal, da so si države članice pri usklajevanju prizadevanj za ponoven zagon gospodarske rasti ter okrepitev gospodarske in socialne odpornosti solidarne, njihovi cilji pa enotni. V zelo kratkem času je bil dosežen dogovor o več novih instrumentih za Unijo in euroobmočje. Ti instrumenti že zagotavljajo varnostno mrežo za delavce z evropskim instrumenomaza začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE), vzpostavljen z Uredbo Sveta (EU) 2020/672 (4), za podjetja s shemo vseevropskega jamstvenega sklada Evropske investicijske banke, in za države članice z namenom podpreti domače financiranje neposrednih in posrednih stroškov v zvezi z zdravstveno oskrbo, zdravljenjem in preventivo, nastalih kot posledica krize zaradi COVID-19, z instrumentom podpore zaradi pandemične krize v okviru evropskega mehanizma za stabilnost, sprejetega s strani svet guvernerjev Evropskega mehanizma za stabilnost dne 15. maja 2020. Odziv politike Unije je vključeval tudi uporabo splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast ter začasni okvir za uporabo prožnosti v skladu s pravili Unije o državni pomoči. Sredstva kohezijske politike so bila prek naložbene pobude v odziv na koronavirus na podlagi Uredbe (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta (5) in prek naložbene pobude v odziv na koronavirus plus na podlagi Uredbe (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta (6),preusmerjena tja, kjer so bila najbolj potrebna. |
| --- | --- |

(3)

Hiter in odločen odziv Unije, vključno z Next Generation EU, ki zajema mehanizem za okrevanje in odpornost, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), je okrepil zaupanje trgov in pokazal, da so si države članice pri usklajevanju prizadevanj za ponoven zagon gospodarske rasti ter okrepitev gospodarske in socialne odpornosti solidarne, njihovi cilji pa enotni. V zelo kratkem času je bil dosežen dogovor o več novih instrumentih za Unijo in euroobmočje. Ti instrumenti že zagotavljajo varnostno mrežo za delavce z evropskim instrumenomaza začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE), vzpostavljen z Uredbo Sveta (EU) 2020/672 (4), za podjetja s shemo vseevropskega jamstvenega sklada Evropske investicijske banke, in za države članice z namenom podpreti domače financiranje neposrednih in posrednih stroškov v zvezi z zdravstveno oskrbo, zdravljenjem in preventivo, nastalih kot posledica krize zaradi COVID-19, z instrumentom podpore zaradi pandemične krize v okviru evropskega mehanizma za stabilnost, sprejetega s strani svet guvernerjev Evropskega mehanizma za stabilnost dne 15. maja 2020. Odziv politike Unije je vključeval tudi uporabo splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast ter začasni okvir za uporabo prožnosti v skladu s pravili Unije o državni pomoči. Sredstva kohezijske politike so bila prek naložbene pobude v odziv na koronavirus na podlagi Uredbe (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta (5) in prek naložbene pobude v odziv na koronavirus plus na podlagi Uredbe (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta (6),preusmerjena tja, kjer so bila najbolj potrebna.

| (4) | Izvajanje dobro zasnovanih politik v okviru Next Generation EU in njegovega glavnega instrumenta,in sicer mehanizma za okrevanje in odpornost, bo državam članicam omogočilo nov zagon za izvajanje reform, ki spodbujajo rast, ter povečalo raven in kakovost naložb v prid ciljem odpornosti ter zelenemu in digitalnemu prehodu. To izvajanje bi moralo pripomoči k ustvarjanju človeškega kapitala, podpiralo uspešen poklicni prehod delavcev, kar bo poleg skladov kohezijske politike bistveno za zagotavljanje kohezije, spodbujanje zaposlovanja in produktivnosti ter krepitev gospodarske in socialne odpornosti. Cilji Unije glede rasti ter nacionalni strukturni izzivi, vključno s tistimi, ki so bili opredeljeni v priporočilih za posamezne države za leti 2019 in 2020, so v zvezi s tem ključni. V letni strategiji za trajnostno rast 2021, kot jo predvideva sporočilo Komisije z dne 17. septembra 2020, ki spodbuja te cilje, je predlaganih sedem vodilnih pobud: (1) zagnati, (2) prenoviti, (3) napolniti, (4) povezati, (5) modernizirati, (6) povečati ter (7) preusposabljati in izpopolnjevati. Ta vodilna področja predstavljajo skupne izzive, ki zahtevajo usklajene naložbe in reforme. Države članice naj v ta vodilna področja usmerjajo naložbe, na njih izvajajo reforme ter vanje nadalje vključujejo svoje vrednostne verige. Uredba (EU) 2021/241 določa, da morajo biti načrti držav članic euroobmočja za okrevanje in odpornost skladni z izzivi in prednostnimi nalogami, opredeljenimi v priporočilu Sveta o ekonomski politiki euroobmočja. Takšno usklajenost je treba upoštevati pri oceni načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Izvajanje dobro zasnovanih politik v okviru Next Generation EU in njegovega glavnega instrumenta,in sicer mehanizma za okrevanje in odpornost, bo državam članicam omogočilo nov zagon za izvajanje reform, ki spodbujajo rast, ter povečalo raven in kakovost naložb v prid ciljem odpornosti ter zelenemu in digitalnemu prehodu. To izvajanje bi moralo pripomoči k ustvarjanju človeškega kapitala, podpiralo uspešen poklicni prehod delavcev, kar bo poleg skladov kohezijske politike bistveno za zagotavljanje kohezije, spodbujanje zaposlovanja in produktivnosti ter krepitev gospodarske in socialne odpornosti. Cilji Unije glede rasti ter nacionalni strukturni izzivi, vključno s tistimi, ki so bili opredeljeni v priporočilih za posamezne države za leti 2019 in 2020, so v zvezi s tem ključni. V letni strategiji za trajnostno rast 2021, kot jo predvideva sporočilo Komisije z dne 17. septembra 2020, ki spodbuja te cilje, je predlaganih sedem vodilnih pobud: (1) zagnati, (2) prenoviti, (3) napolniti, (4) povezati, (5) modernizirati, (6) povečati ter (7) preusposabljati in izpopolnjevati. Ta vodilna področja predstavljajo skupne izzive, ki zahtevajo usklajene naložbe in reforme. Države članice naj v ta vodilna področja usmerjajo naložbe, na njih izvajajo reforme ter vanje nadalje vključujejo svoje vrednostne verige. Uredba (EU) 2021/241 določa, da morajo biti načrti držav članic euroobmočja za okrevanje in odpornost skladni z izzivi in prednostnimi nalogami, opredeljenimi v priporočilu Sveta o ekonomski politiki euroobmočja. Takšno usklajenost je treba upoštevati pri oceni načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Euroobmočje za blažitev posledic pandemije COVID-19 potrebuje kombinacijo gospodarskih politik, ki bo spodbujevalna, usklajena, celovita in dosledna ter bo v celoti upoštevala zaščitne ukrepe iz Pogodbe v zvezi z zadevnimi institucijami. Cilj je omejiti morebitne negativne dolgoročne učinke na trg dela, zmanjšati znatne gospodarske in socialne razlike, odpraviti neravnotežja in druga pomembna makroekonomska tveganja ter v širšem smislu preprečiti negativne posledice za potencialno rast in stabilnost cen in zagotoviti vzdržne javne finance v srednjeročnem obdobju. Vzajemna usklajenost treh ključnih razsežnosti kombinacije politik euroobmočja – denarne, fiskalne in strukturne – je skupaj s finančno stabilnostjo bistvena za zagotovitev spodbujevalne skupne naravnanosti politike v euroobmočju. |
| --- | --- |

(5)

Euroobmočje za blažitev posledic pandemije COVID-19 potrebuje kombinacijo gospodarskih politik, ki bo spodbujevalna, usklajena, celovita in dosledna ter bo v celoti upoštevala zaščitne ukrepe iz Pogodbe v zvezi z zadevnimi institucijami. Cilj je omejiti morebitne negativne dolgoročne učinke na trg dela, zmanjšati znatne gospodarske in socialne razlike, odpraviti neravnotežja in druga pomembna makroekonomska tveganja ter v širšem smislu preprečiti negativne posledice za potencialno rast in stabilnost cen in zagotoviti vzdržne javne finance v srednjeročnem obdobju. Vzajemna usklajenost treh ključnih razsežnosti kombinacije politik euroobmočja – denarne, fiskalne in strukturne – je skupaj s finančno stabilnostjo bistvena za zagotovitev spodbujevalne skupne naravnanosti politike v euroobmočju.

| (6) | Cilj pravočasnega posredovanja Evropske centralne banke (ECB) na področju denarne politike je ohranjati transmisijske kanale za prenos nedotaknjene in ohranjati srednjeročno stabilnost cen. ECB je napovedala znatne nakupe vrednostnih papirjev javnega in zasebnega sektorja v okviru izrednega programa nakupa vrednostnih papirjev ob pandemiji, vzpostavljenega s Sklepom (EU) 2020/440 Evropskega parlamenta in Sveta (7) , v višini 1 850 milijard EUR vsaj do konca marca 2022 kot tudi v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev, vzpostavljenega s Sklepom (EU) 2016/948 Evropske centralne banke (8) z neto nakupi v višini 20 milijard EUR mesečno, skupaj z dodatnimi 120 milijardami EUR do konca leta 2020. Poleg tega ECB ponuja ciljno usmerjene dolgoročne operacije refinanciranja pod zelo ugodnimi pogoji, s čimer podpira bančna posojila podjetjem in gospodinjstvom. |
| --- | --- |

(6)

Cilj pravočasnega posredovanja Evropske centralne banke (ECB) na področju denarne politike je ohranjati transmisijske kanale za prenos nedotaknjene in ohranjati srednjeročno stabilnost cen. ECB je napovedala znatne nakupe vrednostnih papirjev javnega in zasebnega sektorja v okviru izrednega programa nakupa vrednostnih papirjev ob pandemiji, vzpostavljenega s Sklepom (EU) 2020/440 Evropskega parlamenta in Sveta (7) , v višini 1 850 milijard EUR vsaj do konca marca 2022 kot tudi v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev, vzpostavljenega s Sklepom (EU) 2016/948 Evropske centralne banke (8) z neto nakupi v višini 20 milijard EUR mesečno, skupaj z dodatnimi 120 milijardami EUR do konca leta 2020. Poleg tega ECB ponuja ciljno usmerjene dolgoročne operacije refinanciranja pod zelo ugodnimi pogoji, s čimer podpira bančna posojila podjetjem in gospodinjstvom.

| (7) | Fiskalna naravnanost je bila v letu 2020 zelo ekspanzivna, v letu 2021 pa naj bi ostala spodbujevalna tako na ravni euroobmočja kot na nacionalni ravni, tudi zaradi nekaterih že napovedanih ukrepov za okrevanje, pri čemer se izredni ukrepi ne upoštevajo. Usklajevanje nacionalnih fiskalnih politik ob doslednem spoštovanju Pakta za stabilnost in rast je ključnega pomena za učinkovit odziv na krizo zaradi COVID-19, trajnostno okrevanje ter pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije (EMU). Komisija je 20. marca 2020 ugotovila, da se gospodarstvo Unije sooča z resnim upadom gospodarske aktivnosti in da so pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule iz Pakta za stabilnost in rast izpolnjeni. To ugotovitev so potrdili tudi finančni ministri držav članic z dne 23. marca 2020. Države članice so uvedle obsežne proračunske ukrepe za zajezitev krize COVID-19 ter zagotavljanje podpore posameznikom in podjetjem, ki so še posebej prizadeti, tudi izredne likvidnostne podpore, pretežno prek jamstev, danih podjetjem in bankam, da se zagotovi pretok kreditiranja. Na ravni Unije bo zagotovljena nadaljnja usklajena fiskalna podpora, zlasti prek mehanizma za okrevanje in odpornost, splošna odstopna klavzula pa se bo uporabljala tudi v letu 2021. Spomladi 2021 bo Komisija ob upoštevanju posodobljenih makroekonomskih projekcij ponovno ocenila stanje in proučila uporabo splošne odstopne klavzule. |
| --- | --- |

(7)

Fiskalna naravnanost je bila v letu 2020 zelo ekspanzivna, v letu 2021 pa naj bi ostala spodbujevalna tako na ravni euroobmočja kot na nacionalni ravni, tudi zaradi nekaterih že napovedanih ukrepov za okrevanje, pri čemer se izredni ukrepi ne upoštevajo. Usklajevanje nacionalnih fiskalnih politik ob doslednem spoštovanju Pakta za stabilnost in rast je ključnega pomena za učinkovit odziv na krizo zaradi COVID-19, trajnostno okrevanje ter pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije (EMU). Komisija je 20. marca 2020 ugotovila, da se gospodarstvo Unije sooča z resnim upadom gospodarske aktivnosti in da so pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule iz Pakta za stabilnost in rast izpolnjeni. To ugotovitev so potrdili tudi finančni ministri držav članic z dne 23. marca 2020. Države članice so uvedle obsežne proračunske ukrepe za zajezitev krize COVID-19 ter zagotavljanje podpore posameznikom in podjetjem, ki so še posebej prizadeti, tudi izredne likvidnostne podpore, pretežno prek jamstev, danih podjetjem in bankam, da se zagotovi pretok kreditiranja. Na ravni Unije bo zagotovljena nadaljnja usklajena fiskalna podpora, zlasti prek mehanizma za okrevanje in odpornost, splošna odstopna klavzula pa se bo uporabljala tudi v letu 2021. Spomladi 2021 bo Komisija ob upoštevanju posodobljenih makroekonomskih projekcij ponovno ocenila stanje in proučila uporabo splošne odstopne klavzule.

