# Euroopan unionin C 341/24.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 341 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta24. elokuu 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 341

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta24. elokuu 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 561. täysistunto – JDE 62 – Interactio, 9.6.2021–10.6.2021 |
| 2021/C 341/01 | Päätöslauselma aiheesta Euroopan komission vuoden 2022 työohjelmaa koskeva Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kannanotto sen laatimisesta vastanneen väliaikaisen ryhmän työn pohjalta | 1 |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 561. täysistunto – JDE 62 – Interactio, 9.6.2021–10.6.2021 |
| 2021/C 341/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Tavoitteena kiertotaloutta edistävät julkiset hankinnat (oma-aloitteinen lausunto) | 16 |
| 2021/C 341/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ei vihreän kehityksen ohjelmaa ilman sosiaalista ulottuvuutta (oma-aloitteinen lausunto) | 23 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 561. täysistunto – JDE 62 – Interactio, 9.6.2021–10.6.2021

2021/C 341/01

Päätöslauselma aiheesta Euroopan komission vuoden 2022 työohjelmaa koskeva Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kannanotto sen laatimisesta vastanneen väliaikaisen ryhmän työn pohjalta

1

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 561. täysistunto – JDE 62 – Interactio, 9.6.2021–10.6.2021

2021/C 341/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Tavoitteena kiertotaloutta edistävät julkiset hankinnat (oma-aloitteinen lausunto)

16

2021/C 341/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ei vihreän kehityksen ohjelmaa ilman sosiaalista ulottuvuutta (oma-aloitteinen lausunto)

23

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 561. täysistunto – JDE 62 – Interactio, 9.6.2021–10.6.2021 |
| 2021/C 341/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston asetukseksi Horisontti Eurooppa -puiteohjelman yhteisyritysten perustamisesta(COM(2021) 87 final – 2021/0048(NLE)) | 29 |
| 2021/C 341/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi unionin osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämään metrologiaa koskevaan eurooppalaiseen kumppanuuteen(COM(2021) 89 final – 2021/0049 (COD)) | 34 |
| 2021/C 341/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2016/1628 muuttamisesta tiettyjä tehoalueeltaan 56–130 kW:n ja yli 300 kW:n moottoreilla varustettuja koneita koskevien siirtymäsäännösten osalta covid-19-kriisin vaikutusten huomioon ottamiseksi(COM(2021) 254 final – 2021/0129 (COD)) | 39 |
| 2021/C 341/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan talous- ja rahoitusjärjestelmä: lisää läpinäkyvyyttä, vakautta ja häiriönsietokykyä(COM(2021) 32 final) | 41 |
| 2021/C 341/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Strategia perusoikeuskirjan soveltamisen vahvistamiseksi Euroopan unionissa(COM(2020) 711 final) | 50 |
| 2021/C 341/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmasta(COM(2020) 790 final) | 56 |
| 2021/C 341/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2016/794 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Europolin yhteistyöstä yksityisten osapuolten kanssa, rikostutkintaa tukevasta Europolin suorittamasta henkilötietojen käsittelystä sekä Europolin roolista tutkimuksessa ja innovoinnissa(COM(2020) 796 final – 2020/0349 (COD)) | 66 |
| 2021/C 341/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle EU:n turvallisuusunionistrategiasta(COM(2020) 605 final) ja aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n terrorisminvastainen ohjelma: ennakointi, ennaltaehkäisy, suojelu ja vastatoimet(COM(2020) 795 final) | 71 |
| 2021/C 341/12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle EU:n syöväntorjuntasuunnitelmasta(COM(2021) 44 final) | 76 |
| 2021/C 341/13 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisen lujittamisesta palkkauksen läpinäkyvyyden ja täytäntöönpanomekanismien avulla(COM(2021) 93 final – 2021/0050 (COD)) | 84 |
| 2021/C 341/14 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission yksiköiden valmisteluasiakirja: Valkoisen kirjan Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää arviointi(SWD(2020) 410 final) | 100 |
| 2021/C 341/15 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Intian valtameren tonnikalatoimikunnan (IOTC) toimivalta-alueella sovellettavista hoito-, säilyttämis- ja valvontatoimenpiteistä sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 1936/2001, (EY) N:o 1984/2003 ja (EY) N:o 520/2007 muuttamisesta(COM(2021) 113 final – 2021/0058 (COD)) | 106 |
| 2021/C 341/16 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2017/625 muuttamisesta kolmansista maista unioniin vietävien eläinten ja eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan osalta mikrobilääkkeiden tiettyjä käyttötarkoituksia koskevan kiellon noudattamisen varmistamiseksi(COM(2021) 108 final – 2021/0055 (COD)) | 107 |
| 2021/C 341/17 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuskomission yleissopimusalueella sovellettavista säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/2007 muuttamisesta(COM(2021) 198 final – 2021/0103 (COD)) | 108 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 561. täysistunto – JDE 62 – Interactio, 9.6.2021–10.6.2021

2021/C 341/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston asetukseksi Horisontti Eurooppa -puiteohjelman yhteisyritysten perustamisesta(COM(2021) 87 final – 2021/0048(NLE))

(COM(2021) 87 final – 2021/0048(NLE))

29

2021/C 341/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi unionin osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämään metrologiaa koskevaan eurooppalaiseen kumppanuuteen(COM(2021) 89 final – 2021/0049 (COD))

(COM(2021) 89 final – 2021/0049 (COD))

34

2021/C 341/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2016/1628 muuttamisesta tiettyjä tehoalueeltaan 56–130 kW:n ja yli 300 kW:n moottoreilla varustettuja koneita koskevien siirtymäsäännösten osalta covid-19-kriisin vaikutusten huomioon ottamiseksi(COM(2021) 254 final – 2021/0129 (COD))

(COM(2021) 254 final – 2021/0129 (COD))

39

2021/C 341/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan talous- ja rahoitusjärjestelmä: lisää läpinäkyvyyttä, vakautta ja häiriönsietokykyä(COM(2021) 32 final)

(COM(2021) 32 final)

41

2021/C 341/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Strategia perusoikeuskirjan soveltamisen vahvistamiseksi Euroopan unionissa(COM(2020) 711 final)

(COM(2020) 711 final)

50

2021/C 341/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmasta(COM(2020) 790 final)

(COM(2020) 790 final)

56

2021/C 341/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2016/794 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Europolin yhteistyöstä yksityisten osapuolten kanssa, rikostutkintaa tukevasta Europolin suorittamasta henkilötietojen käsittelystä sekä Europolin roolista tutkimuksessa ja innovoinnissa(COM(2020) 796 final – 2020/0349 (COD))

(COM(2020) 796 final – 2020/0349 (COD))

66

2021/C 341/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle EU:n turvallisuusunionistrategiasta(COM(2020) 605 final) ja aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n terrorisminvastainen ohjelma: ennakointi, ennaltaehkäisy, suojelu ja vastatoimet(COM(2020) 795 final)

(COM(2020) 605 final)

(COM(2020) 795 final)

71

2021/C 341/12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle EU:n syöväntorjuntasuunnitelmasta(COM(2021) 44 final)

(COM(2021) 44 final)

76

2021/C 341/13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisen lujittamisesta palkkauksen läpinäkyvyyden ja täytäntöönpanomekanismien avulla(COM(2021) 93 final – 2021/0050 (COD))

(COM(2021) 93 final – 2021/0050 (COD))

84

2021/C 341/14

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission yksiköiden valmisteluasiakirja: Valkoisen kirjan Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää arviointi(SWD(2020) 410 final)

(SWD(2020) 410 final)

100

2021/C 341/15

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Intian valtameren tonnikalatoimikunnan (IOTC) toimivalta-alueella sovellettavista hoito-, säilyttämis- ja valvontatoimenpiteistä sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 1936/2001, (EY) N:o 1984/2003 ja (EY) N:o 520/2007 muuttamisesta(COM(2021) 113 final – 2021/0058 (COD))

(COM(2021) 113 final – 2021/0058 (COD))

106

2021/C 341/16

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2017/625 muuttamisesta kolmansista maista unioniin vietävien eläinten ja eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan osalta mikrobilääkkeiden tiettyjä käyttötarkoituksia koskevan kiellon noudattamisen varmistamiseksi(COM(2021) 108 final – 2021/0055 (COD))

(COM(2021) 108 final – 2021/0055 (COD))

107

2021/C 341/17

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuskomission yleissopimusalueella sovellettavista säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/2007 muuttamisesta(COM(2021) 198 final – 2021/0103 (COD))

(COM(2021) 198 final – 2021/0103 (COD))

108

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 561. täysistunto – JDE 62 – Interactio, 9.6.2021–10.6.2021

| 24.8.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 341/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 341/1

---

Päätöslauselma aiheesta ”Euroopan komission vuoden 2022 työohjelmaa koskeva Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kannanotto sen laatimisesta vastanneen väliaikaisen ryhmän työn pohjalta”

(2021/C 341/01)

| Esittelijät: | Mariya Mincheva


  Stefano Palmieri


  Jan Dirx |
| --- | --- |

Esittelijät:

Mariya Mincheva

Stefano Palmieri

Jan Dirx

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9. ja 10. kesäkuuta 2021 pitämässään täysistunnossa (kesäkuun 9. päivän kokouksessa) seuraavan päätöslauselman äänin 175 puolesta ja 2:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

| 1.1 | ETSK on pannut merkille, että Euroopan komission vuoden 2021 työohjelma osoittaa, että komission valitsemat kuusi kunnianhimoista tavoitetta (Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, Euroopan digitaalinen valmius, ihmisten hyväksi toimiva talous, vahvempi EU maailmannäyttämöllä, eurooppalaisen elämäntavan edistäminen ja uutta vauhtia eurooppalaiselle demokratialle) muodostavat tehokkaat puitteet työohjelmien valmistelulle. Tästä syystä ETSK on ottanut nämä kuusi päätavoitetta jälleen pohjaksi päätöslauselmalleen, jossa se esittää komission vuoden 2022 työohjelmaa koskevan kannanottonsa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Komitea katsoo, että kun otetaan huomioon covid-19-pandemian kesto, EU:n talouspolitiikan tärkeimpinä painopisteinä seuraavien vuosien aikana tulisi olla edelleen Euroopan talouden saattaminen oikealle tielle kohti kestävää siirtymää, kasvua ja työllisyyttä ja vaurauden tuottaminen Euroopan kansalaisille ja eurooppalaisille organisaatioille ja yrityksille. Pandemian jälkeisen elpymisen ja jälleenrakentamisen tarpeen huomioon ottamista olisikin laajennettava jälleen kattavasti ja konkreettisesti komission vuoden 2022 työohjelmassa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Euroopan nykyinen pandemiatilanne lisää köyhyyttä ja eriarvoisuutta, ja resursseja olisi ohjattava sinne, missä niitä eniten tarvitaan, jotta voidaan turvata mahdollisuudet, luoda laadukkaita työpaikkoja, vähentää köyhyyttä ja syrjäytymistä, edistää yrittäjyyttä ja täydennys- ja uudelleenkoulutusta sekä varmistaa laadukkaiden palvelujen saatavuus. Kuten EU:n toimielimet, työmarkkinaosapuolet, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja jäsenvaltiot totesivat Portossa toukokuussa 2021 pidetyssä sosiaalialan huippukokouksessa, talous- ja sosiaalikriisistä selviytymiseksi olisi turvauduttava sekä investointeihin että uudistuksiin ja vahvistettava näin Euroopan kykyä selviytyä tulevista häiriöistä osallistavan ja kestävän kasvun, ihmisarvoisen työn ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden pohjalta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Juuri tällä hetkellä komitea haluaa korostaa, että EU:n ja siten myös kaikkien sen toimintapolitiikkojen perustana on ja tulisi olla Lissabonin sopimuksessa ja EU:n perusoikeuskirjassa vahvistetut EU:n tavoitteet ja arvot. Näitä arvoja ovat ihmisarvo, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltioperiaate ja ihmisoikeudet. ETSK katsoo, että työohjelmassa olisi keskityttävä taloutemme ja yhteiskuntamme uudelleenjärjestelyyn ja parantamiseen näiden arvojen pohjalta: sisämarkkinoiden tarjoamien kaikkien mahdollisuuksien hyödyntämiseen, kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen, kiertotalouden toteuttamiseen ja ilmastoneutraaliuden saavuttamiseen EU:ssa viimeistään vuoteen 2050 mennessä sekä hyvän hallinnon ja demokraattisen vastuuvelvollisuuden varmistamiseen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Komitea on vakuuttunut siitä, että meitä kaikkia koskettavat suuret haasteet ja ne syvät muutokset taloudessamme, suhtautumisessamme luontoon ja ympäristöön ja omassa elämässämme, jotka ovat välttämättömiä, jotta maailmasta voisi tulla aidosti kestäväpohjainen, voivat johtaa onnistuneeseen tulokseen vain, jos kansalaiset ja heitä edustavat organisaatiot osallistetaan aktiivisesti. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK pitää päätöslauselmassaan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun valitettavana, että kansalliset viranomaiset ovat ottaneet järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan vain hyvin vaatimattomasti mukaan kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien laatimiseen. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden aktiivinen osallistuminen toimintapolitiikkoihin ja niiden täytäntöönpanoon on tärkeää ja hyödyllistä, mikä käy ilmi myös ETSK:n tänä keväänä julkaisemasta tutkimuksesta ”The response of civil society organisations to face the COVID-19 pandemic and the consequent restrictive measures adopted in Europe” (1) ja kansalaisyhteiskuntapalkinnosta (2), joka myönnettiin yhteiskunnallisten toimijoiden toimista pandemian aikana. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Tästä syystä kehotamme jälleen komissiota varmistamaan, että nämä puutteet korjataan kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano- ja arviointivaiheissa ottamalla käyttöön virallisempia menettelyjä, jotka helpottavat todellista vuoropuhelua. Komitea odottaakin, että komissio tunnustaa ensi vuoden työohjelmassaan yritysten, työntekijöiden ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden keskeisen roolin kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanossa, niiden uudelleentarkastelussa ja seurannassa. Odotamme, että näin EU:n sosiaalipolitiikkaa ohjaavan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin 20 periaatetta saisivat keskeisen aseman elpymisstrategiassa, jotta voidaan varmistaa, että digitaalinen ja vihreä siirtymä on reilu ja oikeudenmukainen. Komission toiminnassa on otettava huomioon myös työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden keskeinen rooli Euroopan tulevaisuuden suunnitteluun osallistuvina toimijoina Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä konferenssissa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Sisämarkkinat ovat edelleen kilpailukykyisen EU:n talouden keskeinen edistäjä, minkä vuoksi ne ovat elintärkeä tekijä sekä yksittäisten jäsenvaltioiden että koko EU:n talouden elpymisessä ja jälleenrakentamisessa. ETSK huomauttaa, että kaikki esteet on poistettava ja varmistettava tavaroiden, palvelujen, pääoman, tietojen ja ihmisten keskeytymätön liikkuminen yli rajojen. On ratkaisevan tärkeää palauttaa sisämarkkinoiden liikkumisvapaudet mahdollisimman pian sellaisiksi kuin ne olivat ennen covid-pandemiaa, syventää liikkumisvapauksia kaikilla aloilla ja keskittyä siihen, miten toimitus- ja arvoketjuja olisi vahvistettava entisestään liiketoimintalähtöisellä monipuolistamisella. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK suhtautuu myönteisesti elpymis- ja palautumistukivälineen hyväksymiseen. Sen käytännön toteutukseen liittyy kuitenkin joitakin riskejä. Omia varoja koskevan päätöksen (3) ratifiointiprosessi on jo viivästynyt. Päätöksen nojalla EU voi lainata tarvittavat varat pääomamarkkinoilta. ETSK on huolestunut siitä, että mekanismin rahoittamiseksi tarvittavien joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskua koskevista käytännön järjestelyistä ei ole saatavilla riittävästi tietoa (4). Olisi myös seurattava tarkkaan Euroopan komission suosittamien lippulaiva-alojen ja kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien todellisen temaattisen sisällön välistä johdonmukaisuutta. Haasteena on, että kaikki jäsenvaltiot eivät elvy samaan tahtiin. Komission on varmistettava, että esitetyt suunnitelmat hyväksytään nopeasti, sillä viivästykset voivat lisätä eroja jäsenvaltioiden välillä ja kunkin kansantalouden eri segmenttien välillä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kannattaa koronaviruspandemian johdosta toteutettuja finanssipoliittisia toimia koskevaa komission tiedonantoa (5), jossa komissio esittää aikomuksensa päättää vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen tulevasta keskeyttämisestä sen jälkeen, kun on laadittu määrällisiin kriteereihin perustuva kokonaisarvio talouden tilasta eli EU:n tai euroalueen taloudellisen toiminnan tasosta kriisiä edeltäneeseen tasoon (2019) verrattuna. ETSK on samaa mieltä tarpeesta jatkaa yleisen poikkeuslausekkeen soveltamista vuonna 2022 ja myös siitä, että tulisi välttää finanssipoliittisten tukitoimien ennenaikaista lakkauttamista. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EU:n elpymissuunnitelman pitkällä aikavälillä tuottaman hyödyn lisäämiseksi ETSK kehottaa jatkamaan EU:n talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelua mahdollisimman pian. Normaalitilaan palaamisen sijaan vaadimme uuden suunnan ottamista kohti vaurauteen keskittyvää tarkistettua ja uudelleen tasapainotettua talouden ohjausjärjestelmän kehystä, jossa annetaan yhtäläinen painoarvo useille keskeisille talouspoliittisille tavoitteille, kuten kestävä ja osallistava kasvu, täystyöllisyys ja ihmisarvoinen työ, EU:n tuottavuuden elvyttäminen, kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous ja vakaa julkinen talous. Tällaisella kehyksellä olisi myös estettävä epäsymmetriset vaikutukset jäsenvaltioissa ja edistettävä tuotannollisia investointeja esimerkiksi soveltamalla asianmukaisesti tasapainotettua tasapainoisen talousarvion sääntöä. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Komission olisi myös harkittava tilapäisten valtiontukipuitteiden voimassaolon jatkamista vuoden 2022 loppuun. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden hyödyntää edelleen valtiontukisääntöjen täyttä joustoa tukeakseen talouttaan covid-19-pandemian yhteydessä kilpailusääntöjä noudattaen, jotta estetään sisämarkkinoiden vääristymät. ETSK pitää tätä järjestelmää kuitenkin poikkeuksellisena ja väliaikaisena ja katsoo, että sen jälkeen tarvitaan julkisen talouden vakauttamisprosessia julkisen talouden tilan parantamiseksi jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK toteaa, että investoiminen ei ole komission toimintapoliittinen tavoite sen vuoteen 2024 asti ulottuvalla toimikaudella. Jotta voidaan varmistaa, että hyödynnämme optimaalisesti EU:n ennennäkemättömiä rahoitustoimia ja selviämme tästä ainutlaatuisesta kriisistä, tarvitsemme pikaisesti selkeää eurooppalaista talousohjelmaa ja tehokkaita paremman sääntelyn politiikkoja, minkä lisäksi on vauhditettava rokotteiden käyttöönottoa ja vähennettävä rajoituksia EU:n sisärajoilla. ETSK suosittaa, että komissio sisällyttää vuoden 2022 työohjelmaansa investointipohjaisia aloitteita ja pyrkii myös saamaan liikkeelle yksityisiä investointeja EU:n tulevan kestävän taloudellista kehityksen tueksi (6). |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK kannattaa komission ehdotusta tarkistaa sosiaali-indikaattoreiden tulostaulua niin, että se kattaisi pilarin laajemmin eurooppalaisen ohjausjakson keskeisenä seurantavälineenä. Tätä varten komitea suosittaa, että otetaan käyttöön uusia, parannettuja, mitattavissa olevia ja täydentäviä sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristöön liittyviä indikaattoreita. Ne auttavat seuraamaan edistymistä kohti pilarin periaatteita kattavammalla tavalla ja tarkkailemaan poliittisten toimien täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Ihmisarvoisen työn olisi oltava oletusarvo. Covid-19:n aiheuttama haaste on osoittanut sosiaalijärjestelmämme heikkouden, kärjistänyt eriarvoisuutta, lisännyt köyhyyttä ja saattanut terveys- ja sosiaalijärjestelmämme romahtamisen partaalle. Jotta Euroopalle voitaisiin varmistaa parempi tulevaisuus, ETSK suosittaa, että autetaan torjumaan nykyistä kriisiä, korjataan pandemian vaikutuksia pahentaneet systeemiset ongelmat ja toteutetaan päättäväisiä toimia köyhyyden torjumiseksi ja ihmisarvoisen työn edistämiseksi. Jos tilaisuus hyödynnetään asianmukaisesti, digitaalisaatio ja vihreä siirtymä tarjoavat mahdollisuuden lisätä ja parantaa työpaikkoja, kunhan osallistetaan työmarkkinaosapuolet, kunnioitetaan ja vahvistetaan työehtosopimusneuvotteluja ja huomioidaan työntekijöiden näkemykset prosessissa (tiedotus, kuuleminen ja osallistuminen). |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | ETSK katsoo, että on myös oikea hetki ottaa opiksi pandemiasta ja varmistaa, että toteutetaan toimia vastaaviin tuleviin häiriöihin valmistautumiseksi ja hyödynnetään uusia mahdollisuuksia teollisuuden uudistamisen tukemiseksi. Kriisi on selvästi osoittanut Euroopan teollisuusalojen ja vahvan valmistusteollisuuden merkityksen EU:n talouden perustan lujittamisessa sekä liiallisen ja kriittisen riippuvuuden vähentämisessä ulkoisista toimittajista. Tehokkaan teollisuusstrategian on siten oltava edelleen EU:n elvytysohjelman ytimessä. Olisi myös kiinnitettävä asianmukaisesti huomiota EU:n strategisten varojen ja investointien suojaamiseen (eräisiin kolmansiin maihin nähden), sillä covid-kriisin jälkeen omistusrakenteiden odotetaan muuttuvan merkittävästi. |
| --- | --- |

1.16

2.   Euroopan vihreän kehityksen ohjelma

| 2.1 | Covid-19-pandemian maailmanlaajuiseen haasteeseen liittyvästä levottomuudesta huolimatta pyritään ja on pyrittävä edelleen kohti kestävämpää ja sosiaalisesti osallistavampaa talousmallia, kestävän kehityksen tavoitteita ja erityisesti siirtymää vihreään kasvuun. Siirtyminen Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan tarjoaa erityisen tilaisuuden kehittää yrityksiä yhteisötalouden mallin pohjalta. Innovatiiviset ja yrittäjähenkiset yritykset ovat keskeisessä asemassa, jotta voidaan kehittää onnistuneita ja älykkäitä ratkaisuja ilmastonmuutoksen eksistentiaaliseen haasteeseen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vaikka työllisyyden ja osaamisen edistäminen, sujuvat siirtymät ja dynaaminen työmarkkinavuoropuhelu ovat myös tärkeitä tekijöitä, sosiaalinen ulottuvuus, joka on olennainen osa uutta vihreän kehityksen ohjelmaa, ei liity ainoastaan työhön. Siinä on kyse tuloista, sosiaaliturvasta ja verotuksellisesta tuesta kaikille niitä tarvitseville, myös niille, joilla ei ole lainkaan mahdollisuutta työntekoon. Näin ollen kaikkien kansalaisyhteiskunnan toimijoiden osallistamisen on oltava yhteinen ja yhteistä etua koskeva asia (eli kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ryhmien osallistaminen on otettava huomioon). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU voi näyttää maailmanlaajuisena roolimallina tietä ilmastonsuojelun alalla vain, jos pystymme hoitamaan vihreän siirtymän ja säilyttämään samalla kilpailukykyiset arvoketjut, työpaikat ja yritykset. Yrityksiä on tuettava niiden muutoksessa paitsi rahoitusvälinein myös mahdollistamalla uudet kestävät liiketoimintamallit, sillä muuten ne menettävät kilpailukykynsä. Yrittämisen vapautta ja tiukempaa sääntelyä on tasapainotettava, jotta voidaan edistää innovointia, minimoida hallinnollinen lisätaakka ja välttää mahdolliset markkinoiden vääristymät. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Siirtyminen kestävämpään ja häiriönsietokykyisempään talouteen on entistä tärkeämpää. Tarvittavia varoja on ohjattava uudelleen kestäviin investointeihin noudattaen sellaista pitkän aikavälin lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon taloudelliset, ympäristöön liittyvät, sosiaaliset ja hallinnolliset näkökohdat. Jo tehdyn työn ja komission Euroopan vihreän kehityksen ohjelman yhteydessä ilmoittaman ja vuoden 2021 alkupuoliskolla hyväksyttävän uudistetun kestävän rahoituksen strategian pohjalta on jatkettava toimia EU:n kestävän rahoituksen kehyksen luomiseksi ja vahvistamiseksi yhdenmukaisella tavalla, jota kaikki toimijat, myös rahoituslaitokset, yritykset, kansalaiset ja viranomaiset, tukevat. ETSK korostaa, että on tärkeää rahoittaa myös talouden kestävää siirtymää. Kannustimia tarjoava myönteinen lähestymistapa antaa kaikille elinkeino- ja teollisuudenaloille mahdollisuuden muuttua ja edistää siirtymää. Lisäksi olisi myös otettava huomioon yrityksissä, toimialoilla ja alueilla toteutettavan siirtymän erilaiset lähtökohdat ja haasteet. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Vihreän kehityksen ohjelman tuotanto- ja kulutustavoitteiden saavuttamiseksi komission olisi vuonna 2022 jatkettava kiertotalouteen siirtymiseen tähtäävää arvokasta työtään vuoden 2020 toimintasuunnitelmansa avulla erityisesti seuraavilla aloilla:






  — | kestävien tuotteiden suunnittelu Euroopan uudelleenteollistamiseksi |
| --- | --- | --- |

2.5

—

kestävien tuotteiden suunnittelu Euroopan uudelleenteollistamiseksi

| — | suotuisan ympäristön tukeminen yritysten liiketoimintamallien mukauttamiseksi ja investointien ennakoitavuuden parantaminen |
| --- | --- |

—

suotuisan ympäristön tukeminen yritysten liiketoimintamallien mukauttamiseksi ja investointien ennakoitavuuden parantaminen

| — | kuluttajien ja julkisten ostajien vaikutusmahdollisuuksien lisääminen erityisesti vahvistamalla kiertotaloutta edistäviä hankintoja |
| --- | --- |

—

kuluttajien ja julkisten ostajien vaikutusmahdollisuuksien lisääminen erityisesti vahvistamalla kiertotaloutta edistäviä hankintoja

| — | keskeisten tuoteketjujen tekeminen kiertotalouden periaatteiden mukaisiksi |
| --- | --- |

—

keskeisten tuoteketjujen tekeminen kiertotalouden periaatteiden mukaisiksi

| — | EU:n uusioraaka-aineiden markkinoiden kehittämisen jatkaminen |
| --- | --- |

—

EU:n uusioraaka-aineiden markkinoiden kehittämisen jatkaminen

| — | kiertotalouden seurannan jatkaminen eurooppalaisen ohjausjakson ja seurantakehyksen avulla ja resurssien käyttöä koskevien indikaattoreiden uudelleenarviointi |
| --- | --- |

—

kiertotalouden seurannan jatkaminen eurooppalaisen ohjausjakson ja seurantakehyksen avulla ja resurssien käyttöä koskevien indikaattoreiden uudelleenarviointi

| — | EU:n jätelainsäädännön täytäntöönpanon parantaminen jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

—

EU:n jätelainsäädännön täytäntöönpanon parantaminen jäsenvaltioissa.

ETSK:n ja komission olisi edelleen jatkettava menestyksekästä yhteistyötään Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumissa. Foorumi kokoaa yhteen sidosryhmien hyviä käytäntöjä, kokemuksia sekä tutkimuksia ja strategioita reilun ja oikeudenmukaisen siirtymän edistämiseksi.

Komission olisi vuonna 2022 jatkettava eurooppalaisen ilmastosopimuksen kehittämistä sen varmistamiseksi, että sopimus perustuu paikallisten ilmastoalan toimijoiden todelliseen osallistumiseen ja sitoutumiseen ja että se on väline EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi. ETSK on myös kehottanut perustamaan eurooppalaisen ilmastosopimuksen sidosryhmäfoorumin, joka perustuu osallistavuuden ja avoimuuden periaatteisiin sekä ilmastotoimijoiden aitoon osallistumiseen ja sitoutumiseen kaikilla tasoilla. EU:n ilmastorahoitusfoorumin perustaminen osana ilmastosopimusta edistäisi todellista keskinäistä oppimista, rahoituksen saantia ja esteiden poistamista.

| 2.6 | Sopimukseen olisi kuuluttava kiinteänä osana myös mekanismi nuorten osallistamiseksi ilmastoasioihin ja kestävään kehitykseen, esimerkiksi ETSK:n ehdottamat ilmastoa ja kestävää kehitystä käsittelevät pyöreän pöydän keskustelut. Tätä olisi edistettävä nuorisojärjestöjen tuella. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Komission päätös nostaa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskeva tavoite 55 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä on suurelta osin komitean lausuntojen mukainen. Nollapäästötavoitteeseen tähtääminen välitavoitteiden kautta on mahdollista vain, jos varmistetaan järjestelmän luotettavuus, myös päästöjen ja hiilidioksidin sitomisen tarkka laskenta. ETSK pitää erittäin tärkeänä, että kansalaiset ja työmarkkinaosapuolet tietävät, miten päästötavoitteet kyetään saavuttamaan ja mitä tämä merkitsee heidän työssään ja elämässään. Tämä on olennaista kaikkien toteutettavien toimien tukemisen kannalta. Olisikin toteutettava toimenpiteitä, jotta voidaan varmistaa, että riskit ja mahdollisuudet jaetaan tasapuolisesti varmuuden ja vakauden takaamiseksi. EU:n on varmistettava, että sen kauppapolitiikka ja kauppasopimukset ovat sen ilmastotavoitteiden mukaisia. Tämän vuoksi komission olisi kiinnitettävä erityistä huomiota pienituloisille kolmansien maiden kansalaisille mahdollisesti aiheutuviin seurauksiin. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Komission Pellolta pöytään -strategia ja biodiversiteettistrategia ovat keskeinen osa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa. Järkevien ja oikea-aikaisten toimien toteuttaminen niiden pohjalta on nyt ratkaisevan tärkeää. Kansalaisyhteiskunnan järjestelmällinen ja laaja osallistuminen näiden strategioiden täytäntöönpanoon on varmistettava esimerkiksi ETSK:n ehdottaman Euroopan elintarvikepoliittisen neuvoston välityksellä. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Komission olisi ryhdyttävä vuonna 2022 valmistelemaan vuonna 2023 julkaistavaa ehdotustaan kestäviä elintarvikejärjestelmiä koskevaksi lainsäädäntökehykseksi. Lainsäädäntökehyksellä olisi varmistettava kattava lähestymistapa ja siihen olisi sisällyttävä selkeät tavoitteet, indikaattorit ja vankka seurantamekanismi. ETSK on suositellut, että perustetaan elintarvikkeiden kestäväpohjaisuutta koskeva EU-tason tulostaulu, jonka avulla voitaisiin ratkoa elintarvikejärjestelmän haasteita usean vuoden aikajänteellä ja edistää samalla eri hallintotasojen toimintalinjojen yhteensovittamista. Tulostauluun sisältyisi indikaattoreita, jotka kannustaisivat etenemään kohti asetettuja tavoitteita ja auttaisivat edistymisen seurannassa. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Yhteisellä maatalouspolitiikalla (YMP) ja yhteisellä kalastuspolitiikalla (YKP) olisi myös voitava edistää merkittävästi Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, erityisesti Pellolta pöytään -strategiaa ja biodiversiteettistrategiaa, kun asetetaan korkeammat tavoitteet ympäristö- ja ilmastotoimille, pyritään kestävämpiin ja häiriönsietokykyisempiin elintarvikejärjestelmiin ja varmistetaan, että sosiaalinen ulottuvuus otetaan asianmukaisesti huomioon. Kaikille maa- ja kalatalousteollisuudenaloille on taattava maailmanlaajuisesti tasapuoliset toimintaedellytykset, jotta EU:n kestävää tuotantoa ei ulkoisteta eikä sille aiheudu haittoja sellaisista maista peräisin olevasta tuonnista, missä ympäristö-, sosiaali-, terveys- ja laatustandardit ovat alhaisemmat, erityisesti kun otetaan huomioon covid-19-kriisin aiheuttamat talouden ja kaupan häiriöt. Sosiaalisen kestävyyden on oltava samalla tavalla keskeisessä asemassa myös YMP:ssä, ja sosiaalisen ehdollisuuden järjestelmää olisi harkittava sen varmistamiseksi, että EU:n varoja ei käytetä tilanteissa, joissa työntekijöiden oikeuksia ja ihmisoikeuksia rikotaan, ja että maataloustyöntekijöihin sovelletaan korkeimpia mahdollisia työelämän ja sosiaalisen suojelun normeja. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Komitea kannattaa EU:n saasteettomuustavoitetta, jotta voitaisiin turvata terveet ekosysteemit ja taata terveellinen elinympäristö eurooppalaisille. Komissio hyväksyy vuonna 2021 tätä varten toimintasuunnitelman ”Saasteettomuustavoite ilman, veden ja maaperän suojelemiseksi – terveempi maailma terveemmille ihmisille”. ETSK odottaa kiinnostuneena tämän toimintasuunnitelman toteuttamiseksi ehdotettuja välineitä ja aikataulua. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | ETSK kehottaa komissiota ottamaan siirtymän onnistumiseksi käyttöön konkreettisia tukitoimenpiteitä vihreän teräksen edelläkävijämarkkinoiden, vähähiilisten prosessien tilapäisen taloudellisen tuen sekä vetyinfrastruktuuriin ja hiilidioksidin talteenotto-, varastointi- ja käyttöinfrastruktuuriin tehtävien investointien muodossa sekä tarkastelemaan vastaavasti uudelleen valtiontuki- ja kilpailusääntöjä. On myös tarpeen edistää pankki- ja rahoitusalan siirtymää, jotta voidaan kohdistaa enemmän tukea kestäviin ja innovatiivisiin hankkeisiin. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komission uudessa liikennestrategiassa keskitytään kestävään ja älykkääseen liikkuvuuteen ja että se on sisällytetty Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan. Koska sisämarkkinat ja sosiaaliset kysymykset ovat kuitenkin keskeisiä tekijöitä siirryttäessä entistä kestävämpään ja älykkääseen liikkuvuuteen, ETSK kannattaa niiden vahvistamista tulevissa toimissa. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | ETSK kannattaa kaikkien liikennemuotojen tekemistä entistä kestävämmiksi ja kestävän multimodaalisen liikennejärjestelmän edistämistä liikennemuotojen välisen yhteistyön ja optimoitujen ympäristöominaisuuksien sekä kunkin liikennemuodon sosiaalisen kestävyyden pohjalta. Samaan aikaan tarvitaan kokonaisvaltaista näkemystä siitä, miten tämä voidaan saavuttaa. EU:n onnistuneen liikkuvuusstrategian on myös kuljettava rinnan koko liikennealan kilpailukyvyn ja siihen liittyvän EU:n teollisen perustan vahvistamisen kanssa. Vaikka ennenkokematon covid-19-pandemia on osoittanut hyvin toimivien liikenteen sisämarkkinoiden ja kestävien toimitusketjujen elintärkeän merkityksen, ETSK korostaa covid-19-kriisin edellyttävän myös, että erotetaan selkeästi ilmailualan lyhyen aikavälin elpymisvaihe – jonka yhteydessä varmistetaan samalla alan välttämätön osallistuminen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteisiin ja kansainvälinen kilpailukyky – ja tasapuolisten toimintaedellytysten turvaaminen keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Komission olisi kehitettävä edelleen energiaunionia raportoimalla vuosittain energiaunionin tilasta ja tukemalla jäsenvaltioita kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien täytäntöönpanossa. Olisi kiinnitettävä enemmän huomiota siihen, miten kansalaiset asetetaan energiasiirtymän ytimeen. Yhteisöenergian tukemisen, kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämisen, paikallisen omavastuullisuuden ja aluekehityksen sekä oikeudenmukaisen siirtymän strategioiden asianmukaisuuden arvioimisen olisi oltava korkealla sijalla komission poliittisten painopisteiden listalla. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Komissio esittää jo vuonna 2021 tiiviin ja kunnianhimoisen lainsäädäntöaloitteiden ohjelman energia-alan hiilestä irtautumiseksi erityisesti 55-valmiuspaketin puitteissa. Komission olisi vuonna 2022 jatkettava energiajärjestelmän integrointia ja selvennettävä, miten toimitusvarmuus saavutetaan käyttämällä vähähiilisiä tai hiilettömiä energialähteitä, myös julkisen sektorin roolin suhteen. Vihreässä siirtymässä tarvitaan liiketoiminnan kannalta suotuisaa lähestymistapaa, joka tukee vihreän kehityksen ohjelmaa ja sen uusia tavoitteita uskottavalla teollisuusstrategialla ohjelman muuttamiseksi todelliseksi kasvun edistäjäksi varmistaen, että kestävän rahoituksen ohjelmalla mahdollistetaan myös siirtymäteknologioiden, -infrastruktuurin ja -toimintojen rahoitus ottaen huomioon teollisuuden kilpailukyky. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Ilmastoneutraaliuden saavuttaminen ei ole EU:lle helppo tehtävä. Teollisuuden hiilestä irtautuminen kuormittaa energiaintensiivisiä yrityksiä (teräs-, sementti- ja kemianteollisuus) korkeilla energiakustannuksilla ja aiheuttaa samalla valtavan rakennemuutoksen teollisuus-, liikenne- ja energia-aloilla, mikä saattaa aiheuttaa taloudellista haittaa kovan kilpailun leimaamilla globaaleilla markkinoilla. Kilpailukyvyn säilyttämiseksi tarvitaan kattavaa energiakäännettä, jolla taataan toimitusvarmuus yrityksille ja kotitalouksille ilman hinnankorotuksia ja lisätään samalla sekä verkkojen yhteenliitettävyyttä että varastointikapasiteettia. Vedyllä on tässä prosessissa keskeinen rooli. Asiaankuuluvia sovelluksia on kehitettävä ensisijaisesti. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | ETSK katsoo, että on erittäin tärkeää vähentää energiariippuvuutta. Sen vuoksi olisi toteutettava toimenpiteitä energian tuonnin vähentämiseksi ja ilmastolle ja ympäristölle haitallisten energialähteiden tukien poistamiseksi, ja Euroopan unionin olisi otettava johtava asema uusiutuvan energian, energiatehokkuuden ja sähköisen liikkuvuuden alalla. Yhteiskunnallisen konsensuksen pitäisi kuitenkin olla etusijalla, etenkin kun otetaan huomioon, että jotkin EU:n alueet, jotka ovat edelleen riippuvaisia hiilikaivostoiminnasta tai muiden fossiilisten polttoaineiden käytöstä, ovat vielä kaukana kestävään kehitykseen siirtymisen loppuun saattamisesta, ja että näiden alueiden asukkailla on alhaisemmat tulot ja vähemmän taloudellisia mahdollisuuksia kuin muiden jäsenvaltioiden asukkailla. Koska kansalaisille ja yrityksille, etenkin pk-yrityksille, energiakäänteestä aiheutuviin kielteisiin vaikutuksiin ei ole onnistuttu puuttumaan asianmukaisesti ja koska ei ole kyetty varmistamaan riittävää tukea asiasta eniten kärsiville, seurauksena voi olla voimakas poliittinen ja yhteiskunnallinen vastustus, ja kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien yleinen täytäntöönpanoprosessi saattaa hidastua. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | ETSK painottaa, että puhtaaseen vetyyn perustuvan talouden luominen Eurooppaan on vain yksi osa strategiaa, jolla pyritään yhdistämään EU:n eri energiasektorit paremmin toisiinsa. Koska puhtaan vedyn tuotanto- ja kuljetuskustannukset ovat korkeat, sitä olisi käytettävä vain niissä tapauksissa, kun muut hiilestä irtautumisen vaihtoehdot eivät ole mahdollisia, eli esimerkiksi aloilla, missä on vaikea vähentää hiilidioksidipäästöjä, tai tietyissä hyvin rajatuissa käyttötarkoituksissa liikenne- ja rakennusalalla. ETSK korostaa, että puhtaan vedyn kehittymisen mahdollistamiseksi EU:n varoilla ei pitäisi tukea fossiilista energiaa, ja kehottaa komissiota soveltamaan vahingon välttämisen periaatetta (do no harm) kaikkeen julkiseen rahoitukseen, joka myönnetään monivuotisesta rahoituskehyksestä, InvestEU-ohjelmasta, EU:n elpymisrahastosta ja valtiontuista. |
| --- | --- |