| (8) | Gospodarske posledice krize zaradi COVID-19 zelo negativno vplivajo na javne finance. Ko bodo zdravstvene in gospodarske razmere to dopuščale, bo preusmeritev fiskalnih politik na doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, tudi s postopno odpravo izrednih ukrepov, prispevala k zagotovitvi srednjeročne vzdržnosti javnih financ. Takšno preusmerjanje bi bilo treba storiti na način, ki bi ublažil vpliv krize na družbo in vpliv na trg dela ter prispeval k socialni vzdržnosti. Reforme, namenjene izboljšanju strukture nacionalnih proračunov in zagotavljanju dolgoročnejše vzdržnosti javnih financ, se zdijo še posebej pomembne, tudi v luči podnebnih sprememb in zdravstvenih izzivov. Izboljšanje strukture nacionalnih proračunov, zlasti s pregledi porabe in učinkovitimi okviri javnega naročanja, lahko ustvari prepotreben fiskalni manevrski prostor. Prakse zelenega oblikovanja proračuna lahko pomagajo tudi pri reševanju izzivov na področju blaženja podnebnih sprememb in prilagajanja nanje ter varstva okolja. Ustrezni, učinkoviti in vključujoči zdravstveni sistemi in sistemi socialne zaščite zagotavljajo nadvse nujno zaščito tistim, ki jo potrebujejo, imajo bistveno vlogo kot avtomatski stabilizatorji in bi morali ohranjati vzdržnost javnih financ. Podobno reforme, ki krepijo delovanje trgov dela, kapitala, proizvodov in storitev – z ustreznim izvajanjem in razvrščanjem – povečujejo potencialni proizvod, hkrati pa preprečujejo negativen kratkoročni učinek na skupno povpraševanje. |
| --- | --- |

(8)

Gospodarske posledice krize zaradi COVID-19 zelo negativno vplivajo na javne finance. Ko bodo zdravstvene in gospodarske razmere to dopuščale, bo preusmeritev fiskalnih politik na doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, tudi s postopno odpravo izrednih ukrepov, prispevala k zagotovitvi srednjeročne vzdržnosti javnih financ. Takšno preusmerjanje bi bilo treba storiti na način, ki bi ublažil vpliv krize na družbo in vpliv na trg dela ter prispeval k socialni vzdržnosti. Reforme, namenjene izboljšanju strukture nacionalnih proračunov in zagotavljanju dolgoročnejše vzdržnosti javnih financ, se zdijo še posebej pomembne, tudi v luči podnebnih sprememb in zdravstvenih izzivov. Izboljšanje strukture nacionalnih proračunov, zlasti s pregledi porabe in učinkovitimi okviri javnega naročanja, lahko ustvari prepotreben fiskalni manevrski prostor. Prakse zelenega oblikovanja proračuna lahko pomagajo tudi pri reševanju izzivov na področju blaženja podnebnih sprememb in prilagajanja nanje ter varstva okolja. Ustrezni, učinkoviti in vključujoči zdravstveni sistemi in sistemi socialne zaščite zagotavljajo nadvse nujno zaščito tistim, ki jo potrebujejo, imajo bistveno vlogo kot avtomatski stabilizatorji in bi morali ohranjati vzdržnost javnih financ. Podobno reforme, ki krepijo delovanje trgov dela, kapitala, proizvodov in storitev – z ustreznim izvajanjem in razvrščanjem – povečujejo potencialni proizvod, hkrati pa preprečujejo negativen kratkoročni učinek na skupno povpraševanje.

| (9) | V krizi zaradi COVID-19 je še bolj vidno, kako pomembne so reforme za učinkovitejše in pravičnejše sisteme javnofinančnih prihodkov. Ker je davčni primež stroškov dela v večini držav članic euroobmočja še vedno visok, navedene reforme vključujejo preusmeritev davčne obremenitve na davčne osnove, ki manj škodijo ponudbi delovne sile in povpraševanju po njej, produktivnosti, naložbam in rasti, ob upoštevanju s tem povezanega distribucijskega učinka. Povečana uporaba okoljskih davkov in/ali drugih oblik cenovnega ovrednotenja zunanjih stroškov lahko prispeva k trajnostni rasti s spodbujanjem „bolj zelenih“ načinov ravnanja. Ukrepi za boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju in izogibanju davkom, tako na mednarodni ravni kot v Uniji, lahko izboljšajo učinkovitost in pravičnost davčnih sistemov. Poleg tega je bilo treba zaradi globalizacije prilagoditi davčni okvir, da bi ustrezal sodobnemu in vse bolj digitaliziranemu gospodarstvu, tako na ravni EU kot na svetovni ravni. V okviru Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) potekajo prizadevanja za dosego soglasne svetovne rešitve za obravnavo davčnih izzivov, ki izhajajo iz digitalizacije gospodarstva. |
| --- | --- |

(9)

V krizi zaradi COVID-19 je še bolj vidno, kako pomembne so reforme za učinkovitejše in pravičnejše sisteme javnofinančnih prihodkov. Ker je davčni primež stroškov dela v večini držav članic euroobmočja še vedno visok, navedene reforme vključujejo preusmeritev davčne obremenitve na davčne osnove, ki manj škodijo ponudbi delovne sile in povpraševanju po njej, produktivnosti, naložbam in rasti, ob upoštevanju s tem povezanega distribucijskega učinka. Povečana uporaba okoljskih davkov in/ali drugih oblik cenovnega ovrednotenja zunanjih stroškov lahko prispeva k trajnostni rasti s spodbujanjem „bolj zelenih“ načinov ravnanja. Ukrepi za boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju in izogibanju davkom, tako na mednarodni ravni kot v Uniji, lahko izboljšajo učinkovitost in pravičnost davčnih sistemov. Poleg tega je bilo treba zaradi globalizacije prilagoditi davčni okvir, da bi ustrezal sodobnemu in vse bolj digitaliziranemu gospodarstvu, tako na ravni EU kot na svetovni ravni. V okviru Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) potekajo prizadevanja za dosego soglasne svetovne rešitve za obravnavo davčnih izzivov, ki izhajajo iz digitalizacije gospodarstva.

| (10) | Zaradi visoke stopnje negotovosti, ki jo je povzročila kriza zaradi COVID-19, in njenega škodljivega učinka na naložbe je še posebej pomembno prednostno izvajanje reform za odpravo naložbenih ozkih grl in omejitev na strani ponudbe. Bistveni so ukrepi, ki pospešujejo črpanje sredstev Unije ter uspešno in učinkovito uporabo virov, zlasti v državah članicah, ki na teh področij zaostajajo in v katerih se znaten delež naložb financira s sredstvi Unije. Reforme, ki zmanjšujejo upravno breme za podjetja, kot na primer digitalizacija javnih uprav, vključno z elektronsko identifikacijo ali reforme pravosodja, in preprečujejo zlorabo sredstev, na primer prek korupcije, goljufij ali pranja denarja, lahko izboljšajo poslovno okolje in prispevajo k spodbujanju zasebnih naložb in k ustvarjanju delovnih mest in ustanavljanju podjetij. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi visoke stopnje negotovosti, ki jo je povzročila kriza zaradi COVID-19, in njenega škodljivega učinka na naložbe je še posebej pomembno prednostno izvajanje reform za odpravo naložbenih ozkih grl in omejitev na strani ponudbe. Bistveni so ukrepi, ki pospešujejo črpanje sredstev Unije ter uspešno in učinkovito uporabo virov, zlasti v državah članicah, ki na teh področij zaostajajo in v katerih se znaten delež naložb financira s sredstvi Unije. Reforme, ki zmanjšujejo upravno breme za podjetja, kot na primer digitalizacija javnih uprav, vključno z elektronsko identifikacijo ali reforme pravosodja, in preprečujejo zlorabo sredstev, na primer prek korupcije, goljufij ali pranja denarja, lahko izboljšajo poslovno okolje in prispevajo k spodbujanju zasebnih naložb in k ustvarjanju delovnih mest in ustanavljanju podjetij.

| (11) | Kriza zaradi COVID-19 je povzročila znaten izpad prihodkov številnih podjetij ter pomeni tveganje za solventnost podjetij v euroobmočju. Učinkoviti insolvenčni okviri imajo ključno vlogo pri podpiranju podjetij, ki so sposobna preživeti, a se soočajo z začasnimi težavami, in zagotavljanju urejenega izstopa podjetij, ki niso sposobna preživeti. Izboljšanje insolvenčnih okvirov lahko pomaga tudi pri obravnavanju verjetnega povečanja obsega slabih posojil in ohranjanju kreditov za gospodarstvo, saj olajšuje čiščenje bilanc stanja bank in dolgoročno spodbuja čezmejne naložbe. V zvezi s tem je bila sprejeta Direktiva (EU) 2019/1023 Evropskega parlamenta in Sveta o prestrukturiranju in drugi priložnosti (9), da bi se v nacionalno zakonodajo na področju solventnosti v vseh državah članicah uvedli minimalni standardi, ki bi zagotavljali, da so okviri preventivnega prestrukturiranja na voljo dolžnikom v finančnih težavah, zagotovili postopke za odpust dolgov prezadolženim podjetnikom in povečali učinkovitost vseh vrst postopkov v primeru insolventnosti. Pomembno je nadaljevati prenos Direktive (EU) 2019/1023 v nacionalne zakonodaje in njeno izvajanje. Komisija je v akcijskem načrtu za unijo kapitalskih trgov iz sporočila z dne 24. septembra 2020, z naslovom „Unija kapitalskih trgov za ljudi in podjetja - nov akcijski načrt“ napovedala tudi prizadevanja za minimalno uskladitev ali večje konvergenco na ciljnih področjih osnovne nebančne insolventnosti. Poleg tega lahko države članice dodatno ocenijo učinkovitost in uspešnost svojih insolvenčnih okvirov v skladu z mednarodnimi dobrimi praksami ter odpravijo preostale pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(11)

Kriza zaradi COVID-19 je povzročila znaten izpad prihodkov številnih podjetij ter pomeni tveganje za solventnost podjetij v euroobmočju. Učinkoviti insolvenčni okviri imajo ključno vlogo pri podpiranju podjetij, ki so sposobna preživeti, a se soočajo z začasnimi težavami, in zagotavljanju urejenega izstopa podjetij, ki niso sposobna preživeti. Izboljšanje insolvenčnih okvirov lahko pomaga tudi pri obravnavanju verjetnega povečanja obsega slabih posojil in ohranjanju kreditov za gospodarstvo, saj olajšuje čiščenje bilanc stanja bank in dolgoročno spodbuja čezmejne naložbe. V zvezi s tem je bila sprejeta Direktiva (EU) 2019/1023 Evropskega parlamenta in Sveta o prestrukturiranju in drugi priložnosti (9), da bi se v nacionalno zakonodajo na področju solventnosti v vseh državah članicah uvedli minimalni standardi, ki bi zagotavljali, da so okviri preventivnega prestrukturiranja na voljo dolžnikom v finančnih težavah, zagotovili postopke za odpust dolgov prezadolženim podjetnikom in povečali učinkovitost vseh vrst postopkov v primeru insolventnosti. Pomembno je nadaljevati prenos Direktive (EU) 2019/1023 v nacionalne zakonodaje in njeno izvajanje. Komisija je v akcijskem načrtu za unijo kapitalskih trgov iz sporočila z dne 24. septembra 2020, z naslovom „Unija kapitalskih trgov za ljudi in podjetja - nov akcijski načrt“ napovedala tudi prizadevanja za minimalno uskladitev ali večje konvergenco na ciljnih področjih osnovne nebančne insolventnosti. Poleg tega lahko države članice dodatno ocenijo učinkovitost in uspešnost svojih insolvenčnih okvirov v skladu z mednarodnimi dobrimi praksami ter odpravijo preostale pomanjkljivosti.

| (12) | Nadaljnje poglabljanje enotnega trga blaga in storitev ter prilagajanje euroobmočja digitalni dobi sta lahko pomembno gonilo rasti, zbliževanja in odpornosti. Součinkovanje skupne valute in enotnega trga ustvarja boljše pogoje za gospodarsko stabilizacijo in dolgoročno rast. Kriza zaradi COVID-19 je spodbudila uporabo digitalnih orodij, izpostavila pomen enotnega digitalnega trga ter pospešila uporabo digitalnih in brezgotovinskih načinov plačevanja. Vendar je enotni trg še vedno nedokončan, zlasti na področju storitev, natančneje na področju trgovine na drobno in poklicnih storitev. Enotni trg lahko omeji togost cen ter tako pripomore k transmisiji denarne politike in gospodarski odpornosti. Enotni trg prispeva tudi k mobilnosti proizvodnih dejavnikov, kar sektorjem, regijam in državam članicam omogoča, da pri odzivanju na šoke čim bolj zmanjšajo gospodarske stroške kot na primer. brezposelnost. Da bi dosegli nadaljnje povezovanje enotnega trga blaga in storitev, je treba odpraviti vse preostale nepotrebne omejitve, izboljšati mehanizme za nadzor trga in sprejeti ukrepe za zagotovitev potrebnih upravnih zmogljivosti za doseganje teh ciljev. |
| --- | --- |

(12)

Nadaljnje poglabljanje enotnega trga blaga in storitev ter prilagajanje euroobmočja digitalni dobi sta lahko pomembno gonilo rasti, zbliževanja in odpornosti. Součinkovanje skupne valute in enotnega trga ustvarja boljše pogoje za gospodarsko stabilizacijo in dolgoročno rast. Kriza zaradi COVID-19 je spodbudila uporabo digitalnih orodij, izpostavila pomen enotnega digitalnega trga ter pospešila uporabo digitalnih in brezgotovinskih načinov plačevanja. Vendar je enotni trg še vedno nedokončan, zlasti na področju storitev, natančneje na področju trgovine na drobno in poklicnih storitev. Enotni trg lahko omeji togost cen ter tako pripomore k transmisiji denarne politike in gospodarski odpornosti. Enotni trg prispeva tudi k mobilnosti proizvodnih dejavnikov, kar sektorjem, regijam in državam članicam omogoča, da pri odzivanju na šoke čim bolj zmanjšajo gospodarske stroške kot na primer. brezposelnost. Da bi dosegli nadaljnje povezovanje enotnega trga blaga in storitev, je treba odpraviti vse preostale nepotrebne omejitve, izboljšati mehanizme za nadzor trga in sprejeti ukrepe za zagotovitev potrebnih upravnih zmogljivosti za doseganje teh ciljev.

| (13) | Reforme in naložbe, ki izboljšujejo vključevanje na trg dela in poklicne prehode na trgu dela, s posebnim poudarkom na digitalnih in zelenih delovnih mestih, so bistvene za povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter podporo okrevanju. Takoj sprejeti krizni ukrepi na nacionalni ravni in ravni Unije so omejili negativne gospodarske in socialne posledice za delavce. Poleg tega so številne dolgotrajne reforme zdaj postale še nujnejše: učinkovite aktivne politike trga dela, vključno s posameznikom prilagojeno podporo, izboljšanje kakovosti in vključenosti sistemov izobraževanja in usposabljanja, da se izboljšajo rezultati izobraževanja od zgodnjega otroštva dalje, odločni ukrepi za preusposabljanje in izpopolnjevanje, vlaganje v izobraževanje in usposabljanje odraslih ter spletne platforme za učenje, obravnavanje pomanjkanja znanj in spretnosti in povečanje zaposlitvenih možnosti za najranljivejše segmente delovno aktivnega prebivalstva, vključno z mladimi in dolgotrajno brezposelnimi, ter odpravljanje razlik med spoloma. Spodbujanje ustvarjanja kakovostnih delovnih mest in izboljšanje delovnih pogojev, zlasti z zagotavljanjem ustreznih minimalnih plač ter obravnavanjem problema segmentacije trga dela in odpravljanjem ovir za mobilnost delovne sile, sta ključna za podporo trajnostnemu in vključujočemu okrevanju. Socialni dialog in kolektivna pogajanja imajo pomembno vlogo pri uspešnem oblikovanju in izvajanju politik. |
| --- | --- |

(13)

Reforme in naložbe, ki izboljšujejo vključevanje na trg dela in poklicne prehode na trgu dela, s posebnim poudarkom na digitalnih in zelenih delovnih mestih, so bistvene za povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter podporo okrevanju. Takoj sprejeti krizni ukrepi na nacionalni ravni in ravni Unije so omejili negativne gospodarske in socialne posledice za delavce. Poleg tega so številne dolgotrajne reforme zdaj postale še nujnejše: učinkovite aktivne politike trga dela, vključno s posameznikom prilagojeno podporo, izboljšanje kakovosti in vključenosti sistemov izobraževanja in usposabljanja, da se izboljšajo rezultati izobraževanja od zgodnjega otroštva dalje, odločni ukrepi za preusposabljanje in izpopolnjevanje, vlaganje v izobraževanje in usposabljanje odraslih ter spletne platforme za učenje, obravnavanje pomanjkanja znanj in spretnosti in povečanje zaposlitvenih možnosti za najranljivejše segmente delovno aktivnega prebivalstva, vključno z mladimi in dolgotrajno brezposelnimi, ter odpravljanje razlik med spoloma. Spodbujanje ustvarjanja kakovostnih delovnih mest in izboljšanje delovnih pogojev, zlasti z zagotavljanjem ustreznih minimalnih plač ter obravnavanjem problema segmentacije trga dela in odpravljanjem ovir za mobilnost delovne sile, sta ključna za podporo trajnostnemu in vključujočemu okrevanju. Socialni dialog in kolektivna pogajanja imajo pomembno vlogo pri uspešnem oblikovanju in izvajanju politik.

| (14) | Za gospodarsko in socialno odpornost je pomemben dostop do ustreznih, vključujočih in vzdržnih zdravstvenih sistemov in sistemov socialne zaščite, ki med krizo zaradi COVID_19 delujejo kot avtomatski stabilizatorji. Dostop to teh sistemov pomaga ohranjati socialno kohezijo, dostojne življenjske standarde in dobro zdravje prebivalstva, kar je ključno za produktiven trg dela skozi celoten gospodarski cikel ter za obravnavanje revščine in socialne izključenosti. Naložbe za podporo zdravstvenim reformam in odpornim zdravstvenim sistemom morajo ostati ena od prednostnih nalog držav članic. Izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga leta 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija je ključnega pomena za usmerjanje politik. V sedanji krizi zaradi COVID-19 je potreba po zagotovitvi ustrezne socialne zaščite za vse, tako v smislu kakovostne zdravstvene in dolgotrajne oskrbe kot tudi v smislu nadomeščanja dohodka za vse delavce, vključno s tistimi z netipičnimi pogodbami in samozaposlenimi, postala še pomembnejša. Številne države članice so sprejele začasne ukrepe dohodkovne podpore in socialne pomoči v korist ranljivih skupin z zelo nizkimi dohodki in delavcev, ki niso upravičeni do nadomestil za brezposelnost. Sprejeti so bili ukrepi na področju socialnih prejemkov in nadomestil, pogojev za upravičenost in dodatnih storitev v naravi. Izboljšanje ustreznosti sistemov socialne zaščite in pokritosti z njimi je treba izvesti na tak način, da se zagotovita dolgoročna vzdržnost javnih financ in medgeneracijska pravičnost. |
| --- | --- |

(14)

Za gospodarsko in socialno odpornost je pomemben dostop do ustreznih, vključujočih in vzdržnih zdravstvenih sistemov in sistemov socialne zaščite, ki med krizo zaradi COVID_19 delujejo kot avtomatski stabilizatorji. Dostop to teh sistemov pomaga ohranjati socialno kohezijo, dostojne življenjske standarde in dobro zdravje prebivalstva, kar je ključno za produktiven trg dela skozi celoten gospodarski cikel ter za obravnavanje revščine in socialne izključenosti. Naložbe za podporo zdravstvenim reformam in odpornim zdravstvenim sistemom morajo ostati ena od prednostnih nalog držav članic. Izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga leta 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija je ključnega pomena za usmerjanje politik. V sedanji krizi zaradi COVID-19 je potreba po zagotovitvi ustrezne socialne zaščite za vse, tako v smislu kakovostne zdravstvene in dolgotrajne oskrbe kot tudi v smislu nadomeščanja dohodka za vse delavce, vključno s tistimi z netipičnimi pogodbami in samozaposlenimi, postala še pomembnejša. Številne države članice so sprejele začasne ukrepe dohodkovne podpore in socialne pomoči v korist ranljivih skupin z zelo nizkimi dohodki in delavcev, ki niso upravičeni do nadomestil za brezposelnost. Sprejeti so bili ukrepi na področju socialnih prejemkov in nadomestil, pogojev za upravičenost in dodatnih storitev v naravi. Izboljšanje ustreznosti sistemov socialne zaščite in pokritosti z njimi je treba izvesti na tak način, da se zagotovita dolgoročna vzdržnost javnih financ in medgeneracijska pravičnost.

| (15) | V zadnjih letih je bil dosežen znaten napredek, vendar so gospodarske posledice krize zaradi COVID-19 ponovno obremenile finančni sektor. Banke v euroobmočju so imele ob začetku sedanje krize večjo sposobnost pokrivanja izgub kot pred začetkom svetovne finančne krize. To je skupaj z ukrepi denarne in fiskalne politike preprečilo zaostrovanje pogojev tržnega financiranja po začetni fazi krize in zagotovilo nadaljnje zagotavljanje kreditov zasebnemu sektorju. Kriza bo verjetno še dodatno obremenila že tako nizke stopnje dobičkonosnosti bank in deleže slabih posojil. To bi lahko oviralo zagotavljanje kreditov gospodarstvu, kar je sicer bistveno za okrevanje. Za napredek na tem področju so skupaj z reševanjem strukturnih vprašanj nizke dobičkonosnosti zlasti pomembni razvoj sekundarnih trgov za slaba posojila, učinkovita uporaba nacionalnih družb za upravljanje, kjer je to primerno, in reforma insolvenčnih okvirov. Hitri in obsežni ukrepi politike so pripomogli k zaupanju in pomagali ohraniti makrofinančno stabilnost. Državne jamstvene sheme za posojila pomagajo zagotavljati kredite gospodarstvu, zaščititi podjetja in ublažiti vzajemno povezanost z bančnim sektorjem, vendar predstavljajo tudi pogojne obveznosti za proračune držav članic. Pri podaljšanju moratorijev v primeru insolventnosti in restrukturiranju slabih posojil je treba vzpostaviti občutljivo ravnotežje med zagotavljanjem nadaljnje podpore podjetjem, ki so sposobna preživeti, ter potencialno neustreznim razporejanjem sredstev, povečanjem izgub v primeru morebitnega stečaja in zmanjšanjem jasnosti v zvezi z osnovno kreditno kakovostjo. |
| --- | --- |

(15)

V zadnjih letih je bil dosežen znaten napredek, vendar so gospodarske posledice krize zaradi COVID-19 ponovno obremenile finančni sektor. Banke v euroobmočju so imele ob začetku sedanje krize večjo sposobnost pokrivanja izgub kot pred začetkom svetovne finančne krize. To je skupaj z ukrepi denarne in fiskalne politike preprečilo zaostrovanje pogojev tržnega financiranja po začetni fazi krize in zagotovilo nadaljnje zagotavljanje kreditov zasebnemu sektorju. Kriza bo verjetno še dodatno obremenila že tako nizke stopnje dobičkonosnosti bank in deleže slabih posojil. To bi lahko oviralo zagotavljanje kreditov gospodarstvu, kar je sicer bistveno za okrevanje. Za napredek na tem področju so skupaj z reševanjem strukturnih vprašanj nizke dobičkonosnosti zlasti pomembni razvoj sekundarnih trgov za slaba posojila, učinkovita uporaba nacionalnih družb za upravljanje, kjer je to primerno, in reforma insolvenčnih okvirov. Hitri in obsežni ukrepi politike so pripomogli k zaupanju in pomagali ohraniti makrofinančno stabilnost. Državne jamstvene sheme za posojila pomagajo zagotavljati kredite gospodarstvu, zaščititi podjetja in ublažiti vzajemno povezanost z bančnim sektorjem, vendar predstavljajo tudi pogojne obveznosti za proračune držav članic. Pri podaljšanju moratorijev v primeru insolventnosti in restrukturiranju slabih posojil je treba vzpostaviti občutljivo ravnotežje med zagotavljanjem nadaljnje podpore podjetjem, ki so sposobna preživeti, ter potencialno neustreznim razporejanjem sredstev, povečanjem izgub v primeru morebitnega stečaja in zmanjšanjem jasnosti v zvezi z osnovno kreditno kakovostjo.