2.19

| 2.20 | ETSK katsoo, että rakennusten perusparannusaallolla olisi oltava erityisluonteensa ja vuoteen 2050 ulottuvan kehityspolkunsa vuoksi selkeä, vakaa ja räätälöity oikeudellinen ja rahoituskehys. Komission olisi tarjottava kannustimia energiatehokkuutta lisäävien perusparannusprosessien teollistamisen ja laajamittaisen käyttöönoton kehittämiseksi paikallistasolla. |
| --- | --- |

2.20

| 2.21 | ETSK muistuttaa, että Länsi-Balkan on erittäin herkkä ilmastonmuutoksen vaikutuksille, jotka voivat aiheuttaa haittaa kansanterveydelle ja taloudelle, ja että on toteutettava kiireellisiä toimia väestön ja erityisesti lasten ja nuorten elämänlaadun kohentamiseksi toteuttamalla oikeudenmukainen siirtymä vihreämpään malliin noudattaen periaatetta, jonka mukaan ketään ei saa jättää jälkeen. ETSK tukee Länsi-Balkanin vihreää toimintaohjelmaa ja vaatii, että tulevat toimet Länsi-Balkanin vihreän siirtymän edistämiseksi on sovitettava alueen erityishaasteisiin ja -tarpeisiin, joita ovat muun muassa asianmukainen sääntelykehys, rajatylittävät toimet, innovatiiviset teknologiset ratkaisut, paikallisesti tuotettu ja kulutettu energia sekä energiatehokkuus, kestävät kaupunkiliikenne-, tie- ja raideverkostot, julkiset ja yksityiset sitoumukset, tieto- ja viestintäteknologia ja nopean internetyhteyden käyttöönotto sekä maatalous- ja elintarvikealan toimenpiteet. |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | ETSK tukee varauksetta sitä, että Euroopan komissio tekee yhteistyötä EU:n jäsenvaltioiden kanssa elinikäistä oppimista helpottavien avaintaitojen, osaamisen ja tulevaisuudennäkymien edistämiseksi. Laadukkaat työpaikat ja työehdot ja -olot on asetettava EU:n strategian ytimeen korostaen osaamisen merkitystä ja sen jatkuvaa hyödyntämistä koulutusjärjestelmän kautta, oikeutta elinikäiseen oppimiseen, joka on toteutettava varmistamalla koulutusmahdollisuudet, ja konkreettisia esimerkkejä mahdollisista henkilökohtaisista oppimistileistä. Näin ihmisille voidaan tarjota välineitä, jotta he pystyvät selviytymään digitaalisen ja vihreän siirtymän yhteydessä tarvittavista muutoksista, ja varmistaa, ettei ketään jätetä jälkeen. ETSK kehottaa komissiota aloittamaan henkilökohtaisia oppimistilejä koskevan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja laatimaan EU:n tason vihreiden taitojen ja vihreän osaamisen strategian Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti. |
| --- | --- |

2.22

3.   Euroopan digitaalinen valmius

| 3.1 | Koronaviruskriisi osoittaa, että digitaalinen vallankumous on tärkeä osa yhteiskuntiemme kriisinsietokyvyn parantamista. On ensiarvoisen tärkeää investoida keskeisten palvelujen digitalisointiin ja parantaa valtiovallan, lainsäätäjien ja julkisten laitosten valmiuksia tarjota palvelujaan kriisin aikana. Samalla on tiedostettava, että digitaaliteknologia on väline, ei lopullinen tavoite. Tarvitaan tehokas eurooppalainen kehys, jotta voidaan varmistaa esteetön saatavuus EU:n kansalaisille ja yhdenvertaiset mahdollisuudet kaikille sekä ohjata kehitystä kohti korkeita kestävyysvaatimuksia, joihin kuuluvat myös vahvat demokraattiset ja teknologiset suojatoimet, joiden ohella toteutetaan kustannuksiin ja tietämykseen liittyviä tukitoimenpiteitä niin, että ketään ei jätetä jälkeen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK toteaa, että EU:n kehitys kohti digitaalialan eturintamaa edellyttää, että EU myöntää merkittävän määrän rahoitusta tutkimukseen ja innovointiin ja helpottaa yritysten, tutkijoiden, julkisen sektorin ja muiden sidosryhmien välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Pandemia on nopeuttanut digitaalista siirtymää ja korostanut tarvetta vastata työ- ja yksityiselämän tasapainon sekä työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden kaltaisiin haasteisiin. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu EU:n, jäsenvaltioiden sekä teollisuuden tasolla on hyödyllinen väline, jonka avulla voidaan tutkia, vaativatko työntekijöiden terveys ja yksityiselämä lisäsuojelua ja missä määrin näinä aikoina, kun digitaalinen matkaviestintä ulottuu kaikkialle, sekä mitkä toimenpiteet ovat tässä yhteydessä tarpeellisia. Tähän kuuluu myös EU:n tason arviointi niin sanotusta oikeudesta olla tavoittamattomissa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Komission olisi tehtävä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa tyypillisissä ja epätyypillisissä työsuhteissa olevien työntekijöiden välisten erojen poistamiseksi siten, että todelliset ja näennäisesti itsenäiset ammatinharjoittajat erotetaan selvästi toisistaan. Kaikkia työntekijöitä, jotka määritellään työntekijöiksi sekä kansallisessa lainsäädännössä että Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä, olisi suojeltava tasapuolisesti riippumatta siitä, tekevätkö he työtä digitaalisella alustalla vai eivät, ja heidän oikeutensa työehtosopimusneuvotteluihin ja edustukseen sekä työolojen ja -ehtojen ja terveyden turvaamiseen olisi tunnustettava ottaen samalla huomioon erilaiset työmarkkinasuhdejärjestelmät. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Digitaalisen siirtymän olisi edistettävä tuottavuuden kasvua ja parannettava kaikkien EU:ssa asuvien koulutusta ja edistettävä heidän poliittista, sosiaalista ja kulttuurista osallistumistaan. ETSK kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota ikääntyneisiin, vammaisiin ja syrjäytymisvaarassa oleviin henkilöihin ja muihin haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin digitaalisen kahtiajaon välttämiseksi. Tämän vuoksi digitaalisen siirtymän yhtenä tavoitteena olisi oltava laajakaistayhteyden takaaminen kaikille EU:ssa asuville maksuttomana julkisena palveluna erityisesti, kun otetaan huomioon, että kattavuus on tällä hetkellä hyvin epätasainen ja että tästä on erityisesti haittaa maaseutualueille (pk-yritykset ja kansalaiset). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Ihmisillä, joilla on tietoa, taitoja ja osaamista, on keskeinen rooli maailmanlaajuisessa kilpailussa. Väestötilanne vaikeuttaa työvoiman saatavuutta, minkä lisäksi laadullinen osaamisvaje kasvaa. ETSK kehottaa kehittämään pikaisesti koulutusta, joka täyttää tekoälyajan vaatimukset, muun muassa varmistamalla perustaitojen sekä luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM-aineet) osaamisen vankan perustan. Täydennyskoulutus, uudelleenkoulutus ja jatkuva oppiminen – sekä sopeutumiskyky ja häiriönsietokyky – ovat välttämättömiä sen varmistamiseksi, että jokainen pystyy vastaamaan työmarkkinoiden ja arkielämän muutoksiin. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kun otetaan huomioon teknologian nopea kehitys EU:n ulkopuolella, EU:n on tehostettava toimiaan oman kilpailukykynsä parantamiseksi. Tämä koskee useita erilaisia teknologioita, joista monien avulla vastataan yhteiskunnallisiin tarpeisiin, joita ovat esimerkiksi elintarvikkeet, vesi, energia, liikkuvuus ja asuminen. Tekoälyn ja muiden digitaaliteknologioiden kehittäminen ja käyttöönotto on tässä tärkein esimerkki, sillä näillä teknologioilla on muutosta edistävä vaikutus koko talouteen ja yhteiskuntaan. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | On tärkeää säilyttää oikeuksien, normien ja kuluttajapolitiikan eurooppalainen malli. Juuri se tekee EU:sta ainutlaatuisen. Esimerkiksi digitalisaation alalla tekoälyä koskevat EU:n eettiset säännöt erottavat EU:n näkemyksen ihminen määrää -periaatteesta muiden alueiden näkemyksestä. Tämä perusoikeuksiin ja -vapauksiin perustuva lähestymistapa (on esimerkiksi varmistettava, ettei sukupuoli, rotu jne. vaikuta tekoälyn tekemiin päätöksiin) on osa EU:n mallia, ja se olisi ETSK:n näkemyksen mukaan säilytettävä huolimatta juuri nyt kehittymässä olevasta entistä ankarammasta kilpailuympäristöstä. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK kehottaa komissiota pitämään kilpailukyvyn ja työntekijöiden edut digitaalisen siirtymän ytimessä ja keskittymään voimakkaasti työmarkkinasuhteisiin ja teollisuuden työpaikkojen tulevaisuuteen sekä edistämään oikeudenmukaista siirtymää ja ihmiskeskeistä lähestymistapaa näihin muutoksiin nähden. Kunnianhimoinen teollisuusstrategia on välttämätön, jotta voidaan varmistaa vihreän siirtymän ja digitaalisen siirtymän onnistuminen. Talouksiemme ja yhteiskuntiemme digitaalista siirtymää on tuettava kannustavalla investointi-ilmapiirillä ja kehittämällä luotettavat edellytykset uusien teknologioiden turvalliselle käyttöönotolle ja käytölle. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK toteaa, että sosiaalipolitiikalla olisi kannustettava investoimaan osaamiseen, tuettava paremmin kansallisia työmarkkinoita ja sosiaaliturvauudistuksia sekä varmistettava, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari edistää talouskasvua ja helpottaa työpaikkojen luomista. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Komitea katsoo, että EU:n sääntelykehyksen avulla on varmistettava, että sähköisten transaktioiden esteet poistetaan ja että samalla varmistetaan yksityisyyden ja henkilötietojen suoja ja kyberturvallisuus. Lisäksi digitaalisten sisämarkkinoiden hajanaisuuden torjumisen olisi edelleen oltava yksi painopisteistä, ja siinä olisi keskityttävä erityisesti pk-yrityksiin ja mikroyrityksiin. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Komitean näkemyksen mukaan tekoälyä koskevan sääntelykehyksen täytäntöönpanon ja seurannan olisi oltava etusijalla. Kansalaisyhteiskunnan olisi oltava mukana tässä prosessissa, ja sen olisi kiinnitettävä päätöksentekijöiden huomio uusiin kysymyksiin, joita saattaa ilmetä tässä yhteydessä. Tämä koskee muun muassa mahdollisten teknologisten muutosten rajoittamista, syrjäytymisriskiä ja EU:n riippuvuutta digitaalialan jättiläisistä. Digitaalisilla sisämarkkinoilla ketään ei saa jättää jälkeen. Tämä tarkoittaa yhtäältä digitaalisten välineiden saatavuuden, ymmärtämisen ja käytön parantamista ja toisaalta digitaaliteknologian osaamisen ja koulutuksen parantamista. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ETSK suhtautuu myönteisesti uuteen transatlanttiseen toimintaohjelmaan ja sen pyrkimyksiin vahvistaa transatlanttista kumppanuutta. Covid-19-pandemian aiheuttama ennennäkemätön tilanne osoitti selvästi, että digitaalitalous muuttaa yhteiskuntiamme ja talouksiamme ja että teknologian on oltava korkealla sijalla EU:n ja Yhdysvaltojen uudistetussa yhteistyössä. ETSK kannattaakin teknologia- ja kauppaneuvoston perustamista ja kehottaa osallistamaan kansalaisyhteiskunnan tiiviisti tuleviin toimiin, joilla pyritään luomaan suunnitelmalliset transatlanttiset puitteet toiminta- ja sääntelyperiaatteille, myös perusta EU:n ja Yhdysvaltojen väliselle tulevalle sopimukselle digitaalisesta kaupankäynnistä. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Digitaalinen siirtymä asettaa edelleen haasteita ja luo mahdollisuuksia eurooppalaiselle rahoitusjärjestelmälle. Komitea kannatti vuonna 2021 komission digitaalisen rahoituksen strategiaa ja siihen liittyviä lainsäädäntöehdotuksia. ETSK kehottaa komissiota jatkamaan näitä toimia vuonna 2022, jotta haasteisiin voidaan vastata asianmukaisesti ja jotta voidaan hyödyntää digitaaliseen rahoitukseen mahdollisuuksia kaikkien sidosryhmien eduksi. Näin tuettaisiin Euroopan talouden digitaalista siirtymää edistämällä innovointia suosivia ja kilpailukykyisiä rahoitusmarkkinoita. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että digitaalinen siirtymä ja automaatio voivat edistää merkittävästi kestävämpää (”vihreää”) liikennettä, ja kehottaa komissiota varmistamaan oikeudenmukaisen siirtymän automaatioon ja digitalisaatioon niin, ettei ketään jätetä jälkeen. Komission olisi varmistettava, että alan vihreä siirtymä ja digitaalinen siirtymä toteutetaan sujuvasti ja taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristön kannalta tasapainoisella tavalla. |
| --- | --- |

3.15

4.   Ihmisten hyväksi toimiva talous

| 4.1 | Covid-19-pandemia on haitannut Euroopan taloutta ja aiheuttanut sekasortoa yhteiskunnassa, minkä seurauksena työttömyys ja eriarvoisuus ovat lisääntyneet. Vahva taloudellinen perusta ja arvonmuodostus ovat keskeisiä tekijöitä kestävän kehityksen luomisessa ja Euroopan kunnianhimoisen sosiaalisen mallin säilyttämisessä. Sosiaalipolitiikkojen rinnalle tarvitaan talouskehitystä edistäviä toimintapolitiikkoja, ja on tunnustettava niiden yhteistä etua edistävä yhteinen tarkoitus. Työpaikkojen luominen, osaamisen kehittäminen ja osallistavat työmarkkinat ovat paras keino ehkäistä eriarvoisuutta ja syrjäytymistä sekä lisätä yhteiskunnan vakautta. Taloudellinen ja sosiaalinen edistys ovat siten kiinteästi sidoksissa toisiinsa. Taloudellinen suorituskyky ja vauraus ovat perustavan tärkeitä. Nopean elpymisen saavuttamiseksi on otettava käyttöön kaikki soveltuvat välineet (verotukselliset, rahapoliittiset, rakenteelliset, investointeja tukevat, sääntelylliset ja taloudelliset välineet). Elpymisprosessissa on otettava huomioon sosiaaliset tarpeet, ja sen on oltava alueellisesti tasapuolinen ja tasapainoinen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Talous- ja ympäristökysymysten lisäksi sosiaalisella toimintaohjelmalla on edistettävä EU:n vuoden 2022 työohjelmaa. Tämä tarkoittaa, että komission sitoutuminen sosiaaliseen ja kestävään Eurooppaan olisi asetettava etusijalle samalla kun harkitaan mahdollisia uusia taloudellisen edistyksen indikaattoreita, joissa tarkastellaan BKT:n lisäksi myös muita näkökohtia, esimerkiksi elämänlaatua, ekologista kestävyyttä, sosiaalista yhteenkuuluvuutta, terveyttä ja nykyisten ja tulevien sukupolvien yleistä hyvinvointia. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on tässä merkittävä rooli. Sosiaalista innovointia on mahdollista edistää elpymisen mallina yhteiskehittämisen, yhteissuunnittelun ja yhteistuotannon avulla. Monitahoisessa sosiaalisessa toimintaympäristössä, jossa on merkittäviä yhteiskunnallisia haasteita, onnistunut elpyminen voidaan toteuttaa ainoastaan mobilisoimalla kaikki yhteiskunnan resurssit ja toimimalla monialaisella ja monitieteisellä tavalla yhteisten ratkaisujen löytämiseksi yhteisiin haasteisiin. Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on sosiaalisen innovoinnin liikkeellepaneva voima. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevaan toimintasuunnitelmaan ja katsoo, että vuonna 2022 olisi toteutettava kestävään kehitykseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen liittyviä konkreettisia toimenpiteitä, jotta Euroopan kansalaisilla olisi mahdollisuus saada laadukkaita peruspalveluja. ETSK kehottaa komissiota harkitsemaan erilaisia vaihtoehtoja käsitellessään kysymystä vähimmäistulosta Euroopassa, jotta voidaan puuttua paremmin eurooppalaisten tilanteeseen erityisesti pandemian ja sen jälkimaininkien vaikeissa talousnäkymissä. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Euroopan komission olisi keskityttävä työpaikkojen palauttamiseen ja eriarvoisuuden ja köyhyyden torjumiseen elpymisprosessissa ja kiinnitettävä erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, kuten epätyypillisessä työsuhteessa olevien työntekijöiden, köyhyydessä elävien lasten, vammaisten henkilöiden, syrjäytyneillä alueilla asuvien ja maahanmuuttajataustaisten tai etnisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden, tukemiseen aktiivisilla ja osallistavilla toimintapolitiikoilla. Köyhyys ja erityisesti työssäkäyvien köyhyys ovat yhä merkittävä ongelma monissa jäsenvaltioissa. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää varmistaa, että työstä saa riittävän palkan asianmukaisten työ- ja elinolojen turvaamiseksi. EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla tarvitaan kokonaisvaltaista toimintamallia näiden huolestuttavien ongelmien ratkaisemiseksi, myös tukea aktiivisen osallisuuden järjestelmille ja niiden yhteydessä keskeisiä ja mahdollistavia sosiaalipalveluja. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Pandemia on lisännyt naisten palkattoman kotitalous- ja hoivatyön määrää ja pahentanut heihin kohdistuvaa perheväkivaltaa. Euroopan komission olisi ehdotettava hoitoa ja hoivaa koskevaa Euroopan laajuista sopimusta, jotta voidaan auttaa naisia vapautumaan näistä palkattomista töistä, sekä kunnianhimoisia toimenpiteitä tämäntyyppisen väkivallan torjumiseksi. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK pyrkii vahvistamaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja erityisesti työmarkkinaosapuolten roolia kumppanimaissaan kaikilla aloilla, mutta erityisesti talous- ja sosiaalialalla. Kriisistä selviytyminen edellyttää vakautta, eikä vakautta ole mahdollista saavuttaa ilman työmarkkinaosapuolten osallistumista päätöksentekoprosessiin talouden alalla ja yrittäjäjärjestöjen aktiivista osallistumista lainsäädäntöprosessiin, uudistuksiin ja niiden toteuttamiseen. Työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välinen yhteistyö on omiaan edistämään menestyviä, kestäviä ja osallistavia talous- ja työllisyyspolitiikkoja sekä sosiaalisen osallisuuden politiikkoja. Komission olisi tunnustettava tämä keskeinen rooli ja parannettava sekä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua että kansalaisvuoropuhelua. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Yrittäjyys kaikissa muodoissaan ja kaikilla toimialoilla (mukaan lukien matkailu, teollisuus, alustatalous, yhteisötalous ja vapaat ammatit) on olennaisen tärkeää talouskasvun, innovoinnin, työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden kannalta. Tämän vuoksi on tärkeää tunnistaa pk-yritysten (erityisesti hyvin pienten yritysten, jotka ovat usein perheyrityksiä) ongelmat, kun ne tulevat sisämarkkinoille, ja tarjota niille tehokkaita ja paremmin kohdennettuja ratkaisuja. Yhteiskunnallinen yrittäjyys ansaitsee erityistä huomiota, kun otetaan huomioon tämän yrittäjyyden muodon merkitys kriisistä selviytymisessä ja talouden oikeudenmukaisen ja kestävän elpymisen varmistamisessa. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Eurooppa on siirtymässä ilmastoneutraaliuteen ja digitalisaatioon. Vihreään siirtymään ja digitaaliseen siirtymään sisältyy uutta teknologiaa ja siten investointeja ja innovaatioita, ja niiden seurauksena syntyy uudenlaisia työpaikkoja ja uutta osaamista Teollisuuspolitiikalla olisikin oltava vahva sosiaalinen ulottuvuus, sillä laadukkaat työpaikat, sosiaalinen suojelu ja tehokkaat julkiset palvelut luovat ympäristön, joka mahdollistaa teollisen toiminnan kukoistuksen. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Nykyaikaisella kuluttajapolitiikalla on varmistettava, että kuluttajilla on tarvitsemansa oikeudet ja suoja. Sisämarkkinoiden ansiosta EU:n kuluttajien ja yritysten on helpompi ostaa ja myydä tavaroita ja palveluja yli rajojen sekä verkossa että sen ulkopuolella. Tämä edellyttää luottamusta markkinoihin, kohdennettua lainsäädäntöä ja tehokasta täytäntöönpanoa. Kuluttajavalistuksen ja kuluttajille tarkoitetun koulutuksen on myös autettava heitä lisäämään vaikutusmahdollisuuksiaan vihreässä siirtymässä ja digitaalisessa siirtymässä ja tekemään vastuullisempia ja tietoisempia valintoja. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | On olennaisen tärkeää seurata tiiviisti uusia kulutus- ja tuotantomuotoja, kun otetaan huomioon tarve huomioida ympäristönäkökohdat, kuluttajansuoja ja työsuojelu sekä kasvua ja työllisyyttä koskevat näkökohdat. Kiertotalous auttaa siirtymään kestävämpiin tuotanto- ja kulutusmalleihin. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Yritykset ovat elinvoimaisen Euroopan kulmakivi. Euroopan talouden on oltava innovatiivisempi ja kestävämpi. Se edellyttää liiketoimintaympäristön parantamista. Hyvä sääntely on kustannustehokas tapa tukea elpymistä. Uusia politiikkatoimia käyttöön otettaessa olisi taattava periaatteet, jotka koskevat parempaa sääntelyä ja kilpailukykytilanteen tarkistamista sekä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria ja ekologista kestävyyttä. Suotuisan liiketoimintaympäristön tarve koskee sekä sääntelyä, verotusta että julkisen rahoituksen jakamista, ottaen huomioon, että innovointiin tehdyillä investoinneilla luodaan Euroopan menestyksen perusta. Nykyaikainen teollisuuspolitiikka edellyttää kattavaa lähestymistapaa, jolla pyritään vahvistamaan EU:n yritysten kilpailukykyä kaikilla politiikanaloilla. Tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavaan infrastruktuuriin tehtävät investoinnit ovat välttämättömiä sisämarkkinoiden toimivuuden kannalta. Kaksinkertaisen verotuksen poistaminen sekä verojärjestelmien digitalisointi ja yksinkertaistaminen erityisesti arvonlisäveron alalla edistäisivät myös investointeja ja kauppaa. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa vahvistetaan, että on tärkeää, että kansalaisyhteiskunta osallistuu aidosti kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien laatimiseen eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa. ETSK kehottaa vahvistamaan EU:n tasolla määriteltyjen vähimmäisvaatimusten perusteella tällaista kuulemista koskevat sitovat ehdot, koska osallistuminen vaihtelee maiden ja alueiden välillä, ja soveltamaan ehtoja myös monivuotisen rahoituskehyksen muiden välineiden kohdalla. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | ETSK kehottaa jatkamaan EU:n talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelua mahdollisimman pian, jotta vältetään tavanomaista jyrkemmät vaikutukset talouteen, estetään paluu julkisen talouden säästötoimiin ja lisätään EU:n elpymissuunnitelman pitkällä aikavälillä tuottamaa hyötyä. Normaalitilaan palaamisen sijaan vaadimme uuden suunnan ottamista kohti vaurauteen keskittyvää tarkistettua ja uudelleen tasapainotettua talouden ohjausjärjestelmän kehystä, jossa annetaan yhtäläinen painoarvo useille keskeisille talouspoliittisille tavoitteille, kuten kestävä ja osallistava kasvu, täystyöllisyys ja ihmisarvoinen työ, kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous ja vakaa julkinen talous Tällaisella kehyksellä olisi myös estettävä epäsymmetriset vaikutukset jäsenvaltioissa ja edistettävä tuotannollisia investointeja esimerkiksi soveltamalla asianmukaisesti tasapainotettua tasapainoisen talousarvion sääntöä. Joka tapauksessa vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivointia olisi jatkettava, kunnes työttömyys on vähentynyt merkittävästi ja kasvun vakaa noususuuntaus vakiintunut niin, että uudistetut verosäännöt tulevat voimaan vasta myöhemmässä vaiheessa. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Komitea kehottaa tehostamaan toimia jo liian pitkään viivästyneen pankkiunionin loppuun saattamiseksi. Taloutta ja työllisyyttä tukevilla eurooppalaisilla pankeilla on jatkossakin keskeinen rooli talouden elpymisessä covid-19-kriisistä. Täysipainoinen pankkiunioni edistäisi myös sosiaalista osallisuutta ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista, mikä on olennaisen tärkeää Euroopan kilpailukyvyn varmistamiseksi tulevaisuudessa. Komitea painottaa tarvetta lisätä pankkisääntöjen oikeasuhtaisuutta entisestään tinkimättä kuitenkaan vakavaraisuussääntöjen vaikuttavuudesta. ETSK katsoo, että on ratkaisevan tärkeää, että Euroopan pankkialan monimuotoinen toimintaympäristö otetaan huomioon pankkien vakavaraisuussääntöjä tarkistettaessa. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Myös pääomamarkkinaunionin olisi oltava toiminnassa tärkeällä sijalla asialistalla. Komitea tuki aloitteita, jotka esitettiin pääomamarkkinaunionin toimintasuunnitelmassa vuonna 2020. Komitea kehottaa jäsenvaltioita antamaan todellista tukea pääomamarkkinaunionin tavoitteiden saavuttamiseksi ja painottaa, että olisi kiinnitettävä erityistä huomiota aloitteisiin, jotka ovat strategisia Euroopan talouden sekä ilmastosiirtymän ja digitaalisen siirtymän rahoittamisen kannalta. Komitea katsoo, että parhaita kansallisia käytäntöjä olisi tehtävä tunnetuksi eurooppalaisten finanssiosaamisen parantamiseksi, mikä on ennakkoedellytys sille, että säästöjen korkeaa tasoa Euroopassa voitaisiin hyödyntää paremmin. Lisäksi ETSK painottaa, että ympäristöön, yhteiskuntaan ja hallintotapaan liittyvien tekijöiden huomioon ottamista olisi edistettävä edelleen, ja korostaa siksi, että sijoittajien on saatava ympäristöön, yhteiskuntaan ja hallintotapaan liittyvää luotettavaa tietoa. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | ETSK on vahvasti sitä mieltä, että talouden digitalisaation yhteydessä mahdollisia muutoksia voittojen verotusoikeuksien jakamista koskeviin sääntöihin on koordinoitava maailmanlaajuisella tasolla. Komitea onkin tyytyväinen komission, jäsenvaltioiden ja OECD:n/G20:n tiiviiseen yhteistyöhön, jolla tuetaan kansainvälisen ratkaisun kehittämistä. Jos kansainvälistä ratkaisua ei saavuteta, EU:n on harkittava itsenäistä etenemistä asiassa. Veropetosten, veronkierron ja rahanpesun sekä aggressiivisen verosuunnittelun torjunnan on oltava jatkossakin toiminnan painopiste. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Koheesiopolitiikka on keskeisessä asemassa, kun pyritään varmistamaan tasapainoinen ja vaikuttava elpyminen, edistämään lähentymistä, torjumaan eriarvoisuutta ja varmistamaan, ettei ketään jätetä jälkeen. On tärkeää, että koheesiorahastojen eri resursseja käytetään ohjelmakaudella 2021–2027 tehokkaasti ja oikea-aikaisesti, jotta saavutetaan todellinen elpyminen. Kriisistä elpymiseksi ja selviytymiskyvyn ja kestävyyden parantamiseksi on asetettava etusijalle tasapuolinen ja oikeudenmukainen jako. Alueellisella yhteenkuuluvuudella pyritään myös tasapainoisempaan ja kestävämpään kehitykseen asuinalueen mukaisesti. EU:n vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikassa olisi painotettava edelleen talouden kilpailukykyä tutkimuksen ja innovoinnin, digitalisaation sekä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevan toimintasuunnitelman ja kestävän kehityksen tavoitteiden avulla. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Liikennealalla laadukkaiden työpaikkojen säilyttäminen ja asianmukaiset työolot ja -ehdot ovat keskeisiä edellytyksiä, jotta voidaan turvata ammattitaitoinen työvoima, jota ilman ei voida taata kestäväpohjaista kilpailukykyä. Laadukkaat työpaikat ja asianmukaiset työolot olisi säilytettävä, ja pätevän työvoiman rekrytointia ja koulutusta olisi jatkettava. Komitea suhtautuu myönteisesti käynnissä oleviin komission aloitteisiin aiheesta ”naiset ja liikenne” ja kehottaa toteuttamaan lisätoimia sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi alalla. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | ETSK kehottaa komissiota luomaan rakennusten perusparannusaallon puitteissa uuden ”energiaremonttien Erasmus-ohjelman 2050”, jonka avulla houkutellaan nuoria eurooppalaisia uusiin rakennusalan töihin. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | Pilarin täytäntöönpanoa olisi seurattava säännöllisesti sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun avulla sekä yhteisessä työllisyysraportissa että maaraporteissa. Sen olisi toimittava yhdennetyllä tavalla jäsenvaltioiden kehittämien ja jo olemassa olevien työllisyyskehityksen seurantavälineen ja sosiaalisen suojelun kehityksen seurantavälineen kanssa. Tulostaulun 14:ää indikaattoria ja sen alaindikaattoreita (yhteensä 35) olisi tarkistettava säännöllisesti, jotta niitä voidaan mukauttaa toimintapoliittisten tavoitteiden ja Euroopan muuttuvan sosioekonomisen tilanteen mukaisesti. Työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot olisi otettava tähän työhön mukaan. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | Uuden eurooppalaisen ohjausjakson avulla olisi pyrittävä saavuttamaan sosiaaliset tavoitteet sosiaalisen epätasapainon seurannan puitteissa, jotta voidaan uudelleen tasapainottaa finanssipoliittisten ja makrotaloudellisten vaatimusten hallitsevaa asemaa. Sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun avulla olisi seurattava kohdistetusti kaikkia pilariin sisältyviä oikeuksia ja periaatteita, ja tulostauluun olisi sisällytettävä parannettuja ja uusia mitattavissa olevia indikaattoreita. Tilastotietojen lisäksi tällaisia indikaattoreita voisivat olla laatuperusteisten sosiaalipalvelujen tosiasiallinen saatavuus, täytäntöönpanokelpoiset sosiaaliset oikeudet, maahanmuuttajien integroituminen yhteiskuntaan ja työmarkkinoille, työehtosopimusneuvottelujen kattavuus, sosiaalisten sidosryhmien osallistuminen eurooppalaiseen ohjausjaksoon sekä pääsy oppisopimuskoulutukseen ja laadukkaaseen korkeakoulutukseen. Komission olisi valvottava kansallisten uudistussuunnitelmien täytäntöönpanoa tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja asiaankuuluvien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa ja edistettävä samalla sosiaalisia maakohtaisia suosituksia. Suosituksia olisi oltava sopiva määrä, niiden olisi oltava rakenteeltaan asianmukaisia ja niiden avulla olisi seurattava edistymistä etenemissuunnitelman sisältämissä ensisijaisissa tavoitteissa. |
| --- | --- |

4.21

| 4.22 | Työmarkkinaosapuolten osallistumista olisi vahvistettava SEUT-sopimuksen määräysten mukaisesti siten, että työmarkkinaosapuolia voitaisiin kuulla talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikkojen suunnittelusta ja täytäntöönpanosta kansallisia käytäntöjä noudattaen. Työmarkkinaosapuolten oikea-aikainen ja merkityksellinen osallistuminen on välttämätöntä, jotta voidaan parantaa toimintapolitiikkoihin sitoutumista. Näin niitä on helpompi toteuttaa onnistuneesti siten, että tasapainotetaan työntekijöiden ja työnantajien etuja. Työmarkkinaosapuolten välinen yhteistyö on omiaan edistämään menestyviä, kestäviä ja osallistavia talous- ja työllisyyspolitiikkoja sekä sosiaalisen osallisuuden politiikkoja. Työmarkkinaosapuolten kuulemista olisi vahvistettava parantamalla tiedottamista, kuulemista ja osallistumista koskevan EU:n kehyksen täytäntöönpanoa erityisesti rakenneuudistusprosesseissa (7). |
| --- | --- |

4.22

5.   Vahvempi EU maailmannäyttämöllä

| 5.1 | ETSK katsoo, että sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, ylöspäin tapahtuvan taloudellisen lähentymisen ja kilpailukyvyn ja innovoinnin edistämisen olisi luotava perusta, jonka pohjalta euroalueen talouskasvu vauhdittuu ja tukee euron kansainvälisen aseman vahvistumista tulevalla kaudella Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisin edellytyksin. Tämä edellyttää muun muassa talous- ja rahaliiton ja pankkiunionin viimeistelemistä sekä lisätoimia Euroopan rahoitusalan syventämiseksi, muun muassa nykyistä vahvempaa eurooppalaista rahoitusmarkkinainfrastruktuuria ja vakaita korkokantojen vertailuarvoja. Euron laajemman käytön edistäminen strategisilla aloilla on myös ratkaiseva tekijä pyrittäessä vahvistamaan sen kansainvälistä asemaa. Jäsenvaltioita kehotetaan tätä varten omaksumaan kansainvälisessä diplomatiassa yhdenmukaisemman lähestymistavan ja ennakoivamman asenteen EU:n etujen edistämiseksi näillä aloilla, mikä voi johtaa kaupallisten mahdollisuuksien lisääntymiseen. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Laajentumispolitiikan osalta ETSK odottaa, että seuraavissa maaraporteissa tarkastellaan selkeästi ja jäsennellysti sitä, miten Länsi-Balkanin maiden hallitukset suhtautuvat kansalaisyhteiskuntaan. ETSK on vakaasti sitä mieltä, että EU:n olisi myös investoitava kansalaisyhteiskunnan horisontaalisten rakenteiden kehittämiseen tarjoamalla Länsi-Balkanin maiden työmarkkinaosapuolille ja muille kansalaisyhteiskunnan organisaatioille asiantuntemusta, teknistä tukea sekä tilaisuuksia alueelliseen ja kansainväliseen verkostoitumiseen erityisesti sen varmistamiseksi, että ne voivat ottaa aktiivisemmin osaa laajentumisprosessiin. EU:n olisi teetettävä alueen kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla säännöllisesti ”varjoraportteja” demokratian tilasta, jotta Länsi-Balkanin maiden poliittisen eliitin avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta voidaan tarkkailla. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK on vakuuttunut siitä, että luottamuksen palauttamiseksi laajentumista kohtaan ja EU:n ja sen alueella sijaitsevien luonnollisten liittolaisten välisten yhteyksien tiivistämiseksi EU:n olisi annettava Länsi-Balkanin maiden poliittisille päättäjille ja kansalaisille mahdollisuus osallistua Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin puitteissa järjestettäviin toimiin ja keskusteluihin neuvoa-antavalta pohjalta. EU:n toimielimet voivat hyödyntää paikallisten kansalaisyhteiskuntien resursseja ja käyttää alueella toimivia EU:n edustustoja apuna Länsi-Balkanin kumppanimaiden kansalaisten saamiseksi liikkeelle ja antaa heille mahdollisuuden osallistua foorumeihin, missä EU:n kansalaiset voivat vaihtaa näkemyksiä Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin aikana. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Itäisestä kumppanuuden osalta komitea toteaa, että EU on ennen kaikkea arvojen unioni, minkä vuoksi sen naapurisuhteiden olisi myös perustuttava samoihin arvoihin ja oltava ehdollisia. Komitea sitoutuu myös vakaasti jatkamaan toimintaansa vahvempien ja demokraattisempien yhteiskuntien luomiseksi naapurimaihin niin, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat toimia vapaasti. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EU:n ja Venäjän suhteiden heikentyessä ETSK kehottaa komissiota tukemaan edelleen suhteita Venäjän kansalaisyhteiskuntaan. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Pyrittäessä kehittämään kansalaisyhteiskunnan mahdollisuuksia hoitaa tehtävänsä globaalilla tasolla ETSK kehottaa komissiota pohtimaan edelleen sitä, miten sisäisten neuvoa-antavien ryhmien roolia voidaan vahvistaa. On olennaisen tärkeää turvata riittävät keinot ja resurssit, jotta niitä voidaan auttaa täyttämään seuranta- ja neuvontatehtävänsä, ottaen erityisesti huomioon uuden sukupolven sisäiset neuvoa-antavat ryhmät, joiden toimiala tulee olemaan huomattavasti laajempi. ETSK täyttää osuutensa tässä tuessa. Komitea odottaa, että komission vuoden 2022 työohjelmassa otetaan huomioon, että kauppapolitiikan pääosaston on pantava täytäntöön eräitä suosituksista, joita esitettiin ETSK:n ja sisäisten neuvoa-antavien ryhmien kanssa vuonna 2021 käydyissä tiiviissä rakentavissa keskusteluissa. Maailman kauppajärjestö WTO on hiljattain lisännyt kansalaisyhteiskunnan osallistamista vuosittaisten julkisten foorumien lisäksi myös muissa yhteyksissä, ja näillä toimilla edistetään merkittävästi monenvälisen kauppajärjestelmän tehostamista ja demokraattisuutta. Parantamisen varaa on kuitenkin edelleen merkittävästi. ETSK odottaa kiinnostuneena, mitä seuraa komission sitoumuksesta vahvistaa kansalaisyhteiskunnan ääntä monenvälisellä tasolla, erityisesti Ottawan ryhmän tuoreen kuusikohtaisen toimintasuunnitelman toimenpidettä 6. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EU on keskeinen toimija kansainvälisen kaupan alalla. Sen on toimittava tämän mukaisesti neuvotellessaan kauppasopimuksista kansainvälisten kumppaneiden kanssa ja säilytettävä tällä tavoin johtava roolinsa talousohjelman laatimisessa ja edistettävä perusperiaatteitaan, sosiaali- ja työnormejaan ja arvojaan (oikeusvaltioperiaate, perusoikeudet ja demokratian periaatteet). Käynnissä olevien neuvottelujen saattamista päätökseen, valmiiden sopimusten ratifiointia ja täytäntöönpanoa sekä uusien neuvottelujen käynnistämistä tarvitaan globaalien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi. EU:n on myös osaltaan edistettävä monenvälisyyden vahvistamista ja tuettava WTO:n roolia ja nykyaikaistamista. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | ETSK katsoo, että EU:n on jatkossa toimittava itsenäisesti eurooppalaisen tietoinfrastruktuurin ja uusien digitaaliteknologioiden kehittämisessä. EU:n on oltava riippumaton Kiinan ja Yhdysvaltojen välissä ja investoitava seuraavan sukupolven teknologiaan. EU:n on kehitettävä digitaalista suvereniteettia koskeva oma visionsa ja strategiansa, pysyttävä samalla avoimena vapaakaupalle ja tuettava monenvälistä järjestelmää. Strategisesti sen olisi keskityttävä infrastruktuurin, kyberturvallisuuden, pilvipalvelujen, keskeisen mahdollistavan teknologian ja datan käyttöönottoon ja saatava maailmanlaajuiset kumppanit vakuuttuneiksi standardiensa ja tuotteidensa laadun avulla. Elintarviketurvan, vahvan elintarvikeketjun ja EU:n maatalouselintarvikkeiden kestävyyden varmistamisen olisi myös oltava edelleen yksi komission painopisteistä. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | ETSK ehdottaa, että EU:n kauppa-, investointi- ja taloussopimuksissa