| (16) | Dokončanje strukture ekonomske in monetarne unije (EMU) ostaja bistvenega pomena. Zapolnjevanje preostalih vrzeli bi lahko dodatno povečalo stabilnost in odpornost euroobmočja ter posledično okrepilo mednarodno vlogo eura, ki v zadnjih letih ostaja večinoma stabilen. Pri nadaljnjih ukrepih bi bilo treba upoštevati izkušnje, pridobljene v okviru celovitega evropskega gospodarskopolitičnega odziva na krizo zaradi COVID-19. Next Generation EU ima poleg svojega kratkoročnega stabilizacijskega učinka in vloge pri podpiranju okrevanja potencial, da s stimulacijo naložb, ki spodbujajo rast, in strukturnih reform ter povečanjem odpornosti euroobmočja na prihodnje šoke dolgoročno vpliva na EMU. Obsežna izdaja dolga, denominiranega v eurih, vključno z zelenimi in socialnimi obveznicami, ki bo poglobila trg visokokakovostnih dolžniških vrednostnih papirjev, denominiranih v eurih, in povečala njegovo likvidnost, lahko pripomore h krepitvi mednarodne vloge eura. Kljub temu EMU še vedno manjkajo pomembni elementi, kot sta dokončana bančna unija in poglobljena unija kapitalskih trgov. Krepitev bančne unije je še vedno ključnega pomena. Zato je treba nemudoma ter enako ambiciozno in na podlagi soglasja nadaljevati delo v zvezi z vsemi elementi, vključno s tistimi, o katerih se je razpravljalo v delovni skupini na visoki ravni za Evropski sistem jamstva za vloge. Nadaljevanje dela v zvezi z svežnjem reform evropskega mehanizma nadzora (EMS) in, glede na napredek pri zmanjševanju tveganja in nadaljnje ukrepe, opisane v izjavi Euroskupine z dne 30. novembra 2020, prestavitev začetka veljavnosti skupnega varovala v okviru enotnega sklada za reševanje, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (10) že na začetek leta 2022, pomenita dodaten pomemben korak k dokončanju bančne unije in krepitvi EMU. Nadaljevati je treba z delom na področju iskanja rešitev za premostitev omejitev pri trenutni ureditvi za zagotavljanje likvidnosti pri reševanju. Poglobitev unije kapitalskih trgov je ena ključnih prednostnih nalog, kot je razvidno iz novega akcijskega načrta iz septembra 2020. Za okrepitev mednarodne vloge eura ter zagotavljanje gospodarske in finančne avtonomije Unije bo pomembna tudi močna in odporna EMU, iz sporočila Komisije z naslovom: „Evropski gospodarski in finančni sistem: spodbujanje odprtosti, moči in odpornosti“, pri tem pa bi bilo treba v celoti spoštovati notranji trg Unije ter si prizadevati za odprto in pregledno sodelovanje z državami članicami zunaj euroobmočja – |
| --- | --- |

(16)

Dokončanje strukture ekonomske in monetarne unije (EMU) ostaja bistvenega pomena. Zapolnjevanje preostalih vrzeli bi lahko dodatno povečalo stabilnost in odpornost euroobmočja ter posledično okrepilo mednarodno vlogo eura, ki v zadnjih letih ostaja večinoma stabilen. Pri nadaljnjih ukrepih bi bilo treba upoštevati izkušnje, pridobljene v okviru celovitega evropskega gospodarskopolitičnega odziva na krizo zaradi COVID-19. Next Generation EU ima poleg svojega kratkoročnega stabilizacijskega učinka in vloge pri podpiranju okrevanja potencial, da s stimulacijo naložb, ki spodbujajo rast, in strukturnih reform ter povečanjem odpornosti euroobmočja na prihodnje šoke dolgoročno vpliva na EMU. Obsežna izdaja dolga, denominiranega v eurih, vključno z zelenimi in socialnimi obveznicami, ki bo poglobila trg visokokakovostnih dolžniških vrednostnih papirjev, denominiranih v eurih, in povečala njegovo likvidnost, lahko pripomore h krepitvi mednarodne vloge eura. Kljub temu EMU še vedno manjkajo pomembni elementi, kot sta dokončana bančna unija in poglobljena unija kapitalskih trgov. Krepitev bančne unije je še vedno ključnega pomena. Zato je treba nemudoma ter enako ambiciozno in na podlagi soglasja nadaljevati delo v zvezi z vsemi elementi, vključno s tistimi, o katerih se je razpravljalo v delovni skupini na visoki ravni za Evropski sistem jamstva za vloge. Nadaljevanje dela v zvezi z svežnjem reform evropskega mehanizma nadzora (EMS) in, glede na napredek pri zmanjševanju tveganja in nadaljnje ukrepe, opisane v izjavi Euroskupine z dne 30. novembra 2020, prestavitev začetka veljavnosti skupnega varovala v okviru enotnega sklada za reševanje, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (10) že na začetek leta 2022, pomenita dodaten pomemben korak k dokončanju bančne unije in krepitvi EMU. Nadaljevati je treba z delom na področju iskanja rešitev za premostitev omejitev pri trenutni ureditvi za zagotavljanje likvidnosti pri reševanju. Poglobitev unije kapitalskih trgov je ena ključnih prednostnih nalog, kot je razvidno iz novega akcijskega načrta iz septembra 2020. Za okrepitev mednarodne vloge eura ter zagotavljanje gospodarske in finančne avtonomije Unije bo pomembna tudi močna in odporna EMU, iz sporočila Komisije z naslovom: „Evropski gospodarski in finančni sistem: spodbujanje odprtosti, moči in odpornosti“, pri tem pa bi bilo treba v celoti spoštovati notranji trg Unije ter si prizadevati za odprto in pregledno sodelovanje z državami članicami zunaj euroobmočja –

PRIPOROČA, da države članice euroobmočja v obdobju 2021–2022 vsaka posebej, med drugim prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, in skupaj v okviru Euroskupine, ukrepajo za:

| (1) | Zagotavljanje naravnanosti politike, ki podpira okrevanje od krize zaradi COVID-19. Ker se še vedno soočamo z izrednimi zdravstvenimi razmerami, sprejetje fiskalnih politik v celotnem letu 2021 v vseh državah članicah euroobmočja, ki so spodbujevalne. Sprejetje ukrepov politike, ki so prilagojeni razmeram v posameznih državah ter bi morali biti pravočasni, začasni in ciljno usmerjeni. Nadaljevanje usklajevanja ukrepov za učinkovito zajezitev pandemije COVID-19, ohranjanje gospodarstva in podporo trajnostnemu okrevanju. Ko epidemiološke in gospodarske razmere to dopuščajo, postopna odprava izrednih ukrepov, ob hkratnem boju proti vplivu krize na družbo in trg dela. Izvajanje fiskalnih politik, namenjenih doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Sprejetje reform, ki bi za vse ljudi izboljšale pokritost z zdravstvenimi sistemi in sistemi socialne zaščite ter njihovo ustreznost in vzdržnost. Posebna pozornost se nameni kakovosti proračunskih ukrepov. Izboljšanje okvirov javnega naročanja in upravljanja javnih financ, zlasti tudi naložbenih okvirov in uporabo orodij za zeleno oblikovanje proračuna. Uporabo pregledov porabe in na ta način boljša usmeritev javnofinančnih odhodkov v potrebe po okrevanju in odpornosti. |
| --- | --- |

(1)

Zagotavljanje naravnanosti politike, ki podpira okrevanje od krize zaradi COVID-19. Ker se še vedno soočamo z izrednimi zdravstvenimi razmerami, sprejetje fiskalnih politik v celotnem letu 2021 v vseh državah članicah euroobmočja, ki so spodbujevalne. Sprejetje ukrepov politike, ki so prilagojeni razmeram v posameznih državah ter bi morali biti pravočasni, začasni in ciljno usmerjeni. Nadaljevanje usklajevanja ukrepov za učinkovito zajezitev pandemije COVID-19, ohranjanje gospodarstva in podporo trajnostnemu okrevanju. Ko epidemiološke in gospodarske razmere to dopuščajo, postopna odprava izrednih ukrepov, ob hkratnem boju proti vplivu krize na družbo in trg dela. Izvajanje fiskalnih politik, namenjenih doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Sprejetje reform, ki bi za vse ljudi izboljšale pokritost z zdravstvenimi sistemi in sistemi socialne zaščite ter njihovo ustreznost in vzdržnost. Posebna pozornost se nameni kakovosti proračunskih ukrepov. Izboljšanje okvirov javnega naročanja in upravljanja javnih financ, zlasti tudi naložbenih okvirov in uporabo orodij za zeleno oblikovanje proračuna. Uporabo pregledov porabe in na ta način boljša usmeritev javnofinančnih odhodkov v potrebe po okrevanju in odpornosti.

| (2) | Nadaljnje izboljšanje zbliževanja, odpornosti ter trajnostne in vključujoče rasti. Ublažitev tveganja nadaljnjega poglabljanja razlik ter izboljšanje ekonomske in socialne odpornosti v euroobmočju z nadaljnjim reševanjem strukturnih izzivov, izvajanjem reform, ki krepijo produktivnost in zaposlenost, zagotavljajo nemoteno prerazporeditev virov ter izboljšujejo delovanje trgov in javne uprave, s povečanjem ravni javnih naložb in s spodbujanjem zasebnih naložb, da se podpre pravično in vključujoče okrevanje skladno z zelenim in digitalnim prehodom. Nadalje povezovanje enotnega trg blaga in storitev, vključno z digitalnim enotnim trgom, z odpravo nepotrebnih omejitev, izboljšanjem nadzora trga in zagotavljanjem zadostnih upravnih zmogljivosti. Zagotavljanje učinkovite aktivne politike trga dela in podpore poklicnim prehodom, zlasti v smeri zelenega in digitalnega gospodarstva. Spodbujanje bi morale poštenih delovnih pogojev, obravnavanje problema segmentacije trga dela in okrepitve vključenosti. Zagotavljanje dejanske vključenosti socialnih partnerjev v oblikovanje politik ter okrepitve socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj. Okrepitev vključujočega sistema izobraževanja in usposabljanja ter naložb v znanje in spretnosti, da se odpravi njihovo pomanjkanje. V sklopu Sveta na ravni vključujočega okvira OECD za preprečevanje zmanjševanja davčne osnove in preusmerjanja dobička nadaljevanje dela v zvezi z globalno sporazumno rešitvijo za obravnavo davčnih izzivov, ki izhajajo iz digitalizacije gospodarstva, pri čemer se pričakuje, da bo dogovor na tem forumu dosežen do sredine leta 2021. Sodelovanje pri ustreznem pripravljalnem delu za nadaljnje ukrepanje, da bi se lahko odzvali na navedene davčne izzive digitalnega gospodarstva, tudi če do sredine leta 2021 mednarodno soglasje še ne bo doseženo. Dosego dodatnega napredka v boju proti agresivnemu davčnemu načrtovanju, zmanjšanje davčnega primeža in podporo preusmeritvi na oblikovanje cen ogljika in okoljsko obdavčitev. |
| --- | --- |

(2)

Nadaljnje izboljšanje zbliževanja, odpornosti ter trajnostne in vključujoče rasti. Ublažitev tveganja nadaljnjega poglabljanja razlik ter izboljšanje ekonomske in socialne odpornosti v euroobmočju z nadaljnjim reševanjem strukturnih izzivov, izvajanjem reform, ki krepijo produktivnost in zaposlenost, zagotavljajo nemoteno prerazporeditev virov ter izboljšujejo delovanje trgov in javne uprave, s povečanjem ravni javnih naložb in s spodbujanjem zasebnih naložb, da se podpre pravično in vključujoče okrevanje skladno z zelenim in digitalnim prehodom. Nadalje povezovanje enotnega trg blaga in storitev, vključno z digitalnim enotnim trgom, z odpravo nepotrebnih omejitev, izboljšanjem nadzora trga in zagotavljanjem zadostnih upravnih zmogljivosti. Zagotavljanje učinkovite aktivne politike trga dela in podpore poklicnim prehodom, zlasti v smeri zelenega in digitalnega gospodarstva. Spodbujanje bi morale poštenih delovnih pogojev, obravnavanje problema segmentacije trga dela in okrepitve vključenosti. Zagotavljanje dejanske vključenosti socialnih partnerjev v oblikovanje politik ter okrepitve socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj. Okrepitev vključujočega sistema izobraževanja in usposabljanja ter naložb v znanje in spretnosti, da se odpravi njihovo pomanjkanje. V sklopu Sveta na ravni vključujočega okvira OECD za preprečevanje zmanjševanja davčne osnove in preusmerjanja dobička nadaljevanje dela v zvezi z globalno sporazumno rešitvijo za obravnavo davčnih izzivov, ki izhajajo iz digitalizacije gospodarstva, pri čemer se pričakuje, da bo dogovor na tem forumu dosežen do sredine leta 2021. Sodelovanje pri ustreznem pripravljalnem delu za nadaljnje ukrepanje, da bi se lahko odzvali na navedene davčne izzive digitalnega gospodarstva, tudi če do sredine leta 2021 mednarodno soglasje še ne bo doseženo. Dosego dodatnega napredka v boju proti agresivnemu davčnemu načrtovanju, zmanjšanje davčnega primeža in podporo preusmeritvi na oblikovanje cen ogljika in okoljsko obdavčitev.

| (3) | Krepitev nacionalnih institucionalnih okvirov. Nadaljevanje in prednostno izvajanje reforme za odpravo ozkih grl za naložbe ter zagotovljanje učinkovite in pravočasne uporabe sredstev Unije, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost. Okrepitev učinkovitosti in digitalizacije javne uprave, vključno s pravosodnimi in zdravstvenimi sistemi, ter javnih služb za zaposlovanje. Zmanjšanje upravnih bremen za podjetja in izboljšanje poslovnega okolja. Nadaljnje izboljševanje okvira za boj proti goljufijam in korupciji ter preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma. Spodbujanje konkretnih ukrepov za povečanje učinkovitosti, uspešnosti in sorazmernosti insolvenčnih okvirov, da se prestrukturirajo nedonosne izpostavljenosti in zagotovi učinkovito razporejanje kapitala. |
| --- | --- |

(3)

Krepitev nacionalnih institucionalnih okvirov. Nadaljevanje in prednostno izvajanje reforme za odpravo ozkih grl za naložbe ter zagotovljanje učinkovite in pravočasne uporabe sredstev Unije, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost. Okrepitev učinkovitosti in digitalizacije javne uprave, vključno s pravosodnimi in zdravstvenimi sistemi, ter javnih služb za zaposlovanje. Zmanjšanje upravnih bremen za podjetja in izboljšanje poslovnega okolja. Nadaljnje izboljševanje okvira za boj proti goljufijam in korupciji ter preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma. Spodbujanje konkretnih ukrepov za povečanje učinkovitosti, uspešnosti in sorazmernosti insolvenčnih okvirov, da se prestrukturirajo nedonosne izpostavljenosti in zagotovi učinkovito razporejanje kapitala.

| (4) | Zagotavljanje makrofinančne stabilnosti. Ohranjanje kanalov kreditiranja za gospodarstvo in ukrepov za podporo podjetjem, ki so sposobna preživeti, dokler je to potrebno v krizi zaradi COVID-19 brez primere. Ohranjanje trdne bilance stanja v bančnem sektorju, tudi z nadaljnjim obravnavanjem slabih posojil, med drugim z razvojem sekundarnih trgov za slaba posojila. |
| --- | --- |

(4)

Zagotavljanje makrofinančne stabilnosti. Ohranjanje kanalov kreditiranja za gospodarstvo in ukrepov za podporo podjetjem, ki so sposobna preživeti, dokler je to potrebno v krizi zaradi COVID-19 brez primere. Ohranjanje trdne bilance stanja v bančnem sektorju, tudi z nadaljnjim obravnavanjem slabih posojil, med drugim z razvojem sekundarnih trgov za slaba posojila.

| (5) | Dokončanje EMU in krepitev mednarodne vloge eura. Dosego napredka pri poglobitvi EMU, da bi se z dokončanjem bančne unije, nemudnim in enako ambicioznim nadaljevanjem dela v zvezi z vsemi elementi, vključno s tistimi, o katerih se je razpravljalo v delovni skupini na visoki ravni za evropski sistem jamstva za vloge, in s poglobitvijo unije kapitalskih trgov ter s podporo pobudam za izvajanje politik na področju digitalnih financ, finančnih storitev na drobno in trajnostnega financiranja povečala odpornost euroobmočja. Nadaljevanje dela v zvezi z rešitvami za premostitev omejitev v trenutni ureditvi za zagotavljanje likvidnosti pri reševanju ter v zvezi s krepitvijo regulativnega in nadzornega okvira Unije, tudi z zagotavljanjem doslednega in učinkovitega nadzora in izvrševanja pravil za boj proti pranju denarja. |
| --- | --- |

(5)

Dokončanje EMU in krepitev mednarodne vloge eura. Dosego napredka pri poglobitvi EMU, da bi se z dokončanjem bančne unije, nemudnim in enako ambicioznim nadaljevanjem dela v zvezi z vsemi elementi, vključno s tistimi, o katerih se je razpravljalo v delovni skupini na visoki ravni za evropski sistem jamstva za vloge, in s poglobitvijo unije kapitalskih trgov ter s podporo pobudam za izvajanje politik na področju digitalnih financ, finančnih storitev na drobno in trajnostnega financiranja povečala odpornost euroobmočja. Nadaljevanje dela v zvezi z rešitvami za premostitev omejitev v trenutni ureditvi za zagotavljanje likvidnosti pri reševanju ter v zvezi s krepitvijo regulativnega in nadzornega okvira Unije, tudi z zagotavljanjem doslednega in učinkovitega nadzora in izvrševanja pravil za boj proti pranju denarja.

Pri nadaljnjih ukrepih za poglobitev EMU bi bilo treba upoštevati izkušnje, pridobljene v okviru celovitega gospodarskopolitičnega odziva Unije na krizo zaradi COVID-19. Napredek poglabljanja EMU, ki bo v celoti spoštoval notranji trg Unije ter bo potekal na odprt in transparenten način v odnosu do držav članic, ki niso članice euroobmočja, bo prispeval h krepitvi mednarodne vloge eura in promoviral gospodarske interese Unije v svetu.

V Bruslju, 13 julija 2021.

Za Svet

minister za finance

Andrej ŠIRCELJ

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Uredba Sveta (EU) 2020/672 z dne 19. maja 2020 o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 )UL L 159, 20.5.2020, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/440 z dne 24. marca 2020 o začasnem izrednem programu nakupa vrednostnih papirjev ob pandemiji (ECB/2020/17)(UL L 91, 25.3.2020, str. 1).

7

(8)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/948 z dne 1. junija 2016 o izvajanju programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja (ECB/2016/16) (UL L 157, 15.6.2016, str. 28).

8

(9)  Direktiva (EU) 2019/1023 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o okvirih preventivnega prestrukturiranja, odpustu dolgov in prepovedih opravljanja dejavnosti ter ukrepih za povečanje učinkovitosti postopkov glede prestrukturiranja, insolventnosti in odpusta dolgov ter o spremembi Direktive (EU) 2017/1132 (Direktiva o prestrukturiranju in insolventnosti) (UL L 172, 26.6.2019, str. 18).

9

(10)  Uredba (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 225, 30.7.2014, str. 1).

10

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 15.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/8

---

Menjalni tečaji eura (1)

14. julij 2021

(2021/C 283/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1812 |
| JPY | japonski jen | 130,30 |
| DKK | danska krona | 7,4376 |
| GBP | funt šterling | 0,85158 |
| SEK | švedska krona | 10,2050 |
| CHF | švicarski frank | 1,0840 |
| ISK | islandska krona | 146,30 |
| NOK | norveška krona | 10,3320 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,646 |
| HUF | madžarski forint | 358,08 |
| PLN | poljski zlot | 4,5736 |
| RON | romunski leu | 4,9287 |
| TRY | turška lira | 10,1485 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5817 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4732 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,1742 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6819 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5990 |
| KRW | južnokorejski won | 1 355,24 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,2975 |
| CNY | kitajski juan | 7,6268 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4928 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 107,91 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9616 |
| PHP | filipinski peso | 59,365 |
| RUB | ruski rubelj | 87,4789 |
| THB | tajski bat | 38,525 |
| BRL | brazilski real | 6,0591 |
| MXN | mehiški peso | 23,5734 |
| INR | indijska rupija | 87,9885 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1812

JPY

japonski jen

130,30

DKK

danska krona

7,4376

GBP

funt šterling

0,85158

SEK

švedska krona

10,2050

CHF

švicarski frank

1,0840

ISK

islandska krona

146,30

NOK

norveška krona

10,3320

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,646

HUF

madžarski forint

358,08

PLN

poljski zlot

4,5736

RON

romunski leu

4,9287

TRY

turška lira

10,1485

AUD

avstralski dolar

1,5817

CAD

kanadski dolar

1,4732

HKD

hongkonški dolar

9,1742

NZD

novozelandski dolar

1,6819

SGD

singapurski dolar

1,5990

KRW

južnokorejski won

1 355,24

ZAR

južnoafriški rand

17,2975

CNY

kitajski juan

7,6268

HRK

hrvaška kuna

7,4928

IDR

indonezijska rupija

17 107,91

MYR

malezijski ringit

4,9616

PHP

filipinski peso

59,365

RUB

ruski rubelj

87,4789

THB

tajski bat

38,525

BRL

brazilski real

6,0591

MXN

mehiški peso

23,5734

INR

indijska rupija

87,9885

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 15.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/9

---

Razpisi za zbiranje predlogov in povezane dejavnosti na podlagi programa dela Evropskega raziskovalnega sveta za leto 2022 v okviru Obzorja Evropa, okvirnega programa za raziskave in inovacije (2021–2027)

(2021/C 283/03)

Objavljajo se razpisi za zbiranje predlogov in povezane dejavnosti na podlagi programa dela Evropskega raziskovalnega sveta za leto 2022 v okviru programa Obzorje Evropa (Sklep Sveta (EU) 2021/764 o vzpostavitvi Posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa za obdobje 2021–2027, sprejetega 12. maja 2021) ter na podlagi Sklepa Komisije 2021/C 234 I/03 z dne 12. maja 2021 o ustanovitvi Evropskega raziskovalnega sveta za okvirni program za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter razveljavitvi Sklepa C(2013) 8915.

Program dela ERC za leto 2022 je Komisija sprejela s Sklepom C(2021) 4860 z dne 14. julija 2021.

Predlogi se zbirajo za navedene razpise.

Program dela ERC za leto 2022, vključno z roki in proračunom, je na voljo na portalu za financiranje in razpise, kjer so navedeni tudi pogoji razpisov in povezanih dejavnosti ter informacije za vložnike glede oddaje predlogov: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/home

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 15.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/10

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10283 – MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 283/04)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Mirova-Eurofideme 4 („MEF 4“, Francija), ki ga upravlja podjetje Mirova (Francija) in je pod končnim nadzorom, podjetja BPCE (Francija) |
| --- | --- |

—

Mirova-Eurofideme 4 („MEF 4“, Francija), ki ga upravlja podjetje Mirova (Francija) in je pod končnim nadzorom, podjetja BPCE (Francija)

| — | Caisse des Dépôts et des Consignations („CDC“, Francija), |
| --- | --- |

—

Caisse des Dépôts et des Consignations („CDC“, Francija),

| — | 3i EOPF France Topc S.à.r.l („3i EOPF Topco“, Luksemburg), ki ga obvladuje podjetje 3i Group plc („3i“, Združeno kraljestvo) |
| --- | --- |

—

3i EOPF France Topc S.à.r.l („3i EOPF Topco“, Luksemburg), ki ga obvladuje podjetje 3i Group plc („3i“, Združeno kraljestvo)

| — | NeoT Green Mobility („NGM“, Francija), ki ga obvladujejo podjetja Mitsubishi Corporation, EDF Pulse Croissance in CDC. |
| --- | --- |

—

NeoT Green Mobility („NGM“, Francija), ki ga obvladujejo podjetja Mitsubishi Corporation, EDF Pulse Croissance in CDC.

Podjetja 3i EOPF Topco, MEF 4 in CDC pridobijo v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad celotnim podjetjem NGM.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za MEF 4: francosko podjetje, ki ga upravlja francoska družba za upravljanje Mirova, pod končnim nadzorom podjetja BPCE, katerega dejavnosti financiranja in naložb v okviru podjetja Mirove so usmerjene v rešitve trajnostnega razvoja v sektorjih mobilnosti, energetike, stavb in mest, potrošnje, virov, zdravstva, informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter financ. Podjetje BPCE je dejavno v bančnem in zavarovalniškem sektorju, |
| --- | --- |

—

za MEF 4: francosko podjetje, ki ga upravlja francoska družba za upravljanje Mirova, pod končnim nadzorom podjetja BPCE, katerega dejavnosti financiranja in naložb v okviru podjetja Mirove so usmerjene v rešitve trajnostnega razvoja v sektorjih mobilnosti, energetike, stavb in mest, potrošnje, virov, zdravstva, informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter financ. Podjetje BPCE je dejavno v bančnem in zavarovalniškem sektorju,

| — | za podjetje CDC: francoska javna ustanova s posebnim pravnim statusom, urejena s členom L. 518-2 in naslednjimi monetarnega in finančnega zakonika, ki opravlja naloge splošnega interesa v podporo javnim politikam, ki jih izvajajo država in lokalni organi, ki prek svojih hčerinskih družb opravljajo dejavnosti, ki so odprte za konkurenco, na naslednjih področjih: (i) okolje in energija, (ii) stanovanja in nepremičnine, (iii) naložbe in kapitalske naložbe ter (iv) storitve (potniški promet, infrastrukturno inženirstvo, upravljanje smučarskih središč in krajev za prosti čas, poštne storitve, bančništvo in zavarovalništvo), |
| --- | --- |

—

za podjetje CDC: francoska javna ustanova s posebnim pravnim statusom, urejena s členom L. 518-2 in naslednjimi monetarnega in finančnega zakonika, ki opravlja naloge splošnega interesa v podporo javnim politikam, ki jih izvajajo država in lokalni organi, ki prek svojih hčerinskih družb opravljajo dejavnosti, ki so odprte za konkurenco, na naslednjih področjih: (i) okolje in energija, (ii) stanovanja in nepremičnine, (iii) naložbe in kapitalske naložbe ter (iv) storitve (potniški promet, infrastrukturno inženirstvo, upravljanje smučarskih središč in krajev za prosti čas, poštne storitve, bančništvo in zavarovalništvo),

| — | za 3i EOPF Topco: luksemburško podjetje, ki je pod končnim nadzorom podjetja 3i, družbe za upravljanje naložb na londonski borzi (FTSE 100), specializirano za upravljanje infrastrukture in zasebnega kapitala v Evropi, Aziji in Severni Ameriki, |
| --- | --- |

—

za 3i EOPF Topco: luksemburško podjetje, ki je pod končnim nadzorom podjetja 3i, družbe za upravljanje naložb na londonski borzi (FTSE 100), specializirano za upravljanje infrastrukture in zasebnega kapitala v Evropi, Aziji in Severni Ameriki,

| — | za NGM: francosko podjetje, dejavno na področju razvoja, financiranja in upravljanja projektov električne mobilnosti, zlasti v Franciji. |
| --- | --- |

—

za NGM: francosko podjetje, dejavno na področju razvoja, financiranja in upravljanja projektov električne mobilnosti, zlasti v Franciji.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10283 – MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 15.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/12

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2021/C 283/05)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„FERTŐD VIDÉKI SÁRGARÉPA“

EU št.: PGI-HU-02493 – 8. marec 2019

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime [ZOP ali ZGO]

„Fertőd vidéki sárgarépa“

2.   Država članica ali tretja država

Madžarska

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Zaščitena geografska označba „Fertőd vidéki sárgarépa“ je korenje, ki se proizvaja z gojenjem vrste Daucus carota L. Sorte, ki se uporabljajo, so fertődi vörös ter sorti napa in napoli vrste korenja nantes.