  — | sosiaali- ja työnormit ja kestävän kehityksen normit olisi sisällytettävä WTO:n ja muiden vastaavien YK:n järjestöjen sääntöihin, jolloin voitaisiin edistää merkittävällä tavalla uuden, oikeudenmukaisen talous-ja kauppajärjestyksen sekä oikeudenmukaisen ja älykkään globalisaation luomista. |
| --- | --- | --- |

5.9

—

sosiaali- ja työnormit ja kestävän kehityksen normit olisi sisällytettävä WTO:n ja muiden vastaavien YK:n järjestöjen sääntöihin, jolloin voitaisiin edistää merkittävällä tavalla uuden, oikeudenmukaisen talous-ja kauppajärjestyksen sekä oikeudenmukaisen ja älykkään globalisaation luomista.

| — | olisi oltava mukana luku, joka sisältää verorikoksia, rahanpesua ja aggressiivista verosuunnittelua koskevia lausekkeita sekä veroviranomaisten välistä yhteistyötä koskevia lausekkeita. |
| --- | --- |

—

olisi oltava mukana luku, joka sisältää verorikoksia, rahanpesua ja aggressiivista verosuunnittelua koskevia lausekkeita sekä veroviranomaisten välistä yhteistyötä koskevia lausekkeita.

| — | olisi oltava mukana ihmisoikeuksia ja huolellisuusvelvoitetta koskeva mekanismi, jolla varmistetaan työnormien noudattaminen ja työntekijöiden oikeuksien loukkaamisen johdosta määrättävät seuraamukset (8). Mekanismin olisi perustuttava sovittuihin normeihin, joiden täytäntöönpanoa valvotaan oikeasuhteisin, tehokkain ja varoittavin seuraamuksin, ja se olisi otettava käyttöön sitovalla lainsäädännöllä, jossa määritellään selkeästi oikeudet ja oikeasuhteiset raportointivaatimukset. |
| --- | --- |

—

olisi oltava mukana ihmisoikeuksia ja huolellisuusvelvoitetta koskeva mekanismi, jolla varmistetaan työnormien noudattaminen ja työntekijöiden oikeuksien loukkaamisen johdosta määrättävät seuraamukset (8). Mekanismin olisi perustuttava sovittuihin normeihin, joiden täytäntöönpanoa valvotaan oikeasuhteisin, tehokkain ja varoittavin seuraamuksin, ja se olisi otettava käyttöön sitovalla lainsäädännöllä, jossa määritellään selkeästi oikeudet ja oikeasuhteiset raportointivaatimukset.

| — | otetaan kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja työmarkkinaosapuolet kattavasti ja tosiasiallisesti mukaan neuvotteluprosessiin sekä sopimusten vaikutusten seurannan ja vaikutusten arvioinnin seuraaviin vaiheisiin (sisäiset neuvoa-antavat ryhmät). |
| --- | --- |

—

otetaan kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja työmarkkinaosapuolet kattavasti ja tosiasiallisesti mukaan neuvotteluprosessiin sekä sopimusten vaikutusten seurannan ja vaikutusten arvioinnin seuraaviin vaiheisiin (sisäiset neuvoa-antavat ryhmät).

| 5.10 | Komitea kehottaa EU:ta tekemään aktiivisesti yhteistyötä Yhdysvaltojen kanssa Pariisin ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi, sillä Yhdysvallat toteuttaa taas aktiivisia toimia ilmastoalalla. Erityisesti nyt, kun suhteet Kiinan kanssa ovat käymässä entistä ongelmallisemmiksi Kiinan sisä- ja ulkopolitiikan vuoksi, EU:n ja Yhdysvaltojen välinen vahva side on yleisesti eikä vain ilmastoasioissa erittäin tärkeässä asemassa. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | ETSK toteaa, että EU:n ja Kiinan strategiseen kumppanuuteen kohdistuu paineita Hongkongin heikkenevän tilanteen, kansalaisyhteiskunnan toimintatilan kaventumisen ja Kiinan ihmisoikeustilanteen vuoksi erityisesti uiguurien tapauksessa. Komitea kehottaakin komissiota hyödyntämään kaikkia mahdollisia diplomaattisia ja poliittisia tilaisuuksia parantaa Hongkongin kansalaisten ja vähemmistöjen tilannetta Kiinassa. ETSK kehottaa tässä yhteydessä komissiota tekemään mahdollisimman pian ehdotuksen EU:n yhtenäisen strategian laatimisesta (täysin liikennettä, kilpailua, investointeja, ihmisoikeuksia, työntekijöiden oikeuksia, turvallisuutta jne. koskevien EU:n politiikkojen mukaisesti), jotta uusi silkkitie -aloitteeseen yhteydessä olevissa EU:n jäsenvaltioissa voitaisiin toteuttaa erillinen aloite. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | ETSK on samaa mieltä tarpeesta tehostaa kansainvälisiä toimia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi, kuten komissio toteaa. Tässä yhteydessä on pidettävä mielessä, että ilmastonmuutoksen vaikutukset kohdistuvat EU:n ulkopuolella voimakkaimmin vähiten kehittyneisiin maihin ja pieniin kehittyviin saarivaltioihin. Komitea kehottaakin EU:ta tekemään EU:n ja Afrikan kumppanuusstrategian puitteissa yhteistyötä niiden Afrikan maiden kanssa, jotka ovat suurimmassa vaarassa, sillä kuten komissio syystäkin toteaa, Maailmanpankki arvioi, että pelkästään Saharan eteläpuolisessa Afrikassa ilmastonmuutos voi saada aikaan jopa 70 miljoonan ihmisen muuttoliikkeen vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

5.12

| 5.13 | Välimeren alueesta on tultava jälleen Euroopan neuralginen keskus, joka se on ollut vuosisatojen ajan, eli alue, missä ihmiset liikkuvat ja missä harjoitetaan tavarakauppaa ja kulttuurivaihtoa. ETSK kehottaa palauttamaan Välimeren alueen strategisen roolin, jotta voidaan luoda naapuruuspolitiikka, jolla pystytään turvaamaan rauhanprosessit sekä kestävä taloudellinen, ekologinen ja sosiaalinen kehitys. |
| --- | --- |

5.13

6.   Eurooppalaisen elämäntavan edistäminen

| 6.1 | Elinvoimainen kansalaisyhteiskunta on Euroopan unionin ytimessä. Elämäntavallemme ovat ominaisia tasapuolisuuden, oikeudenmukaisuuden ja solidaarisuuden taju sekä sen ymmärtäminen, että on tarpeen edistää yhteistä etua kaikkien hyödyksi. Kun otetaan huomioon, että covid-19-kriisillä on ollut erityisen kielteinen vaikutus tiettyihin yhteiskuntaryhmiin, kuten naisiin, nuoriin ja liikkuviin EU:n kansalaisiin, jotka ovat joutuneet kärsimään kaksinkertaisista sulkutoimista, nyt on entistä tärkeämpää, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on keskeinen rooli tämän elämäntavan vahvistamisessa. Niihin olisi suhtauduttava liittolaisina suojeltaessa, edistettäessä ja pyrittäessä säilyttämään elämäntapaamme osallistavuuden ja muiden kunnioittamisen pohjalta. ETSK kehottaakin komissiota antamaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioille asianmukaista ja kohdennettua tukea ja tunnustusta ja säilyttämään näin elämäntapamme kannalta olennaisen kansalaistoiminnan ja demokraattisen yhdistymisoikeuden. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Yksi koronaviruskriisistä saaduista tärkeimmistä opetuksista on, että terveydenhuoltojärjestelmiä on vahvistettava lähes kaikissa Euroopan maissa keskittyen ennaltaehkäisyyn ja sen takaamiseen, että kaikilla on mahdollisuus hyödyntää kansanterveysrakenteita sekä saada perusterveydenhuoltopalveluja, myös rokotteita, ja pitkäaikaishoitoa. Hoitolaitoksissa olevien ihmisten tilanteeseen on kiinnitettävä kiireellisesti erityistä huomiota. Vaikka terveydenhuolto kuuluu jäsenvaltioiden vastuulle, rajat eivät ole esteenä viruksen leviämiselle, ja tähän on reagoitava yhteisesti Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Euroopan komission olisi keskityttävä työpaikkojen palauttamiseen ja eriarvoisuuden ja köyhyyden torjumiseen elpymisprosessissa ja kiinnitettävä erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, kuten köyhyydessä elävien lasten, vammaisten henkilöiden, epätyypillisessä työsuhteessa olevien työntekijöiden, syrjäytyneillä alueilla asuvien sekä maahanmuuttajien ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden, tukemiseen aktiivisilla ja osallistavilla toimintapolitiikoilla. Köyhyys ja erityisesti työssäkäyvien köyhyys ovat yhä merkittävä ongelma monissa jäsenvaltioissa. EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla tarvitaan kokonaisvaltaista toimintamallia näiden huolestuttavien ongelmien ratkaisemiseksi, myös tukea aktiivisen osallisuuden järjestelmille ja niiden yhteydessä keskeisiä ja mahdollistavia sosiaalipalveluja. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Erityistä huomiota on kiinnitettävä lapsiin ja nuoriin, koska juuri tämä sukupolvi maksaa valtavan julkisen velan, jota maat nyt ottavat selviytyäkseen pandemian seurauksista. On pohdittava haasteita, jotka liittyvät heidän aktiiviseen osallistumiseensa sekä yhteiskuntaan että työmarkkinoille. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Muuttoliike on edelleen tärkeä kysymys, sillä se vaikuttaa EU:n yhteiskuntaan ja talouteen (työllisyys, kotouttaminen, rajavalvonta ja rasismin, muukalaisvihan, populismin ja syrjinnän torjunta). Covid-19-pandemia pahentaa aiempien talouskriisien tavoin maahanmuuttajien haavoittuvaa asemaa henkilökohtaisten, sosiaalisten, tilannekohtaisten ja rakenteellisten tekijöiden vuoksi. On kehitettävä kestävämpiä ja turvallisempia laillisia väyliä EU:hun tuloa varten ja kiinnitettävä huomiota jo olemassa olevien mekanismien tehokkaaseen käyttöön sekä tasapainotettava turvallisuutta ja solidaarisuutta koskevia näkökohtia nykyisessä turvapaikkajärjestelmässä. Lisäksi on keskeisen tärkeää kumota valeuutiset ja väärät käsitykset sekä torjua vihapuhetta ja maahanmuuttajavastaista poliittista keskustelua. Näin autetaan myös torjumaan rasismia, radikalisoitumista, muukalaisvihaa ja syrjintää. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Transatlanttinen kumppanuus perustuu perinteisesti samoihin yhteisiin arvoihin. Se on avaintekijä maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamisessa ja kansainvälisen järjestyksen säilyttämisessä. ETSK kehottaa Euroopan unionia hyödyntämään uudistettua transatlanttista kumppanuutta vastatakseen nykyisiin maailmanlaajuisiin ennennäkemättömiin haasteisiin, kuten Kiinan ja niiden muiden maailmanlaajuisten toimijoiden nousuun, jotka eivät noudata toiminnassaan samoja demokraattisia periaatteita. Komitea kehottaa myös EU:ta osallistumaan täysimittaisesti presidentti Bidenin ilmoittamaan tulevaan demokratiaa käsittelevään huippukokoukseen ja varmistamaan kansalaisyhteiskunnan vahvan osallisuuden. |
| --- | --- |

6.6

7.   Uutta vauhtia eurooppalaiselle demokratialle

| 7.1 | On kiinnitettävä erityistä huomiota EU:n tapaan säätää lakeja (”parempi sääntely”) ja tarpeeseen luoda eurooppalainen lainsäädäntö, joka pystyy palvelemaan paremmin kansalaisia ja yrityksiä. EU:n lainsäädäntöprosessin on oltava läpinäkyvämpi, avoimempi sidosryhmien panokselle ja helpompi ymmärtää. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Kaikkien kansalaisten osallistuminen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, järjestöjen ja verkostojen kautta edistää todellisen demokraattisen perustan luomista elpymisprosessille ja Euroopan tulevaisuuden uudelleenmuotoilulle. ETSK katsookin, että jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten olisi varmistettava, että ketään ja etenkään haavoittuvimmassa asemassa olevia ei jätetä jälkeen tässä monitahoisessa prosessissa. Tämä tarkoittaa, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioille annetaan mahdollisuus toimia tärkeinä ja tasa-arvoisina kumppaneina päätöksenteossa. Kansalaisvuoropuhelua koskevan SEU-sopimuksen 11 artiklan 2 kohdan parempi täytäntöönpano on entistä tärkeämpää. ETSK katsoo, että yksi väline tätä varten olisi neljännen pilarin sisällyttäminen Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan niin, että painotetaan voimakkaasti aktiivista kansalaisuutta ja laaditaan sille selkeä strategia. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Eurooppalaiset perusperiaatteet, jotka on vahvistettu 2 artiklassa, kuten demokratia, oikeusvaltioperiaate ja perusoikeudet, kansalaistoiminta mukaan lukien, ovat läheisesti sidoksissa toisiinsa. Oikeusvaltiota koskeva kertomus ja demokratian toimintasuunnitelma olisi yhdistettävä toisiinsa ja niissä olisi seurattava kansalaistoimintaa koskevia kysymyksiä, kansalaisyhteiskunnan toiminta mukaan lukien. Komitea pitää toivottavana, että Euroopan komissio toteuttaa jatkotoimia näiden toimintasuunnitelmien johdosta ja ottaa käyttöön vahvempia mekanismeja näiden periaatteiden ja kansalaisyhteiskunnan toiminnan puolustamiseksi. Jos kansalliset lait ovat ristiriidassa EU:n lainsäädännön kanssa, olisi käynnistettävä rikkomismenettely. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | ETSK odottaa kiinnostuneena komission vuodelle 2022 suunnittelemaa uutta työmarkkinavuoropuhelualoitetta, mutta kehottaa komissiota laajentamaan aloitetta kattamaan kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelun, jotta myös muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot kuin perinteiset työmarkkinaosapuolet voisivat osallistua vuoropuheluun silloin, kun se on toivottavaa. Näin kansalaisyhteiskunta asetetaan tasa-arvoiseen asemaan työmarkkinaosapuolten kanssa poliittisessa päätöksenteossa. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Pandemian aiheuttamalla talouden laskusuhdanteella on merkittäviä vaikutuksia sukupuolten tasa-arvoon sekä laskusuhdanteen että sen jälkeisen elpymisen aikana. Itse pandemia on lisännyt sukupuolten välistä epätasapainoa. Tästä syystä ETSK katsoo, että on ehdottoman välttämätöntä, että sukupuolten tasa-arvoa ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista käsitellään kaikkien EU:n lainsäädäntöön ja täytäntöönpanoon liittyvien näkökohtien kannalta. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | Perusoikeudet ja oikeusvaltioperiaate ovat eurooppalaisten arvojen ytimessä; niitä sovelletaan aina ja kaikkialla EU:ssa eikä niitä voida siten väliaikaisesti sivuuttaa. Meneillään olevaan kriisiin on reagoitava aikailematta, ja tässä yhteydessä on oikeutettua toteuttaa tiettyjä poikkeuksellisia ja kestoltaan rajattuja toimia, mutta toimenpiteet eivät saa olla oikeusvaltioperiaatteen vastaisia eivätkä vaarantaa demokratiaa, vallanjaon periaatetta tai EU:n kansalaisten perusoikeuksia. Komitea kehottaa komissiota olemaan tässä suhteessa valppaana ja toteuttamaan tarvittaessa aktiivisia toimia, jos näitä arvoja loukataan. Lisäksi Euroopan komission olisi otettava uhrien asia huomioon kaikissa EU:n rahoitusohjelmissa, myös kun on kyse kansallisella ja kansainvälisellä tasolla hallinnoitavista EU:n varoista. Komitea palauttaa mieliin ehdotuksensa, joka koskee kunnianhimoista EU:n viestintä-, koulutus- ja valistusstrategiaa, jossa keskitytään perusoikeuksiin, oikeusvaltioperiaatteeseen ja demokratiaan. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | EU:n välineet perusoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen suojelemiseksi ja edistämiseksi, esimerkiksi uusi oikeusvaltioperiaatetta koskeva tarkastelukierros ja uusi mekanismi, jossa perusoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen asetetaan EU:n rahoituksen ehdoksi, on otettava käyttöön niin, että niitä voidaan soveltaa nopeasti ja tehokkaasti. ETSK kehottaa lisäksi vahvistamaan kansalaisyhteiskunnan roolia oikeusvaltioperiaatetta koskevalla tarkastelukierroksella ja sidosryhmäfoorumissa. |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | Filantropialla ja kansalaisyhteiskunnalla on keskeinen rooli Euroopan keskeisten politiikanalojen edistämisessä, ja ne voisivat saavuttaa vielä enemmän, jos niiden toimintaympäristöä parannettaisiin. EU:n uuden rahanpesua ja terrorismin rahoitusta koskevan politiikan on oltava riskiperusteista ja oikeassa suhteessa niihin riskeihin, joihin sillä pyritään puuttumaan, eikä sillä pidä perusteettomasti rajoittaa oikeutettua yleishyödyllistä ja filantrooppista työtä. |
| --- | --- |

7.8

| 7.9 | Kuten kokemus jatkuvasti osoittaa, on erityisen selvää, että lisätoimet, joita myös komission olisi toteutettava, ovat tarpeen tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden saavuttamiseksi, laadukkaan riippumattoman journalismin mahdollistamiseksi ja sosiaalisen median sääntelemiseksi tehokkaalla tavalla, jotta voidaan erityisesti torjua disinformaatiota. Lisäksi verkossa tapahtuvaa poliittista mainontaa ja sisältöä koskevaa vastuuta on säänneltävä. |
| --- | --- |

7.9

Bryssel 9. kesäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-02-21-011-en-n.pdf

1

(2)  https://www.eesc.europa.eu/fi/agenda/our-events/events/civil-solidarity-prize#

2

(3)  Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2020/2053, annettu 14 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta (EUVL L 424, 15.12.2020, s. 1).

3

(4)  Vain 14 jäsenvaltiota oli toimittanut kansalliset suunnitelmansa 30. huhtikuuta 2021 mennessä.

4

(5)  Komission tiedonanto neuvostolle – Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet (COM(2021) 105 final), Bryssel, 3.3.2021.

5

(6)  Päätöslauselma aiheesta ”Euroopan komission vuoden 2021 työohjelmaa koskeva komitean kannanotto sen laatimisesta vastanneen väliaikaisen ryhmän työn pohjalta” (EUVL C 364, 28.10.2020, s. 1).

6

(7)  Ks. ETSK:n lausunto teollisuuden muutosprosesseista (EUVL C 56, 16.2.2021, s. 10) ja asiakokonaisuuteen INT/903 kuuluva lausunto aiheesta ”Ei vihreän kehityksen ohjelmaa ilman sosiaalista ulottuvuutta” (ks. tämän virallisen lehden s. 23).

7

(8)  Ks. ETSK:n lausunto pakollisesta huolellisuusvelvoitteesta ja Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma yritysten huolellisuusvelvoitteesta ja vastuuvelvollisuudesta (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 136).

8

---

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 561. täysistunto – JDE 62 – Interactio, 9.6.2021–10.6.2021

| 24.8.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 341/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 341/16

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Tavoitteena kiertotaloutta edistävät julkiset hankinnat”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2021/C 341/02)

| Esittelijä: | Ferre WYCKMANS |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Esittelijä:

Ferre WYCKMANS

Toinen esittelijä:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Komitean täysistunnon päätös | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 11.5.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 9.6.2021 |
| Täysistunnon nro | 561 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 187/4/5 |

Komitean täysistunnon päätös

20.2.2020

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

11.5.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

9.6.2021

Täysistunnon nro

561

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

187/4/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Avoin, digitaalinen ja kilpailuun perustuva kiertotaloutta edistävien julkisten hankintojen järjestelmä, joka käsittää ympäristöä säästävät julkiset hankinnat sellaisina kuin ne on määritelty EU:n lainsäädännössä, kuuluu toimintapolitiikkoihin, joiden avulla voidaan edistää sisämarkkinoiden kehitystä, varmistaa korkealaatuisten tavaroiden ja palvelujen tarjonta kansalaisille ja kuluttajille ja luoda innovatiivinen, älykäs, kestävä ja sosiaalisesti vastuullinen eurooppalainen julkisten hankintojen kulttuuri. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Julkisten hankintojen hallinnointi on keskeinen ja ratkaiseva tekijä ympäristöinvestointien lisäämiseksi ja oleellisen tärkeä kysymys myös ilmastotavoitteiden ja Kestävä Eurooppa -investointiohjelman kannalta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Julkiset hankinnat, joiden yhteydessä otetaan huomioon ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevat EU:n pakolliset vähimmäiskriteerit, kuuluvat kiertotalouden toimintasuunnitelman mukaisten kiertotalouspolitiikkojen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kiertotaloutta edistäville julkisille hankinnoille on annettava lainsäädännössä ja sääntelyssä lisäpontta esimerkiksi hankintadirektiivien ja alakohtaisen lainsäädännön kautta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kiertotaloutta edistävien julkisten hankintojen käyttöönotto kannustaa kehittämään kiertotaloutta. Monet uusista säännöistä perustuvat kuitenkin yhä edelleen vapaaehtoiseen mukauttamiseen. ETSK kehottaa ryhtymään lisätoimiin velvoittavien sopimusten määrän kasvattamiseksi. On myös erittäin tärkeää, että sääntelykehys on yksinkertainen, selkeä ja yhdenmukainen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK on vakuuttunut siitä, että ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevien pakollisten vähimmäiskriteerien käyttöönotto voi parantaa kestävien ja kiertotaloutta edistävien julkisten hankintojen perustasoa Euroopan laajuisesti. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Tällaiset vähimmäiskriteerit eivät hankaloita edelläkävijöiden toimintaa eivätkä estä innovointia tai anna hankintaviranomaisille tekosyytä, mitä tulee vähimmäistason ylittämiseen. Keskeistä on tarkistaa pakolliset vähimmäiskriteerit säännöllisesti ja saattaa ne ajan tasalle teknologian kehityksen huomioon ottamiseksi. Kriteerit eivät myöskään saa haitata vähimmäistasoa pidemmälle menemistä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK on vakuuttunut siitä, että kiertotaloutta edistävät julkiset hankinnat antavat viranomaisille mahdollisuuden soveltaa ostohetkellä muitakin kriteerejä kuin pelkästään halvinta hintaa ja arvioida tarjouksiin liittyviä laatu- ja kiertotalousnäkökohtia sekä työn laatua. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että työpaikkojen laatu, jolle on omistettu yksi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteista, tulee ottaa huomioon edellyttämällä, että julkisia hankintasopimuksia tehdään vain sellaisten yritysten kanssa, jotka noudattavat työehtosopimuksia tai, jos sellaisia ei ole, kulloinkin sovellettavia työmarkkinaosapuolten sopimuksiin perustuvia kansallisia säädöksiä ja käytäntöjä. Näin estetään sosiaalinen polkumyynti ja varmistetaan terve kilpailu. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission jo kehittämiin standardoituihin ja vapaasti käytettävissä oleviin elinkaarikustannusten mittausvälineisiin. Tuotteen tai palvelun elinkaarikustannukset ja sellaisten kriteerien käyttö, joissa arvioidaan pelkän hinnan lisäksi muitakin asioita, kuten laatua, kestävyysperiaatteiden noudattamista tai sosiaalisia vaikutuksia, innostavat ja kannustavat julkisia ostajia hyödyntämään julkisia hankintoja keinona saada aikaan myönteisiä sosiaalisia ja eettisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | On ensiarvoisen tärkeää lisätä pk-yritysten ja yhteiskunnallisten yritysten osallistumista julkisiin hankintoihin. Tämä tavoite voitaisiin saavuttaa tukemalla pk-yrityksiä tarjouskilpailuihin osallistumisessa ja tasapainottamalla tarjouseritelmissä huolellisesti laadulliset ja määrälliset kriteerit. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK on vakuuttunut siitä, että toimilla, jotka edistävät sosiaalisten lausekkeiden tarjouspyyntöihin sisällyttämisen pakollisuutta, voidaan varmistaa, että sosiaalisten näkökohtien – jotka ovat talous- ja ympäristönäkökohtien rinnalla kestävän kehityksen kolmas pilari – arvioinnista tulee pysyvä osa hankintamenettelyjä. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK pitää myös ympäristömerkkejä hyvänä mekanismina, jos niiden yhteydessä voidaan ottaa huomioon kiertotalousnäkökohtia. Niiden käyttö on kuitenkin nykyisten direktiivien johdosta tarpeettoman monimutkaista hankinnan tekijöille, koska direktiiveissä korostetaan sitä, että näiden on tiedettävä tarkalleen, mitä ympäristömerkki pitää sisällään. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | On oleellisen tärkeää järjestää julkisille ostajille koulutusta kiertotaloutta edistäviin hankintoihin liittyvistä oikeudellisista ja teknisistä näkökohdista sekä elinkaarikustannusten käsitteestä ja loppukäyttäjinä toimiville ostajille koulutusta tuotteiden kestäväpohjaisesta käytöstä. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ETSK pitää erittäin tärkeänä tehdä kiertotaloutta edistävien julkisten hankintojen mallia tunnetuksi joko tiedottamalla yhä laajemmin hyvistä esimerkeistä ja käytännöistä tai järjestämällä tiedotuskampanjoita tai tarvittaessa julkisia aloitteita ja koulutusaloitteita. Tarvitaan kumppanuutta ja ohjausta, jonka avulla EU tukee suuren hankintaverkoston käsittävän foorumin kehittämistä. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EU:n toimielinten olisi myös näytettävä mallia tekemällä kiertotaloutta edistäviä julkisia hankintoja, esittelemällä tähän liittyviä esimerkkitapauksia ja tuomalla siten korostetusti esiin kaikille julkisille ostajille tarjolla olevat mahdollisuudet ja hyödyt. |
| --- | --- |

1.16

2.   Yleistä

| 2.1 | Julkisen talouden vuotuiset menot muodostavat noin 14 prosenttia Euroopan unionin kokonaisbruttokansantuotteesta (1). Julkishallintotahot ovat siis Euroopan suurimpia kuluttajia, ja niiden menot määräytyvät julkisten hankintojen perusteella. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Avoin, digitaalinen ja kilpailuun perustuva kiertotaloutta edistävien julkisten hankintojen järjestelmä, joka käsittää ympäristöä säästävät julkiset hankinnat sellaisina kuin ne on määritelty EU:n lainsäädännössä, kuuluu toimintapolitiikkoihin, joiden avulla voidaan edistää sisämarkkinoiden kehitystä, varmistaa korkealaatuisten tavaroiden ja palvelujen tarjonta kansalaisille ja kuluttajille ja luoda innovatiivinen, älykäs, kestävä ja sosiaalisesti vastuullinen eurooppalainen julkisten hankintojen kulttuuri (2). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kiertotalouden kehittäminen on yksi ETSK:n tärkeimmistä painopistealueista. Julkisten hankintojen hallinnointi on keskeinen ja ratkaiseva tekijä ympäristöinvestointien lisäämiseksi ja oleellisen tärkeä kysymys myös Kestävä Eurooppa -investointiohjelman (3) yhteydessä sekä ETSK:n lausunnossa ”Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma” (4). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Lausunnossa ehdotetaan erilaisten välineiden sisällyttämistä EU:n lainsäädäntöön kiertotaloutta edistävien julkisten hankintojen saamiseksi laajempaan käyttöön. Tällä tarkoitetaan sitä, että hankinnan päätarkoitus sovitetaan yhteen ympäristönsuojelun ja sosiaalisten oikeuksien turvaamisen kanssa ja etsitään ja valitaan taloudellisia ratkaisuja, joilla on pienemmät ympäristövaikutukset elinkaarensa aikana. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kiertotaloutta edistäville julkisille hankinnoille on annettava lainsäädännössä ja sääntelyssä lisäpontta usein eri tavoin (ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevat vähimmäiskriteerit, alakohtaisen lähestymistavan edistäminen, ekologista suunnittelua koskevan kehyksen vahvistaminen ja ekologista suunnittelua koskevien säännösten tehostaminen, pakollinen seuranta), jotta voidaan |
| --- | --- |

2.5

| 2.5.1 | edistää laatua ja innovointia mm. sosiaalisten ja ympäristönäkökohtien osalta |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | vähentää paikallisviranomaisille niiden tarjoamista palveluista aiheutuvia kuluja nykyisestä |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | tehdä julkisista hankinnoista älykkäämpiä ja tehokkaampia |
| --- | --- |

2.5.3

| 2.5.4 | pyrkiä ratkaisemaan julkisten hankintojen avulla maailmanlaajuisia haasteita, kuten ilmastonmuutokseen, resurssien niukkuuteen ja eriarvoisuuteen liittyviä ongelmia, edistämällä samalla sosiaalipoliittisia toimia |
| --- | --- |

2.5.4

| 2.5.5 | vauhdittaa siirtymistä kohti kestävämpiä ja kilpailukykyisempiä logistiikkaketjuja ja liiketoimintamalleja |
| --- | --- |

2.5.5

| 2.5.6 | ohjata julkisten hankintojen järjestelmän käyttöä covid-19-kriisiin liittyvässä hätätilanteessa (5) |
| --- | --- |

2.5.6

| 2.5.7 | auttaa pk-yrityksiä ja yhteisötalouden yrityksiä saavuttamaan suurempi markkinaosuus samalla kun edistetään niiden läsnäoloa paikallisilla markkinoilla ja entistä vahvempaa läsnäoloa Euroopan elinkeinoelämässä, sillä myönteinen kierre voi sysätä liikkeelle investointeja ympäristöinnovointiin ja lisätä kysyntää, mitä tulee erityisasiantuntemusta ja ammattitaitoa vaativiin työpaikkoihin |
| --- | --- |

2.5.7

| 2.5.8 | suojella ja laajentaa kuluttajien oikeuksia ja tuoda entistä paremmin esille oikeudenmukaisuuden ja tasapuolisuuden periaatteita Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisesti. |
| --- | --- |

2.5.8

| 2.6 | Kiertotaloutta edistävien julkisten hankintojen käyttöönotto kannustaa kehittämään kiertotaloutta. Monet uusista säännöistä perustuvat kuitenkin yhä edelleen vapaaehtoiseen mukauttamiseen. Seuraavaksi tulee lisätä velvoittavien sopimusten määrää. On myös tärkeää, että sääntelykehys on yksinkertainen, selkeä ja yhdenmukainen. |
| --- | --- |

2.6

3.   Ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevat EU:n pakolliset vähimmäiskriteerit

| 3.1 | Ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevien pakollisten vähimmäiskriteerien käyttöönotto voi parantaa kestävien ja kiertotaloutta edistävien julkisten hankintojen perustasoa Euroopan laajuisesti. Kriteerit voivat helpottaa tarjouseritelmien laatimista, sillä niihin liittyy julkishallinnon noudatettavaksi tarkoitettuja velvoitteita, etuja yrityksille, joilla on ympäristösertifikaatteja, bonuksia ansiokkaille tarjouksille, uusia tarjousten arviointiperusteita ja julkisten hankintojen yhdistämistä tarjousten laadullisen arvioinnin edistämiseksi. On tärkeää, että vähimmäiskriteerit eivät hankaloita edelläkävijöiden toimintaa eivätkä estä innovointia tai anna hankintaviranomaisille tekosyytä, mitä tulee vähimmäistason ylittämiseen. Keskeistä on tarkistaa pakolliset vähimmäiskriteerit säännöllisesti ja saattaa ne ajan tasalle teknologian kehityksen huomioon ottamiseksi. Kriteerit eivät myöskään saa haitata vähimmäistasoa pidemmälle menemistä. Kunnes tähän päästään, tulee edistää innovointia soveltamalla joustavia toimintamalleja. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Sosiaalisesti vastuullisissa julkisissa hankinnoissa on kyse myönteisten sosiaalisten tulosten aikaansaamisesta julkisten hankintojen avulla. Sosiaalisesti vastuulliset julkiset hankinnat voivat vaikuttaa markkinoihin laajemminkin sekä kysyntä- että tarjontapuolella. Ostamalla viisaasti julkiset ostajat voivat edistää työllistymismahdollisuuksia, ihmisarvoista työtä, sosiaalista osallisuutta, työmarkkinoille osallistumista, vammaisten ja muita heikommassa asemassa olevien henkilöiden osallistumisedellytyksiä, esteettömyyttä ja eettistä kauppaa (6). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Vastuullinen ja eettinen ostaminen voi myös nostaa nämä kysymykset parhaiten huomioivien yrittäjien profiilia kannustamalla heitä vastuullisempaan ja kestävämpään tuotantoprosessien ja henkilöstön työn hallinnointiin. Sosiaalisesti vastuullisten julkisten hankintojen tekeminen on siten strateginen väline, jonka avulla voidaan edistää tehokkaasti sosiaali- ja työvoimapolitiikkaa. On tärkeää pyrkiä aktiivisesti parantamaan sellaisten yritysten – etenkin pk-yritysten – toimintaedellytyksiä ja rahoitusmahdollisuuksia, jotka haluavat soveltaa tämän tyyppisiä liiketoimintamalleja. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Sosiaalinen kestäväpohjaisuus edellyttää tiukkoja vaatimuksia sen varmistamiseksi, että julkisia hankintasopimuksia tehdään vain sellaisten yritysten kanssa, jotka noudattavat voimassa olevia työehtosopimuksia tai, jos sellaisia ei ole, kulloinkin sovellettavia työmarkkinaosapuolten sopimuksiin perustuvia kansallisia säädöksiä ja käytäntöjä. Näin estetään sosiaalinen polkumyynti ja varmistetaan terve kilpailu. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Euroopan komissio voi edistää sosiaalisen vastuullisuuden kriteerien omaksumista osaksi julkisia hankintamenettelyjä sekä niiden käyttöä kaikkialla EU:ssa. Se voisi esimerkiksi järjestää työpajoja, joiden avulla lisätään tietoisuutta (vuonna 2021 tulossa olevasta) uudesta sosiaalisen ostamisen oppaasta ja siitä, miten julkiset ostajat voivat käyttää sosiaalisia kriteerejä ja lausekkeita yhteisötalouden organisaatioiden tukemiseksi sekä yhteiskuntavastuullisen tavaroiden valmistuksen ja palvelujen tarjonnan mahdollisimman tehokkaaksi edistämiseksi. Komissio voisi myös saattaa ajan tasalle #WeBuySocialEU-kampanjan, jossa on kerätty 71 hyvää käytäntöä ja levitetty niitä sekä erilaisia videoita (7) ja inspiroitu ja kannustettu tällä tavoin julkisia ostajia hyödyntämään julkisia hankintoja keinona saada aikaan sosiaalisia ja eettisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Sitoutuminen ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevien vähimmäiskriteerien integrointiin osaksi julkisia hankintamenettelyjä edistää yhteiskunnallista yrittäjyyttä ja yhteisötaloutta, millä on myönteisiä vaikutuksia sekä pk-yrityksille että kuluttajille ja asianomaisille organisaatioille. Lisäksi viranomaisten on varmistettava, että ympäristökriteerien käyttöönotto ei lisää merkittävästi hallinnollista taakkaa. Hankintaprosessin kuormittavuus on yksi suurimmista esteistä pk-yritysten osallistumiselle. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kiertotaloutta edistävissä julkisissa hankinnoissa viranomaiset voivat ottaa ostoa tehdessään huomioon muitakin kriteerejä kuin pelkästään halvimman hinnan ja arvioida tarjouksiin liittyviä laatu- ja kiertotalousnäkökohtia sekä tuotteen tai palvelun elinkaarikustannuksia ja soveltaa hinnan lisäksi esimerkiksi sellaisia kriteerejä kuin laatu, kestävyysperiaatteiden noudattaminen ja sosiaaliset vaikutukset. Euroopan komissiolla, joka on jo kehittänyt standardoituja ja vapaasti saatavilla olevia elinkaarikustannusten mittausvälineitä (8), on hyvät mahdollisuudet tarjota tällaisia avoimia ja luotettavia työkaluja, joita hankintojen tekijät voivat käyttää luottavaisin mielin. Kyseisten välineiden avulla olisi myös voitava laskea tuotteiden hiilikustannukset ja sisällyttää ne hintoihin. ETSK kehottaa kannustamaan julkisia ostajia hyödyntämään hankinnoissaan jo olemassa olevia välineitä, jotta ne voivat auttaa kehittämään innovatiivisia ratkaisuja esimerkiksi innovaatiokumppanuuksien tai kilpailullisten neuvottelumenettelyjen avulla. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Kiertotaloutta edistävien julkisten hankintojen tavoitteena olisi oltava, että tietyn tuotteen rutiiniluonteisen ostamisen sijasta hankintoja hyödynnetään ohjausvälineenä tietyn tarpeen täyttämiseksi. Kattavampi tarpeiden selvittäminen mahdollistaa erityisesti toiminnallisen tai suorituskykyyn perustuvan lähestymistavan soveltamisen. Tällä tavoin voidaan joustavoittaa prosessia, innovoida ja huolehtia siitä, että käyttöön saadaan mahdollisimman tehokkaita ratkaisuja, mikä vähentää kustannuksia ja resurssien käyttöä. Toiminnallisiin ja suorituskykyperusteisiin lähestymistapoihin voidaan päästä parhaiten hankkimalla tuotteiden sijaan pikemminkin palveluja, joihin sisältyvät myös huolto- ja takaisinottopalvelut. Tällaisten palvelujen kysyntä luo uusia liiketoimintamahdollisuuksia paikallisella tasolla. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Kun julkisia hankintoja tehdään kiertotaloutta edistävällä tavalla, huomioon voidaan ottaa tuotteen ekologisen suunnittelun ja kierrätettävyyssuunnittelun edistäminen, laajennettu tuottajan vastuu, jätteen syntymisen ehkäiseminen, pakkausmateriaalit, jakaminen, yhteistyötalous, uudelleenkäyttö ja kunnostus. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Direktiiveissä ei ole velvoittavia erityissäännöksiä päästöistä tai kiertotaloudesta, mutta viranomaiset voivat niiden nojalla






  — | hyödyntää strategista hankintojen tekemistä, joka on tarkoituksenmukainen ja tehokas tapa vaikuttaa siihen, miten julkinen ja yksityinen sektori toimivat markkinoilla, ja vastata siten yhteiskunnan, ympäristön ja talouden haasteisiin |
| --- | --- | --- |

3.10

—

hyödyntää strategista hankintojen tekemistä, joka on tarkoituksenmukainen ja tehokas tapa vaikuttaa siihen, miten julkinen ja yksityinen sektori toimivat markkinoilla, ja vastata siten yhteiskunnan, ympäristön ja talouden haasteisiin

| — | pyrkiä hankintaprosessien avulla kohti yhteisiä yhteiskunnallisia tavoitteita punnitsemalla sopimuksia tehtäessä myös sosiaalisia näkökohtia ja kiinnittämällä tässä yhteydessä erityistä huomiota sukupuolten tasa-arvon ja työllistymismahdollisuuksien edistämiseen sekä syrjinnän torjumiseen (9). |
| --- | --- |

—

pyrkiä hankintaprosessien avulla kohti yhteisiä yhteiskunnallisia tavoitteita punnitsemalla sopimuksia tehtäessä myös sosiaalisia näkökohtia ja kiinnittämällä tässä yhteydessä erityistä huomiota sukupuolten tasa-arvon ja työllistymismahdollisuuksien edistämiseen sekä syrjinnän torjumiseen (9).