Ko je korenje „Fertőd vidéki sárgarépa“ dano na trg, je cilindraste ali stožčaste oblike, dolgo med 150 in 250 mm, s premerom med 15 in 40 mm ter težko med 50 in 150 g. Nima stranskih korenin ali korenin na konici. Koren je svetlo rdeč, dolg in gladek, brez vejic ali razpok. „Fertőd vidéki sárgarépa“ ima značilen rahlo sladek okus. Od drugih sort korenja se razlikuje po tem, da je bolj rdeče in slajše, ima močan okus ter je dolgo, gladko in nerazvejano.

„Fertőd vidéki sárgarépa“ ima naslednje kemijske parametre:

| — | vsebnost sladkorja: najmanj 5 mg/100 g svežega proizvoda; |
| --- | --- |

—

vsebnost sladkorja: najmanj 5 mg/100 g svežega proizvoda;

| — | vsebnost kalcija: najmanj 40 mg/100 g svežega proizvoda; |
| --- | --- |

—

vsebnost kalcija: najmanj 40 mg/100 g svežega proizvoda;

| — | vsebnost fosforja: najmanj 30 mg/100 g svežega proizvoda. |
| --- | --- |

—

vsebnost fosforja: najmanj 30 mg/100 g svežega proizvoda.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

| | – |
| --- | --- |

–

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

„Fertőd vidéki sárgarépa“ se goji in pobira na geografskem območju, opredeljenem v točki 4.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

| | – |
| --- | --- |

–

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

| | – |
| --- | --- |

–

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje se nahaja v županiji Győr-Moson-Sopron v regiji Zahodna prekodonavska na Madžarskem, znotraj upravnih meja vasi Hegykő in Fertőhomok, severno od glavne ceste, ki pelje skozi ti vasi, in južno od jezera Fertő.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava med proizvodom in geografskim območjem temelji na kakovosti proizvoda.

Vrsta korenja „Fertőd vidéki sárgarépa“, ki se goji ob jezeru Fertő, je znana in priljubljena že približno 200 let. Od korenja, ki se goji drugje na Madžarskem, se razlikuje po tem, da je bolj rdeče in slajše, ima močan okus ter je dolgo, gladko in nerazvejano. Na to vplivajo tla in podnebje jezera Fertő ter obronkov Alp. Odkar so bili sprejeti protipoplavni ukrepi, rahla, globokoplastna in sveža tla suhega jezerskega dna omogočajo globoko rast gladkih in nerazvejanih korenin korenovk.

Del jezera Fertő sta obrobji vasi Hegykő in Fertőhomok, skupne značilnosti tal pa so heterogen, mozaični položaj, profil tal, ki zajema aluvialne plasti, zelo raznolika mehanska sestava, visoka vsebnost CaCO3 in alkalnost ali v nekaterih primerih močna alkalnost.

Tla kotline jezera Fertő je od nekdaj oblikovalo naravno gibanje vode. Vode jezera Fertő ob visokih vodostajih ali stalnih severnih vetrovih pogosto poplavljajo nižje ležeča območja, s čimer se na poplavljena območja nanašajo raztopljene soli ter suspendirani delci peska, melja in gline. Glavni dejavniki, ki na tem območju vplivajo na oblikovanje tal, so torej odlaganje in izravnavanje sedimentov, nastajanje travnatih tal ter kopičenje soli in zaslanjevanje. Taka tla so običajno sivkasta, vsebujejo pa sedimente in grob pesek, ki izvira z dna jezera. So preprosta za obdelovanje in imajo hkrati uravnotežen vodni režim, zaradi česar so zelo primerna za pridelovanje korenovk, kot je „Fertőd vidéki sárgarépa“.

Koren korenja ima večje vrednosti kalcija in fosforja zaradi glavnih dejavnikov, ki vplivajo na oblikovanje tal na območju jezera Fertő, tj. odlaganja in izravnavanja sedimentov, nastajanja travnatih tal ter kopičenja soli in zaslanjevanja.

Za pridelavo korenja „Fertőd vidéki sárgarépa“ so zelo ugodne tudi lokalne podnebne razmere, saj je to območje najhladnejša in najbolj mokra ravnica na Madžarskem. Padavine so v rastni dobi enakomerno porazdeljene, kar je idealno za razvoj korenja „Fertőd vidéki sárgarépa“. Letna količina padavin v regiji je 650 do 700 mm, kar zagotavlja visoko raven enakomerne vlažnosti, potrebne za klitje in oblikovanje korena. Ravni donosov so dobro uravnotežene zaradi vsebnosti vode v tleh ter gladine podtalnice ogromnega jezera Fertő, ki je oddaljeno približno 1 200 do 1 500 m in zagotavlja potrebno vlažnost, saj nanj vplivajo prevladujoči severni in severozahodni vetrovi.

Povprečna temperatura je –2 °C januarja in 22 °C julija, povprečna letna temperatura pa približno 10 °C. Nižje poletne temperature so ugodne za gojenje korenja „Fertőd vidéki sárgarépa“, saj najbolje raste pri temperaturah okrog 16 °C. Vroče vreme spodbuja rast listja, vendar škoduje oblikovanju korenin. Zmerna toplota dobro vpliva tudi na tvorbo karotena, zaradi česar je „Fertőd vidéki sárgarépa“ v smislu vidnih organoleptičnih značilnosti bolj rdeče barve kot korenje, ki raste drugje (Hanna Némethy Zoltánné Uzoni, 2001).

Območje je od pomladi do jeseni izdatno obsijano s soncem in ima do 2 000 sončnih ur na leto. Veliko sončnih ur med zorenjem spodbuja nastajanje sladkorja, zaradi česar je „Fertőd vidéki sárgarépa“ sladkega okusa.

Med sejanjem v brazde, pri katerem se uporablja lokalno strokovno znanje, so lehe visoke 30 cm in na sredini med seboj oddaljene 75 cm. Po brazdah se raztrosi 25 do 30 semen na meter in vrsto na globini od 1 cm do 2 cm. Globina sajenja močno vpliva na to, da rastlina enakomerno vzklije iz tal.

Tehnike sejanja v brazde pripomorejo k oblikovanju gladkih in nerazvejanih korenin, kot je pokazala Hanna Némethy Zoltánné Uzoni v svoji doktorski disertaciji (2001).

Srednje gosta peščeno ilovnata tla regije in njeno podnebje sta popolna za pridelavo korenovk, kot je „Fertőd vidéki sárgarépa“. Tehnika sejanja v brazde se že približno 150 let prenaša med generacijami in je ključnega pomena za uspeh sejanja.

Korenje „Fertőd vidéki sárgarépa“ je med potrošniki zelo znano, uživa sloves in je precej iskano. Njegov pomen je poudaril Dénes Sándor v doktorski disertaciji z naslovom A gasztronómia szerepe Magyarország idegenforgalmi földrajzában (Vpliv gastronomije na madžarski turistični zemljevid), ki jo je pripravil v okviru doktorskega študija na Univerzi v Pécsu leta 2012 in v kateri je korenje „Fertőd vidéki sárgarépa“ opisal kot eno od značilnih lokalnih sestavin regije Zahodna prekodonavska.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---

| 15.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/15

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 283/06)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Graves“

PDO-FR-A1012-AM02

Datum obvestila: 7. maj 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Uradni geografski kodeks

Seznam občin je bil posodobljen ob upoštevanju uradnega geografskega kodeksa iz leta 2020.

Gre za izključno redakcijsko spremembo, geografsko območje ni bilo spremenjeno.

Enotni dokument je bil v skladu s to spremembo spremenjen v točkah 6 in 9.

2.   Razmejeno območje parcel

Datum 11. februar 2021 je bil dodan v prilogo, v kateri so našteta zasedanja pristojnega nacionalnega odbora, ki je odobril razmejitve območja parcel.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

3.   Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Graves

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vin

1.   Mirno rdeče vino

KRATEK OPIS

Rdeča vina izhajajo iz uravnoteženega trsnega izbora, pri katerem sorta cabernet sauvignon N prinaša arome in strukturo, sorta merlot N dišeč vonj in mehkobo, dopolnjujejo pa ju sorte cabernet franc N, petit-verdot N, malbec N in carmenère N. Mlade sorte pogosto razvijejo arome jagodičja z začimbnimi in praženimi notami. Ta elegantna, strukturirana, fina in aromatična vina se harmonično razvijajo, kar lahko cvetici da rahlo aromo po dimu. Glede na letnik vina in njegovo poreklo svoj vrhunec dosežejo po petih do desetih letih.

Volumenski delež naravnega alkohola je 11 %.

Po obogatitvi je volumenski delež skupnega alkohola 13,5 %.

Za rdeča vina je obvezna jabolčno-mlečna kislinska fermentacija.

Vsebnost jabolčne kisline ne presega 0,30 grama na liter.

Vsebnost fermentirnega sladkorja pa ne presega treh gramov na liter.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Mirno suho belo vino

KRATEK OPIS

Bela vina so elegantna in bujna. Pridobivajo se iz sorte sémillon B ter običajno razvijejo cvetne note in naravno oljnost, ki pa ne odvzame svežine. Če se združijo s sorto sauvignon B, ki prinaša živahnost in izrazitost, in sorto muscadelle B, ki prinaša rahlo muškatne note, imajo ta vina pogosto cvetne arome in arome agrumov, ki jih lahko spremljajo eksotične ali mentolne note. Včasih zorenje poteka v sodih, da vina po nekaj letih staranja postanejo bogata in kompleksna.

Volumenski delež naravnega alkohola je 10,5 %.

Po obogatitvi je skupni delež alkohola 13 %.

Vsebnost fermentirnega sladkorja ne presega štirih gramov na liter.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,27 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,27

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   
  Posebni enološki postopki

1.   Gostota zasaditve in razdalja

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 5 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od dveh metrov, razmik med trsi v isti vrsti pa mora biti manjši od 0,80 metra.

2.   Pravila rezi vinske trte

Pridelovalna praksa

Rez vinske trte se izvede najpozneje na stopnji razvitih listov (fenofaza 9 po Lorenzu). Trsi se obrezujejo z naslednjima vrstama rezi z največ dvanajstimi očesi na trs:

| — | kratko (rezniki) ali dolgo (šparoni), |
| --- | --- |

—

kratko (rezniki) ali dolgo (šparoni),

| — | kratko (dva kordona) ali pahljačasto (štirje kraki). |
| --- | --- |

—

kratko (dva kordona) ali pahljačasto (štirje kraki).

3.   Namakanje

Pridelovalna praksa

V rastni dobi vinske trte je namakanje dovoljeno samo ob dolgotrajni suši, ki ovira ustrezni fiziološki razvoj vinske trte in pravilno zorenje grozdja.

4.   Obogatitev

Posebni enološki postopek

Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene za rdeča vina do koncentracije 15 %.

Volumenski delež skupnega alkohola pri rdečih vinih po obogatitvi ne presega 13,5 %.

Volumenski delež skupnega alkohola pri belih vinih po obogatitvi ne presega 13 %.

5.2.   
  Največji donosi

rdeče vino

65 hektolitrov na hektar

belo vino

68 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter proizvodnja, obdelava in zorenje vina na podlagi uradnega geografskega kodeksa z dne 26. februarja 2020 potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Gironde: Arbanats, Ayguemortes-les-Graves, Beautiran, Bègles, La Brède, Budos, Cabanac-Villagrains, Cadaujac, Canéjan, Castres-Gironde, Cérons, Cestas, Eysines, Gradignan, Guillos, Le Haillan, Illats, Isle-Saint-Georges, Landiras, Langon, Léogeats, Léognan, Martillac, Mazères, Mérignac, Pessac, Podensac, Portets, Pujols-sur-Ciron, Roaillan, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Selve, Saucats, Talence, Toulenne, Villenave-d’Ornon, Virelade in na delu ozemlja občine Coimières, ki ustreza delu A (Herrères) prvega načrta (pregledanega leta 1934) zemljiškega katastra, certificiranega kot skladnega z digitaliziranimi katastrskimi načrti (Plan Minute de Conservation) z dne 5. novembra 2010.

7.   Glavne sorte vinske trte

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Carmenère N

Cot N – malbec

Merlot N

Muscadelle B

Petit verdot N

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Semillon B

8.   Opis povezave

Geografsko območje zaščitene označbe porekla „Graves“ zajema pas širine približno deset kilometrov na levem bregu Garone od severa Bordeauxa do jugovzhoda Langona.