Yksi mahdollisuus on harkita nykyisen järjestelmän, jossa päätöksen tekeminen strategisten hankintojen käytöstä on jätetty suurelta osin jäsenvaltioille, korvaamista EU:n vähimmäiskriteereillä tietyillä aloilla, kuten kestävyys ja elinkaarikustannukset. Tämä voisi kannustaa myös luomaan t&k-toimintapuitteet kiertotalousratkaisujen kehittämiseksi.

4.   Erityistä

4.1   Pk-yritykset

| 4.1.1 | Tavoitteena on lisätä pk-yritysten ja yhteiskunnallisten yritysten osallistumista julkisiin hankintoihin innovatiivisilla kiertotaloutta edistävillä julkisilla hankinnoilla ja kehittämällä kaikkien sidosryhmien toiminnan ammattimaisuutta. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Potentiaalisille toimittajille – erityisesti pk-yrityksille ja yhteiskunnallisille yrityksille – on tarjottava tukea, jotta ne voivat tehdä kiertotaloutta edistäviin julkisiin hankintoihin liittyviä tarjouksia. Monet pk-yritykset eivät ole edelleenkään tietoisia markkinamahdollisuuksista tai siitä, miten niitä voi löytää. Ne eivät esimerkiksi osaa käyttää Tenders Electronic Daily -tietokantaa (TED-portaalia) (10) tai tiedä, mistä löytää tietoa ulkomaisista tarjouskilpailuista, ja niillä on vaikeuksia toimittaa hankintojen tekijöiden tarjousten vertailemista varten vaatimaa näyttöä sosiaalisten ja ympäristönäkökohtien huomioimisesta. Tehokkaat ja vaikuttavat hankinnat edellyttävät laadukkaita tarjouksia. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Sosiaaliset ja ympäristökriteerit voivatkin vaikuttaa siihen, mitkä pk-yritykset voivat tarjota tuotteitaan ja palveluitaan. Pk-yritysten on tehtävä näiden kriteerien täyttämiseksi merkittäviä investointeja ilman minkäänlaisia takeita tuloksista. Viranomaisten tulee siksi varoa tekemästä hankintoja ensisijaisesti tai pelkästään halvimman hinnan perusteella, sillä tämä olisi vahingollista pk-yrityksille. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Resurssitehokkuuden parantamisella ja kestävyyteen pyrkimisellä on oma roolinsa innovoinnissa ja kilpailuedun saavuttamisessa tuotantojärjestelmän puitteissa. Tämä pitää paikkansa varsinkin pk-yritysten osalta. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Innovatiivinen lähestymistapa julkisiin hankintoihin toimii paitsi kansallisella ja alueellisella tasolla epäilemättä myös paikallisella tasolla, jolla se vaikuttaa vahvimmin pk-yrityksiin ja osuuskuntiin. Euroopan komission käynnistämän kiertotalous- ja kestävyysperiaatteiden mukaista rakentamista koskevan ”suuret hankkijat” -aloitteen avulla pyritään esimerkiksi lisäämään innovatiivisten hankintojen tekemistä ja erityisesti päästötöntä rakentamista sekä sähkökäyttöisten raskaiden ajoneuvojen ja kiertoajattelupohjaisten rakennusmateriaalien käyttöä. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Kaupallisia innovaatioita kehitetään edelleen, ja odotettavissa on, että (taloudellisten ja ympäristöön liittyvien tulosten) seurantaa virtaviivaistetaan. Menettelyjen digitalisointi auttaa pieniä taloudellisia toimijoita osallistumaan tarjouskilpailuihin. |
| --- | --- |

4.1.6

4.2   Lausekkeet ja merkinnät

| 4.2.1 | Velvoite soveltaa ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevia EU:n vähimmäiskriteerejä kaikensuuruisiin tarjouksiin (eli ottaen huomioon tarjouksen koko arvo eikä vain tiettyä osuutta tarjouksesta) edistää siirtymää ja takaa, että hankinnat ovat sekä ympäristöä säästäviä että kestäväpohjaisia. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Määräämällä pakolliseksi sisällyttää sosiaalisia lausekkeita tarjouspyyntöihin, jotka koskevat esimerkiksi käyttöoikeussopimusten, urakkasopimusten ja palvelu- ja tavarantoimitussopimusten – varsinkin mutta ei ainoastaan työvoimavaltaisia palveluja (kuten puhtaanapito- ja ateriapalveluja yms.) koskevien sopimusten – tekemistä, voidaan varmistaa, että sosiaalisten näkökohtien – jotka ovat taloudellisten ja ympäristönäkökohtien rinnalla kestävän kehityksen kolmas pilari – arvioinnista tulee pysyvä osa hankintamenettelyjä. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Sosiaaliset lausekkeet koskevat kulloisenkin työehtosopimuksen asianmukaista soveltamista kaikkiin työntekijöihin, mutta niiden avulla voidaan myös edistää yleisiä yhteiskunnallisia intressejä, kuten riskiryhmien työllisyyttä ja yhteisötalouden hankkeita. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Hankintaviranomaisen olisi edellytettävä tarjouseritelmissä aina kun mahdollista ympäristömerkkiä tai -sertifiointia. Ympäristömerkit voivat olla hankintojen tekijöille hyödyllinen työkalu. Tällä hetkellä hankkijat voivat täsmentää, että tavaroiden ja palvelujen on vastattava ympäristömerkin teknisiä eritelmiä. Ne voivat edellyttää jotakin tiettyä ympäristömerkkiä, mutta niiden on varmistettava, että se täyttää tietyt julkisia hankintoja koskevissa direktiiveissä määritellyt ehdot. Tämä on monimutkaista, eikä hankkijoilla useinkaan ole siihen resursseja tai aikaa. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Ympäristömerkit ovat hyvä mekanismi, jos niiden yhteydessä voidaan ottaa huomioon kiertotalousnäkökohtia. Niiden käyttö on kuitenkin nykyisten direktiivien johdosta tarpeettoman monimutkaista hankinnan tekijöille, koska direktiiveissä korostetaan sitä, että näiden on tiedettävä tarkalleen, mitä ympäristömerkki pitää sisällään. Ympäristömerkkien tarkoituksena on kuitenkin auttaa hankkijoita siten, ettei näiden tarvitse ymmärtää tuotteen tai palvelun kaikkia teknisiä yksityiskohtia ja vaikutuksia. On tärkeää, että ympäristömerkkiin luotetaan ja että siihen liittyy perusteelliset tarkistukset, jotta vältytään vääriltä väitteiltä ja viherpesulta. Kun hankkijat siirtyvät kohti toiminnallisempia tai suorituskykyperusteisempia lähestymistapoja, kiertotalouden palvelujen kysyntä kasvaa. Ympäristömerkkejä voidaan myöntää myös palveluille. Yhtenä esimerkkinä voidaan mainita uusi siivouspalvelujen EU-ympäristömerkki. |
| --- | --- |

4.2.5

4.3   Koulutus

| 4.3.1 | On oleellisen tärkeää järjestää julkisille ostajille koulutusta kiertotaloutta edistäviin hankintoihin liittyvistä oikeudellisista ja teknisistä näkökohdista sekä elinkaarikustannusten käsitteestä ja loppukäyttäjinä toimiville ostajille koulutusta tuotteiden kestäväpohjaisesta käytöstä. ICLEI (11) on päivittänyt yhdessä muiden organisaatioiden kanssa Euroopan komission tarjoaman ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevan koulutusaineiston. Komission koostama perehdytysohjelma eri alojen asianomaisen henkilöstön kouluttamiseksi kiertotaloutta edistävien julkisten hankintojen asiantuntijoiksi olisi investointi, joka voi johtaa loppujen lopuksi pienempiin menoihin ja siten säästöihin. Myös pehmeät taidot, kuten valmiudet markkinavuoropuheluun, ovat tärkeitä. Ostajien ja toimittajien välinen yhteistyö ja vuoropuhelu auttavat ostajia ymmärtämään, mitä markkinoilla on saatavilla, ja toimittajia valmistautumisessa vastaamaan ostajien tuleviin tarpeisiin. Eri alojen asianomaisen henkilöstön kouluttaminen kiertotaloutta edistävien julkisten hankintojen asiantuntijoiksi on investointi, joka voi johtaa loppujen lopuksi pienempiin menoihin ja siten säästöihin. Potentiaalisille toimittajille – erityisesti pk-yrityksille ja yhteiskunnallisille yrityksille – on tarjottava tukea, jotta ne voivat tehdä kiertotaloutta edistäviin julkisiin hankintoihin liittyviä tarjouksia. |
| --- | --- |

4.3.1

4.4   Tunnetuksi tekeminen

| 4.4.1 | Kiertotaloutta edistävien julkisten hankintojen ideaa on erittäin tärkeää tehdä tunnetuksi joko tiedottamalla yhä laajemmin hyvistä esimerkeistä ja käytännöistä tai mahdollisesti muiden hallinnointitoimien avulla, kuten järjestämällä tiedotuskampanjoita tai tarvittaessa julkisia aloitteita ja koulutusaloitteita, joita ETSK voi tukea ja organisoida. Kiertotaloutta edistäviä julkisia hankintoja varten tarvitaan ammattitaitoisten hankkijoiden lisäksi sitoutuneita päättäjiä, asiantuntevia käyttäjiä, sopimusten hallinnoijia ja sitoutuneita toimittajia, jotka pystyvät vastaamaan uusiin tarpeisiin. Pilottihankkeet tarjoavat julkisille ostajille ihanteellisen tilaisuuden kehittää valmiuksia, lisätä tietoisuutta ja vauhdittaa markkinoiden muutosta tarjoamalla aitoja liiketoimintamahdollisuuksia. Kiertotaloutta edistäviin julkisiin hankintoihin liittyviä innovatiivisia pilottihankkeita olisi tuettava EU-rahoituksella vastaisuudessakin, sillä ne edistävät oppimista tekemisen kautta ja tarjoavat mahdollisuuksia yleistää käytäntöjä ja saada entistä useammat toimijat soveltamaan niitä. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Komissio on koonnut vuodesta 2010 lähtien 189 inspiroivaa esimerkkiä ympäristöä säästävistä julkisista hankinnoista. Vuonna 2021 on tulossa vielä 12 lisäesimerkkiä. Monissa näistä on kyse myös kiertotaloutta edistävistä julkisista hankinnoista. Komissio voisi tehostaa toimiaan eri jäsenvaltioissa sovellettavien hyvien käytäntöjen tunnetuksi tekemiseksi (12). |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Euroopan komissio ja ETSK perustivat maaliskuussa 2017 yhteisenä aloitteenaan kiertotalouden sidosryhmäfoorumin. Se kokoaa yhteen eurooppalaisia kiertotalousalan sidosryhmiä ja helpottaa kiertotalouteen liittyvien hyvien käytäntöjen, tietämyksen ja kokemusten vaihtoa (13), (14). |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Joissakin maissa myönnetään kansallisia hankintapalkintoja ja tässä yhteydessä yleensä jonkinlaisia tunnustuksia ympäristöä säästävien, innovatiivisten ja sosiaalisten hankintojen tekijöille. ETSK ehdottaa eurooppalaisen julkisten hankintojen palkinnon perustamista. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | EU:n toimielinten olisi myös näytettävä mallia tekemällä kiertotaloutta edistäviä julkisia hankintoja, esittelemällä tähän liittyviä esimerkkitapauksia ja tuomalla siten korostetusti esiin kaikille julkisille ostajille tarjolla olevat mahdollisuudet ja hyödyt. Ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevat kriteerit tulee sisällyttää yleisesti ottaen kaikkiin tarjouskilpailuihin. |
| --- | --- |

4.4.5

Bryssel 9. kesäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_fi

1

(2)  Euroopan komissio julkaisi vuonna 2017 hyödyllisen esitteen tästä aiheesta: https://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/cp_european_commission_brochure_en.pdf

2

(3)  Ks. komission esittämä kiertotalouden toimintasuunnitelma, ETSK:n lausunto aiheesta ”Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma” ja Euroopan parlamentin valiokunta-aloitteinen mietintö.

3

(4)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 94

4

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020XC0401(05)&from=FI

5

(6)  Tähän viitataan komission parhaillaan valmistelemassa sosiaalisen ostamisen oppaassa.

6

(7)  #webuysocialeu – YouTube.

7

(8)  Elinkaarikustannukset – ympäristöä säästävät julkiset hankinnat – ympäristö – Euroopan komissio (europa.eu).

8

(9)  Sosiaalisten tavoitteiden edistäminen julkisten hankintojen avulla | EASME (europa.eu)

9

(10)  https://ted.europa.eu/TED/browse/browseByMap.do

10

(11)  Paikallisviranomaisten kestävän kehityksen järjestö (https://iclei-europe.org).

11

(12)  Ks. https://ec.europa.eu/environment/gpp/case_group_en.htm

12

(13)  Ks. https://circulareconomy.europa.eu/platform/en/good-practices

13

(14)  Hyvä esimerkki paikallisia hankintoja koskevasta suunnitelmasta on Amsterdamin soveltama suunnitelma (https://mk0mraduurzaamnh901f.kinstacdn.com/wp-content/uploads/2020/01/MRA_CirculairInkopen_ENGdef01.pdf).

14

---

| 24.8.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 341/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 341/23

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ei vihreän kehityksen ohjelmaa ilman sosiaalista ulottuvuutta”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2021/C 341/03)

| Esittelijä: | Norbert KLUGE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Norbert KLUGE

| Komitean täysistunnon päätös | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 11.5.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 9.6.2021 |
| Täysistunnon nro | 561 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 213/3/12 |

Komitean täysistunnon päätös

20.2.2020

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

11.5.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

9.6.2021

Täysistunnon nro

561

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

213/3/12

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Valtioiden, yritysten ja kansalaisten on yhdessä vastattava nopeasti muuttuviin ja perustavanlaatuisiin haasteisiin. Niiden on otettava yhteinen vastuu siitä, ettei ketään jätetä oman onnensa nojaan. Elpymisen on perustuttava ”ihmisoikeuksien, sosiaalisten oikeuksien, demokraattisten arvojen ja oikeusvaltioperiaatteen turvaamiseen, sisämarkkinoiden koko potentiaalin hyödyntämiseen, kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen, kiertotalouden aikaansaamiseen ja ilmastoneutraaliuden toteutumiseen EU:ssa viimeistään vuoteen 2050 mennessä” (1). ETSK korostaa, että Euroopan unionilla on oltava johtava rooli tässä prosessissa, myös maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Siirtyminen kohti yhä vihreämpiä ja kestäväpohjaisempia talousmalleja aiheuttaa merkittäviä taloudellisia kustannuksia, joihin liittyy sosiaalisen eriarvoisuuden lisääntymisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden rapautumisen riski (2). Vihreän kehityksen ohjelmaa ei voi olla olemassa ilman, että siihen sisällytetään sosiaalinen ulottuvuus. Useat keskeiset politiikan osa-alueet ovat välttämättömiä vihreän kehityksen ohjelman ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden välisen tiiviin yhteyden takaamiseksi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Työllisyyden ja osaamisen edistäminen, sujuvat siirtymät ja dynaaminen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ovat selkeästi merkittäviä osatekijöitä. Sosiaalinen ulottuvuus uuden vihreän kehityksen ohjelman olennaisena osana ei kuitenkaan varmastikaan liity ainoastaan ”työhön”. Siinä on kyse tuloista, sosiaaliturvasta ja finanssipoliittisesta tuesta, jota annetaan kaikille sitä tarvitseville, myös niille, joilla ei ole minkäänlaisia mahdollisuuksia työllistyä. Kaikkien kansalaisyhteiskunnan toimijoiden osallistamisen on oltava yhteinen pyrkimys ja yhteinen intressi, myös yritysten päätöksenteossa – toisin sanoen huomiota on kiinnitettävä kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ryhmien osallistamiseen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Yritysten on osaltaan edistettävä vihreän/sosiaalisen kehityksen ohjelmaa omien erityisten valmiuksiensa puitteissa. Niiden on tietenkin pidettävä kiinni tavoitteesta olla kannattavia ja kilpailukykyisiä. Samanaikaisesti niillä voi olla entistä merkittävämpi rooli omien erityisten panostensa hallinnoinnissa, jotta vihreän kehityksen ohjelma, elpymis- ja palautumissuunnitelmat ja teollisuuden muutos olisivat onnistuneita ja yhteiskunnallisesti hyödyllisiä. Tämä koskee myös yrittäjyyden edistämistä ja pk-yritysten erityistä roolia sekä roolia, joka on yhteisötalouden yrityksillä, joita tulisi pitää täydentävinä toimijoina sovitettaessa alueellisia ja paikallisia työmarkkinoita yhteen teollisuuden muutosten kanssa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Yksi tällaisen lähestymistavan keskeisistä osatekijöistä on vahva ja tulevaisuuteen suuntautuva työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu (3). Näin edistetään myös avoimempia ja osallistumiseen paremmin suuntautuneita yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä. Vaikka tehokas päätöksenteko on yksi yritysten menestyksen keskeisistä edellytyksistä ja vaikka yritysten hallintoelinten on säilytettävä joustavuus pitääkseen yksittäisten sidosryhmien intressit tasapainossa, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla voi olla rakentava rooli, jotta voidaan parantaa yritysten päätöksenteon laatua, kuten monet empiiriset tutkimukset ovat vahvistaneet. Käsitteellä workers’ voice (”työntekijöiden ääni”) (4) pyritään saamaan aikaan myönteinen pitkän aikavälin muutos yrityksessä hyödyntämällä yrityksen menettelytapoihin liittyvää sisäistä taitotietoa ja parantamalla siten riskinhallintaa ja vaatimusten noudattamisen valvontaa. Näin parannetaan tietojen tasoa ja hallintoelimissä tehtävien päätösten laatua. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK panee merkille Euroopan komission aihetta koskevan näkemyksen, joka tuodaan esiin Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toimintasuunnitelmassa (julkaistu maaliskuussa 2021): Euroopan siirtyessä kriisintorjunnasta elpymiseen ”työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu sekä työntekijöiden ja heidän edustajiensa osallistuminen ja kuuleminen ja heille tiedottaminen eri tasoilla (mukaan lukien yritys- ja sektoritaso) ovat tärkeässä asemassa talouden siirtymien muokkaamisessa ja työpaikoilla tapahtuvan innovoinnin edistämisessä erityisesti käynnissä olevien vihreän ja digitaalisen siirtymän ja työelämän muutosten osalta” (5). Komissio suosittelee, että kansalliset viranomaiset ja työmarkkinaosapuolet huolehtivat työntekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan ja edistävät työntekijöiden osallistumista yritystasolla työpaikoilla tapahtuvan innovoinnin edistämiseksi. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Tämä järjestelmällinen workers’ voice -näkökohta työelämän uudelleenjärjestelyä ja innovaatioita koskevassa yritysten päätöksenteossa olisi otettava huomioon myös talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ja kansallisten palautumissuunnitelmien uudistamisessa. EU voisi hyödyntää sitä laajemmin yhteisen kauppapolitiikkansa suunnittelussa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Vaikka EU:n nykyisessä yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevassa kehyksessä annetaan yrityksille ohjeita erilaisten sidosryhmäintressien huomioon ottamisesta, kestäväpohjainen yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä edellyttää laajempaa ja moniarvoista ymmärrystä siitä, mitä yrityksen on tarkoitus olla. Kun otetaan huomioon osakkeenomistajien keskeinen merkitys yritysten valvonnassa, ETSK toivoisi otettavaksi käyttöön kannustinta, jotta EU:n yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan kehyksen yhteydessä harkittaisiin tarkoituksenmukaisempaa ja sidosryhmälähtöisempää yhtiöoikeutta ja tunnustettaisiin järjestelmällisesti workers’ voice. Laajemmin jaettujen näkemysten ja tämän tyyppisen tulevaisuuteen suuntautuvan lähestymistavan pohjalta tulisi voida vastata paremmin ilmastonmuutoksen ja digitalisaation sekä covid-19-pandemiasta toipumisen aiheuttamiin valtaviin haasteisiin.
  Yritysten hyvä hallintotapa olisi ymmärrettävä yhteiskunnan näkökulmasta niin, että yhdistetään ”kustannukset”, joita kestävyydestä aiheutuu yrityksille, ja hyödyt, joita syntyy yhteiskunnalle kestäväpohjaisemmasta yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä. Ympäristöhyötyjen ohella näihin hyötyihin kuuluisivat edistysaskeleet kohti yhä osallistavampaa yhteiskuntaa erityisesti entistä monimuotoisemman työvoiman rekrytoimisen ansiosta. |
| --- | --- |

1.8

Yritysten hyvä hallintotapa olisi ymmärrettävä yhteiskunnan näkökulmasta niin, että yhdistetään ”kustannukset”, joita kestävyydestä aiheutuu yrityksille, ja hyödyt, joita syntyy yhteiskunnalle kestäväpohjaisemmasta yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä. Ympäristöhyötyjen ohella näihin hyötyihin kuuluisivat edistysaskeleet kohti yhä osallistavampaa yhteiskuntaa erityisesti entistä monimuotoisemman työvoiman rekrytoimisen ansiosta.

| 1.9 | Kaikkien sidosryhmien, erityisesti työntekijöiden, jotka ovat yritysten tukipilareita, on voitava saada äänensä kuuluviin, minkä on oltava olennainen osa pyrkimyksiä edistää kestävyysperiaatteiden mukaisia ja kilpailukykyisiä tulevaisuuden yrityksiä terveessä ympäristössä. Pk-yrityksillä, osuuskunnilla ja yhteisötalouden toimilla on tässä yhteydessä tärkeä rooli. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK toivoo entistä avoimempaa ja osallistavampaa ajattelua EU:n kehyksestä talouden alalla, jotta voidaan lisätä aloitteellisten kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia yrittäjinä, työntekijöinä ja kuluttajina tai tuottajakuluttajina ja antaa demokraattisille ja edustaville organisaatioille mahdollisuus ennakoida ja muokata muutosta (6). Yrityksiä olisi lisäksi ohjattava antamaan panoksensa entistä osallistavampaan yhteiskuntaan. Tämä on tehokkain tapa saavuttaa EU:n tavoite olla ”jättämättä ketään oman onnensa nojaan”. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK katsoo, että olisi kannustettava pitkän aikavälin arvon luomiseen toimivan johdon velvollisuutena edistämällä pitkän aikavälin hyötyjä ja parantamalla näin ollen johtajien vastuuvelvollisuutta yritysten kestäväpohjaisuutta ajatellen. Sopivien kanavien kautta tapahtuva työntekijöiden osallistuminen voi niin ikään vaikuttaa myönteisesti yritysten pitkän aikavälin strategioihin ja investointeihin. Työntekijöiden hallintoelintason edustuksen kaltaiset menetelmät ovat useissa yhteyksissä osoittaneet myönteisen vaikutuksensa pitkän aikavälin yritysstrategioihin ja -investointeihin (7). |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Sosiaalinen ulottuvuus on tunnustettava tulevaisuudessa päivitettävässä teollisuusstrategiassa, ja sosiaaliset sekä taloudelliset ja ekologiset näkökohdat on otettava huomioon kehitettäessä keskeisiä tulosindikaattoreita, jotta voidaan mitata paremmin Euroopan teollisuuden muutosprosessia ja selviytymiskykyä pandemian jälkeisellä kaudella. Nämä indikaattorit tulee sisällyttää EU:n teollisuusstrategian ajantasaistukseen, jonka komissio on julkaissut 5. toukokuuta 2021. Sosiaalisia (myös työllisyyteen liittyviä) sekä taloudellisia ja ekologisia näkökohtia on tarkasteltava tasavertaisesti. Yrityshallinnon kirjanpitojärjestelmissä ja päätöksenteossa olisi otettava huomioon teollisuuspolitiikan ja rahoitusmarkkinoiden lisäksi myös keskeisten tulosindikaattoreiden ympäristö- ja sosiaalinen ulottuvuus, ja niillä olisi mitattava luonnonpääomaa (8) sekä sosiaalista ja inhimillistä pääomaa rahoituspääoman ohella. EU:n lainsäädännöllä olisi tuettava eurooppalaisia tilinpäätösstandardeja, joissa otetaan asianmukaisesti huomioon todelliset sosiaaliset ja taloudelliset kustannukset. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Nämä näkökohdat huomioon ottaen ETSK haluaa käynnistää kaikilla tasoilla poliittisen keskustelun siitä, miten luodaan uusi sidosryhmiä koskeva EU:n kehys. Euroopan parlamentin ja EU:n neuvoston tulevien puheenjohtajavaltioiden on johdettava tätä keskustelua siitä, miten kaikkien eturyhmien vuorovaikutus voidaan organisoida poliittisella tasolla ja viime kädessä myös EU:n parannetussa oikeudellisessa sidosryhmiä koskevassa kehyksessä, mikä on yksi ilmastoystävällisten ja selviytymiskykyisten, pitkällä aikavälillä kestäväpohjaisten ja samalla sosiaalisesti vastuullisten yritysten keskeisistä ennakkoedellytyksistä. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon sijoittajien ja pääomamarkkinoiden käyttäytyminen. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Jotta mahdollistetaan osallistuminen unionin tasolla ja varmistetaan suora tiedottaminen, ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja Euroopan parlamenttia jatkamaan keskustelua EU:n puitedirektiivistä, joka koskee tiedottamista, kuulemista ja yritysten hallintoelintasolla tapahtuvaa työntekijöiden osallistumista koskevia vähimmäisvaatimuksia tapauksissa, joissa yritykset omaksuvat EU:n yhtiöoikeuden. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Yritysten päätöksenteon korkea laatu on kaikkien sidosryhmien, myös osakkeenomistajien, etujen mukaista. Tässä hengessä ja EU:n vihreän kehityksen ohjelman ja Next Generation -elpymisohjelman tavoitteiden kannustamana ETSK kehottaa EU:n poliittisia päättäjiä tarkastelemaan uudelleen EU:n yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevaa kehystä sekä osakkeenomistajia koskevaa direktiiviä niiden parantamiseksi edelleen. ETSK korostaa kuitenkin vaikutustenarvioinnin merkitystä ja paremman sääntelyn periaatteiden noudattamista kaikissa mahdollisissa tähän liittyvissä sääntelytoimissa. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Samalla kun kaikkien toimijoiden (yritykset, viranomaiset ja kansalaisyhteiskunta) vastuiden on oltava selkeitä, ETSK suosittaa, että tällaisessa keskustelussa, jossa tähdätään yritysten hyvää hallintotapaa koskevan EU:n kehyksen parantamiseen, painotetaan voimakkaasti kytköksiä aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan ja sen alueellisia vaikutuksia, tehokkaita julkisia työvoimapalveluja, työmarkkinoiden muuttuviin malleihin mukautettuja sosiaaliturvajärjestelmiä sekä vähimmäistoimeentuloa ja sosiaalipalveluja koskevien asianmukaisten turvaverkkojen luomista heikoimmassa asemassa oleville ryhmille. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Pyrittäessä yritysten hyvän hallintotavan käsitteen mukaisesti varmistamaan vihreän kehityksen ohjelman onnistuminen niin, että siihen sisältyy osallistava sosiaalinen ohjelma, ETSK kannustaa Euroopan komissiota sisällyttämään työohjelmaansa laajemman sidosryhmämallin viitepohjaksi kestävyysperiaatteiden mukaiselle yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmälle. Aiheesta käytävä keskustelu voisi perustua sekä ETSK:n että Euroopan parlamentin jo antamiin päätöslauselmiin, lausuntoihin/mietintöihin ja tiedonantoihin. |
| --- | --- |

1.17

2.   Vihreän kehityksen ohjelma ja covid-19-pandemiasta elpyminen Euroopassa toteutettavan oikeudenmukaisen siirtymän teemana

| 2.1 | EU:n sääntelykehyksessä sosiaaliset, ekologiset ja taloudelliset tavoitteet eivät ole vieläkään täysin tasapainossa. Vaikka kestävän kasvun rahoitusta koskevassa toimintasuunnitelmassa (9), jolla pyritään ohjaamaan pääomavirtoja kohti kestävämpää taloutta, sisällyttämään kestävyysnäkökohdat riskinhallintaan ja edistämään avoimuutta ja pitkäjänteisyyttä, viitataan kestävän kehityksen ekologiseen, taloudelliseen ja sosiaaliseen ulottuvuuteen, kestävien toimintojen yhtenäisessä luokitusjärjestelmässä määritellään toistaiseksi ainoastaan ympäristön kannalta kestävien taloudellisten toimintojen kriteerit ja lykätään myöhemmäksi sosiaalisten kriteerien määrittelyä (10). Tässä yhteydessä Euroopan komissio pitää sijoittajia (ja myös työntekijät sijoittavat yritykseensä) yhtenä kestävän kehityksen liikkeellepanevista voimista ja tutkii myös keinoja lisätä kuluttajien ja muiden sidosryhmien vaikutusmahdollisuuksia kestävään kehitykseen siirtymisessä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Covid-19-pandemian vaikutukset työpaikkoihin ja yrityksiin ovat ennennäkemättömiä, millä on vaikutuksia terveyteen ja turvallisuuteen, työn organisointiin ja yritysten taloudellisiin ja rahoituksellisiin olosuhteisiin ja mikä nopeuttaa yritysten rakenneuudistus- ja digitalisaatiokehitystä sekä polarisoitumista työmarkkinoilla. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Näiden epävarmuustekijöiden vuoksi EU:n toimintapolitiikoilla on saatava aikaan todellisia parannuksia ihmisten elämään (11). Osallistavien, moniarvoisten ja demokraattisten yhteiskuntien sosiaalinen malli edellyttää sopeutumiskykyistä kansalaisyhteiskuntaa sekä tervettä ja kestävyysperiaatteiden mukaista sosiaalista ympäristöä, joka perustuu kansallisiin politiikkoihin ja työhön liittyvään integraatioon. Muutoin nationalismi ja populismi uhkaavat yhä enemmän horjuttaa demokraattisia arvoja ja heikentää yhteiskunnallista ja poliittista vakautta. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | On aidosti tarpeen kehittää laaja sosiaalisen ulottuvuuden käsite vihreän kehityksen ohjelman tukemiseksi ottamalla toimintaan mukaan kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät. Tämän lähestymistavan olisi katettava asiaankuuluvat EU:n ja jäsenvaltioiden toimintapolitiikat, joista esimerkkeinä mainittakoon työllisyys, sosiaalinen suojelu ja hyvinvointi, terveys sekä yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, ja siinä olisi keskityttävä yhteiskunnan heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EU:n jäsenvaltioiden olisi edistettävä rakenneuudistuksia erityisesti sosiaalisen suojelun sekä työllisyys- ja koulutuspolitiikan aloilla, jotta niillä on paremmat valmiudet vastata oikeudenmukaisen siirtymän haasteisiin. Tämä tarkoittaa aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, tehokkaita julkisia työvoimapalveluja, muuttuviin työmarkkinamalleihin mukautettuja sosiaaliturvajärjestelmiä sekä asianmukaisten, vähimmäistoimeentuloon ja sosiaalipalveluihin liittyvien turvaverkkojen luomista kaikkein heikoimmassa asemassa oleville ryhmille. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kestävyysperiaatteiden mukaisten yritysten on luotava kilpailukykyä ja tarjottava mahdollisuuksia ihmisarvoiseen työhön ja tuloihin sopeutumiskykyisissä paikoissa ja terveellisissä ympäristöissä. Tämä on yksi EU:n tavoitteiden ja arvojen keskeisistä ennakkoedellytyksistä toteuttaessa muutos kohti oikeudenmukaista siirtymää, joka hyödyttää koko kansalaisyhteiskuntaa. Siirtymä- ja kriisiaikoina työntekijöiden ja sidosryhmien osallistuminen on tärkeää, ja se voi luoda vankan perustan työntekijöiden tukemiselle yrityksissä ja yhteiskunnissa ja siten edistää turvallisuutta ja vakautta. Tämä on keskeistä yrityksen kilpailuedun kannalta globalisoituneessa yhteiskunnassa. |
| --- | --- |

2.6

3.   Kohti ekologisesti, sosiaalisesti ja taloudellisesti kestävää yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää

| 3.1 | Samalla kun otetaan huomioon kansalliset ja yritysten väliset erot, tiedottaminen, kuuleminen ja hallintoelintason osallistuminen ovat kestävyysperiaatteiden mukaisten yritysten kannalta olennaisen tärkeä strateginen kysymys, sillä ne tukevat pitkäjänteisyyttä ja parantavat päätöksenteon laatua talouden uudistusohjelman yhteydessä (12). Tässä yhteydessä yrityksen ”hyvästä maineesta” tulee kilpailuetu. Yritysten kestävyysperiaatteiden mukaisella hallintotavalla on edistettävä pitkäjänteistä ja moniarvoista lähestymistapaa yritysten päätöksissä, ja samalla on pidettävä huolta päätöksenteon täsmällisyydestä, laadusta ja tehokkuudesta. Yritysten oikeudellinen etu, johon yrityksen johto on tehtävissään sitoutunut, olisi erotettava osakkeenomistajien edusta, jossa keskitytään toisinaan lyhyen aikavälin voittoihin. Moniarvoisessa, pitkäjänteisessä ja kestävyysperiaatteiden mukaisessa lähestymistavassa olisi otettava huomioon myös työntekijöiden ja muiden sidosryhmien intressit. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tässä tarkoituksessa Euroopan komissio on ottanut ensimmäisiä askeleita kohti pakollista huolellisuusvelvoitetta koskevaa mahdollista lainsäädäntöaloitetta. ETSK kannattaa painokkaasti kyseisiä aloitteita (13). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kustannus- ja tuottavuusindikaattorien ohella olisi lisäksi tarkasteltava ja kehitettävä uutta ajattelutapaa suhteessa muutoksen ennakointiin ja hallintaan osana yritysten ”hyvää” hallintotapaa, jossa otetaan huomioon myös rakenneuudistuksen ja muutoksen sosiaaliset kustannukset sekä yrityksen panos yhä osallistavampaan yhteiskuntaan. On otettava huomioon myös vaikutukset tulonjakoon, ikäryhmien ja sukupuolten väliseen tasa-arvoon, työpaikkoihin, ympäristön ja työn laatuun sekä kestävyyteen ja sosiaaliseen osallisuuteen (14). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Sosiaaliset kysymykset eivät vielä näy samalla tavoin rahoitusanalyysiä ja yritysten arvonmääritystä koskevissa keskeisissä tulosindikaattoreissa. Vaikka Euroopan komissio antoi Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavan ryhmän (EFRAG) tehtäväksi laatia eurooppalainen tilinpäätösstandardi, maailmanlaajuisella tasolla ei ole vielä vaikutustenmittaus- ja arvonmääritysstandardia, joka mahdollistaa yrityksen toiminnan rahaksi muuttamisen ja vaikutusten julkistamisen. Yritysten vaikutusten mittaaminen, hinnoittelu ja niistä raportointi helpottaisivat yritysten siirtymistä ilmastoneutraaliuteen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Tältä osin ETSK toivoo näkevänsä, että muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annetun direktiivin tulevassa uudelleentarkastelussa edistytään selkeästi yrityksen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän sosiaalisia ja työhön liittyviä näkökohtia koskevien raportointistandardien alalla, mukaan lukien työolot ja -ehdot, tasa-arvo hallintoelimissä sekä epäedullisessa asemassa olevien tai vammaisten työntekijöiden työhönotto. Yritysten yleistä kestävyyttä olisi mitattava ja arvioitava tarkasti. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Vihreän kehityksen ohjelman ja elpymisen tavoitteiden mukaisesti yrityshallinnon tähänastista tavoitetta luoda osakkeenomistajille tuottoa on yhtä lailla täydennettävä käsityksellä sosiaalisesta ja ekologisesta vastuusta (15). Siksi on olennaisen tärkeää varmistaa, että workers’ voice voi hyödyntää järjestelmällisiä kanavia yrityksen päätöksentekoprosessissa. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kuten aiheesta ”Teollisuuden siirtyminen kohti vihreää ja digitaalista eurooppalaista taloutta” annetussa ETSK:n lausunnossa (16) jo todetaan, ETSK kehottaa komissiota vahvistamaan ja kehittämään sosiaalista ulottuvuutta mukautetussa ja päivitetyssä teollisuusstrategiassa. Tämän pitäisi myös vaikuttaa kehitettäviin keskeisiin tulosindikaattoreihin niin, että tarkastellaan myös esimerkiksi kysymystä niihin sisällytettävistä sosiaalisista indikaattoreista. Työntekijöillä ja kansalaisyhteiskunnan edustajilla tulee olla mahdollisuus osallistua kuulemisiin asianmukaisista keskeisistä tulosindikaattoreista, jotta voidaan mitata vihreän kehityksen ohjelman onnistumista sekä toimiala- että yritystasolla. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | On aiheellista pohtia, olisiko EU:n oikeudellisen kehyksen avulla määriteltävä vähimmäisvaatimukset pakolliselle tiedottamiselle, kuulemiselle ja työntekijöiden osallistumiselle asianmukaisten kanavien kautta, esimerkkinä workers’ voice (17) yritysten hallintoelimissä, jotta varmistetaan työntekijöille tiedottaminen ja heidän kuulemisensa varhaisessa vaiheessa sekä muutosten ennakointi. Vaikka tästä on saatu myönteisiä tuloksia, täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa on parannettava. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Samanaikaisesti on parannettava sukupuolten tasa-arvoa yritysten hallintoelimissä ja johtotehtävissä. On estettävä työntekijöiden osallistumisen kiertäminen tai vähentäminen hallintoelintasolla, yritysten oikeudellinen ”taiteilu” sekä se, että luodaan postilaatikkoyritysten kaltaisia keinotekoisia rakenteita työntekijöiden osallistumisen välttämiseksi. Kun kyse on yritysten hallintoelintasolla tapahtuvasta työntekijöiden osallistumisesta, josta säädetään vähintään kahdentoista jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä ja joka yleensä ymmärretään yhteistoiminnaksi, tämä tarkoittaa lähestymistapaa, jossa aktiivisesti kehitetään ja edistetään pakollista osallistumisoikeuksien vähimmäistasoa edustusta koskevien yhteisten eurooppalaisten vähimmäisvaatimusten pohjalta. Yksi esimerkki on eurooppalaisista yritysneuvostoista annettu direktiivi, joka on sovitettava paremmin vallitseviin realiteetteihin ja kansainvälisten uudelleenjärjestelyjen tuleviin tarpeisiin. Tämä edellyttää, että eurooppalaisille yritysneuvostoille annetaan tarvittavat resurssit ja toimivaltuudet ja että säädetään seuraamuksista yrityksille, jotka eivät noudata sääntöjä. Myös alakohtaisia kuulemisia olisi hyödynnettävä aktiivisemmin. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Sosiaalista Eurooppaa on ohjattava yhteisin säännöin, joilla varmistetaan, että yritykset ja niiden omistajat noudattavat ”yritysten hyvää hallintotapaa”. Tämä on olennaisen tärkeä osa tehokasta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua (18). Tässä yhteydessä huolellisuusvelvoitetta ja vastuullista yritystoimintaa koskevalla sitovalla EU:n oikeudellisella kehyksellä, johon kuuluu osana työntekijöiden osallistuminen, on tärkeä rooli. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ”Osallistumisen valtavirtaistamisesta” olisi tultava yleinen rakenteellinen osatekijä kaikissa EU:n säädöksissä ja aloitteissa, jotka vaikuttavat työ- ja elinoloihin, sosiaalisen suojelun ja kasvun edistämiseksi. |
| --- | --- |

3.11

Bryssel 9. kesäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  ETSK:n ehdotukset covid-19:n jälkeistä elpymistä ja uudelleenrakentamista silmällä pitäen: kohti uudenlaista yhteiskuntamallia

1

(2)  EUVL C 47, 11.2.2020, s. 30.

2

(3)  EUVL C 10, 11.1.2021, s. 14.

3

(4)  Työpaikoilla ja yritystasolla tapahtuva työntekijöiden edunvalvonta, josta vastaavat yritysneuvostot ja työntekijöiden edustajat yritysten hallintoelimissä, ovat toiminnallisina vastineina aina eri tavoin vuorovaikutuksessa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujärjestelmien kanssa erityisissä kansallisissa yhteyksissä. Tiedotus ja kuuleminen on määritelty EU:n tasolla eurooppalaisesta yritysneuvostosta annetussa direktiivissä. Yritysten hallintoelimiin osallistumisen osalta eurooppayhtiötä (SE) koskevassa EU:n lainsäädännössä viitataan ainoastaan jo olemassa oleviin kansallisiin säännöksiin. Tästä syystä käytämme ilmausta workers’ voice kattavana yleisterminä helpottamaan yleistä ymmärrystä käsillä olevan lausunnon tarkoituksesta.

4

workers’ voice

(5)  http://ec.europa.eu/info/files/european-pillar-social-rights-action-plan_fi

5

(6)  Euroopan komissio valmistelee parhaillaan kuluttajien vihreän vaikutusvallan lisäämistä koskevaa aloitetta, joka kattaa myös tietyt sosiaaliset näkökohdat. Lisäksi käynnistetään kestäviä tuotteita koskeva aloite, jossa edellytetään esitettäväksi tietoja tiettyjen tuoteryhmien kestävyyskriteereistä ja joka kattaa myös sosiaalisia näkökohtia.

6

(7)  Näitä näkökohtia käsitellään komission tulevassa lainsäädäntöehdotuksessa yritysten kestävästä hallintotavasta, erityisesti johtajien velvollisuudet kattavassa osassa. Komission mukaan ammattiliitot ja sidosryhmät on otettava mukaan käsitteelliseen keskusteluun jo varhaisessa vaiheessa.

7

(8)  Euroopan komissio tekee jo yhteistyötä yritysten kanssa luonnonpääomaa koskevan tilinpidon alalla. Koska menetelmät ovat erilaisia, parhaillaan käynnissä olevassa työssä niitä pyritään virtaviivaistamaan ja kehittämään yhteisiä standardeja tätä tarkoitusta varten. Ammattiliitot ja sidosryhmät olisi otettava mukaan tällaisten standardien kehittämiseen.

8

(9)  COM(2018) 97 final

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

10

(11)  EUVL C 228, 5.7.2019, s. 24.

11

(12)  EUVL C 161, 6.6.2013, s. 35.

12

(13)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 136.

13

(14)  Esimerkiksi Value Balancing Alliance -yhteenliittymän näkemykset voisivat auttaa painottamaan enemmän pätevään henkilöstöön tehtäviä investointeja taseissa. Useiden saksalaisten suuryritysten hallintoelimet tekevät nykyisin yhteistyötä tämän yhteenliittymän puitteissa. https://www.value-balancing.com/

14

(15)  EUVL C 106, 31.3.2020, s. 1.

15

(16)  EUVL C 56, 16.2.2021, s. 10.

16

(17)  EUVL C 10, 11.1.2021, s. 14.

17

(18)  EUVL C 10, 11.1.2021, s. 14.

18

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 561. täysistunto – JDE 62 – Interactio, 9.6.2021–10.6.2021

| 24.8.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 341/29 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 341/29

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi Horisontti Eurooppa -puiteohjelman yhteisyritysten perustamisesta”

(COM(2021) 87 final – 2021/0048(NLE))

(2021/C 341/04)

| Yleisesittelijä: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |

Yleisesittelijä:

Anastasis YIAPANIS

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 6.5.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artikla ja 188 artikla |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Komitean työvaliokunnan päätös | 23.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 9.6.2021 |
| Täysistunnon nro | 561 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 160/0/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 6.5.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artikla ja 188 artikla

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Komitean työvaliokunnan päätös

23.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

9.6.2021

Täysistunnon nro

561

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

160/0/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) katsoo, että yhteisyritysten toiminnan lopputulokset ovat erittäin tärkeitä Euroopan talouden tulevaisuuden kannalta. Nyt on oikea aika ottaa käyttöön kaikki mahdolliset resurssit ja uudistaa talouttamme niin, että edistetään läpimurtoteknologioita ja kestäväpohjaisia talousmalleja. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Muiden eurooppalaisten kumppanuusrakenteiden kanssa tapahtuvassa vuorovaikutuksessa ja niiden kanssa tehtävässä yhteistyössä olisi keskityttävä strategisiin ja vaikutushakuisiin tuloksiin. Synergiat unionin eri rahoitusohjelmien ja toimintapolitiikkojen välillä sekä EU-rahoituksen ja jäsenvaltioiden tasolla myönnettävän kansallisen rahoituksen kanssa ovat ratkaisevan tärkeitä tutkimus- ja innovointihankkeiden mahdollisimman suuren vaikutuksen takaamiseksi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Ei ole aivan selvää, ovatko eurooppalaiset kumppanuudet avoimia mahdollisimman monille sidosryhmille ja miten asia on tarkoitus hoitaa. ETSK katsoo, että kaikkien yhteisyritysten toiminnan olisi perustuttava avoimen osallistumisen ja läpinäkyvyyden periaatteisiin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen sekä asiantuntijatahoina että viestintäkanavina on olennaisen tärkeää yhteisyritysten menestyksen kannalta. ETSK kehottaa käymään kansalaisyhteiskunnan kanssa jatkuvaa vuoropuhelua yhteisyritysten nykyisten neuvoa-antavien ryhmien puitteissa ja ottamaan asiaankuuluvat työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mukaan yhteisyritysten sidosryhmien edustajien ryhmiin. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Eri yhteisyrityksiin sovellettavat epäyhtenäiset säännöt aiheuttavat epäselvyyttä, ja ETSK kehottaakin noudattamaan mahdollisimman yhtenäistä lähestymistapaa kunkin yhteisyrityksen erityispiirteet huomioon ottaen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK on huolissaan siitä, että yhteisyritysten yksityisiksi perustajaosakkaiksi kutsuttujen organisaatioiden määrä on useissa tapauksissa vähäinen. Komitea kehottaa myös avoimuuteen ja läpinäkyvyyteen liitännäisosakkaiden valinnassa. Yhteisyritysten olisi pyrittävä houkuttelemaan osakkaikseen mahdollisimman monia jäsenvaltioita. Osakkuudesta saatava hyöty on hyvin rajallinen, kun otetaan huomioon, että rahoituksessa noudatetaan avointen ehdotuspyyntöjen periaatetta. Yksityisten osakkaiden paikkamäärää hallintoneuvostossa olisikin lisättävä, kuten puhtaan ilmailun yhteisyrityksen kohdalla on tehty. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Ehdotetun asetuksen 26 artiklan 4 kohdan b alakohta olisi muutettava muotoon ”yhteisyrityksen toimintamenoihin osoitettavat osakkaiden ja rahoituskumppanien rahoitusosuudet”. [Suom. huom. Tässä on kyse asetusehdotuksen englanninkielisessä toisinnossa käytetyn tai-sanan korvaamisesta ja-sanalla. Kehotus ei vaikuta suomenkieliseen toisintoon, jossa ja-sanaa jo käytetään.] Rahoituskumppaneiden asema on epäselvä, esimerkiksi kun on kyse niiden osallistumisesta toimiin, osallisuudesta yhteisyritysten hallintoon tai rahoitusosuuden tuottamasta hyödystä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EU-rahoituksen vipuvaikutus on taattava mahdollisimman pitkälti, ja lisäksi on pyrittävä edistämään sitä, että yksityiset rahoituskumppanit osallistuvat yhteisyrityksiin omien valmiuksiensa mukaisin osuuksin. ETSK on tyytyväinen ehdotukseen, jonka mukaan pk-yritysten vuotuisten kustannusten tulisi olla huomattavasti muille aiheutuvia kustannuksia pienemmät, ja kannattaa sitä, että osa yhteisyritysten talousarviomäärärahoista osoitetaan pk-yrityksiin liittyvään toimintaan. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kaipaa tarkkaa selostusta kunkin yhteisyrityksen työohjelman laatimismenettelystä ja kehottaa sisällyttämään sen asetuksen I osaan. Lopullisten tutkimustulosten olisi oltava rajoituksetta kaikkien EU:n sidosryhmien saatavilla. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti ehdotukseen poistaa kumppaneilta velvollisuus raportoida tukeen oikeuttamattomista kustannuksista sekä pyrkimykseen välttää päällekkäisiä tarkastuksia. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EU:n omaa etua on puolustettava, ja eurooppalaista tutkimusaluetta ja Euroopan innovointivalmiuksia on vahvistettava. ETSK toteaa selväsanaisesti, että yhteisyritysten tutkimustuloksia olisi hyödynnettävä EU:ssa teollisesti eurooppalaiseen teknologiaan tukeutuen. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Eurooppalaisia innovaatioita ja patentteja olisi suojeltava asianmukaisesti vihamielisiltä aikeilta ja talousvakoilulta. Euroopan yhtenäispatentin toteuttaminen on välttämätöntä ja teollis- ja tekijänoikeudet ja patentit ovat keskeinen kysymys, mutta niitä ei mainita komission lainsäädäntöehdotuksessa. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK suhtautuu myönteisesti pk-yritysten osallistamista, maantieteellistä kokoonpanoa ja yhteisrahoitusosuutta koskeviin seurantavelvoitteisiin. Lisäksi olisi otettava käyttöön laadullisia indikaattoreita, kuten syntyneiden innovaatioiden tyyppi, kansalaisyhteiskunnalle koituvat hyödyt ja luotujen työpaikkojen määrä. |
| --- | --- |

1.13

2.   Johdanto

| 2.1 | Euroopan elpymisstrategia on erittäin selkeä: siinä keskitytään vihreään siirtymään ja digitaaliseen siirtymään ja puututaan strategisiin riippuvuuksiin. Yhteisyrityksillä on tässä yhteydessä erittäin tärkeä rooli, sillä niiden avulla voidaan koota yhteen eurooppalaista asiantuntemusta talouden eri aloilta, edistää kilpailukykyä, parantaa osaamista ja vahvistaa teollista perustaa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopan komissio ehdottaa seuraavien yhdeksän yhteisyrityksen perustamista Horisontti Eurooppa -puiteohjelman toisen pilarin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja Euroopan teollisuuden kilpailukyky” puitteissa: Euroopan kiertotaloutta ja biopohjaisia ratkaisuja edistävä yhteisyritys, puhdas ilmailu, puhdas vety, Euroopan rautatiet, globaalin terveyden EDCTP3-yhteisyritys, innovatiivisen terveydenhuollon aloitetta edistävä yhteisyritys, keskeiset digitaaliteknologiat, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallinnan tutkimushanke (SESAR) sekä älykkäät verkot ja palvelut. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kaikkien yhteisyritysten ohjelmien olisi perustuttava Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan (1), Euroopan digitaalistrategiaan (2) ja Yhdistyneiden kansakuntien vahvistamiin kestävän kehityksen tavoitteisiin (3), ja niissä olisi muunnettava vuoden 2020 päivitetyn teollisuusstrategian (”Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittäminen: vahvemmat sisämarkkinat Euroopan elpymistä varten” (4)) tavoitteet käytännön toimiksi. Niissä olisi myös otettava huomioon EU:n työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, pk-yritykset, viranomaiset ja muut sidosryhmät. Tähän mennessä näin ei ole tehty. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Yhteisyritysten päätavoitteena on edistää tutkimusta ja innovointia kaikkialla unionissa ja vauhdittaa samalla taloudellista, sosiaalista, digitaalista ja ekologista siirtymää. On selvää, että yhteisyritykset pystyvät kehittämään vahvoja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, joiden avulla voidaan lujittaa EU:n johtoasemaa, edistää kilpailukykyä ja kasvua sekä koota tietämystä, asiantuntemusta ja tieteellistä huippuosaamista kaikkialta unionista ja kolmansista maista. Tiedon levittäminen eri alueilla sekä kansalaisten ja yritysten keskuudessa on erittäin tärkeää. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Tutkimuksella ja innovoinnilla on myös hyvin suuri merkitys EU:n kestäväpohjaiselle elpymiselle pandemian jälkeen, sillä niiden avulla varmistetaan talouden kilpailukyky, työpaikkojen syntyminen ja kestävä kasvu sekä edistetään unionin riippumattomuutta. Vahva asema kansainvälisellä areenalla edellyttää EU:lta suuria tutkimus- ja innovointi-investointeja. Nyt on oikea aika ottaa käyttöön kaikki mahdolliset resurssit ja uudistaa talouttamme niin, että edistetään läpimurtoteknologioita ja kestäväpohjaisia talousmalleja. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EU on jäänyt tutkimus- ja innovointi-investoinneissa jälkeen muuhun maailmaan, erityisesti Yhdysvaltoihin ja Aasiaan, verrattuna. Sama koskee myös kykyä muuntaa tutkimus- ja kehitystyön tulokset innovatiivisiksi tuotteiksi ja palveluiksi sekä vauhtia, jolla se tapahtuu. Tämä ei ole pitkällä aikavälillä hyväksyttävää, ja Eurooppa voi saavuttaa maailmanlaajuisen johtoaseman vain, jos se hyödyntää Horisontti 2020 -puiteohjelman luomaa nostetta. ETSK on jo varoittanut, että ”Euroopassa kehitettyjä teknologioita kaupallistetaan aivan liian usein muualla. EU ei ole pystynyt luomaan teknologiajättiläisiä. Liian harva nuori johtava innovatiivinen yritys kasvaa suureksi tutkimus- ja kehitysintensiiviseksi yhtiöksi” (5). |
| --- | --- |

2.6

3.   Yleistä

| 3.1 | Yhteisyritykset hankkivat käyttöön eurooppalaista, kansallista ja yksityistä rahoitusta, ja tarkoituksena on koota yhteen eurooppalaisen tutkimuskentän, assosioituneet maat mukaan lukien, tärkeimmät sidosryhmät. ETSK katsoo, että yhteisyritysten toiminnan lopputuloksilla on erittäin suuri merkitys Euroopan talouden tulevaisuudelle. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kunkin yhteisyrityksen toiminnalle olisi oltava tunnusomaista täysi avoimuus ja kunnianhimoiset tavoitelähtöiset toimet. Muiden eurooppalaisten kumppanuuksien ja erityisesti Horisontti 2020 -puiteohjelmaan kuuluvien noin 120 kumppanuusaloitteen kanssa tapahtuvassa vuorovaikutuksessa ja niiden kanssa tehtävässä yhteistyössä olisi keskityttävä strategisiin ja vaikutushakuisiin tuloksiin. Lisäksi ”[t]utkimus- ja innovointihankkeiden mahdollisimman suuren vaikuttavuuden takaamiseksi on ratkaisevan tärkeää varmistaa [yhteensopivien säännösten avulla] synergiat unionin eri rahoitusohjelmien ja toimintapolitiikkojen kanssa, erityisesti rakennerahastojen kanssa” (6). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK on tyytyväinen komission aikomukseen avata eurooppalaiset kumppanuudet mahdollisimman monille sidosryhmille, mutta ei ole aivan selvää, tapahtuuko näin käytännössä ja miten asia on tarkoitus hoitaa. Yksityisiä perustajaosakkaita on melko vähän, ja liitännäisosakkaiden valinnasta vastaa suppea hallintoneuvosto. Ei ole myöskään selvää, miten rahoituskumppaneita on tarkoitus kannustaa osallistumaan yhteisyrityksiin. ETSK katsoo, että kaikkien yhteisyritysten toiminnan olisi perustuttava avoimen osallistumisen ja läpinäkyvyyden periaatteisiin. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK kiinnittää huomiota siihen, että ehdotetun asetuksen II osan mukaan yhteisyrityksiin sovelletaan osittain erilaisia lähestymistapoja ja organisatorisia sääntöjä. EU-rahoituksen vipuvaikutus on taattava mahdollisimman pitkälti, ja lisäksi on pyrittävä edistämään sitä, että yksityiset rahoituskumppanit osallistuvat yhteisyrityksiin omien valmiuksiensa mukaisin osuuksin. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Maantieteellisesti tasapainoisesta edustuksesta todettakoon, että tällainen organisatorinen sääntö otetaan käyttöön vain Euroopan rautatiet -yhteisyrityksen osalta. Lisäksi yhteisyritysten välinen yhteistyö mainitaan ainoastaan puhtaan ilmailun yhteisyrityksen ja SESAR-yhteisyrityksen yhteydessä, vaikka sillä on erittäin tärkeä merkitys. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK panee myös merkille, että puhdas vety-, EDCTP3-, älykkäät verkot ja palvelut- ja keskeiset digitaaliteknologiat -yhteisyritysten kohdalla ei puhuta liitännäisosakkaiden valinnasta lainkaan. Lisäksi eräissä tapauksissa liitännäisosakkaiden valinnalle vaaditaan komission hyväksyntä, toisissa tapauksissa valinnan taas hoitaa pelkästään hallintoneuvosto. Komitea katsoo, että yhtenäiset säännöt lisäisivät selkeyttä. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK on huolissaan siitä, että yhteisyritysten yksityisiksi perustajaosakkaiksi kutsuttujen organisaatioiden määrä on useissa tapauksissa vähäinen. On erittäin tärkeää, että mahdollisuudet osallistua yhteisyrityksiin ja hyödyntää niitä ovat niin laajat kuin suinkin. Komitea kehottaa tekemään perusteellisen analyysin, jossa keskitytään ehdotettujen perustajaosakkaiden joukon laajentamiseen kaikissa yhteisyrityksissä sekä liitännäisosakkaiden valinnan avoimuuteen ja läpinäkyvyyteen. Lisäksi yhteisyritysten olisi pyrittävä houkuttelemaan osakkaikseen mahdollisimman monia jäsenvaltioita, jotta voitaisiin varmistaa toiminnan johdonmukaisuus valtakunnallisten ja alueellisten toimintapolitiikkojen kanssa. Osakkuudesta saatava hyöty on hyvin rajallinen, kun otetaan huomioon, että rahoituksessa noudatetaan avointen ehdotuspyyntöjen periaatetta. ETSK katsookin, että yksityisten osakkaiden paikkamäärää hallintoneuvostossa olisi lisättävä, kuten puhtaan ilmailun yhteisyrityksen kohdalla on tehty. |
| --- | --- |

3.7

4.   Erityistä

| 4.1 | Jäsenvaltioissa on erilaisia rakenteellisia innovointiekosysteemejä, eikä tutkimus ja innovointi kukoista kaikkialla samalla tavalla. ETSK kehottaa kaikkia, erityisesti alalla vähemmän edistyneitä, jäsenvaltioita tekemään investointeja ja osallistumaan toimintaan. Yhteisyritysten toiminta on sovitettava yhteen EU:n muiden tutkimus- ja innovointiohjelmien ja myös elpymis- ja palautumistukivälineen (7) kanssa. Jäsenvaltioille olisi suositeltava, että ne luovat järjestelmällisiä yhteyksiä elpymissuunnitelmiensa ja yhteisyritysten strategisten tutkimus- ja innovointiohjelmien välille ja pyrkivät saamaan aikaan synergiaa muun muassa kansallisten rahoitusohjelmien kanssa. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti EU:n talousarviomäärärahoin katettavaan lähes 10 miljardin euron rahoitusosuuteen. Komitea katsoo, että osuutta voitaisiin vielä kasvattaa eräillä keskeisillä aloilla, jotta yksityiseltä sektorilta ja jäsenvaltioiden talousarvioista saataisiin käyttöön merkittäviä lisäresursseja. Monivuotisesta rahoituskehyksestä joulukuussa 2020 tehdyn sopimuksen mukaan Nex Generation EU -välineestä osoitetaan Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan 5 miljardia euroa, ja näillä varoilla olisi täydennettävä niiden yhteisyritysten rahoitusta, jotka toimivat covid-19-pandemian pahiten koettelemilla aloilla tai joiden avulla pyritään puuttumaan strategisiin riippuvuuksiin. Ehdotetun asetuksen 26 artiklan 4 kohdan b alakohta olisi kuitenkin muutettava muotoon ”yhteisyrityksen toimintamenoihin osoitettavat osakkaiden ja rahoituskumppanien rahoitusosuudet”. [Suom. huom. Tässä on kyse asetusehdotuksen englanninkielisessä toisinnossa käytetyn tai-sanan korvaamisesta ja-sanalla. Kehotus ei vaikuta suomenkieliseen toisintoon, jossa ja-sanaa jo käytetään.] |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK kehottaa selkiyttämään ehdotusta perustaa yhteiset tukitoiminnot kaikkia yhteisyrityksiä varten, esittelemään sitä avoimemmin ja tekemään siitä ennakolta kustannus-hyötyanalyysin, jotta voidaan arvioida, tuoko se toteutuessaan todellista lisäarvoa ja tehokkuushyötyä. Komitea odottaa myös, että tukitoimintojen hallinto on kansalaisten ja yritysten kannalta täysin läpinäkyvää ja että toiminnoissa hyödynnetään tarjolla olevaa huipputeknologiaa, esimerkiksi lohkoketjuja ja massadata-analyysia. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen on olennaisen tärkeää yhteisyritysten menestyksen kannalta. Ne olisi otettava täysipainoisesti mukaan sekä asiantuntijatahoina että viestintäkanavina, jotta edistys ja lopputulokset saavuttaisivat Euroopan koko elinkeinoelämän sekä työntekijät, kuluttajat ja kansalaiset. ETSK kehottaa käymään kansalaisyhteiskunnan kanssa jatkuvaa vuoropuhelua yhteisyritysten nykyisten neuvoa-antavien ryhmien puitteissa ja ottamaan asiaankuuluvat työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mukaan sidosryhmien edustajien ryhmiin. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK katsoo, että yhteisyritysten organisaatiossa tulisi olla eroja, sillä ne kattavat eri aloja, joilla on omat erityispiirteensä. Olisi kuitenkin säädettävä selkeästi, että kaikkien kiinnostuneiden sidosryhmien avoimen osallistumisen ja pk-yritysten osallistumismahdollisuuksien periaatteet koskevat kaikkia yhteisyrityksiä. Nyt näin ei ole tehty. Komitea on jo todennut, että ”[k]aikissa puiteohjelmissa toteutetuista aiemmista toimenpiteistä huolimatta pk-yrityksiä pitäisi edelleen saada aktiivisemmin osallistumaan innovointiin ja tutkimukseen – – perustuviin toimiin, ja Euroopan horisontti -puiteohjelmalla on parhaat mahdollisuudet saada ne mukaan” (8). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Pk-yrityksillä on yhteisiä ongelmia, ja ne tarvitsevat tukea pystyäkseen laajentumaan ja päästäkseen kansainvälisille markkinoille. ETSK on tyytyväinen siihen, että pk-yrityksille aiheutuvien vuotuisten hallinnollisten kustannusten pitäisi olla huomattavasti suurten yritysten kustannuksia pienemmät. On kuitenkin epäselvää, miksi pk-yritysten edustajat ovat mukana joidenkin yhteisyritysten (esim. Euroopan kiertotaloutta ja biopohjaisia ratkaisuja edistävä yhteisyritys ja puhtaan ilmailun yhteisyritys) hallintoneuvostoissa mutta eivät toisten. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK katsoo, että osa yhteisyritysten talousarviomäärärahoista olisi osoitettava pk-yrityksiin liittyvään toimintaan. Nämä määrärahat olisi asetettava saataville mahdollisimman pian yhteisyritysten perustamisen jälkeen, ja niistä olisi tiedotettava selkeästi kunkin yhteisyrityksen virallisessa verkkosivustossa. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Komission on varmistettava, että käytettävissä olevia varoja voivat hakea kaikki halukkaat, jotka osallistuvat yhteisyritysten ehdotuspyyntöihin, ja että hankkeiden hyväksyntä hoidetaan avoimesti ja oikeudenmukaisesti. ETSK varoittaa siitä, että eräät yhteisyritysten perustajaosakkaiden tukemat organisaatiot voisivat saada jonkinlaisen etulyöntiaseman varoja myönnettäessä. Tällöin ohjelma muuttuisi laajamittaiseksi tukijärjestelmäksi, mitä komitea ei voi missään nimessä hyväksyä. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK kaipaa tarkkaa selostusta kunkin yhteisyrityksen työohjelman laatimismenettelystä ja kehottaa sisällyttämään sen asetuksen I osaan. Luonnollisestikin olisi vältettävä sitä, että yhteisyritykset rahoittavat sellaisia tutkimusohjelmia, jotka yritykset olisivat joka tapauksessa toteuttaneet. Lisäksi komitea kehottaa asettamaan lopulliset tutkimustulokset kaikkien EU:n sidosryhmien saataville. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Yksinkertaistamisen osalta ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti ehdotukseen poistaa kumppaneilta velvollisuus raportoida tukeen oikeuttamattomista kustannuksista sekä pyrkimykseen välttää päällekkäisiä tarkastuksia. Komitea on tyytyväinen myös siihen, että yhteisyrityksen tai muun EU:n viranomaisen ei enää tarvitse tarkastaa täydentävistä toimista aiheutuneita kustannuksia. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Yhteisyritysten menestyksen kannalta on tärkeää koota yhteen mahdollisimman monia kansainvälisiä sidosryhmiä. EU:n omaa etua on kuitenkin puolustettava ja eurooppalaista tutkimusaluetta ja Euroopan innovointivalmiuksia vahvistettava. ETSK toteaa selväsanaisesti, että yhteisyritysten tutkimustuloksia olisi hyödynnettävä EU:ssa teollisesti eurooppalaiseen teknologiaan tukeutuen. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | ETSK on jo todennut, että ”EU ei voi säilyttää johtoasemaansa innovoinnissa” ilman asianmukaisia taitoja omaavia ihmisiä ja ”ilman älykästä teollis- ja tekijänoikeuspolitiikkaa. Meidän on varmistettava, että eurooppalaisia innovaatioita ja patentteja suojellaan asianmukaisesti vihamielisiltä aikeilta ja talousvakoilulta. Euroopan yhtenäispatentin toteuttaminen on siis välttämätöntä” (9). Esimerkiksi vuonna 2019 yhteensä 65 prosenttia kaikista maailman patenttihakemuksista jätettiin Aasiassa ja 11,3 prosenttia Euroopassa. (10) Teollis- ja tekijänoikeudet ja patentit ovat keskeinen kysymys, mutta niitä ei valitettavasti mainita komission ehdotuksessa. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | ETSK on tyytyväinen ehdotetun asetuksen 171 artiklaan, joka koskee yhteisyritysten toiminnan seurantaa ja arviointia, ja erityisesti pk-yritysten osallistamista, maantieteellistä kokoonpanoa ja yhteisrahoitusosuutta koskeviin seurantavelvoitteisiin. Komitea ehdottaa kuitenkin, että epäselvyyksien välttämiseksi ilmaus ”määräajoin” korvataan ilmauksella ”vuosittain” tai ”joka toinen vuosi”. Samasta syystä komission olisi myös tehtävä selväksi, mikä taho seurannasta vastaa. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | ETSK on edelleen sitä mieltä, että ”[s]osioekonomisen järjestelmän ’älykkyyttä’ ei voi mitata vain määrällisillä indikaattoreilla, kuten varainkäytöllä tutkimukseen ja innovointiin; pitäisi hyödyntää myös laadullisia indikaattoreita, kuten syntyneiden innovaatioiden tyypittelyä, kansalaisyhteiskunnalle kertyviä etuja sekä luotujen työpaikkojen määrää” (11). |
| --- | --- |

4.14

Bryssel 9. kesäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2019) 640 final.

1

(2)  COM(2020) 67 final.

2

(3)  YK:n kestävän kehityksen tavoitteet (englanniksi).

3

(4)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/ip_21_1884

4

(5)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 108.

5

(6)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 33.

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

7

(8)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 33.

8

(9)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 108.

9

(10)  World Intellectual Property Indicators 2020.

10

(11)  EUVL C 440, 6.12.2018, s. 73.

11

---

| 24.8.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 341/34 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 341/34

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi unionin osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämään metrologiaa koskevaan eurooppalaiseen kumppanuuteen”

(COM(2021) 89 final – 2021/0049 (COD))

(2021/C 341/05)

| Esittelijä: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Esittelijä:

Philip VON BROCKDORFF

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 17.5.2021
  neuvosto, 5.5.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 11.5.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 9.6.2021 |
| Täysistunnon nro | 561 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 229/0/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 17.5.2021

neuvosto, 5.5.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

11.5.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

9.6.2021

Täysistunnon nro

561

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

229/0/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen metrologiaa koskevasta eurooppalaisesta kumppanuudesta, sillä sen avulla tuetaan muun muassa kehittyneeseen viestintäteknologiaan (kuten 5G), esineiden internetiin, älykkäisiin verkkoihin ja älykoteihin, autoteollisuuden seuraavan sukupolven teknologioihin ja älykkääseen tuotantoon liittyvää tutkimusta ja innovointia. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK pitää ehdotusta tärkeänä askeleena kohti Euroopan taloudessa tavoiteltua edelläkävijäasemaa teollisuuden, teknologian ja digitalisaation alalla. Kehittynyt metrologia voi auttaa ratkaisemaan Euroopan suurimpia haasteita terveydenhuollosta ilmastonmuutokseen, mutta kaikki tämä edellyttää mittaustoiminnan yhdenmukaistamista ja rajatylittävää yhteensopivuutta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että vahvasti sidosryhmiin ja niiden tarpeisiin keskittyvien eurooppalaisten metrologiaverkostojen avulla voidaan edistää tehokkaasti eurooppalaiseen metrologiakumppanuuteen liittyvän tutkimus- ja innovointiohjelman toteuttamista. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suhtautuu lisäksi myönteisesti yhteisten tutkimushankkeiden rahoittamiseen tällä alalla, koska se epäilemättä nopeuttaa metrologiaratkaisuihin, -valmiuksiin ja -infrastruktuuriin tukeutuvaa innovointia. Näin syntyy todennäköisesti lisää mahdollisuuksia tuottaa eurooppalaisissa yrityksissä uusia tai merkittävästi parempia tuotteita ja palveluja. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK pitää tärkeänä osallistaa metrologian arvoketjun sidosryhmät, jotta uudet teknologiat saadaan mahdollisimman laajasti käyttöön ja voidaan edistää merkittävien yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemista. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo myös, että Euroopan kilpailuetua kehittyvissä teknologioissa ja uusien tuotteiden kehityksessä voidaan kasvattaa ja pitää yllä vain omaksumalla yleiseurooppalainen lähestymistapa metrologiaan nähden. Nyt esitetty ehdotus tukee tätä tavoitetta, sillä EU:ssa voidaan sen avulla välttää metrologiaratkaisujen etsinnän hajautuminen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK korostaa metrologian merkitystä erottamattomana osana innovointia, jota tarvitaan talouden elpymisen tukemisessa kaikkialla EU:ssa, sekä sen tärkeyttä, että metrologialaitokset tukevat sitoutuneesti alan tutkimusyhteistyötä ja innovointia. Komitea toteaa myös, että kehittynyt metrologia auttaa vähentämään energiankulutusta ja saavuttamaan ilmastonmuutoksen torjuntaan liittyvät tavoitetasot Next Generation EU -strategian tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK tiedostaa, että paremmat ja yhdenmukaistetut mittaukset ja standardit voisivat edistää merkittävästi sisämarkkinoiden tehokasta toimintaa, etenkin jos EU:n kansalaiset saavat riittävästi tietoa sisämarkkinoilla saatavilla olevista tuotteista. Kehittynyt metrologia auttaa saavuttamaan tämän tavoitteen ja vähentämään sisämarkkinoilla toimimiseen liittyviä transaktiokustannuksia. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että tarkkojen mittausstandardien on oltava kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien, etenkin pienyritysten ja kuluttajien, saavutettavissa ja ymmärrettävissä. Tämä hyödyttää merkittävästi EU:n taloutta sen alkaessa toipua covid-19-pandemian aiheuttamasta hidastumisesta – erityisesti siirryttäessä kohti vihreämpää ja digitaalisempaa Eurooppaa – ja vahvistaa samalla luottamusta koko toimitusketjussa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK korostaa myös ilmeistä tarvetta lisätä EU:n kansalaisten tietoisuutta metrologian merkityksestä esimerkiksi sellaisilla aloilla kuin terveydenhuolto, valmistusteollisuus, kehittyneet viestintäteknologiat ja työturvallisuus. |
| --- | --- |

1.10

2.   Taustaa

| 2.1 | Metrologia on tiede, joka tutkii mittaamista teollisuusstandardeihin ja eri ominaisuuksien mittayksiköihin liittyen. Mittaukset ovat olennaisen tärkeitä innovoinnin kannalta, koska ne vaikuttavat laadun lisäksi myös erilaisiin teknisiin parametreihin. Esimerkiksi valmistusteollisuudessa metrologia auttaa yrityksiä noudattamaan vaatimuksia ja standardeja sekä varmistamaan, että niiden tuotteet ovat kuluttajatuotteiden suunnittelueritelmien mukaisia ja toimivat odotetusti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Mittaustekniikat kehittyvät jatkuvasti, mikä yhdessä nopean teknologisen edistyksen kanssa lisää tarkkojen ja luotettavien mittaustuotteiden kysyntää. Vastauksena tähän Euroopan komissio julkaisi 23. helmikuuta 2021 ehdotuksensa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi unionin osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämään metrologiaa koskevaan eurooppalaiseen kumppanuuteen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Lainsäätäjät ovat tunnustaneet metrologian yhdeksi painopistealueeksi, jolla voidaan perustaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 185 tai 187 artiklan nojalla institutionaalisia eurooppalaisia kumppanuuksia Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaa koskevan asetuksen mukaisesti. Eurooppalaisesta metrologiakumppanuudesta esitetyssä ehdotuksessa on hyödynnetty eurooppalaisesta metrologian tutkimusohjelmasta (European metrology research programme, EMRP) ja eurooppalaisesta metrologian innovointi- ja tutkimusohjelmasta (European metrology programme on innovation and research, EMPIR) saatuja kokemuksia. Aloitteessa on kuitenkin kyse uudesta kumppanuudesta, jolla vastataan uusiin haasteisiin. Sitä ei ole tarkoitettu vain aiempien ohjelmien jatkoksi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Metrologiakumppanuudella pyritään saavuttamaan tutkimus- ja innovointiohjelman suunnitteluun ja täytäntöönpanoon osallistuvien ja sitoutuvien kumppaneiden tuella seuraavat yleiset tavoitteet:






  a) | Kehitetään Euroopan tasolla kestävä ja koordinoitu metrologiajärjestelmä. |
| --- | --- | --- |

2.4

a)

Kehitetään Euroopan tasolla kestävä ja koordinoitu metrologiajärjestelmä.

| b) | Varmistetaan, että innovoijat ottavat ekosysteemeissään suoraan käyttöön uusimmat metrologiavalmiudet. |
| --- | --- |

b)

Varmistetaan, että innovoijat ottavat ekosysteemeissään suoraan käyttöön uusimmat metrologiavalmiudet.

| c) | Lisätään metrologian vaikuttavuutta sellaisten yhteiskunnallisten haasteiden osalta, jotka liittyvät politiikkojen, standardien ja määräysten täytäntöönpanoon ja tarkoituksenmukaisuuteen. |
| --- | --- |

c)

Lisätään metrologian vaikuttavuutta sellaisten yhteiskunnallisten haasteiden osalta, jotka liittyvät politiikkojen, standardien ja määräysten täytäntöönpanoon ja tarkoituksenmukaisuuteen.

| 2.5 | Edellä esitettyjä yleisiä tavoitteita toteutettaessa metrologiakumppanuudella pyritään seuraaviin erityistavoitteisiin:






  a) | Kehitetään vuoteen 2030 mennessä uusien eurooppalaisten metrologiaverkostojen puitteissa uusia tutkimusvalmiuksia, joiden kalibrointi- ja mittauskyvyt ovat vähintään samantasoisia kuin osallistujavaltioiden ulkopuolisissa johtavissa metrologialaitoksissa. |
| --- | --- | --- |

2.5

a)

Kehitetään vuoteen 2030 mennessä uusien eurooppalaisten metrologiaverkostojen puitteissa uusia tutkimusvalmiuksia, joiden kalibrointi- ja mittauskyvyt ovat vähintään samantasoisia kuin osallistujavaltioiden ulkopuolisissa johtavissa metrologialaitoksissa.

| b) | Tuetaan vuoteen 2030 mennessä uusien innovatiivisten tuotteiden ja palvelujen myyntiä käyttämällä ja ottamalla käyttöön uusia metrologiavalmiuksia keskeisissä kehittyvissä teknologioissa. |
| --- | --- |

b)

Tuetaan vuoteen 2030 mennessä uusien innovatiivisten tuotteiden ja palvelujen myyntiä käyttämällä ja ottamalla käyttöön uusia metrologiavalmiuksia keskeisissä kehittyvissä teknologioissa.

| c) | Osallistutaan täysimittaisesti ja tehokkaasti vuoteen 2030 mennessä sellaisten erityisten standardien ja säännösten suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, jotka tukevat yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaavaa julkista politiikkaa. |
| --- | --- |

c)

Osallistutaan täysimittaisesti ja tehokkaasti vuoteen 2030 mennessä sellaisten erityisten standardien ja säännösten suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, jotka tukevat yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaavaa julkista politiikkaa.