Kot v francoščini pove ime označbe, ozemlje „Graves“ sestavljajo prodniki, kamenčki, večji in manjši gramoz, pesek, pomešan z meljem in glino, ki se nalaga na apnenčasta tla, običajno pa na čisti pesek, alios (peščenjak, bogat z železom) ali glinasta tla. To ozemlje obsega 43 občin departmaja Gironde.

Geološka zgodovina tal na tem območju je dolga in zapletena ter tesno povezana z nastankom Garone, spremembami njene struge in zaporednimi poledenitvami v kvartarju. Skozi ta obdobja so pirenejski ledeniki izdolbli svoje doline in pripravili kamenite zaloge, ki so jih reke pozneje naplavile do bordojske regije. Te zaporedne naplavine so vidne samo še v obliki gramoznih nanosov vseh velikosti in vrst.

Tla, ki so se izoblikovala od takrat, so bogata z gramozom in prodniki ter zato zelo prepustna. To niso edina tla, značilna za vino „Graves“, vendar so temelj in podoba njegove odličnosti. Nagib tal z odtekanjem vode omogoča odlično sušenje površja. K tej drenaži pripomore tudi hidrografsko omrežje številnih manjših pritokov Garone. Tla torej omogočajo natančno oskrbovanje vinske trte z vodo.

Za to vinogradniško območje je značilno posebno, ugodno podnebje, saj je na zahodu pred slabim vremenom zaščiteno z borovim gozdom, ki ima pomembno vlogo pri termoregulaciji, zaradi bližine Garone je z naravnim prezračevanjem zaščiteno pred preveliko vročino in vlažnostjo, zmerni oceanski vpliv pa blaži spomladansko pozebo. Vinogradniška pokrajina na tem območju je torej umeščena med reko in borovce s položnimi pobočji ter svetlimi in gladkimi kamenčki, ki odsevajo svetlobo na grozdje.

Vinogradniški postopki, ki so še vedno v uporabi, izvirajo ravno s tega območja z najboljšimi rdečimi in belimi vini v bordojski regiji. Sorte vinske trte, ki se gojijo v oceanskem podnebju, je bilo od 17. in 18. stoletja treba opirati s koli, nato pa so se razširile brajde in natančno obrezovanje v vzgojne oblike, ki so omogočile dobro porazdeljeno trgatev ter zadostne površine za fotosintezo listja in optimalno zrelost grozdja.

Po praksah iz odloka z dne 4. marca 1937, ki opredeljuje kontrolirano označbo porekla „Graves“, razmejeno območje za trgatev zajema parcele, za katere je značilno naravno izsuševanje zaradi kakovosti drenaže ali lege na gričih ali pobočjih. V to območje niso vključene geografske ali topografske lokacije, na katerih se zaradi oddaljenosti od Garone ali obdanosti z gozdom (ki blokira pretok hladnih zračnih mas) pojavlja spomladanska pozeba.

Natančna razmejitev parcel omogoči optimalni razvoj lokalnih sort vinske trte, ki so bile v preteklosti izbrane zaradi obstojnosti in primernosti za staranje, saj se iz njih proizvedena vina prevažajo na dolgih razdaljah.

Čeprav kamenita, vroča in slabo rodovitna tla pomenijo naravno omejitev za proizvodnjo rdečega vina z označbo, vseeno omogočajo optimalno zrelost sort cabernet-sauvignon N in merlot, k čemur pripomore tudi termoregulacija zaradi bližine reke Garone. Vina, proizvedena v takih razmerah, so dobro strukturirana ter ustrezno zorena in donegovana, preden se dajo na potrošniške trge.

Bolj peščena tla z glinasto matično podlago pa so ugodnejša za proizvodnjo belega vina z označbo, v glavnem pridobljenega iz sort sauvignon B in sémillon B, ki s svojo prefinjenostjo ter cvetnimi in sadnimi aromami vinu dajeta svežino.

Minimalna gostota zasaditve je večja, da se pri trgatvi pridobi zadostna količina grozdja, vendar brez preobremenitve trsov, kar je predpogoj za doseganje optimalne koncentracije in zrelosti grozdja.

Zaradi bližine bordojskega pristanišča, v katerem se je skozi čas razvila živahna mednarodna trgovina s temi vini, in edinstvenih geopedoloških razmer je kontrolirana označba porekla „Graves“ postala prepoznavna po vsem svetu.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za proizvodnjo, obdelavo in zorenje vina, na podlagi uradnega geografskega kodeksa z dne 26. februarja 2020 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Gironde: Barsac, Béguey, Bieujac, Bommes, Cadillac, Fargues, Langoiran, Loupiac, Le Pian-sur-Garonne, Preignac, Rions, Saint-Loubert, Saint-Maixant, Saint-Pierre-d’Aurillac, Sainte-Croix-du-Mont, Sauternes ter del občine Castets et Castillon, ki ustreza ozemlju nekdanje občine Castets-en-Dorthe pred združitvijo z občino Castillon-de-Castets 1. januarja 2017.

Večja geografska enota

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota „Vin de Graves“. Velikost črk za navedbo večje geografske enoto niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f819edf9-40af-4f73-9357-def82d1a30d2

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 15.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/20

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 283/07)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Béarn“

PDO-FR-A0597-AM02

Datum obvestila: 7. maj 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Razmejeno območje parcel

Opis in razlogi: V točki 1 oddelka IV specifikacije proizvoda je občina Cannet nadomeščena z Riscle (na območju nekdanje občine Cannet) zaradi združitve teh dveh občin. S tem zahtevkom za spremembo specifikacije proizvoda se ponuja priložnost, da se popravi črkovanje ene od občin na geografskem območju: Corbères-Abères.

Posledično je spremenjena točka 1.6 enotnega dokumenta o geografskem območju.

2.   Sortna sestava

V točki 2 oddelka V specifikacije proizvoda se zaradi zahtevka za spremembo deleža na vinogradniškem gospodarstvu pri sortni sestavi specifikacija proizvoda glede rdečih vin spremeni tako: „Delež sorte tannat N lahko znaša 50 %.“ Za vina rosé je dodana naslednja določba: „Delež sorte gamay znaša najmanj 20 %. “. Naslednje pravilo za rdeča vina je razširjeno na vina rosé: „Te obveznosti se ne uporabljajo za gospodarske subjekte, ki proizvajajo grozdje, a ga ne predelujejo v vino, na površini manj kot 1,5 hektara za vino s kontrolirano označbo porekla, pri čemer na tej površini upoštevajo delež glavnih sort največ 50 % sortne sestave“. V deleže na vinogradniškem gospodarstvu je bil zaradi skladnosti s pravili zvrščanja, ki določajo najmanj 25 % sorte tannat, dodan najmanjši delež sorte tannat za vina rosé.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3.   Zvrščanje

Točka (b) odstavka 1 oddelka IX poglavja 1 se spremeni tako: „Za vina rosé glavne sorte vinske trte predstavljajo najmanj 70 % zvrsti, sorta tannat N pa predstavlja najmanj 25 % zvrsti.“ Razlog za spremembo je povečanje drugih glavnih sort vinske trte, ki sta cabernet franc in cabernet sauvignon, katerih delež v trsnem izboru kontrolirane označbe porekla Béarn po mnenju organa za zaščito in upravljanje prav tako raste. Veljata za zanimivi sorti tako glede rastnega in okoljskega vedenja kot glede organoleptičnih lastnosti, pri čemer se iz njiju pridelujejo sadna in razmeroma strukturirana vina. Zmanjšanje sorte tannat na 25 % zvrsti pri vinih rosé ne vpliva na tipične lastnosti vin rosé Béarn.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4.   Obdelovanje vinograda

V točki (c) odstavka 1 oddelka VI je dodana posebna določba za terasasto zasajene vinske trte, ki je dodana v točki „gostota zasaditve“ specifikacije proizvoda, certificirane konec leta 2011, vendar je izpuščena v točki „višina listja“: „Višina listja, pritrjenega na žice, je pri terasasti zasaditvi vinske trte najmanj 1,55 metra. “. Obdelovanje v terasah namreč pogosto povzroči, da se razdalje med vrstami vinske trte razlikujejo glede na topografijo na isti parceli in so pogosto precej večje kot pri klasičnih vinogradih.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5.   Dajanje vina v promet

Specifikacija proizvoda je bila spremenjena tako, da se za en mesec skrajša trajanje zorenja za vina rosé, in sicer do 1. decembra. To povzroči, da se vina dajo na trg za potrošnike 15. decembra. Dajanje vin rosé na trg od 15. decembra leta trgatve bi organu za zaščito in upravljanje omogočilo, da ohrani svojo poslovno dinamiko. „Dodatni“ mesec zorenja bi se črtal. Predčasno ustekleničenje (v decembru) bi namreč poudarilo organoleptične značilnosti vin rosé, zlasti okus po svežini v ustih in cvetlične note.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6.   Analitski standardi

V točki (d) odstavka 1 oddelka IX je dodana naslednja določba: „Vsaka serija vina, ki se trži neustekleničeno ali ustekleničeno, vsebuje največ 4 grame fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter za vina rosé. Ta vsebnost se lahko poveča na 5 gramov na liter, če je vsebnost skupnih kislin, izražena v H2SO4, najmanj 81,6 miliekvivalenta (ali 4 grame H2SO4) na liter. Živahnost vin rosé bi bila lahko bolj uravnotežena zaradi boljšega ravnotežja med kislostjo in sadnostjo v ustih, s čimer bi postala voljnejša in bolj aromatična.

Posledično je spremenjena točka 1.4 enotnega dokumenta o najnižji vsebnosti sladkorja vin rosé.

7.   Prehodni ukrepi

Prehodni ukrepi so bili črtani, ker so se iztekli.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

8.   Povezava z geografskim območjem

Povezava je spremenjena tako: „Rdeča, rosé in bela vina so pridobljena pretežno z zvrščanjem“, da se prikaže, da vina niso pridobljena izključno z zvrščanjem, kar je držalo že pred spremembo.

Povezava je bila spremenjena tudi v delu, v katerem so opisana vina rosé. Barva vin rosé je natančneje opredeljena, da se upoštevajo manj obarvana vina, in dodane so arome, kar se glasi tako: „Vina rosé so običajno bledo rožnate pa vse do izrazitejše rožnate barve. Za ta vina, ki sveža in voljna ter imajo prijetno strukturo, so značilne aromatične note rdečega jagodičja in agrumov. “

Posledično je spremenjena točka 1.8 enotnega dokumenta o dodani aromi, spremembi barve in sortnih vinih.

9.   Nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Béarn

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vin

1.   Rdeča vina

KRATE KOPIS

Vina imajo najmanj 11-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Vsaka serija, pripravljena za trženje neustekleničeno ali ustekleničeno, vsebuje:

| — | volumenski delež skupnega alkohola, ki po obogatitvi ne presega 13,5 %, |
| --- | --- |

—

volumenski delež skupnega alkohola, ki po obogatitvi ne presega 13,5 %,

| — | največ 0,4 g/L (grama na liter) jabolčne kisline, |
| --- | --- |

—

največ 0,4 g/L (grama na liter) jabolčne kisline,

| — | delež fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) je največ: |
| --- | --- |

—

delež fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) je največ:

3 g/L za rdeča vina, pri katerih volumenski delež naravnega alkohola znaša največ 14 %;

4 g/L za rdeča vina, pri katerih volumenski delež naravnega alkohola znaša najmanj 14 %.

Vsebnosti skupnih kislin, hlapnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določene v predpisih. Mirna rdeča vina se lahko pridobivajo z zvrščanjem. Naj poudarimo, da so glavne sorte vinske trte, ki se uporabljajo, lokalnega porekla ter da so dobro prilagojene talnim in podnebnim razmeram te regije. To vinom s to označbo daje del njihove izvirnosti.

Rdeča vina imajo dober taninski potencial. Pogosto prevladujejo sadne arome, ki lahko s staranjem postanejo kompleksnejše.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Bela vina

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 11-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Vsaka serija, pripravljena za trženje neustekleničeno ali ustekleničeno, vsebuje:

| — | volumenski delež skupnega alkohola, ki po obogatitvi ne presega 13,5 %, |
| --- | --- |

—

volumenski delež skupnega alkohola, ki po obogatitvi ne presega 13,5 %,

| — | delež fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) je največ 4 g/L. |
| --- | --- |

—

delež fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) je največ 4 g/L.

Vsebnosti skupnih kislin, hlapnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določene v predpisih. Vina se lahko pridobivajo z zvrščanjem. Naj poudarimo, da so glavne sorte vinske trte, ki se uporabljajo, lokalnega porekla ter da so dobro prilagojene talnim in podnebnim razmeram te regije. To vinom s to označbo daje del njihove izvirnosti.