3.   Yleistä

| 3.1 | Koko maailmaa koettelee covid-19-pandemian aiheuttama talouskriisi. Tämän vuoksi teollisuusmittausalan markkinoiden, kuten muidenkin markkinoiden, kasvuvauhti on hidastunut erityisesti vuosina 2020 ja 2021. Syynä on se, että useimpien paljon kysyntää synnyttävien erikoisalojen organisaatioiden toiminta eri maissa on tällä hetkellä tai on ollut pysähtyneenä, mikä vaikuttaa kielteisesti teollisuusmittausalan markkinoihin. Covid-19-pandemia on myös vaikuttanut toimintaan laajassa mittakaavassa, ja valmistajilla on edessään vaikutusten arvioinnin asettama haaste. Tuotantolaitosten sulkemiseen johtaneet aiemmat ja nykyiset sulkutoimet ovat rasittaneet teollisuutta huomattavasti. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Markkinat kasvoivat maailmanlaajuista pandemiaa edeltäneinä vuosina merkittävästi, lähinnä koska massadatan analysoinnin kysyntä ja autojen kysyntä kehittyvissä talouksissa lisääntyivät. Teollisuusmittausalan maailmanmarkkinoiden odotetaan kuitenkin edelleen kasvavan 9,8 miljardista Yhdysvaltain dollarista vuonna 2021 aina 13,2 miljardiin Yhdysvaltain dollariin vuoteen 2026 mennessä. Syynä ovat pilvipalvelujen lisääntyvä hyödyntäminen mittausteknisten tietojen integroinnissa ja metrologian kysynnän kasvu teollisuudessa. Viimeksi mainittu vauhdittaa tulevina vuosina huomattavasti teollisuusmittausalan markkinoita, joilla laitteistosegmentin odotetaan olevan hallitsevassa asemassa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Globaalina toimijana Euroopan haasteina ovat lisääntynyt maailmanlaajuinen kilpailu metrologia-alan investointien laajuudessa ja painotuksissa sekä pitkän aikavälin taloudellinen sitoutuminen alaa koskeviin tavoitteisiin. Viime vuosikymmenen aikana Yhdysvallat lisäsi investointejaan metrologiaan 60 prosenttia, Kiina 50 prosenttia ja Intia 52 prosenttia. Investoinnit eurooppalaisiin laitoksiin pysyivät kuitenkin suhteellisen staattisina, eikä niillä reagoitu uusien ja yhä tärkeämpien tutkimusalojen kehitykseen. Euroopan investointitason ilmeinen riittämättömyys sekä metrologiavalmiuksien hajanaisuus ovat yhdessä johtaneet siihen, että toiminta on jakautunut liian laajalle ilman minkäänlaista strategista fokusta. Lisäksi mahdollisia mittakaavaetuja ja strategisia täydentävyyksiä on osattu hyödyntää varsin heikosti. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Alaan on investoitu viime vuosina EU:n ulkopuolella enemmän kuin EU:n sisällä. Esimerkiksi Yhdysvaltojen kansallisella metrologialaitoksella (National Institute of Standards and Technology, NIST) on suhteellisesti erittäin suuri vuosibudjetti perusmittauksia ja kvanttitiedettä koskevalle tutkimusohjelmalleen. Sama koskee Kiinan kansallista metrologialaitosta (National Institute of Metrology, NIM) ja sen kohdennettua metrologian tutkimusohjelmaa. Vertailun vuoksi Saksan kansallinen metrologialaitos (Physikalisch-Technische Bundesanstalt, PTB), joka on Euroopan suurin, kattaa budjetistaan sekä tutkimuksen että metrologiapalvelut teollisuudelle ja yhteiskunnalle. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EU:n maailmanlaajuiset kilpailijat tekevät mainitun kaltaisia strategisia investointeja, koska kehittyvään teknologiaan ja uuteen tuotekehitykseen liittyville metrologiaratkaisuille on kasvava tarve. Esimerkiksi Aasian ja Tyynenmeren alueella teollistumisen kiihtyminen ja teknologian nopea kehitys lisäävät markkinakysyntää. Korkealaatuisten tuotteiden kysynnän äkillinen kasvu valmistus- ja automaatioalalla Kiinassa, Intiassa ja muissa kasvavissa talouksissa nimittäin vauhdittaa mittausalan markkinoiden laajentumista kyseisessä osassa maailmaa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Mittausalan markkinat ovat selkeästi kasvussa, koska tarkkuus- ja täsmämittausten kysyntä on lisääntynyt useilla aloilla, minkä seurauksena kilpailu on kiristynyt alan maailmanmarkkinoiden keskeisten toimijoiden välillä, joita ovat esimerkiksi Carl Zeiss (Saksa), Hexagon AB (Ruotsi), Mitutoyo Corporation (Yhdysvallat), Renishaw (Yhdistynyt kuningaskunta), Nikon Metrology (Belgia), Metrology Software Products Ltd (Yhdistynyt kuningaskunta), 3D Digital Corporation (Yhdysvallat), Perception Inc (Yhdysvallat) ja Faro Technologies (Yhdysvallat). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Mittausalan markkinat voidaan jaotella mittaustyypin, tuotteen ja loppukäyttäjien mukaan. Tyypin perusteella markkinat jakautuvat teolliseen mittaustoimintaan, tieteelliseen mittaustoimintaan ja lakisääteiseen mittaustoimintaan. Tuotesegmenttejä ovat esimerkiksi koordinaattimittauskoneet (KMK) ja optiset digitointilaitteet, 3D-skannerit sekä laserseurantalaitteet. Loppukäyttäjien mukaan jaoteltuna markkinasegmenttejä ovat muun muassa avaruusala, autoteollisuus, kulutuselektroniikka, teollisuus sekä energia- ja sähköntuotantoala. Mittausalan markkina-alueet puolestaan ovat Pohjois- ja Etelä-Amerikka, Eurooppa, Aasian ja Tyynenmeren alue ja muu maailma. Eurooppa voi nousta teknologisen kehityksen ja tutkimusinvestointien avulla hallitsevaksi toimijaksi mittausalan maailmanmarkkinoilla ja saada niistä yhä suuremman osuuden. |
| --- | --- |

3.7

4.   Erityistä

| 4.1 | Luotettavat mittaukset ovat olennaisen tärkeitä innovoinnille taloudessa ja yhteiskunnassa, ja metrologia, mittaustiede, on tieteellisen tutkimuksen, kaupan ja teollisuuden kannalta elintärkeä tieteenala. Tarkkuuden ja uusien mittausvalmiuksien tarve kasvaa uusien yhteiskunnallisten haasteiden ja kehittyvien teknologioiden myötä. Mm. kehittynyt viestintäteknologia (kuten 5G), esineiden internet, älykkäät verkot ja älykodit, autoteollisuuden seuraavan sukupolven teknologiat ja älykäs tuotanto ovat kaikki riippuvaisia metrologian kehittymisestä. ETSK suhtautuu näin ollen myönteisesti komission ehdotukseen eurooppalaisesta metrologiakumppanuudesta. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK pitää ehdotusta yhtenä peruspilarina, jonka pohjalta Euroopan taloudessa voidaan saavuttaa edelläkävijäasema teollisuuden, teknologian ja digitalisaation alalla. Se tiedostaa myös, että mittausinfrastruktuurilla voi olla suuri merkitys innovoinnissa ja pyrittäessä ratkaisemaan Euroopan suurimpia haasteita terveydenhuollosta ilmastonmuutokseen. Vaikka yksittäisillä jäsenvaltioilla ja järjestelmillä voi olla omat erityispiirteensä, mittaustoiminnan yhdenmukaistaminen ja rajatylittävä yhteensopivuus on tärkeä tavoite, jota ETSK kannattaa varauksetta. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Euroopan talouksien tulevaisuuden kannalta on ratkaisevan tärkeää perustaa kovan kilpailun leimaamille kehittyville aloille kestävästi toimivia eurooppalaisia metrologiaverkostoja, jotka kykenevät kilpailemaan maailman parhaiden toimijoiden kanssa. Tämä saattaisi myös tukea talouden toipumista covid-19-pandemiasta ja sen vaikutuksista. ETSK katsoo, että vahvasti sidosryhmiin ja niiden tarpeisiin keskittyvien eurooppalaisten metrologiaverkostojen avulla voidaan edistää tehokkaasti eurooppalaiseen metrologiakumppanuuteen liittyvän tutkimus- ja innovointiohjelman toteuttamista. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK suhtautuu lisäksi myönteisesti yhteisten tutkimushankkeiden rahoittamiseen, koska se epäilemättä nopeuttaa metrologiaratkaisuihin, -valmiuksiin ja -infrastruktuuriin tukeutuvaa innovointia. Näin syntyy myös todennäköisesti lisää mahdollisuuksia tuottaa EU:ssa tai kolmansiin maihin sijoittautuneissa eurooppalaisissa yrityksissä uusia tai merkittävästi parempia tuotteita ja palveluja. Yhteisille tutkimushankkeille myönnettävä taloudellinen tuki antaisi sitä paitsi piristysruiskeen pyrkimyksille vahvistaa ja koordinoida metrologian asemaa näyttöön perustuvien julkisten politiikkojen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK pitää niin ikään erittäin tärkeänä osallistaa metrologian arvoketjun sidosryhmät, jotta uudet teknologiat saadaan mahdollisimman laajasti käyttöön ja voidaan edistää merkittävien yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemista. Eurooppalainen metrologiakumppanuus tukisi myös monia unionin politiikkoja sekä kauppaa ja julkisia palveluja Euroopassa. Uudet mahdollisuudet julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksille voisivat lisäksi kasvattaa Euroopan maailmanlaajuista johtoasemaa metrologian tutkimuksessa ja edistää uusien innovatiivisten tuotteiden kehittämistä vastauksena uusiin tarkkuustuotevaatimuksiin. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK katsoo myös, että Euroopan kilpailuetua kehittyvissä teknologioissa ja uusien tuotteiden kehityksessä voidaan kasvattaa ja pitää yllä vain omaksumalla yleiseurooppalainen lähestymistapa metrologiaan nähden. Nyt esitetty ehdotus tukee tätä tavoitetta, sillä Euroopassa voidaan sen avulla välttää metrologiaratkaisujen etsinnän hajautuminen. Näin Eurooppa voi nousta ja nousee maailmanlaajuiseen johtoasemaan sellaisten metrologiapalvelujen tarjoajana, joilla voidaan vastata tämänhetkisiin monimutkaisiin mittaushaasteisiin ja uuden teknologian tarpeisiin. Tällä lähestymistavalla autetaan myös pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), jotka tukeutuvat laadukkaiden tuotteiden kehittämisessä metrologiaan niin tutkimuksen kuin palvelujen osalta. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK korostaa metrologian merkitystä erottamattomana osana innovointia, jota tarvitaan talouden elpymisen tukemisessa kaikkialla EU:ssa, sekä sen tärkeyttä, että metrologialaitokset tukevat sitoutuneesti alan tutkimusyhteistyötä ja innovointia. Metrologian ydinolemukseen kuuluu tieteen ja taloudellisen toiminnan tiivis yhteys, sillä mittaaminen on liiketoimien, tuotannon optimoinnin, kuluttajien ja yritysten luottamuksen sekä innovoinnin kulmakivi. Kehittyneen mittaamisen avulla yritykset voivat lisäksi optimoida tuotantomääränsä ja saavuttaa siten hiilineutraaliuden. Teollisuuden energiankulutuksen vähentäminen onkin yksi Next Generation EU -välineeseen liittyvän elpymis- ja palautumistukivälineen päätavoitteista. Jatkuva metrologia-alan tutkimus ja innovointi edistää lisäksi innovointi- ja ilmastotavoitteiden saavuttamista. Merkitystä on myös sillä, että metrologian edistysaskeleet auttavat julkisia palveluja tehostamaan sääntelyn täytäntöönpanoa huomattavasti nykyisestä. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK toteaa, että metrologiatutkimus ja -innovaatiot voivat hyödyttää taloutta myös markkinahäiriöiden vähenemisen, transaktiokustannusten pienenemisen ja yleisen taloudellisen tehokkuuden kasvun muodossa. Paremmat ja yhdenmukaistetut mittaukset ja standardit voisivat edistää merkittävästi sisämarkkinoiden tehokasta toimintaa. Sisämarkkinat toimivat paljon tehokkaammin, jos EU:n kansalaisilla on riittävästi tietoa niillä saatavilla olevista tuotteista. Yksi markkinahäiriöiden yleisimmistä syistä on ostajien ja myyjien välinen tiedon epäsymmetria silloin, kun ostaja ei pysty selvittämään tuotteen laatua riittävän tarkasti. Kun tarjolla on kehittyneempiä mittauksia ja standardeja ja on sovittu tietystä vaatimustasosta, ostaja voi mitata tuotteiden laatua ja siten erottaa toisistaan heikompi- ja parempilaatuiset tuotteet. Näin tiedon epäsymmetria poistuu ja vallitseva markkinahäiriö korjautuu, mikä lisää sisämarkkinoiden tehokkuutta. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Toinen sisämarkkinoita haittaava este ovat kauppatapahtuman osapuolille aiheutuvat transaktiokustannukset. Transaktiokustannukset johtuvat kuluttajien ja valmistajien välisestä tiedon epäsymmetriasta ja tietojen puutteellisuudesta. Tämä voitaisiin ratkaista kehittyneemmän metrologian avulla: jos ostaja on varma ostettavan tuotteen laadusta, häneltä kuluu vähemmän aikaa tuotteen etsimiseen. On selvää, että standardoitu, selkeä ja saumaton mittaustoiminta on ratkaisevan tärkeää sekä asiakkaille/kuluttajille että yrityksille. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Kehittynyt metrologia auttaa valmistajia tuotteiden standardinmukaisessa suunnittelussa. Näin valmistajille aiheutuu vähemmän kustannuksia vaatimustenmukaisuuteen liittyvien virheiden korjaamisesta. Tämä puolestaan helpottaa sertifiointia ja vahvistaa kuluttajien luottamusta tuotteen sertifiointiin ja suorituskykyyn. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Lisäksi on syytä mainita, että mittausstandardien ja -yksiköiden on oltava aina paitsi tarkkoja ja selkeitä myös kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien saavutettavissa ja ymmärrettävissä – erityisesti pienyritysten ja kuluttajien, jotka muodostavat EU:n talouden perustan. Tämä auttaa selvittämään edellä mainitut markkinahaasteet, hyödyttää merkittävästi EU:n taloutta sen alkaessa toipua covid-19-pandemian aiheuttamasta hidastumisesta – erityisesti siirryttäessä kohti vihreämpää ja digitaalisempaa Eurooppaa – ja vahvistaa samalla luottamusta koko toimitusketjussa. Saavutettavuusnäkökohtien onkin oltava etusijalla kaikissa strategioissa, joiden avulla pyritään lisäämään investointeja kehittyneeseen metrologiaan. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | ETSK korostaa myös ilmeistä tarvetta lisätä EU:n kansalaisten tietoisuutta metrologian merkityksestä. Yritykset tarvitsevat metrologiaa voidakseen laatia tarkkoja eritelmiä ja valmistaa niiden mukaisesti laadukkaita lopputuotteita, jotka vastaavat markkinakysyntää. Teollisuudenalat hyödyntävät kehittyneitä mittauksia pystyäkseen kasvattamaan tuotantoa, myös rokotteiden tuotantoa, ja välttää valtavat tappiot. Metrologian avulla voidaan myös parantaa tuotantolaitosten työturvallisuutta. Yhtä tärkeää on metrologian suuri merkitys uusien teknologioiden, kuten kvanttiteknologian, kehittämisen kannalta. EU:n tuleekin parantaa valmiuksiaan luoda kehittyneitä metrologiajärjestelmiä ja vähentää riippuvuuttaan kilpailijamaista. |
| --- | --- |

4.12

Bryssel 9. kesäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 24.8.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 341/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 341/39

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2016/1628 muuttamisesta tiettyjä tehoalueeltaan 56–130 kW:n ja yli 300 kW:n moottoreilla varustettuja koneita koskevien siirtymäsäännösten osalta covid-19-kriisin vaikutusten huomioon ottamiseksi”

(COM(2021) 254 final – 2021/0129 (COD))

(2021/C 341/06)

| Esittelijä: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Christophe LEFÈVRE

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 20.5.2021
  neuvosto, 25.5.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Puheenjohtajan päätös | 20.5.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 9.6.2021 |
| Täysistunnon nro | 561 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 206/1/11 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 20.5.2021

neuvosto, 25.5.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Puheenjohtajan päätös

20.5.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

9.6.2021

Täysistunnon nro

561

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

206/1/11

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Covid-19-pandemia on aiheuttanut liikkuvien työkoneiden valmistajien toimitusketjuihin merkittäviä häiriöitä. ETSK on tämän seurauksena tarkastellut ehdotusta jatkaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/1628 (1) ja myöhemmin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2020/1040 (2) vahvistettuja määräaikoja. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kannattaa uutta asetusehdotusta ja pitää sitä asianmukaisena ja oikeasuhtaisena vastauksena covid-19-kriisin taloudellisiin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Niin sanotuilla siirtymäajan moottoreilla varustettujen koneiden valmistukseen sovellettavan määräajan jatkaminen kuudella kuukaudella ja markkinoille saattamiseen sovellettavan määräajan jatkaminen yhdeksällä kuukaudella vuonna 2020 molempien osalta vahvistetun 12 kuukauden sijasta on perusteltua ja tasapainoista. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK vahvistaa tarpeen edistää EU:n ilmanlaatutavoitteiden saavuttamista mutta katsoo myös, että ehdotuksella turvataan markkinoiden sujuva toiminta ja varmistetaan samalla asianomaisten osapuolten taloudellinen tasapaino ja kansanterveyden ja ympäristönsuojelun korkea taso. |
| --- | --- |

1.4

2.   Komission ehdotuksen pääsisältö

| 2.1 | Asetuksessa (EU) 2016/1628 vahvistetaan uudet päästörajat (vaihe V), joilla on tarkoitus vähentää liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen moottoreiden ilmaa pilaavia epäpuhtauspäästöjä, ja annetaan määräaika siirtymän toteuttamiselle. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Covid-19-pandemia on aiheuttanut toimitusketjuihin merkittäviä häiriöitä, joiden vuoksi liikkuvien työkoneiden valmistajien on ollut vaikea noudattaa tiettyjä asetuksessa (EU) 2016/1628 vahvistettuja määräaikoja. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Mainittua asetusta muutettiinkin asetuksella (EU) 2020/1040, jolla jatkettiin tiettyjä määräaikoja, joita valmistajat eivät toimitusketjun odottamattomien häiriöiden vuoksi enää voineet noudattaa kärsimättä vakavaa taloudellista vahinkoa. Valmistajille annettiin 12 kuukautta lisäaikaa valmistaa ja saattaa markkinoille koneita, joissa käytetään niin sanottuja siirtymäajan moottoreita, joiden tehoalue on 56–130 kW. Niiden tuotannon oli määrä päättyä 30. kesäkuuta 2020 mennessä ja markkinoille saattamisen 31. joulukuuta 2020 mennessä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Covid-19-taudin toisen ja kolmannen aallon aiheuttamien toimitusketjun ja tuotannon häiriöiden vuoksi valmistajat eivät kuitenkaan pysty noudattamaan vuoden 2021 määräaikoja, joita sovelletaan tehoalueeltaan 56–130 kW:n ja yli 300 kW:n siirtymämoottoreilla varustettuihin koneisiin, kärsimättä vakavaa taloudellista vahinkoa. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Näitä määräpäiviä on siksi tarpeen lykätä sen välttämiseksi, että siirtymäajan moottoreita (joiden lukumäärä on rajoitettu) ei voida enää asentaa koneisiin vaan ne on romutettava. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Vaikka toimitusketjussa ja tuotannossa on edelleen vääristymiä, niitä ei voida verrata keväällä 2020 vallinneeseen tilanteeseen, joten on perusteltua jatkaa kyseisillä moottoreilla varustettujen koneiden valmistukseen sovellettavaa määräaikaa kuudella kuukaudella ja markkinoille saattamiseen sovellettavaa määräaikaa yhdeksällä kuukaudella vuonna 2020 molempien osalta vahvistetun 12 kuukauden sijasta. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Ehdotettu pidennys koskee myös siirtymäajan moottoreilla varustettuja maa- ja metsätaloudessa käytettäviä ajoneuvoja, koska niihin sovelletaan liikkuvien työkoneiden epäpuhtauspäästöjä koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

2.7

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK toistaa useaan otteeseen esitetyn kantansa, jonka mukaan liikkuvien työkoneiden moottoreista aiheutuvien haitallisten hiilimonoksidi-, typen oksidi-, hiilivety- ja hiukkaspäästöjen vähentäminen on välttämätöntä, jotta edistetään EU:n ilmanlaatutavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Lausunnossaan asetuksesta (EU) 2016/1628 ETSK kehotti hyväksymään uuden asetuksen nopeasti, kun otetaan huomioon vakava kansanterveydellinen huoli palamisprosesseissa syntyvistä nanohiukkasista sekä korkea suojelun taso, joka voidaan saavuttaa ottamalla käyttöön liikkuvien työkoneiden moottoreille ehdotettu vaihe V. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK on kuitenkin hyvin tietoinen siitä, että covid-19-kriisi on aiheuttanut toimitusketjuun ja tuotantoon merkittäviä häiriöitä, jotka jatkuvat edelleen taudin toisen ja kolmannen aallon vuoksi, ja että valmistajat eivät siksi pysty noudattamaan vuoden 2021 määräaikoja kärsimättä vakavaa taloudellista vahinkoa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Lisäksi ETSK tiedostaa täysin, että kriisiä ei voitu eikä olisi voitu ennakoida ja että kyse on täysin poikkeuksellisista olosuhteista. ETSK toteaa, että covid-19-pandemia on suuri haaste suurimmalle osalle Euroopan talouden aloista. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK kannattaakin sitä, että kyseisillä moottoreilla varustettujen koneiden valmistukseen sovellettavaa määräaikaa jatketaan kuudella kuukaudella ja markkinoille saattamiseen sovellettavaa määräaikaa yhdeksällä kuukaudella vuonna 2020 molempien osalta vahvistetun 12 kuukauden sijasta. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kyse on ETSK:n mukaan kohtuullisesta ja oikeasuhtaisesta toimenpiteestä, jonka tavoitteena on turvata sisämarkkinoiden sujuva toiminta ja varmistaa samalla asianomaisten osapuolten taloudellinen tasapaino ja kansanterveyden ja ympäristönsuojelun korkea taso. |
| --- | --- |

3.6

Bryssel 9. kesäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1628, annettu 14 päivänä syyskuuta 2016, liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen raja-arvoihin ja tyyppihyväksyntään liittyvistä vaatimuksista, asetusten (EU) N:o 1024/2012 ja (EU) N:o 167/2013 muuttamisesta ja direktiivin 97/68/EY muuttamisesta ja kumoamisesta (EUVL L 252, 16.9.2016, s. 53).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/1040, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2020, asetuksen (EU) 2016/1628 muuttamisesta sen siirtymäsäännösten osalta covid-19-kriisin vaikutusten huomioon ottamiseksi (EUVL L 231, 17.7.2020, s. 1).

2

---

| 24.8.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 341/41 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 341/41

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan talous- ja rahoitusjärjestelmä: lisää läpinäkyvyyttä, vakautta ja häiriönsietokykyä”

(COM(2021) 32 final)

(2021/C 341/07)

| Esittelijä: | Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI |
| --- | --- |

Esittelijä:

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 25.5.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 9.6.2021 |
| Täysistunnon nro | 561 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 158/1/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 24.2.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen jaostossa

25.5.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

9.6.2021

Täysistunnon nro

561

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

158/1/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission tiedonantoon ”Euroopan talous- ja rahoitusjärjestelmä: lisää läpinäkyvyyttä, vakautta ja häiriönsietokykyä”. Pandemian jälkeinen muutos aiheuttaa merkittävän muutoksen myös maailmanlaajuiseen valtatasapainoon talouden alalla. Tästä syystä EU:n olisi toimittava ripeästi lisätäkseen Euroopan talouden häiriönsietokykyä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Komitea yhtyy komission arvioon siitä, että euron kansainvälistä asemaa on vahvistettava, sillä se on keskeinen väline, jolla voidaan parantaa Euroopan maailmanlaajuista asemaa. Samalla komitea katsoo, että kunnianhimoisten taloudellisten tavoitteiden asettaminen on olennaisen tärkeää yhtenäisvaluutan vahvistamiseksi, erityisesti kun otetaan huomioon maailmantalouden muutosvauhti ja EU:n nykyinen asema innovoinnin, kilpailukyvyn ja suotuisan sääntely-ympäristön suhteen. Komitea katsookin, että tiedonannossa olisi keskityttävä vahvemmin euron kansainvälisen aseman heikkenemisen syihin ja talous- ja rahaliiton viimeistelyyn. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Komitea toteaa, että tiedonannossa ei oteta huomioon Kiinan vahvistuvaa asemaa, ja suosittaa täydentämään tiedonantoa tältä osin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Pankkiunionin ja pääomamarkkinaunionin toteuttaminen auttaa kanavoimaan säästöjä investointeihin, ja se on olennaisen tärkeää EU:n häiriönsietokyvyn parantamiseksi, kuten ETSK on todennut aiemmissa asiaa koskevissa lausunnoissaan (1) (2). Komitea kannattaa kaikkia komission ehdottamia toimia (3) ja ehdottaa sellaisten toimenpiteiden käyttöönottoa, jotka auttavat rakennemuutosten loppuunsaattamisessa sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla. Esimerkkinä voidaan mainita talouden ohjausjärjestelmän tarkistaminen niin, että siitä voitaisiin tehdä paremmin vaurauteen keskittyvä ja investointeja suosiva (4). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Sääntelykehyksen laadulla on suuri merkitys innovoinnin kehittämisessä. Näin ollen olisi painotettava enemmän asetusten tarkistamista sen suhteen, miten ne vaikuttavat eurooppalaisten yritysten kilpailukykyyn. Lisäksi ETSK katsoo, että tiedonannossa ei tunnusteta yliopistojen ja tutkimuslaitosten roolia innovoinnin kehittämisessä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Komitea tukee täysin ehdotusta luoda digitaalinen euro ja jatkaa euromääräisten vihreiden joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskua keinona vahvistaa euron kansainvälistä asemaa ja vakiinnuttaa EU:n johtoasema ilmastotoimien alalla. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK on samaa mieltä siitä, että kehittämällä rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureja vältetään riippuvuus kolmansien maiden lainkäyttöalueilta tarjottavista kriittisistä palveluista (myös tietojen toimittajista) ja autetaan parantamaan EU:n häiriönsietokykyä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Komitea tukee Euroopan komission pyrkimyksiä kehittää välineitä, joilla voidaan torjua kolmannen maan yksipuolisten toimenpiteiden lainvastaisesta ekstraterritoriaalisesta soveltamisesta EU:n toimijoille aiheutuvia vaikutuksia. Komitea katsoo, että tällaiset välineet voivat lisätä EU:n riippumattomuutta maailmanlaajuisena toimijana. Komission olisi myös mietittävä, miten ratkaista EU:n kasvava riippuvuus EU:n ulkopuolisista taloudellisten ja muiden tietojen toimittajista. |
| --- | --- |

1.8

2.   Taustaa

| 2.1 | Lausunnon aiheena on 19. tammikuuta 2021 annettu tiedonanto ”Euroopan talous- ja rahoitusjärjestelmä: lisää läpinäkyvyyttä, vakautta ja häiriönsietokykyä”. Tämä tiedonanto on olennainen osa strategiaa EU:n avoimen strategisen riippumattomuuden vahvistamiseksi (5). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU:n avoimen strategisen riippumattomuuden keskeisenä tavoitteena on suojella ja syventää sisämarkkinoita, jotka tukevat euroa sekä EU:n avoimuutta muun maailman kanssa käytävää kauppaa ja investointeja kohtaan. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Tiedonannossa esitetään, miten EU voi vahvistaa avointa strategista riippumattomuuttaan makrotaloudessa ja rahoitusmarkkinoilla. Hahmotellun strategian toteuttamisen tärkeimmät syyt ovat seuraavat:






  — | Euroopan talouden kilpailukyvyn parantaminen vahvistamalla euron kansainvälistä asemaa |
| --- | --- | --- |

2.3

—

Euroopan talouden kilpailukyvyn parantaminen vahvistamalla euron kansainvälistä asemaa

| — | Euroopan talouden häiriönsietokyvyn lisääminen kolmansien maiden tai ylivoimaisten esteiden aiheuttamia häiriöitä vastaan |
| --- | --- |

—

Euroopan talouden häiriönsietokyvyn lisääminen kolmansien maiden tai ylivoimaisten esteiden aiheuttamia häiriöitä vastaan

| — | uusien investointien luominen parantamalla yritysten sääntely-ympäristöä, mikä auttaa lieventämään covid-19-pandemian taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia ja edistää Euroopan talouden kehitystä. |
| --- | --- |

—

uusien investointien luominen parantamalla yritysten sääntely-ympäristöä, mikä auttaa lieventämään covid-19-pandemian taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia ja edistää Euroopan talouden kehitystä.

| 2.4 | Tiedonannon mukaan komissio pyrkii edistämään euron kansainvälistä asemaa, vahvistamaan EU:n rahoitusmarkkinoiden infrastruktuureja, parantamaan EU:n pakotteiden täytäntöönpanoa ja lisäämään EU:n häiriönsietokykyä kolmansien maiden lainvastaisten yksipuolisten pakotteiden vaikutuksia vastaan. |
| --- | --- |

2.4

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti tiedonannon julkaisemiseen. Tiedonantoon sisältyy sääntelyehdotuksia ja toimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään euron osuutta kaupankäynnissä ja parantamaan EU:n rahoitusjärjestelmän häiriönsietokykyä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Euroalue on ollut olemassa yli 20 vuotta, ja se kasvaa edelleen uusien jäsenvaltioiden myötä (vaikkakin uusien maiden liittyminen antaa vielä odotuttaa itseään) (6). Lisäksi se ylläpitää euron kansainvälistä mainetta. Samaan aikaan komitea toteaa, että euron osuus valuuttavarannoista laski 23 prosentista 19 prosenttiin vuonna 2019 – lähelle ennätyksellisen alhaista tasoa (7) – ja että useiden arvostettujen taloustieteilijöiden, kuten Nobel-palkittujen Joseph E. Stiglitzin ja Paul Krugmanin, mukaan euroalue ei vieläkään ole optimaalinen valuutta-alue (8) siinä mielessä kuin tämän teorian luoja Robert Mundell tarkoittaa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK huomauttaa myös, että nopeasti kasvavan ja maailmantaloudessa yhä tärkeämmän Kiinan talouden merkitys ansaitsee laajemman huomion EU:n talouden häiriönsietokyvyn vahvistamisesta käytävässä keskustelussa. BKT:n keskimääräinen vuosittainen reaalikasvu on ollut Kiinassa viimeisten 30 vuoden aikana noin 10 prosenttia, kun se on ollut EU:ssa noin kaksi prosenttia. Pandemia lisää todennäköisesti entisestään eroja BKT:n kasvussa: 4,4 prosenttia EU:ssa (-6,1 prosenttia vuonna 2020) ja 8,4 prosenttia Kiinassa (2,3 prosenttia vuonna 2020) (9). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kiinan talouden kasvaessa myös sen valuutan asema vahvistuu kansainvälisessä kaupassa ja selvitystoiminnassa. Virallisissa valuuttavarannoissa (vuoden 2020 kolmannella neljänneksellä) Yhdysvaltain dollarin osuus oli noin 60,5 prosenttia, euron osuus 20,5 prosenttia ja Kiinan renminbin osuus vain 2,1 prosenttia. Renminbin osuus kasvaa kuitenkin nopeasti, kun taas euron osuus on supistunut (10). Kiina työstää tiiviisti myös digitaalivaluuttaansa (se on jo kokeiltavana useissa kaupungeissa (11)) jättäen muun maailman taakseen (12). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Edellä esitetyn perusteella ETSK on huolissaan siitä, että strategiaan ei sisälly toimintasuunnitelmaa, jossa otettaisiin huomioon Kiinan vahvistuva taloudellinen asema, ja suosittelee tiedonannon täydentämistä tältä osin. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Komitea tukee avaintoimessa esitettyä vaatimusta saada pankkiunioni valmiiksi (13) ja edetä edelleen kohti pääomamarkkinaunionia (14) keinona tukea EU:n häiriönsietokykyä ja syventää talous- ja rahaliittoa, mutta toteaa, että ”[t]alous- ja rahaliiton loppuunsaattaminen edellyttää ennen kaikkea voimakasta poliittista sitoutumista, tehokasta hallintoa ja saatavilla olevien varojen parempaa käyttöä” (15). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Komitea toteaa, että rakennemuutosten jatkaminen tiiviimmän ja yhtenäisemmän rahaliiton varmistamiseksi edellyttää poliittista sitoutumista, ja ehdottaa samalla, että tiedonantoa täydennetään toimenpiteillä, joilla voidaan saavuttaa konkreettisia tuloksia:






  — | Tarkastellaan EU:n talouden ohjausjärjestelmää uudelleen niin, että siitä voitaisiin tehdä paremmin vaurauteen keskittyvä ja investointeja suosiva (erityisesti julkisen velan ja budjettialijäämien osalta) (16). |
| --- | --- | --- |

3.7

—

Tarkastellaan EU:n talouden ohjausjärjestelmää uudelleen niin, että siitä voitaisiin tehdä paremmin vaurauteen keskittyvä ja investointeja suosiva (erityisesti julkisen velan ja budjettialijäämien osalta) (16).

| — | Vahvistetaan jäsenvaltioiden velvoitetta koordinoida kansallisia politiikkojaan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa ja parantaa raha-, finanssi- ja rakennepolitiikan johdonmukaisuutta (17) erityisesti sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja todellisen lähentymisen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan jäsenvaltioiden velvoitetta koordinoida kansallisia politiikkojaan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa ja parantaa raha-, finanssi- ja rakennepolitiikan johdonmukaisuutta (17) erityisesti sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja todellisen lähentymisen saavuttamiseksi.

| — | Tehdään yksityiskohtainen syklinen analyysi EU:n jäsenvaltioiden välisestä aidosta lähentymisestä, joka on yhdessä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kanssa ratkaisevassa asemassa, jotta sisämarkkinoista voitaisiin tehdä dynaamisemmat. Lähentymistä olisi seurattava, jotta voitaisiin välttää erojen suurentuminen, sillä vaarana on, että valtioiden tukemien massiivisten rahoitusalan pelastuspakettien nykyinen kierre saattaa tuoda uudelleen esiin euroalueen kriisin jakolinjat pohjoisen ja etelän välillä (18). |
| --- | --- |

—

Tehdään yksityiskohtainen syklinen analyysi EU:n jäsenvaltioiden välisestä aidosta lähentymisestä, joka on yhdessä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kanssa ratkaisevassa asemassa, jotta sisämarkkinoista voitaisiin tehdä dynaamisemmat. Lähentymistä olisi seurattava, jotta voitaisiin välttää erojen suurentuminen, sillä vaarana on, että valtioiden tukemien massiivisten rahoitusalan pelastuspakettien nykyinen kierre saattaa tuoda uudelleen esiin euroalueen kriisin jakolinjat pohjoisen ja etelän välillä (18).

| 3.8 | Komitea on samaa mieltä siitä, että sääntelykehys on ratkaisevan tärkeä innovoinnin kehittämisen kannalta, mutta pitää tiedonannossa ehdotettuja toimia riittämättöminä. Samalla ETSK toteaa, että brexitin seurauksena kansainvälisesti huipulla olevia EU:n yliopistoja, joilla on keskeinen rooli innovoinnin edistämisessä, on enää vain muutama maailman 50 parhaan yliopiston joukossa (19). Yliopistot ovat ratkaisevan tärkeitä innovoinnin lisäämiseksi ja pitkän aikavälin häiriönsietokyvyn parantamiseksi talouden myllerryksessä. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Edellä esitetyn perusteella ETSK kehottaa täydentämään tiedonantoa toimenpiteillä, joilla voidaan






  — | varmistaa rahoitusmarkkinoiden sääntelyn joustavuus rahoitusalan innovoinnin edistämiseksi Euroopassa, mukaan lukien MiFID II -direktiivit ja vertailuarvoasetukset raaka-ainekaupan osalta |
| --- | --- | --- |

3.9

—

varmistaa rahoitusmarkkinoiden sääntelyn joustavuus rahoitusalan innovoinnin edistämiseksi Euroopassa, mukaan lukien MiFID II -direktiivit ja vertailuarvoasetukset raaka-ainekaupan osalta

| — | vähentää rajoituksia, jotka aiheuttavat kohtuuttoman rasitteen uusien teknologioiden kehittämiselle |
| --- | --- |

—

vähentää rajoituksia, jotka aiheuttavat kohtuuttoman rasitteen uusien teknologioiden kehittämiselle

| — | kasvattaa tutkimus- ja kehitysmenojen osuutta (erityisesti tukea yksityisille tutkimus- ja kehitysinvestoinneille koko EU:ssa) noin kolmeen prosenttiin BKT:stä |
| --- | --- |

—

kasvattaa tutkimus- ja kehitysmenojen osuutta (erityisesti tukea yksityisille tutkimus- ja kehitysinvestoinneille koko EU:ssa) noin kolmeen prosenttiin BKT:stä

| — | kartoittaa digitalisaation yhteydessä tietotekniikka-alan älykästä erikoistumista Euroopassa ja tukea sitä edelleen |
| --- | --- |

—

kartoittaa digitalisaation yhteydessä tietotekniikka-alan älykästä erikoistumista Euroopassa ja tukea sitä edelleen

| — | eritellä alueelliset innovointikeskukset EU:ssa ja tukea niitä suoraan EU:n tasolla ja edistää samalla yksityisiä investointeja innovointiin esimerkiksi nostamalla vaadittavan yksityisen yhteisrahoituksen tasoa. |
| --- | --- |

—

eritellä alueelliset innovointikeskukset EU:ssa ja tukea niitä suoraan EU:n tasolla ja edistää samalla yksityisiä investointeja innovointiin esimerkiksi nostamalla vaadittavan yksityisen yhteisrahoituksen tasoa.

4.   Erityistä

4.1   Euron kansainvälisen aseman vahvistaminen

| 4.1.1 | Tiedonannon mukaan euron merkityksen lisääntyminen kansainvälisessä kaupassa, investoinneissa ja maksuissa tuo monia etuja: muun muassa parempi rahapoliittinen riippumattomuus, rahapolitiikan vahvempi välittyminen, alhaisemmat liiketoimintakustannukset ja hintahäiriöiden vähentyminen. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | ETSK tukee euromääräisten joukkovelkakirjojen jatkuvaa liikkeeseenlaskua. ETSK ymmärtää näiden toimenpiteiden hyödyt, mutta katsoo kuitenkin, että euron kasvustrategian on perustuttava yhteisen velan myöntämisen lisäksi euroalueen vahvistamiseen ja laajentamiseen (20). Covid-19-kriisin vuoksi ”EU aikoo laskea liikkeeseen lähes biljoona euroa uutta velkaa vuoteen 2026 mennessä” (21), mutta ”[j]ulkisen velan suuri määrä suhteessa bruttokansantuotteeseen voi olla ongelmallista sietokyvyn kannalta” (22). Ongelman ratkaisemiseksi Euroopan rahoitusjärjestelmästä olisi tehtävä häiriönsietokykyisempi toteuttamalla pankkiunioni ja pääomamarkkinaunioni (23). ETSK suosittaa, että euro palautetaan korkeaan asemaan, joka sillä oli kiinteätuottoisissa arvopapereissa ennen vuosien 2008–2009 finanssikriisiä (24). |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Komitea kehottaakin siirtämään osan kansallisten finanssivalvojien toimivallasta EU:n tasolle ja luomaan yhteisen sääntelykehyksen pankkiunionin ja pääomamarkkinaunionin perustamista varten (25). ETSK katsoo, että EU:ssa olisi mahdollistettava pääoman täysi liikkuvuus niin, että jokainen kansalainen tai pk-yritys voi viime kädessä käyttää minkä tahansa rahoituslaitoksen rahoituspalveluita EU:n yhteisen rahoitusvalvonnan alaisuudessa (26). Kaikelle pääomamarkkinaunionin luomiseen liittyvälle uudelle sääntelylle olisi tehtävä testejä (27), jotta voitaisiin tarkistaa täyttääkö se muun muassa seuraavat kriteerit: kilpailukyvyn ja innovoinnin lisääntyminen (erityisesti digitalisaatio), vihreän siirtymän edistäminen ja rahoitusmarkkinoiden vakaus. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Lisäksi olisi pyrittävä vahvistamaan euron osuutta eri maiden keskuspankkien varannoissa swap-sopimuksilla ja tukemaan eurooppalaisia yrityksiä, jotta ne tekisivät laajoja kansainvälisiä (EU:n ulkopuolella toteutettavia) sopimuksia euromääräisinä. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Jotta voitaisiin vahvistaa euron asemaa maailmantaloudessa, on parannettava EU:n tavaroiden ja palvelujen kilpailukykyä. Tämä edellyttää investointeja koulutukseen sekä tutkimukseen ja kehittämiseen. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Avaintoimen 6 mukaan komissio ja EKP tarkastelevat yhdessä monia mahdolliseen digitaalisen euron käyttöönottoon liittyviä poliittisia, oikeudellisia ja teknisiä kysymyksiä. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | Komitea kannattaa ajatusta digitaalisesta eurosta. ETSK:n mielestä digitaalista euroa ei pitäisi kuitenkaan toteuttaa pelkästään EKP:n vaan eurojärjestelmän (28) keskuspankkien (ja mahdollisten valvontalaitosten) (29) kautta. |
| --- | --- |

4.1.7

| 4.1.8 | Tässä uudessa selvitysjärjestelmässä olisi otettava huomioon lainsäädännön mukaiset yksityisyyden suojaa koskevat vaatimukset (erityisesti viides rahanpesun vastainen direktiivi). Asianmukaisesti suunniteltu digitaalinen euro voisi tukea euron käyttöä euroalueen ulkopuolella ja heikentää Yhdysvaltain dollarin asemaa (ja tulevaisuudessa myös digitaalisen juanin asemaa) erityisesti kansainvälisen ja vähittäiskaupan maksutapahtumissa (30). |
| --- | --- |

4.1.8

| 4.1.9 | EU on johtava toimija maailman vihreillä joukkovelkakirjamarkkinoilla. Vuonna 2019 niiden liikkeeseenlaskusta lähes puolet oli euromääräisiä (31), ja niillä on vahva asema myös euroalueen ulkopuolella (32). ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen ottaa käyttöön uusia ”vihreitä” rahoitusvälineitä (33) Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (34) tukemiseksi. Näin EU voi olla edelleenkin ilmastotoimien globaali johtaja ja kehittää johtoasemaansa (35). |
| --- | --- |

4.1.9

4.2   EU:n rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurien ja niihin liittyvien kriittisten palveluntarjoajien häiriönsietokyvyn parantaminen

| 4.2.1 | Tiedonannossa painotetaan, kuinka tärkeää on, että EU kehittää rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurejaan ja lisää niiden häiriönsietokykyä, jotta voidaan välttää riippuvuus kolmansien maiden lainkäyttöalueilta tarjottavista kriittisistä palveluista. Komission olisi myös tutkittava, miten estää EU:n riippuvuus unionin ulkopuolisista taloudellisten ja muiden tietojen toimittajista. Uutta digitaalista europohjaista selvitysjärjestelmää voitaisiin käyttää tukemaan kauppaa sellaisten kumppaneiden kanssa, joille kolmannet maat ovat asettaneet yksipuolisia pakotteita, ja estää sen käyttö pakotteiden kohteena olevilta mailta ja henkilöiltä (hyödyntämällä pakotetietorekisteristä saatavia tietoja). |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | ETSK muistuttaa myös covid-19-pandemian alkuvaiheesta, kun lisääntynyt kiinnostus dollaria kohtaan ja Yhdysvaltain takaisinostomarkkinoiden häiriöt tekivät Yhdysvaltain ulkopuolisten rahoituslaitosten dollarimääräisten toimien jälleenrahoittamisesta entistä vaikeampaa. Lisäksi voitaisiin harkita Euroopan vakausmekanismin käyttämistä euromääräisenä likviditeettivarantona, joka olisi myös suurten rahoituslaitosten käytettävissä. Tarvitaan selkeä etenemissuunnitelma EVM:n muutoksille ja pääomamarkkinaunionin kehittämiselle. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | ETSK on periaatteessa samaa mieltä toimista, joilla lisätään EU:n avointa strategista riippumattomuutta, myös EU:n rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurien häiriönsietokyvyn vahvistamisen osalta. Toisaalta komitea huomauttaa, että tällaiset toimenpiteet voivat tietyin edellytyksin johtaa ei-toivottuihin poliittisiin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

4.2.3

4.3   EU:n pakotteiden täytäntöönpanon ja valvonnan vahvistaminen

| 4.3.1 | EU:n pakotteiden tehostamiseksi on tarpeen varmistaa niiden yhdenmukainen täytäntöönpano ja valvonta. Unionin ulkopuolisten yritysten tytäryhtiöt hyödyntävät lainsäädännön aukkoja kieltojen kiertämiseksi, mikä vääristää sisämarkkinoita. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotuksiin, joiden tavoitteena on vahvistaa EU:n kykyä asettaa pakotteita yhdenmukaisesti ja puhua yhdellä äänellä. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Komitea tukee myös Euroopan komission pyrkimyksiä kehittää välineitä, jotta voidaan torjua kolmannen maan yksipuolisten toimenpiteiden lainvastaisesta ekstraterritoriaalisesta soveltamisesta EU:n taloudellisille toimijoille aiheutuvia vaikutuksia. ETSK korostaa kuitenkin, että on kehitettävä mekanismeja kaikkien jäsenvaltioiden yksimielisyyden varmistamiseksi itse pakotteiden kohteesta. Komitea katsoo, että tällaiset välineet voivat lisätä EU:n riippumattomuutta maailmanlaajuisena toimijana ja suojella sisämarkkinoita häiriöiltä. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Samalla on huomattava, että vuosien 2008–2009 rahoituskriisin jälkeen EU:n rahoitusmarkkinoilla on sovellettu tiukkaa kuria ja asetettu hallinnollisia velvoitteita niille, jotka haluavat hyötyä EU:n sisämarkkinoista. On tärkeää, että näitä säännöksiä sovelletaan riittävän joustavasti, jotta voidaan varmistaa kustannusten ja hyötyjen tasapaino, arvioida uusien säännösten vaikutuksia eurooppalaisiin rahoitusalan yrityksiin (36) ja mukauttaa sääntelytaakkaa myös näiden yhteisöjen koon mukaan (suuret yleiseurooppalaiset pankit, rahoituslaitokset ja rahoitusteknologia-alan startup-yritykset) (37). |
| --- | --- |

4.3.4

Bryssel 9. kesäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Eurooppalainen talletussuojajärjestelmä” (EUVL C 177, 18.5.2016, s. 21).

1

(2)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Talous- ja rahaliittoa koskeva paketti” (EUVL C 262, 25.7.2018, s. 28).

2

(3)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma” (EUVL C 155, 30.4.2021, s. 20).

3

(4)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelu 2020” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 227).

4

(5)  COM(2021) 32 final.

5

(6)  COM(2018) 796 final, s. 2.

6

(7)  The international role of the euro, Euroopan keskuspankki, kesäkuu 2020.

7

The international role of the euro

(8)  Can the European Project be saved?, Paul Krugmanin Philadelphiassa 14.–16. huhtikuuta 2016 järjestetyssä 23. kansainvälisessä Conference of Europeanists -konferenssissa pitämä pääpuheenvuoro.

8

Can the European Project be saved?,

(9)  Ks. World Economic Outlook database, huhtikuu 2021, Kansainvälinen valuuttarahasto.

9

World Economic Outlook database

(10)  Currency Composition of Official Foreign Exchange Reserves (COFER), International Financial Statistics (IFS), Kansainvälinen valuuttarahasto, https://data.imf.org/regular.aspx?key=41175

10

Currency Composition of Official Foreign Exchange Reserves (COFER)

(11)  Ks. China Launches Digital Renminbi Trials in 11 Cities, Stages Seven Digital Renminbi Lotteries in Year Following Start of Testing, China Banking News, 19. huhtikuuta 2021.

11

China Launches Digital Renminbi Trials in 11 Cities, Stages Seven Digital Renminbi Lotteries in Year Following Start of Testing

(12)  PwC CBDC global index, huhtikuu 2021, https://www.pwc.com/gx/en/industries/financial-services/assets/pwc-cbdc-global-index-1st-edition-april-2021.pdf

12

PwC CBDC global index

(13)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Euron kansainvälisen aseman vahvistaminen” (EUVL C 282, 20.8.2019, s. 27).

13

(14)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma” (EUVL C 155, 30.4.2021, s. 20).

14

(15)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Talous- ja rahaliittoa koskeva paketti” (EUVL C 262, 25.7.2018, s. 28).

15

(16)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Euroalueen talouspolitiikka 2021” (EUVL C 123, 9.4.2021, s. 12).

16

(17)  COM(2020) 746 final.

17

(18)  Eurofound (2020), Upward convergence in the EU: Definition, measurement and trends, s. 9, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

18

Upward convergence in the EU: Definition, measurement and trends

(19)  Times Higher Education -listalla kuusi yliopistoa ja vain yksi QS World University Rankings -listalla.

19

(20)  EU faces barriers to boosting single currency’s global status, Financial Times, 19. tammikuuta 2021.

20

EU faces barriers to boosting single currency’s global status

(21)  COM(2021) 32 final, s. 8.

21

(22)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kohti sietokykyisempää ja kestävämpää eurooppalaista taloutta” (EUVL C 353, 18.10.2019, s. 23).

22

(23)  Katso komissaari Gentilonin euroryhmän lehdistötilaisuudessa esittämät kommentit, 15. helmikuuta 2021, Bryssel.

23

(24)  Ks. ”Fixed income market liquidity”, Committee on the Global Financial System Papers, nro 55, s. 18, Kansainvälinen järjestelypankki, tammikuu 2016.

24

Committee on the Global Financial System Papers

(25)  COM(2020) 590 final ja COM(2020) 746 final, s. 8.

25

(26)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma” (EUVL C 155, 30.4.2021, s. 20).

26

(27)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma” (EUVL C 155, 30.4.2021, s. 20), kohta 1.16.

27

(28)  Ks. Report on a digital euro, s. 7–8, Euroopan keskuspankki, lokakuu 2020.

28

Report on a digital euro

(29)  Ks. Report on a digital euro, s. 7–8, Euroopan keskuspankki, lokakuu 2020, s. 36–40.

29

Report on a digital euro

(30)  EU faces barriers to boosting single currency’s global status, Financial Times, 19. tammikuuta 2021.

30

EU faces barriers to boosting single currency’s global status

(31)  Ks. The role of the euro in global green bond markets, BOX 1, euron kansainvälistä asemaa koskeva 19. vuosittainen katsaus, EKP, kesäkuu 2020.

31

The role of the euro in global green bond markets

(32)  Ks. Unleashing the euro’s untapped potential at global level, EKP:n johtokunnan jäsenen Fabio Panettan puhe.

32

Unleashing the euro’s untapped potential at global level

(33)  COM(2019) 640 final.

33

(34)  Ks. euroryhmän videoneuvottelun tärkeimmät tulokset, 15. helmikuuta 2021.

34

(35)  Paschal Donohoen kommentit euroryhmän 15. helmikuuta 2021 pidetyn videoneuvottelun jälkeen

35

(36)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma” (EUVL C 155, 30.4.2021, s. 20).

36

(37)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n digitaalisen rahoituksen strategia” (EUVL C 155, 30.4.2021, s. 27).

37

---

LIITE

Kaavio 1

BKT:n keskimääräisen vuosittaisen reaalikasvun vertailu

*Arviot alkavat vuodesta 2019.

Lähde: omat laskelmat, joiden perustana on World Economic Outlook Database, Kansainvälinen valuuttarahasto, lokakuu 2020.

Kaavio 2

Dollarin, euron ja renminbin osuudet virallisessa valuuttavarannossa (prosentteina)

Image 2

Lähde: Kansainvälinen valuuttarahasto, data.imf.org

Kaavio 3

Yhdysvaltojen, EU:n ja Kiinan osuus maailmanlaajuisesta BKT:stä (ostovoimapariteetti, prosentteina)

Image 3

Lähde: World Economic Outlook Database, IMF, lokakuu 2020

Kaavio 4

Yhdysvaltojen, EU:n ja Kiinan osuus maailmanlaajuisesta viennistä (prosentteina)

Image 4

Lähde: UNCTAD.

Kaavio 5

Tutkimuksen ja kehittämisen bruttomenot 2008–2018 (prosentteina BKT:stä)

Image 5

Lähde: Eurostat.

---

| 24.8.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 341/50 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 341/50

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Strategia perusoikeuskirjan soveltamisen vahvistamiseksi Euroopan unionissa”

(COM(2020) 711 final)

(2021/C 341/08)

| Esittelijä: | Cristian PÎRVULESCU |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Christian BÄUMLER |

Esittelijä:

Cristian PÎRVULESCU

Toinen esittelijä:

Christian BÄUMLER

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Työvaliokunnan päätös | 26.1.2021 |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 26.5.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 10.6.2021 |
| Täysistunnon numero | 561 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 201/2/7 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 24.2.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Työvaliokunnan päätös

26.1.2021

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

26.5.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

10.6.2021

Täysistunnon numero

561

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

201/2/7

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Komitea kannattaa komission laatimaa uutta strategiaa. Ehdotuksessa on selkeitä sitoumuksia, ja siinä painotetaan vahvasti soveltamis- ja täytäntöönpanokysymyksiä. Komitea on johdonmukaisesti tukenut tätä linjaa, ensimmäisestä strategiasta vuonna 2011 antamastaan lausunnosta (1) lähtien. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Sen jälkeen on tapahtunut suuria yhteiskunnallisia, taloudellisia ja poliittisia mullistuksia, jotka ovat hankaloittaneet perusoikeuksien suojelua ja tuoneet uusia haasteita, jotka liittyvät voimassa oleviin kehyksiin ja myös perusoikeuskirjan soveltamiseen. Tämänhetkinen pandemia lisää merkittävästi miljoonien ihmisten terveyteen, turvallisuuteen ja hyvinvointiin kohdistuvia riskejä kaikkialla Euroopassa. Tilanne on vieläkin pahempi maailmanlaajuisella tasolla, missä vastuu toimiin ryhtymisestä kuuluu suurelta osin EU:lle. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EU:n toimielimillä ja jäsenvaltioilla tulee olla tällä alalla selkeä näkemys ja nykyistä vahvempi ote perusoikeuksien edistämiseen. Vaikka perusoikeuskirjan soveltaminen rajoittuu EU:n lainsäädännön tukemiseen, sääntelyn jatkuva lisääntyminen ja toimintapolitiikkojen monialainen integrointi luovat yhä laajempia kohdealoja. Tämä kehitys vaikuttaa todennäköisesti monin tavoin kansalaisyhteiskuntaan, paikallisyhteisöihin, työmarkkinaosapuoliin ja yrityksiin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Vain harvat eurooppalaiset valitettavasti tietävät perusoikeuskirjan olemassaolosta tai asemasta, vaikka se on ollut voimassa kymmenen vuotta. Myös kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, kansalliset ihmisoikeusinstituutiot ja ihmisoikeuksien puolustajat ovat hyödyntäneet sitä harvakseltaan. Emme voi odottaa toista vuosikymmentä, ennen kuin perusoikeuskirjan oikeuksista tulee totta suurelle yleisölle, kansalaisyhteiskunnalle ja julkisille instituutioille. Toivomme, että Euroopan komissio tiedottaa aktiivisemmin kansalaisille, tiedotusvälineille, kansalaisyhteiskunnalle, työmarkkinaosapuolille ja monille muille tahoille perusoikeuskirjasta, sen merkityksestä, sen vaikutuksista ja siihen liittyvistä välineistä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kaikkien EU:n toimielinten on tuettava määrätietoisesti ja voimakkaasti kaikkia niitä kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, ihmisoikeusaktivisteja ja toimittajia, jotka joutuvat kohtaamaan fyysisiä ja sanallisia hyökkäyksiä, pelottelua ja häirintää sekä myös perusteettomia oikeuskanteita, väkivaltaa ja vihapuhetta verkossa ja sen ulkopuolella. Mustamaalaamiskampanjat, joilla heikennetään kansalaisyhteiskunnan uskottavuutta ja oikeutusta, on saatava loppumaan, ja on ryhdyttävä toimiin niitä jäsenvaltioiden hallituksia vastaan, jotka syyllistyvät sellaisiin. Voimassa olevien sääntöjen noudattamisen valvonnan olisi oltava ensisijainen tavoite. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja ihmisoikeuksien puolustajien yleisiä valmiuksia toimia perusoikeuskirjan kehyksessä olisi vahvistettava merkittävästi laatimalla paketti, johon sisältyy koulutusta ja osaamisen siirtoa, organisatorista tukea, vakaata ja ennakoitavaa rahoitusta sekä toimia, joilla suojellaan hyökkäyksiltä ja mustamaalauskampanjoilta. Komitea on valmis auttamaan tähän liittyvän kattavamman ja yksityiskohtaisen suunnitelman laatimisessa ennen kaikkea perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta käsittelevän ryhmänsä välityksellä. Tällaisten toimien tulisi kuulua kokonaisvaltaiseen eurooppalaiseen kansalaisyhteiskuntastrategiaan, jolle on ETSK:n mielestä kiireellinen tarve (2). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Komitea kannattaa komission kokonaisvaltaista lähestymistapaa unionin perustana olevien perusarvojen edistämiseen ja suojelemiseen ja suhtautuu myönteisesti täydentävyyteen käsiteltävänä olevan strategian, Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman ja ensimmäisen oikeusvaltiokertomuksen välillä. Komitea ehdottaa myös EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelman sekä Euroopan vammaisstrategian ja hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskevan strategian sisällyttämistä kattavaan suunnitteluprosessiin. Näillä ohjelmilla ja strategioilla pyritään usein ratkaisemaan samoja haasteita. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK toistaa oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin liittyviä taloudellisia näkökohtia koskevan kantansa. Ellei oikeusvaltioperiaatteeseen kohdistuvia uhkia ja perusoikeuksien yleistä heikentymistä saada loppumaan, ne tulevat todennäköisesti horjuttamaan sisämarkkinoiden perustana olevaa keskinäistä luottamusta ja siten hidastamaan EU:n talouskasvua (3). |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Komitea korostaa, että perusoikeuskirja käsittää myös sosiaalisia oikeuksia. Niiden täytäntöönpanolla on suuri merkitys ihmisten elämässä. Työmarkkinaosapuolten olisi osallistuva niiden suojelemiseen Euroopan tasolla ja kansallisesti. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua olisi lisättävä, ja sitä olisi kohdistettava selvemmin perusoikeuskirjassa vahvistettuihin oikeuksiin. Kuten komitea totesi strategiaa käsitelleessä vuoden 2011 lausunnossaan, enemmän painoarvoa olisi annettava III osastolle ”Tasa-arvo” ja IV osastolle ”Yhteisvastuu”, sillä ne ovat keskeisiä demokraattiselle, arvopohjaiselle unionille, joka suhtautuu vakavasti sosiaaliseen malliinsa ja sitoumuksiinsa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Komitea on tyytyväinen siihen, että strategiassa korostetaan perusoikeuskirjan kokonaisvaltaista luonnetta ja että sillä täydennetään kohdennettuja pyrkimyksiä konkretisoida unionin ajamia oikeuksia ja arvoja monilla aloilla, joita ovat esimerkiksi uhrien oikeudet ja oikeussuojan toteutuminen, tasa-arvo ja osallisuus, rasismintorjunta ja moniarvoisuus, sosiaaliset oikeudet ja osallistava koulutus, taloudelliset oikeudet, EU:n kansalaisten ja muiden maiden kansalaisten oikeudet sekä lasten oikeudet. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä covid-19-kriisin vaikutuksiin, jotka kohdistuvat lasten oikeuksiin, hyvinvointiin ja älylliseen ja emotionaaliseen kehitykseen. ETSK pitää tärkeinä myös niitä perusoikeuskirjan artikloja, jotka vaikuttavat talouden alaan eli esimerkiksi elinkeinovapauteen ja omistusoikeuteen, sekä artikloja, jotka liittyvät varsinaisiin oikeudellisiin sääntöihin. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Komitea kannattaa varauksetta EU:n sitoumusta edistää ja suojella ihmisoikeuksia ja arvoja maailmanlaajuisesti. On täysin perusteltua korostaa kauppasopimuksia ja niiden mahdollista vaikutusta perusoikeuksiin. Kuten monissa lausunnoissa on todettu, komitea kiinnittää huomiota myös maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikkaan keskeisenä testinä EU:n sitoutumisesta perusoikeuksien suojeluun. Ihmisoikeuksien puolustajia olisi tuettava vahvemmin kaikkialla maailmassa. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Kuten ehdotuksessa todetaan, kansallisella ja paikallisella hallinnolla, jäsenvaltioiden parlamenteilla ja lainvalvontaviranomaisilla on keskeinen asema perusoikeuskirjassa taattujen oikeuksien edistämisessä ja suojelemisessa. On epäselvää, miten yhteistyö eroaisi alkuperäisen strategian täytäntöönpanossa viimeisten kymmenen vuoden aikana tehdystä yhteistyöstä. Strategian keskeisenä tavoitteena olisi oltava löytää sellaisten kannustimien ja välineiden toimiva yhdistelmä, jotka motivoivat kansallisia ja paikallisia instituutioita sitoutumaan paremmin ja oma-aloitteisemmin perusoikeuksien suojeluun. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Komitea toivoo, että kaikissa strategian keskeisissä ulottuvuuksissa eli ennaltaehkäisyssä, edistämisessä, täytäntöönpanossa ja noudattamisen valvonnassa saadaan aikaan huomattavaa parannusta. Noudattamisen valvontaan olisi kiinnitettävä enemmän huomiota, muita osa-alueita unohtamatta. Perusoikeuskirjan asianmukainen soveltaminen on olennaisen tärkeää toimivan, arvopohjaisen unionin ylläpitämiseksi. Perusoikeuskirjan soveltaminen on sitä paitsi pakollista. Komission on toimittava tämän mukaisesti ja käynnistettävä rikkomismenettelyjä hanakammin, kun oikeuksia ei kunnioiteta. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Komitea kannattaa täysin sitä, että jäsenvaltiot nimeävät perusoikeuskirjan yhteyspisteitä, ja ehdottaa, että nämä sijoitetaan hallituksen yhteyteen tai lainsäädäntöprosessiin osallistuvaan ministeriöön, kuten oikeusministeriöön. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Kun otetaan huomioon covid-19-pandemian suuri vaikutus yhteiskuntaan, komitea kehottaa komissiota käsittelemään vuoden 2022 kertomuksessa ennen kaikkea pandemian vaikutuksia perusoikeuksiin ja erityisesti sosioekonomiseen hyvinvointiin ja tuomaan näin selkeästi esiin, että sosiaaliset oikeudet ovat perusoikeuksia. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä sellaisten ikääntyneiden ja vammaisten henkilöiden oikeuksiin, ihmisarvoon ja hyvinvointiin, jotka ovat eristyksissä hoitokodeissa covid-19-pandemian aikana. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Komitea ehdottaa, että jokaisesta (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen soveltamisalaan kuuluvasta) rahastosta tehdään arvio seurantakomiteoissa, joissa on mukana riippumattomia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, kansallisia ihmisoikeusinstituutioita ja ihmisoikeuksien puolustajia. Kaikille näille kansalaisvaikuttajille on annettava sananvaltaa siinä, miten varoja jaetaan ja hallinnoidaan. ETSK pyytää komissiota ottamaan huomioon suositukset, joita se esitti helmikuussa 2021 julkaistussa päätöslauselmassaan ”Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun – mikä toimii ja mikä ei?”. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Komitea kehottaa komissiota etsimään ja ottamaan käyttöön rahoitusmahdollisuuksia kansalaisyhteiskunnan organisaatioille ja ihmisoikeuksien puolustajille, jotka tekevät etulinjassa työtä syrjäytyneiden ja haavoittuvassa asemassa olevien yhteisöjen parissa. Komitea kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön rahoitusohjelmia, jotka on suunnattu ihmisoikeuksia puolustaville kansalaisyhteiskunnan organisaatioille ja yhteisöille. Ohjelmat olisi suunniteltava siten, että rahoitusta saavien tahojen itsenäisyys ja riippumattomuus eivät vaarannu. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Komitea ehdottaa, että luodaan tarkoituksenmukainen, nopea ja tehokas mekanismi, jonka avulla havaitaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin ja ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistuvat fyysiset ja sanalliset hyökkäykset, pelottelu- ja häirintätapaukset sekä myös perusteettomat oikeuskanteet, väkivaltatapaukset ja vihapuhe verkossa ja sen ulkopuolella, ja raportoidaan niistä. Kansalliset ihmisoikeusinstituutiot ja kansalliset sosiaali- ja talousneuvostot olisi otettava mukaan tähän mekanismiin. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | Komitea ehdottaa, että koordinoinnin helpottamiseksi perustetaan kansallisia perusoikeusfoorumeja, joilla kaikki asianomaiset tahot voisivat tehdä yhteistyötä: näitä ovat kansalliset ihmisoikeusinstituutiot, kansalliset tasa-arvoelimet, oikeusasiamiehet, vasta perustetut perusoikeuskirjan yhteyspisteet ja muut julkiset elimet. Foorumeihin olisi otettava mukaan organisaatioita ja ihmisoikeuksien puolustajia. Perusoikeusvirasto voi auttaa näiden foorumien perustamisessa. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | Komitea ehdottaa, että komissio perustaa erityisen avustusohjelman, jonka tarkoituksena on parantaa ja yhdenmukaistaa kaikkien kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden institutionaalisia valmiuksia (perustaminen, akkreditointi ja työvaiheet sääntöjen noudattamisen varmistamiseksi), ja laatii yksityiskohtaiset ohjeet jäsenvaltioille. Kuten muidenkin välineiden ja ohjelmien tapauksessa, ETSK kehottaa hyödyntämään paremmin ja laajemmin perusoikeusviraston mittavaa asiantuntemusta. Komitea kannustaa virastoa jatkamaan vahvaa työtään perusoikeuksien alalla tapahtuvien keskeisten kehitysvaiheiden parissa ja seuraamaan tarkasti sosiaalisten oikeuksien suojelua. Viraston olisi myös oltava näkyvämpi ja helpommin suuren yleisön ja kansalaisyhteiskunnan ryhmien ja organisaatioiden lähestyttävissä. |
| --- | --- |

1.20

| 1.21 | Komitea ehdottaa, että komissio järjestää erityisiä kuulemistilaisuuksia ja laatii raportteja yksittäisistä osastoista ja artikloista, niin että kansalliset ihmisoikeusinstituutiot, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja ihmisoikeuksien puolustajat voivat esittää kannanottojaan ja näkemyksiään. ETSK on enemmän kuin valmis tekemään tiivistä yhteistyötä komission kanssa tällaisten kokousten järjestämiseksi säännöllisin väliajoin kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa. |
| --- | --- |

1.21

| 1.22 | Komitea odottaa mielenkiinnolla komission valmistelemaa tiedotuskampanjaa. Koska tämä on niin tärkeä ja kiireellinen toimi, olisi ollut avuksi täsmentää strategiassa, mitkä ovat kampanjan tavoitteet, aikataulu, kohderyhmät, välineet, kumppanit ja esitetty talousarvio. ETSK kannustaa Euroopan komissiota järjestämään perusoikeuskirjaan liittyvää toimintaa Euroopan tulevaisuuskonferenssin osana ja tuomaan perusoikeusasiat lähemmäs kansalaisia ja osaksi julkista keskustelua. |
| --- | --- |

1.22

| 1.23 | Tarvitaan enemmän tutkimusta ja kuulemisia, jotta voidaan kehittää ymmärrystä perusoikeuskirjan soveltamisesta ottaen huomioon riski- ja haavoittuvuustekijät, jotka ovat todennäköisempiä tietyissä yhteiskuntaryhmissä ja alueellisissa yhteisöissä. |
| --- | --- |

1.23

2.   Yleistä

2.1   Lausunnon taustaa

| 2.1.1 | Perusoikeuskirjaa sovelletaan kaikkiin EU:n toimielinten toimiin. Euroopan komission vuonna 2010 laatimassa strategiassa perusoikeuskirjan panemiseksi tehokkaasti täytäntöön Euroopan unionissa painotettiin, että unionin on tärkeää näyttää esimerkkiä. Siinä myös esitettiin, miten komissio aikoi varmistaa, että unioni noudattaa perusoikeuskirjaa kaikilta osin. Perusoikeuskirjaa sovelletaan myös jäsenvaltioihin silloin kun ne panevat täytäntöön EU:n lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Perusoikeuskirjan ansiosta unionissa on annettu uutta lainsäädäntöä, jolla suojataan ja edistetään suoraan tiettyjä keskeisiä oikeuksia. Hyviä esimerkkejä tästä ovat uudet säännöt, jotka koskevat tietosuojaa, sukupuolten tasa-arvoa, väärinkäytösten paljastajien suojelua, oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä ja puolustautumisoikeuksia sekä rikosten uhreja. EU:n tuomioistuimen oikeuskäytäntö, jossa vedotaan perusoikeuskirjaan, on kehittynyt merkittävästi monilla eri aloilla. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Euroopan unionin perusoikeusvirastosta on tullut luotettu unionin elin, joka tarjoaa vertailukelpoisia tietoja ja analyyseja perusoikeuksista tukemaan unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden työtä. Riippumattomien kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden ja -elinten määrä unionissa on myös kasvanut merkittävästi. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Kolmella jäsenvaltiolla ei kuitenkaan ole lainkaan kansallista ihmisoikeuselintä (Italia, Malta ja Tšekki (4)), kahdella ei ole akkreditoitua kansallista ihmisoikeuselintä (Viro – akkreditointia odotetaan vuoden 2020 lopussa – ja Romania), ja kuudella jäsenvaltiolla ei ole Yhdistyneiden kansakuntien Pariisin periaatteita noudattavia A-statuksen ihmisoikeusinstituutioita (Belgia, Itävalta, Kypros, Ruotsi, Slovakia ja Slovenia). |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Äskettäinen Eurobarometri-tutkimus, jossa selvitettiin vastaajien tietoja perusoikeuskirjasta, osoittaa, että vain 42 prosenttia vastaajista on kuullut perusoikeuskirjasta ja vain 12 prosenttia todella tietää, mikä se on. Kuusi kymmenestä vastaajasta haluaa saada lisää tietoa oikeuksistaan ja siitä, kenen puoleen kääntyä siinä tapauksessa, että heidän perusoikeuskirjan mukaisia oikeuksiaan loukataan (5). |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | ETSK on ollut jo pitkään sitoutunut ihmisoikeuksien ja ihmisoikeuksien puolustajien tukemiseen. Komitea kuuluu erottamattomasti perusoikeuskulttuuriin ja -kehyksiin, sillä se on mukana monissa rakenteissa ja toiminnoissa, nostaa esille kansalaisten, kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten huolenaiheita ja laatii toimintapolitiikka- ja sääntelyehdotuksia oikeuksiin perustuvasta näkökulmasta. Toimintansa tehostamiseksi ETSK on perustanut oman perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta käsittelevän ryhmän, joka tukee sen visiota ja vastuualueita. |
| --- | --- |