V belih vinih so izraženi ravnotežje med svežino in oljnatostjo ter posebna kompleksnost vonja s prevladujočimi sadnimi in cvetličnimi aromatičnimi notami.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3.   Vina rosé

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 11-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Vsaka serija, pripravljena za trženje neustekleničeno ali ustekleničeno, vsebuje:

| — | volumenski delež skupnega alkohola, ki po obogatitvi ne presega 13,5 %, |
| --- | --- |

—

volumenski delež skupnega alkohola, ki po obogatitvi ne presega 13,5 %,

| — | največ 4 grame fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter ali 4 grame na liter za vina rosé. Ta vsebnost se lahko poveča na 5 gramov na liter, če je vsebnost skupnih kislin, izražena v H2SO4, najmanj 81,6 miliekvivalenta (ali 4 grame H2SO4) na liter. |
| --- | --- |

—

največ 4 grame fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter ali 4 grame na liter za vina rosé. Ta vsebnost se lahko poveča na 5 gramov na liter, če je vsebnost skupnih kislin, izražena v H2SO4, najmanj 81,6 miliekvivalenta (ali 4 grame H2SO4) na liter.

Vsebnosti skupnih kislin, hlapnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določene v predpisih. Vina se lahko pridobivajo z zvrščanjem. Naj poudarimo, da so glavne sorte vinske trte, ki se uporabljajo, lokalnega porekla ter da so dobro prilagojene talnim in podnebnim razmeram te regije. To vinom s to označbo daje del njihove izvirnosti.

Vina rosé so običajno bledo rožnate pa vse do izrazitejše rožnate barve. Za ta vina, ki sveža in voljna ter imajo prijetno strukturo, so značilne aromatične note rdečega jagodičja in agrumov.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   
  Posebni enološki postopki

1.   Posebni enološki postopek

| — | Bela vina in vina rosé se pridelujejo z neposrednim stiskanjem. |
| --- | --- |

—

Bela vina in vina rosé se pridelujejo z neposrednim stiskanjem.

| — | Pri obdelavi vin rosé je prepovedano samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki uporabljati oglje za enološko uporabo. |
| --- | --- |

—

Pri obdelavi vin rosé je prepovedano samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki uporabljati oglje za enološko uporabo.

| — | Delež skupnega alkohola po obogatitvi ne presega 13,5 %. |
| --- | --- |

—

Delež skupnega alkohola po obogatitvi ne presega 13,5 %.

Poleg teh določb se za enološke postopke pri teh vinih upoštevajo obveznosti iz zakonodaje Unije ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

2.   Pridelovalna praksa

Gostota zasaditve

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar, pri čemer razdalja med vrstami znaša najmanj 2,50 metra.

Vinske trte za proizvodnjo rdečih vin in vin rosé v naslednjih občinah departmaja Pyrénées-Atlantiques: Abos, Arbus, Artiguelouve, Aubertin, Bosdarros, Cardesse, Cuqueron, Estialesq, Gan, Gelos, Haut-de-Bosdarros, Jurançon, Lacommande, Lahourcade, Laroin, Lasseube, Lasseubétat, Lucq-de-Béarn, Mazères-Lezons, Monein, Narcastet, Parbayse, Rontignon, Saint-Faust in Uzos so lahko zasajene z razdaljo med vrstami največ 2,80 metra.

Te določbe se ne uporabljajo pri terasasti zasaditvi vinske trte.

Pravila rezi

Trsi se obrezujejo z enojno ali dvojno rezjo guyot z največ:

16 očesi na trs za sorte vinske trte tannat N, manseng N, gros manseng B, raffiat de moncade B;

20 očesi na trs za druge sorte vinske trte.

Število enoletnih rodnih mladik na posamezen trs po cvetenju (fenofaza 23 po Lorenzu) je največ:

12 očes na trs za sorte vinske trte tannat N, manseng N, gros manseng B, raffiat de moncade B;

16 očes na trs za druge sorte vinske trte.

| — | Namakanje se lahko dovoli. |
| --- | --- |

—

Namakanje se lahko dovoli.

5.2.   
  Največji donosi

| | Béarn – Rdeča in bela vina ter vina rosé |
| --- | --- |

Béarn – Rdeča in bela vina ter vina rosé

| | 60 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

60 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter proizvodnja, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin:

| — | departma Gers: Riscle (ozemlje nekdanje občine Cannet), Maumusson-Laguian in Viella, |
| --- | --- |

—

departma Gers: Riscle (ozemlje nekdanje občine Cannet), Maumusson-Laguian in Viella,

| — | departma Hautes-Pyrénées: Castelnau-Rivière-Basse, Hagedet, Lascazères, Madiran, Saint- Lanne in Soublecause, |
| --- | --- |

—

departma Hautes-Pyrénées: Castelnau-Rivière-Basse, Hagedet, Lascazères, Madiran, Saint- Lanne in Soublecause,

| — | departma Pyrénées-Atlantiques: Abos, Arbus, Arricau-Bordes, Arrosès, Artiguelouve, Aubertin, Aubous, Aurions-Idernes, Aydie, Baigts-de-Béarn, Bellocq, Bérenx, Bétracq, Bosdarros, Burosse-Mendousse, Cadillon, Cardesse, Carresse, Castagnède, Castetpugon, Castillon (kanton Lembeye), Conchez-de-Béarn, Corbère-Abères, Crouseilles, Cuqueron, Diusse, Escurès, Estialescq, Gan, Gayon, Gelos, Haut-de-Bosdarros, L’Hôpital-d’Orion, Jurançon, Lacommande, Lagor, Lahontan, Lahourcade, Laroin, Lasserre, Lasseube, Lasseubetat, Lembeye, Lespielle-Germenaud-Lannegrasse, Lucq-de-Béarn, Mascaraàs-Haron, Mazères-Lezons, Moncaup, Moncla, Monein, Monpezat, Mont-Disse, Mourenx, Narcastet, Ogenne-Camptort, Oraàs, Orthez, Parbayse, Portet, Puyoo, Ramous, Rontignon, Saint-Faust, Saint-Jean-Poudge, Salies-de-Béarn, Salles-Mongiscard, Sauvelade, Séméacq-Blachon, Tadon-Sadirac-Viellenave, Tadousse-Ussau, Uzos, Vialer in Vielleségure. |
| --- | --- |

—

departma Pyrénées-Atlantiques: Abos, Arbus, Arricau-Bordes, Arrosès, Artiguelouve, Aubertin, Aubous, Aurions-Idernes, Aydie, Baigts-de-Béarn, Bellocq, Bérenx, Bétracq, Bosdarros, Burosse-Mendousse, Cadillon, Cardesse, Carresse, Castagnède, Castetpugon, Castillon (kanton Lembeye), Conchez-de-Béarn, Corbère-Abères, Crouseilles, Cuqueron, Diusse, Escurès, Estialescq, Gan, Gayon, Gelos, Haut-de-Bosdarros, L’Hôpital-d’Orion, Jurançon, Lacommande, Lagor, Lahontan, Lahourcade, Laroin, Lasserre, Lasseube, Lasseubetat, Lembeye, Lespielle-Germenaud-Lannegrasse, Lucq-de-Béarn, Mascaraàs-Haron, Mazères-Lezons, Moncaup, Moncla, Monein, Monpezat, Mont-Disse, Mourenx, Narcastet, Ogenne-Camptort, Oraàs, Orthez, Parbayse, Portet, Puyoo, Ramous, Rontignon, Saint-Faust, Saint-Jean-Poudge, Salies-de-Béarn, Salles-Mongiscard, Sauvelade, Séméacq-Blachon, Tadon-Sadirac-Viellenave, Tadousse-Ussau, Uzos, Vialer in Vielleségure.

7.   Glavne sorte vinske trte

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-sauvignon N

| | Gros manseng B |
| --- | --- |

Gros manseng B

| | Petit manseng B |
| --- | --- |

Petit manseng B

| | Raffiat de Moncade B |
| --- | --- |

Raffiat de Moncade B

| | Tannat N |
| --- | --- |

Tannat N

8.   Opis povezave

Béarn – Rdeča in bela vina ter vina rosé

Geografsko območje je sestavljeno iz treh vinorodnih jeder province Béarn. V celoti leži ob vznožju Pirenejev v območju gričev ter ima zelo raznolika tla in krajevne podnebne razmere.

Vinogradi se v pokrajino vključujejo nevpadljivo in pretrgano. So del raznolike mešane rastlinske pridelave. Skale, ki tvorijo te reliefe, so sestavljene pretežno iz sedimentov kontinentalnega izvora (molasa, lapor, apnenec, glina, rdečkast pesek (sables fauvess), prodnata plast), včasih tudi morskega izvora (fliš). V kvartarju je relief prekril eolski melj, ki je ponekod še vedno prisoten.

Tla na tem območju so prav tako zelo raznolika, čeprav so večinoma sprana in kisla. Vidnih je nekaj apnenčastih tal. Delež kamenja v teh tleh je spremenljiv: najvišje ležeče prodnate plasti bogatijo pobočja, fliš je viden v obliki oglatih kamenčkov. Pesek in grušč izboljšujeta odvajanje vode. Na splošno tla dobro odvajajo vodo in se segrevajo, med drugim zaradi deleža kamenja. Bregovi so pogosto nesimetrični. Zelo razgiban relief ustvarja različne lege in zlasti številna pobočja, obrnjena proti jugu, vzhodu ali zahodu, ki so vroča in imajo dovolj naklona za odstranjevanje deževnice.

Pretežno oceansko podnebje, vlažno in blago, prinaša od 1 000 mm padavin na leto na severu območja do 1 300 mm na leto na zahodu, ki so dokaj enakomerno razporejene skozi celo leto, z bolj suhim obdobjem poleti in na začetku jeseni. V tem obdobju pogosto (enkrat v treh dneh) piha topel in suh južni veter, ki je podoben fenu.

V cerkvenih in lokalnih arhivih izvemo, da so bili vinogradi na delu območja dobro uveljavljeni že od 13. stoletja.

Sredi 14. stoletja so se začela bela in rdeča vina iz Béarna pod tem imenom izvažati v Holandijo. Ta izvoz se je razvijal do 19. stoletja.

Od 15. stoletja naprej se vzpostavi nova tržna povezava z območjema Bigorre in Pyrénées. Od 16. stoletja so bele sorte vinske trte zajemale v glavnem sorte petit manseng B, gros manseng B, arrufiac B, courbu B in raffiat de moncade B.

V 18. stoletju je bilo rdečih sort malo: poleg sort fer N in bouchy (cabernet franc N) še tannat N, lokalna sorta z močno barvo in taninsko strukturo.

Na začetku 20. stoletja so vina rosé s to označbo postala dobro znana, za kar gre zasluga sejmom v pariški regiji.

Leta 1951 je bila za vina rosé in bela vina podeljena označba porekla razmejenega vina višje kakovosti Béarn.

Béarn je leta 1975 pridobil kontrolirano označbo porekla za rdeča in bela vina ter vina rosé.

V 20. stoletju se je površina vinogradov močno zmanjšala. Od leta 1980 pa se vinograd spet širi. Uporabljene površine še naprej zajemajo okrog 300 hektarov.

Danes vina iz Bérna ponovno pridobivajo pomembno regionalno podobo po zaslugi vinogradnikov, ki si prizadevajo prenašati naprej in izboljšati svoje znanje in spretnosti.

V krajini geografskega območja z razgibanim reliefom, ki je deloma gozdnat, z različnimi legami in zelo raznolikimi tlemi so vinogradi nujno razporejeni pretrgano, pri čemer ustvarjajo krajino z bogatim vzorcem. Nakloni gričev ustvarjajo ugodne krajevne podnebne razmere, ki omogočajo odvajanje odvečne deževnice, in če imajo dobro lego, osončenost in ugodne temperature za zorenje grozdja. Topel in suh južni veter, ki piha v obdobju zorenja grozdja, je spodbudil vinogradništvo v tej načeloma vlažni regiji.

Območje parcel za pridelavo grozdja natančno razmejuje parcele, ki so najprimernejše za zorenje grozdja v dobrih sanitarnih razmerah: parcele z dobro lego in tlemi, ki se razmeroma dobro sušijo.

V povezavi s trgi, ki so bili na voljo, so se razvili sloveči vinogradi, ki temeljijo na lokalnem trsnem izboru. Prilagoditev lokalnih sort vinske trte precej vlažnemu podnebju in poznemu zorenju je bila ena od ključnih lastnosti slovesa teh vinogradov skozi stoletja. Te sorte potrebujejo posebno znanje in spretnosti, ki so se razvili na tem geografskem območju: obvladovanje taninskega potenciala rdečih sort in upravljanje močnega alkoholnega potenciala belih sort z izbiro datuma trgatve in z zvrščanjem.

Rdeča in bela vina ter vina rosé so pridobljena pretežno z zvrščanjem. Naj poudarimo, da so glavne sorte vinske trte, ki se uporabljajo, lokalnega porekla ter da so dobro prilagojene talnim in podnebnim razmeram regije. To vinom s to označbo daje del njihove izvirnosti.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

| | Večja geografska enota |
| --- | --- |

Večja geografska enota

| | Pravni okvir: |
| --- | --- |

Pravni okvir:

| | nacionalna zakonodaja |
| --- | --- |

nacionalna zakonodaja

| | Vrsta dodatnega pogoja: |
| --- | --- |

Vrsta dodatnega pogoja:

| | dodatne določbe o označevanju |
| --- | --- |

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Kontrolirana označba porekla „Béarn“ se lahko dopolni z dopolnilnim geografskim imenom, ki določa večjo geografsko enoto „Sud-Ouest“.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b053abef-87b5-43bf-a8a5-f3afe4be0e75

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---