2.1.6

2.2   Varmistetaan perusoikeuskirjan tehokas soveltaminen jäsenvaltioissa

| 2.2.1 | Komitea kannattaa täysin komission ehdotusta, jonka mukaan jäsenvaltiot nimeävät perusoikeuskirjan yhteyspisteitä. Niiden tehtävät eli perusoikeuskirjaan liittyvän tiedonkulun ja parhaiden käytänteiden vaihdon helpottaminen ja valmiuksien kehittämistoimien koordinoiminen asianomaisessa maassa ovat keskeisiä perusoikeusasioiden ajamiseksi. Ne pitäisi mieluiten sijoittaa hallituksen yhteyteen tai lainsäädäntäprosessiin osallistuvaan ministeriöön, kuten oikeusministeriöön. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Perusoikeuskirjan soveltamista EU:ssa käsittelevän vuosikertomuksen laatimisessa käytettävä uusi lähestymistapa, jossa tarkastellaan lähemmin perusoikeuskirjan soveltamista jäsenvaltioissa, on tarkoituksenmukainen. Komitea on tyytyväinen myös siihen, että perusoikeuskirjaa käsittelevässä uudessa, vuoden 2021 kertomuksessa tarkastellaan erityisesti perusoikeuksia digitaalisella aikakaudella. Kun otetaan huomioon covid-19-pandemian suuri vaikutus yhteiskuntaan, komitea kehottaa komissiota käsittelemään vuoden 2022 kertomuksessa ennen kaikkea pandemian vaikutuksia perusoikeuksiin ja erityisesti sosioekonomiseen hyvinvointiin. Toinen asia, jota olisi syytä käsitellä, on EU:n jäsenvaltioiden siirtyminen hätätilaan: tämä tapahtuu toisinaan parlamentaarisen valvonnan ja demokratian keskinäisen valvontajärjestelmän kustannuksella. ETSK katsoo, että pandemian torjuntatoimien olisi oltava täysin demokraattisia, tilapäisiä ja oikeasuhtaisia. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Komitea kehottaa komissiota käynnistämään rikkomismenettelyjä hanakammin, kun se on tarpeellista ja kun EU:n oikeutta on rikottu. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Komitea kannattaa komission ehdotusta, jonka mukaan kaikkia niitä ohjelmia varten, jotka saavat yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen soveltamisalaan kuuluvaa EU:n rahoitusta, on oltava käytössä tehokkaat mekanismit, joiden avulla varmistetaan, että ohjelmissa noudatetaan perusoikeuskirjaa ohjelman käynnistymisvaiheesta aina toteuttamisen päättymiseen saakka. Komitea ehdottaa, että jokaisesta rahastosta tehdään arvio seurantakomiteoissa, joissa on mukana kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, kansallisia ihmisoikeusinstituutioita ja ihmisoikeuksien puolustajia. Tämä auttaisi paikkaamaan perusoikeusalan osaamisvajetta yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen täytäntöönpanoelimissä ja parantaisi merkittävästi perusoikeusjärjestöjen mahdollisuuksia todelliseen vaikuttamiseen ruohonjuuritasolla. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Komitea kehottaa komissiota seuraamaan tarkasti, missä määrin perusoikeuskirjaa noudatetaan EU:n varojen käytössä, ja ryhtymään asianmukaisiin ja perusteltuihin toimenpiteisiin, joihin kuuluvat myös EU:n rahoituksen keskeyttäminen tai lykkääminen sekä rahoitusoikaisut, jos jäsenvaltiot eivät ole tehneet korjauksia sääntöjenvastaisiin menoihin. Lisäksi komitea kehottaa komissiota tekemään perusoikeuskirjan noudattamista koskevia tarkastuksia jo aikaisemmissa vaiheissa, kun on kyse merkittävistä talousarviomäärärahoista. |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Ehdotuksessa asetettu tavoite edistää kannustavan ja turvallisen toimintaympäristön luomista kansalaisjärjestöille ja oikeuksien puolustajille kussakin valtiossa, myös paikallisesti, on todellakin tarpeellinen. Selkeitä tietoja ei kuitenkaan esitetä siitä, miten tavoitteeseen aiotaan pyrkiä. Komitea kehottaa komissiota etsimään ja ottamaan käyttöön rahoitusmahdollisuuksia kansalaisyhteiskunnan organisaatioille ja ihmisoikeuksien puolustajille, jotka tekevät etulinjassa työtä syrjäytyneiden ja haavoittuvassa asemassa olevien yhteisöjen parissa. |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | Komitea ehdottaa, että luodaan tarkoituksenmukainen, nopea ja tehokas mekanismi, jonka avulla havaitaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin ja ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistuvat fyysiset ja sanalliset hyökkäykset, pelottelu- ja häirintätapaukset sekä myös perusteettomat oikeuskanteet, väkivaltatapaukset ja vihapuhe verkossa ja sen ulkopuolella, ja raportoidaan niistä. Kansalliset ihmisoikeusinstituutiot ja kansalliset sosiaali- ja talousneuvostot olisi otettava mukaan tähän hälytysmekanismiin. Myös ETSK on halukas osallistumaan mekanismin perustamiseen ja tekemään työtä muiden EU:n toimielinten kanssa asianomaisten organisaatioiden ja ihmisten tehokkaan suojelun ja korjaavien toimenpiteiden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

2.2.7

| 2.2.8 | On enemmän kuin rohkaisevaa nähdä komission sitoutuvan yhteneviin toimiin demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien suojelemiseksi (6). Komitea katsoo, että samoja koordinointiperiaatteita olisi sovellettava myös kansallisella tasolla. Liian usein käy niin, että erilaiset julkiset ja valtiosta riippumattomat instituutiot ja organisaatiot eivät tee riittävästi yhteistyötä. Komissio voisikin pyytää jäsenvaltioita perustamaan kansallisia perusoikeusfoorumeja, joilla kaikki asianomaiset tahot voisivat tehdä yhteistyötä: näitä ovat kansalliset ihmisoikeusinstituutiot, kansalliset tasa-arvoelimet, oikeusasiamiehet, vasta perustetut perusoikeuskirjan yhteyspisteet ja muut julkiset elimet. Foorumeihin olisi otettava mukaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja ihmisoikeuksien puolustajia. |
| --- | --- |

2.2.8

| 2.2.9 | Kansallisten ihmisoikeuselinten perustaminen ja akkreditointi sekä toimet, joilla varmistetaan Yhdistyneiden kansakuntien asettamien Pariisin periaatteiden (7) noudattaminen niissä, olisi otettava ensisijaiseksi tavoitteeksi, ja tähän olisi osoitettava enemmän tukea. Komitea ehdottaa, että komissio perustaa erityisen avustusohjelman, jonka tarkoituksena on parantaa ja yhdenmukaistaa kaikkien kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden institutionaalisia valmiuksia. |
| --- | --- |

2.2.9

2.3   Edistetään perusoikeuskirjan käyttämistä suunnannäyttäjänä unionin toimielimille

| 2.3.1 | Komission keskeisten aloitteiden tarkastelu aloitteen valmisteluvaiheesta lähtien on toivottavasti myös tulevaisuudessa komissiolle tärkeää koko päätöksentekomenettelyn ajan. Ehdotuksessa painotetaan digipalvelusäädöstä ja työtä sen varmistamiseksi, että siinä noudatetaan perusoikeuskirjaa, mikä on tarkoituksenmukaista, sillä perusoikeuksien noudattamiseen liittyy monenlaisia kysymyksiä ja vaikutuksia. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Komission keskeisten aloitteiden perusteellinen valmistelu on erittäin tärkeää. Sääntöjen noudattamisen aihekohtaista kehittämistä olisi samalla täydennettävä perusoikeuskirjaan nojaavalla ajattelutavalla ja analyysillä, jossa keskitytään eri osastoihin ja artikloihin vuosikertomuksen rakenteen mukaisesti. Yksi mahdollisuus olisi järjestää erityisiä tapahtumia ja laatia raportteja yksittäisistä osastoista ja artikloista, niin että kansalliset ihmisoikeusinstituutiot, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja ihmisoikeuksien puolustajat voisivat esittää kannanottojaan ja näkemyksiään. Tämä mahdollistaisi huomattavan osaamisen kartuttamisen yksittäisistä artikloista ja niiden suojelemista oikeuksista ja antaisi selkeämmän kuvan EU:n lainsäädännön ja politiikan yleisistä vaikutuksista ihmisten elämään ja oikeuksiin. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Kuten edellä kohdassa 2.2.2 on todettu, covid-19-pandemialla on niin valtava vaikutus eurooppalaiseen yhteiskuntaan, että tähän liittyviin oikeuksiin on syytä kiinnittää erityishuomiota. Komitea kannustaakin komissiota korostamaan vuosikertomuksissa covid-19:n vaikutuksia ja niitä monia kriisejä, joita se on aiheuttanut perusoikeuksien suojelun näkökulmasta. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | Tässä yhteydessä, ja kuten komitea totesi strategiaa käsitelleessä vuoden 2011 lausunnossaan, enemmän painoarvoa olisi annettava III osastolle ”Tasa-arvo” ja IV osastolle ”Yhteisvastuu”, sillä ne ovat keskeisiä demokraattiselle, arvopohjaiselle unionille, joka suhtautuu vakavasti sosiaaliseen malliinsa ja sitoumuksiinsa. |
| --- | --- |

2.3.4

| 2.3.5 | Komitea kannattaa varauksetta EU:n sitoumusta edistää ja suojella ihmisoikeuksia ja arvoja maailmanlaajuisesti. On täysin perusteltua korostaa kauppasopimuksia ja niiden mahdollista vaikutusta perusoikeuksiin. Kuten monissa lausunnoissa on todettu, komitea kiinnittää huomiota myös maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikkaan keskeisenä testinä EU:n sitoutumisesta perusoikeuksien suojeluun. Komitea muistuttaa myös, että demokratian vakaus ja siihen perustuvat ihmisoikeuksien suojelujärjestelmät Euroopan naapurimaissa ovat paineen alla ja että niiden tukemiseksi olisi tehtävä enemmän. Ihmisoikeuksien puolustajia olisi tuettava vahvemmin kaikkialla maailmassa. |
| --- | --- |

2.3.5

| 2.3.6 | Komitea kannustaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa varmistamaan käytettävissä olevien välineiden avulla, että perusoikeuskirjaa sovelletaan tosiasiallisesti niiden työskentelyssä, ja tukeutumaan tässä komission apuun ja ottamaan asiaankuuluvat neuvoa-antavat eurooppalaiset elimet mukaan lainsäädännön valmisteluun. ETSK on valmis osallistumaan tällaiseen toimielinten väliseen vuoropuheluun ja työhön. |
| --- | --- |

2.3.6

2.4   Lisätään ihmisten tietoisuutta heille perusoikeuskirjan nojalla kuuluvista oikeuksista

| 2.4.1 | Komitea odottaa komission valmistelemaa tiedotuskampanjaa, jonka tarkoituksena on tiedottaa ihmisille paremmin heidän perusoikeuskirjan mukaisista oikeuksistaan ja siitä, kenen puoleen he voivat kääntyä, jos näitä oikeuksia loukataan. Koska tämä on niin tärkeä ja kiireellinen toimi, olisi ollut avuksi täsmentää strategiassa, mitkä ovat kampanjan tavoitteet, aikataulu, kohderyhmät, välineet, kumppanit ja esitetty talousarvio. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Tiedotuskampanjalla olisi täydennettävä muita toimenpiteitä. Komitea suosittaa, että työ aloitetaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioista ja valtiollisista elimistä, kuten oikeuslaitoksesta, ja että se käsittää koulutusta, hyvien käytäntöjen siirtoa ja yleisöviestintää, kun institutionaaliset vähimmäisvalmiudet on saatu käyttöön. Edellä mainitut organisaatiot ja elimet voivat tarjota resursseja, joiden turvin ihmiset voivat uskoa perusoikeuksiensa suojelun tukea antavan sosiaalisen ja institutionaalisen ympäristön tehtäväksi. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Tässä yhteydessä olisi suunniteltava tiedotuskampanjoita, joilla saavutetaan perusoikeusloukkauksista todennäköisimmin kärsivät ihmiset. Tarvitaan enemmän tutkimusta ja kuulemisia, jotta voidaan kehittää ymmärrystä perusoikeuskirjan soveltamisesta ottaen huomioon riski- ja haavoittuvuustekijät, jotka ovat todennäköisempiä tietyissä yhteiskuntaryhmissä ja alueellisissa yhteisöissä. Tämä auttaisi kohdentamaan erilaisten elinten toteuttamia toimia ja myös hankkimaan tietoa erilaisten kuulemis- ja osallistamishankkeiden pohjaksi. |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.4 | ETSK kannustaa Euroopan komissiota järjestämään perusoikeuskirjaan liittyvää toimintaa Euroopan tulevaisuuskonferenssin osana ja tuomaan perusoikeusasiat lähemmäs kansalaisia ja osaksi julkista keskustelua. |
| --- | --- |

2.4.4

Bryssel 10. kesäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 376, 22.12.2011, s. 74.

1

(2)  ETSK kartoitti pandemian esiin nostamia rakenteellisia haasteita ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vastauksia niihin tutkimuksessaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden reagoinnista covid-19-pandemiaan ja sen vuoksi Euroopassa käyttöönotettuihin rajoittaviin toimenpiteisiin (The response of civil society organisations to face the COVID-19 pandemic and the consequent restrictive measures adopted in Europe, 2021).

2

The response of civil society organisations to face the COVID-19 pandemic and the consequent restrictive measures adopted in Europe

(3)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 16.

3

(4)  Malta on edistynyt asiassa merkittävästi ja perustanee kansallisen ihmisoikeuselimen pian.

4

(5)  Erityisbarometri 487 b.

5

(6)  EU-tason koordinointiin voisivat osallistua kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden eurooppalainen verkosto (ENNHRI), kansallisten tasa-arvoelinten eurooppalainen verkosto (Equinet) ja Euroopan oikeusasiamiesten verkosto (ENO). Kansallisen tason koordinointia voidaan tehostaa keskeisten kansallisten instituutioiden avulla.

6

(7)  Yhdistyneiden kansakuntien vahvistamat Pariisin periaatteet toimivat kansainvälisenä vertailukohtana, jonka perusteella kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden kansainvälinen koordinointikomitea (GANHRI) voi akkreditoida kansallisen ihmisoikeusinstituution.

7

---

| 24.8.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 341/56 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 341/56

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmasta”

(COM(2020) 790 final)

(2021/C 341/09)

| Esittelijä: | Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Andris GOBIŅŠ |

Esittelijä:

Carlos Manuel TRINDADE

Toinen esittelijä:

Andris GOBIŅŠ

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 26.5.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 10.6.2021 |
| Täysistunnon nro | 561 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 231/1/8 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 24.2.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

26.5.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

10.6.2021

Täysistunnon nro

561

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

231/1/8

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on Euroopan komission kanssa samaa mieltä tarpeesta vahvistaa eurooppalaisen demokratian selviytymiskykyä. Lisäksi se pitää Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaa sekä myönteisenä että tarpeellisena, tukee laajalti siinä ehdotettuja toimenpiteitä ja ehdottaa lisäpainotusta ja -toimia useilla aloilla. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK pitää Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaa erittäin ajankohtaisena, sillä ilmassa on huolestuttavia merkkejä siitä, että demokratioihimme kohdistuvat sisäiset ja ulkomaisten toimijoiden aiheuttamat haasteet ovat heikentämässä oikeusvaltioperiaatetta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on huolissaan useissa jäsenvaltioissa esiintyneistä pyrkimyksistä hyödyntää covid-19-pandemian luomaa vaikeaa tilannetta oikeusvaltioperiaatteen heikentämiseksi. Komission olisi ryhdyttävä asiassa poliittisiin toimiin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suosittaa seuraavissa kolmessa kohdassa esitetyistä syistä, että komissio lisäisi Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan erillisen pilarin kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten osallistumista ja työelämän demokratian edistämistä varten, sillä se pitää tätä uutta pilaria olennaisen tärkeänä. Komitea esittää sitä koskevia konkreettisia ehdotuksia lausunnon luvussa 6. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että eurooppalaisia demokratioita edistettäessä Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan jo sisältyvien alojen lisäksi olisi edistettävä demokraattista osallistumista niin unioni- kuin jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla, kansalaisyhteiskunnan osallistumista sekä demokratiaa sen kaikissa ulottuvuuksissa ja kaikilla aloilla, työelämän demokratia mukaan luettuna. ETSK katsoo, että nämä demokratian toteuttamisen ulottuvuudet olisi sisällytettävä Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan, sillä kullakin niistä on omat etunsa, jotka tekevät demokratiasta dynaamisemman ja selviytymiskykyisemmän. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK pahoittelee, ettei Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa ole käsitelty yhteiskuntasopimuksen roolia eriarvoisuuden vähentämisessä ja eurooppalaisten kannustamisessa omaksumaan demokraattiset ihanteet ja että siihen ei sisälly mitään toimenpiteitä tämän roolin vahvistamiseksi. Toimintasuunnitelmassa ei myöskään tunnusteta eikä tueta työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja, eikä niiden panosta eurooppalaisten demokratioiden vakauden hyväksi ole tuotu esille. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK pitää myös tarpeellisena painottaa enemmän kansalaisvuoropuhelua, joka on jokaisessa demokratiassa ehdoton edellytys sille, että päätökset ovat mahdollisimman laadukkaita ja että niihin sitoudutaan, SEU-sopimuksen 11 artiklan mukaisesti. ETSK toistaa asiakokonaisuuteen SOC/627 (1) kuuluvassa lausunnossaan komissiolle esittämänsä suosituksen perustaa vuosittain kokoontuva EU-tason perusoikeus- ja oikeusvaltioperiaatefoorumi. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK katsoo, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan olisi sisällytettävä laaja aloite demokratiaa ja perusoikeuksia koskevan koulutuksen edistämiseksi, sillä se on olennaisen tärkeää demokraattisten arvojen ja aktiivisen kansalaisuuden turvaamiseksi erityisesti nuorten keskuudessa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa otetaan huomioon arviointi audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa, ja kehottaa jäsenvaltioita panemaan tämän direktiivin nopeasti täytäntöön. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Valvonnan osalta ETSK kehottaa vaatimaan verkkoalustoilta avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta ja kannattaa sääntelymekanismin kehittämistä digipalvelupalvelusäädöksen ja digimarkkinasäädöksen puitteissa disinformaation, vihapuheen ja manipuloinnin ehkäisemiseksi. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kehottaa EU:n toimielimiä toteuttamaan kiireellisesti ehdotetut toimenpiteet toimittajien turvallisuuden ja työolojen turvaamiseksi ja strategisten häirintätarkoituksessa nostettujen kanteiden (SLAPP-kanteet) uhreiksi joutuneiden toimittajien ja muiden yleistä etua puolustavien aktivistien häirinnän estämiseksi. |
| --- | --- |

1.11

2.   Taustaa

| 2.1 | Euroopan unioni perustuu yleismaailmallisiin arvoihin, joita ovat ”ihmisen loukkaamattomat ja luovuttamattomat oikeudet sekä vapaus, kansanvalta, tasa-arvo ja oikeusvaltioperiaate” (2), ja perusoikeuksia suojellaan sen alueella Euroopan unionin perusoikeuskirjalla (3). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK uskoo vakaasti eurooppalaisiin demokraattisiin arvoihin, tukee vilpittömästi komission jatkuvia pyrkimyksiä turvata nämä arvot ja vahvistaa niitä ja toistaa aiemmissa demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta käsitelleissä lausunnoissaan (4) esittämänsä päätelmät. Kansalaiset eivät saa unohtaa tai vähätellä demokratian arvoa eikä oikeusvaltioperiaatteen merkitystä yhteiskunnassamme. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Historia on osoittanut, että demokratiaa on edistettävä aktiivisesti ja puolustettava jatkuvasti toistuvilta hyökkäyksiltä. ”Uutta vauhtia eurooppalaiselle demokratialle” oli yksi kuudesta ensisijaisesta tavoitteesta, jotka komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen määritteli poliittisissa suuntaviivoissaan EU:lle (5). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Digitalisaation aiheuttamat syvät poliittiset, sosiaaliset ja taloudelliset muutokset – joita covid-19-pandemia on vain kiihdyttänyt – luovat uusia riskejä ja haavoittuvuuksia, kuten ehdokkaiden yhtäläiset mahdollisuudet takaavien perinteisten mekanismien heikkeneminen vaalikampanjoissa, poliittisten toimijoiden rahoituksen valvonnan puute, toimittajien häirintä, väärän tiedon levittäminen ja koordinoidut disinformaatiokampanjat, kyberhyökkäykset ja monet muut toimintamuodot, jotka vaarantavat vaalien luotettavuuden. On myös havaittavissa tiedotusvälineiden ja tiedon moniarvoisuuteen ja julkiseen keskusteluun kohdistuvia uhkia, hyökkäyksiä median riippumattomuutta kohtaan ja kansalaisyhteiskunnan heikentymistä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Covid-19-pandemia on vaikuttanut myös Euroopan demokratioiden laatuun, koska tämä kansanterveysuhka edellyttää poikkeuksellisia vastatoimia. Venetsian komissio totesi tutkittuaan näitä toimenpiteitä, että covid-19-kriisiä ei pitäisi hyödyntää mahdollisuutena vahvistaa hallituksia parlamenttien kustannuksella (6). Se huomautti myös, että olisi harkittava vakavasti tarvittavan sääntelykehyksen luomista ja määriteltävä, saatetaanko osa käyttöön otetuista toimenpiteistä mahdollisesti säilyttää pidemmän aikaa. |
| --- | --- |

2.5

3.   Euroopan demokratiatoimintasuunnitelma

| 3.1 | ETSK pitää Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaa tarpeellisena ja ajankohtaisena, nyt kun Euroopan demokratialla on edessään vakavia haasteita, joita covid-19-pandemian johdosta toteutetut toimet kärjistävät. Siinä esitetään vahvistettu EU:n toimintakehys ja erityisiä toimenpiteitä, jotka on jaettu kolmeen pilariin:






  — | vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien ja vahvan demokraattisen osallistumisen edistäminen |
| --- | --- | --- |

3.1

—

vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien ja vahvan demokraattisen osallistumisen edistäminen

| — | vapaiden ja riippumattomien tiedotusvälineiden tukeminen |
| --- | --- |

—

vapaiden ja riippumattomien tiedotusvälineiden tukeminen

| — | disinformaation torjuminen (7). |
| --- | --- |

—

disinformaation torjuminen (7).

| 3.2 | Ehdotetussa Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa käsitellään myös vaikutusmahdollisuuksien tarjoamista kansalaisille ja kansalaisyhteiskunnalle demokratiaan ja oikeusvaltioperiaatteeseen kohdistuvien uhkien torjumiseksi kaikkiin pilareihin liittyvänä monialaisena kysymyksenä. |
| --- | --- |

3.2

4.   Yleistä

4.1   Demokratian tila Euroopassa ja Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman tarve

| 4.1.1 | ETSK panee huolestuneena merkille viime vuosien vakavat haasteet, jotka liittyvät demokratiaan ja yleiseen luottamukseen hallintoelimiä kohtaan. Ne ilmenevät muun muassa vaalien äänestysaktiivisuuden laskuna, oikeusvaltioperiaatteen rikkomistapauksina useissa jäsenvaltioissa, populismin ja vihapuheen esiinnousuna ja leviämisenä, toimittajien painostamisena ja jopa heihin kohdistuvana väkivaltana, hyökkäyksinä tiedotusvälineiden riippumattomuutta ja moniarvoisuutta vastaan, tiedotusvälineiden omistuksen keskittymisenä, ulkoisten tai sisäisten toimijoiden laittomana puuttumisena vaaliprosesseihin disinformaatiokampanjoiden, epäasianmukaisen rahoituksen ja ulkoisen vaikuttamisen keinoin sekä pyrkimyksinä heikentää järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa ja sen osallistumista päätöksentekoon ja vähentää työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen arvoa tai jopa tukahduttaa ne. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | ETSK pitää Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaa myönteisenä ja tarpeellisena välineenä ja tukee laajalti siinä ehdotettuja toimenpiteitä, vaikka esittääkin tämän lausunnon luvussa 5 erityishuomioita ja luvussa 6 ehdotuksia. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | ETSK pitää valitettavana, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman valmistelun yhteydessä käytiin vain hyvin rajallisesti vuoropuhelua, sillä tällainen vuoropuhelu olisi lisännyt suunnitelman vaikuttavuutta. |
| --- | --- |

4.1.3

4.2   Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman soveltamisala ja täytäntöönpano

| 4.2.1 | ETSK:n mielestä demokratiaa edistäviin toimiin Euroopassa on kuuluttava muun muassa vaalien luotettavuuden suojeleminen, tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden vahvistaminen sekä kaikenlaisen disinformaation ja häirinnän torjuminen. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | ETSK katsoo, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman soveltamisalaa olisi laajennettava ja siihen olisi lisättävä erillinen pilari, joka koskee kansalaisyhteiskunnan osallistumisen avulla harjoitettavan aktiivisen kansalaisuuden merkitystä (ks. lausunnon luku 6). |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | ETSK toteaa, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa olisi pitänyt antaa kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason demokratialle niille kuuluva arvo. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Komitean mukaan Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman olisi katettava myös kaikki eurooppalaisen demokratian ulottuvuudet ja alat, muun muassa työelämän demokratia ja jäsennelty vuoropuhelu kansalaisyhteiskunnan kanssa. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | ETSK toivoo, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaa toteutettaessa otetaan huomioon, että EU:lla olisi oltava keskeinen rooli demokraattisten arvojen ja normien edistämisen, kuten EU:n sisäisen ja ulkoisen toiminnan johdonmukaisuuden, mallina. |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | ETSK katsoo, että EU:n on toimittava Euroopan demokratioiden selviytymiskyvyn, yhteiskuntasopimuksen ja taloudellisen kilpailukyvyn vahvistamiseksi Euroopan tulevaisuuskonferenssin tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

4.2.6

4.3   Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman sisällyttäminen EU:n toimintapolitiikkoihin ja sen tehokas seuranta

| 4.3.1 | ETSK toteaa, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman olisi onnistuakseen oltava tiiviisti yhteydessä muihin EU:n tasolla käynnissä oleviin aloitteisiin, joilla edistetään samoja tavoitteita, ja erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjan täytäntöönpanoon, eurooppalaiseen oikeusvaltiomekanismiin ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja uusien tasa-arvostrategioiden täytäntöönpanoon, ja pitää valitettavana, että tämä yhteys ei ole riittävän näkyvä. ETSK suosittaa, että eri toimintasuunnitelmien väliset yhteydet tuodaan selkeästi esille ja niistä tehdään tehokkaita. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | ETSK muistuttaa asiakokonaisuuteen SOC/627 kuuluvassa lausunnossaan komissiolle esittämästään suosituksesta perustaa vuosittain kokoontuva EU-tason perusoikeus- ja oikeusvaltioperiaatefoorumi. Komitea ehdottaakin, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan lisätään demokratian tilaa koskeva erillinen osa, johon sisältyy myös kysymys Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan soveltamisesta. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | ETSK pitää valitettavana, ettei Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan liity seurantakehystä ja -mallia edistymisen mittaamiseksi ja että monille toimenpiteille ei ole asetettu määräaikoja, mikä vaikeuttaa vuodelle 2023 suunnitellun arvioinnin oikea-aikaista seurantaa. ETSK ehdottaa asianmukaisen seurantakehyksen luomista. Oikeusvaltiokertomuksella voi olla tässä merkittävä rooli, kuten lausunnon luvussa 6 todetaan. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | ETSK korostaa sosiaalisen eriarvoisuuden voimakkaan vähentämisen merkitystä demokratian vahvistamisessa ja pitää kielteisenä sitä, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa ei mainita sosiaalisen yhteenkuuluvuuden säilyttämistä eurooppalaisten demokratioiden vakauden keskeisenä osatekijänä, yhteiskuntasopimuksen roolia eurooppalaisten demokraattisten ihanteiden noudattamisessa eikä tarvetta toteuttaa toimia sen säilyttämiseksi ja vahvistamiseksi. ETSK suosittaa, että tämä ulottuvuus sisällytetään Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan. |
| --- | --- |

4.3.4

4.4   Digitalisaation vaikutus demokraattisiin yhteiskuntiin

| 4.4.1 | Demokraattiseen toimintaan kohdistuvien hyökkäysten vaikutusta pahentaa – hyvin pieneen joukkoon keskittyneiden, maailmanlaajuisessa käytössä olevien – verkkoalustojen sääntelyn puute sekä niiden läpinäkymättömien algoritmien vaikutus. Näiden alustojen vastuun varmistamiseksi tarkoitetut mekanismit ovat riittämättömiä. Sen takaaminen, että vaaliprosessit ovat osallistavia, moniarvoisia, oikeudenmukaisia ja avoimia, on kaikkia demokraattisia valtioita koskeva ongelma, joka vaatii huomiota ja toimintaa. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | ETSK toistaa asiakokonaisuuteen NAT/794 (8) kuuluvassa lausunnossa esittämänsä toteamuksen, jonka mukaan EU:n on otettava käyttöön politiikkoja, joilla edistetään yhteiskunnallisia arvojamme vastaavaa digitaalitaloutta. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | ETSK on samaa mieltä siitä, että verkkoalustojen sääntelyyn on suhtauduttava määrätietoisemmin, jotta varmistetaan, että suurimmat toimijat ovat vastuussa kansalaisille ja että viranomaiset ovat riittävän vahvoja harjoittaakseen sääntelyä. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti alustaviin sääntelytoimiin, jotka on toteutettu verkkoalustojen, erityisesti hyvin suurten verkkoalustojen, saattamiseksi vastuuseen ehdotettujen digipalvelusäädöksen ja digimarkkinasäädöksen avulla. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | Lisäksi se pitää disinformaatiota koskevien käytännesääntöjen arviointia ja päivittämistä tärkeänä välivaiheena, jolla varmistetaan disinformaation vaikutusten tiivis seuranta myös covid-19-pandemian osalta sekä siihen liittyvät verkkoalustojen vastaukset. |
| --- | --- |

4.4.5

5.   Erityistä

5.1   Vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien ja vahvan demokraattisen osallistumisen edistäminen

| 5.1.1 | ETSK on samaa mieltä tarpeesta toteuttaa toimia poliittisen mainonnan ja viestinnän avoimuuden takaamiseksi (Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman jakso 2.1) ja kannattaa EU:n lainsäädännön hyväksymistä sen varmistamiseksi, että poliittisluonteinen sponsoroitu sisältö esitetään kansalaisille aina täysin avoimesti kaikilla päätöksenteon tasoilla. Kansallisten viranomaisten on saatava kaikki tarvittavat tiedot sosiaalisen median verkostoilta ja muilta toimijoilta voidakseen varmistaa vapaat ja oikeudenmukaiset vaalit EU:n tasolla sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | ETSK kannattaa lisärajoitusten asettamista läpinäkymättömien algoritmien ja psykologisen profiloinnin avulla tapahtuvalle mikrokohdentamiselle poliittisessa kontekstissa. Komissio aikoo selvittää asiaa lainsäädäntöehdotuksessa sponsoroidun poliittisen sisällön avoimuudesta. |
| --- | --- |

5.1.2

| 5.1.3 | ETSK katsoo, että vapaat ja oikeudenmukaiset vaalit, jotka ovat osa luotettavia vaalijärjestelmiä, ovat pysyvä haaste kaikille demokraattisille järjestelmille, ja suhtautuu myönteisesti vaaleja koskevan eurooppalaisen yhteistyön tiivistämiseen EU:ssa. Komitea kehottaa komissiota, Euroopan parlamenttia ja jäsenvaltioita kehittämään edelleen tiiviimmän yhteistyön muotoja tällä alalla, jotta varmistetaan, että vaalit ovat osallistavampia, avoimempia ja edustavampia. Näitä toimia olisi tuettava laatimalla kooste parhaista käytännöistä. |
| --- | --- |

5.1.3

| 5.1.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti uuden EU:n operatiivisen mekanismin käyttöönottoon häiriönsietokykyisten vaaliprosessien tukemiseksi. Se järjestetään ja sitä koordinoidaan Euroopan vaaliyhteistyöverkoston kautta (toimintasuunnitelman jakso 2.3). |
| --- | --- |

5.1.4

| 5.1.5 | ETSK yhtyy Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa esitettyyn huoleen, joka liittyy Euroopan demokraattisiin prosesseihin kohdistuvan ulkomaisen vaikuttamisen ehkäisemiseen ja torjumiseen, ja pitää aiheellisena, että Euroopan unioni määrää rahallisia seuraamuksia yhteisillä, selkeillä ja vahvoilla sanktioilla tällaisista vaikutusoperaatioista vastuussa oleville tahoille ja käynnistää yhteisen kyberturvallisuutta koskevan aloitteen. |
| --- | --- |

5.1.5

| 5.1.6 | ETSK katsoo, että vaaliprosessit olisi määriteltävä kriittiseksi infrastruktuuriksi, ja tämä voidaan ottaa jo huomioon arvioitaessa ulkomaisia suoria sijoituksia (9). EU:n operatiivisella mekanismilla, jolla tuetaan häiriönsietokykyisiä vaaliprosesseja, olisi oltava toimintaedellytykset ja keinot, joilla taataan menettelyjen turvallisuus, myös vaalien kyberturvallisuus, kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

5.1.6

| 5.1.7 | ETSK suosittaa, että verkkosisällöstä tehdään todella avointa. Tähän kuuluu muun muassa algoritmien tarkastaminen, verkkomainonnan ehtojen parempi avoimuus ja sisällön edistämistä tai poistamista koskevat avoimet prosessit, kansalaisyhteiskunnan (korkeakoulupiirit, tutkijat, toimittajat, kansalaisjärjestöt) ja riippumattomien sääntelyviranomaisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen niiden roolissa verkkotoimijoiden vastuullisuuden valvojina sekä seuraamusten määrääminen niille, jotka toimivat vilpillisessä mielessä, erityisesti silloin, kun avoimuuden ja yhteiskunnallisen vastuuvelvollisuuden välttely on toistuvaa. |
| --- | --- |

5.1.7

| 5.1.8 | ETSK pitää valitettavana, ettei Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa oteta demokraattisen osallistumisen ja aktiivisen osallistumisen edistämistä vaalien ulkopuolella erilliseksi pilariksi ja ettei siinä tunnusteta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun merkitystä demokratian vakauden kannalta eikä suunnitella tätä varten erityisiä toimenpiteitä. ETSK suosittaa, että työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun edistäminen, yritysten ja ammattijärjestöjen yhdistymisvapaus, työehtosopimusneuvottelut sekä oikeus saada tietoja ja tulla kuulluksi sisällytetään lausunnon luvussa 6 ehdotettuun uuteen pilariin. |
| --- | --- |

5.1.8

| 5.1.9 | Mitä tulee Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa jo esitettyihin ehdotuksiin, jotka koskevat demokraattisen osallistumisen ja aktiivisen osallistumisen edistämistä vaalien ulkopuolella (toimintasuunnitelman jakso 2.4), ETSK katsoo, että toimintasuunnitelmaan olisi sisällytettävä laaja aloite demokratiakoulutuksen – myös media- ja informaatiolukutaidon – edistämiseksi, mutta suhtautuu myönteisesti siihen, että kansalaiskasvatus mainitaan rakennerahastojen käytön yhteydessä. |
| --- | --- |

5.1.9

| 5.1.10 | ETSK muistuttaa asiakokonaisuuteen SOC/627 kuuluvassa lausunnossa esittämästään kehotuksesta, joka koskee kunnianhimoista kansalaisille suunnattua viestintä-, koulutus- ja valistusstrategiaa, jossa keskitytään perusoikeuksiin, oikeusvaltioperiaatteeseen ja demokratiaan. Strategiassa olisi keskityttävä vahvasti aktiiviseen kansalaisuuteen. |
| --- | --- |

5.1.10

| 5.1.11 | ETSK suosittelee, että jäsenvaltiot hyödyntävät rakennerahastoja ja että komissio itse käyttää käytettävissään olevia varoja tukeakseen ja vahvistaakseen kansalaisyhteiskunnan valmiuksia. |
| --- | --- |

5.1.11

| 5.1.12 | Riippumattomien faktantarkistajien olisi saatava riittävästi rahoitusta voidakseen toimia reaaliaikaisesti, kuten ETSK on jo suositellut disinformaation torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman yhteydessä (10). Olisi lisättävä komission valmiuksia EU:n tasolla, jotta se voisi toimia paremmin tällä tasolla ja tukea paremmin jäsenvaltioiden toimia kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

5.1.12

| 5.1.13 | ETSK suosittelee, että varmistetaan mahdollisimman tarkkaan, että vihapuheen kriminalisointia Euroopan tasolla (toimintasuunnitelman jakso 2.4) ei voida tulkita sananvapauden rajoittamiseksi, ja korostaa, että kaikkien tämän alan aloitteiden on oltava toissijaisuusperiaatteen mukaisia. |
| --- | --- |

5.1.13

| 5.1.14 | ETSK panee tyytyväisenä merkille, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa pyritään edistämään tasa-arvoa kaikilla tasoilla samoin kuin naisten, hlbtiq-henkilöiden, heikommassa asemassa olevien nuorten, etnisiin tai kansallisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden, vammaisten henkilöiden sekä sellaisten henkilöiden tai ryhmien osallistumista poliittiseen elämään, joilla on heikompi digitaalinen lukutaito ja heikommat mahdollisuudet digitaaliseen osallistumiseen. |
| --- | --- |

5.1.14

5.2   Vapaat ja riippumattomat tiedotusvälineet

| 5.2.1 | Toimittajien turvallisuuden osalta (toimintasuunnitelman jakso 3.1) ETSK on huolissaan siitä, että on merkkejä toimittajien vapauden rajoittamisesta ja muun muassa heidän fyysiseen koskemattomuuteen kohdistuvista uhista, ja on samaa mieltä siitä, että tilanne on hälyttävä. ETSK pitää erittäin tärkeänä, että komissio aikoo laatia tätä koskevan suosituksen ennen vuoden 2021 loppua, ja kehottaa komissiota, Euroopan parlamenttia ja jäsenvaltioita ehdottamaan pikaisesti tehokkaita mekanismeja, jotta voidaan suojella toimittajia, toimituksellista riippumattomuutta, monimuotoisuutta ja moniarvoisuutta, medialukutaitoa ja alan kestävyydelle suotuisaa ympäristöä sekä toimittajien hyviä työoloja. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | ETSK tuomitsee toimittajiin ja muihin yleisen edun puolustamiseen osallistuviin aktivisteihin strategisten häirintätarkoituksessa nostettujen kanteiden (strategic lawsuits against public participation, SLAPP) muodossa kohdistuvan häirinnän. EU:n on varmistettava, että tällaisten kanteiden torjunta kattaa muun muassa muun muassa toimittajat, aktivistit, korkeakoulupiirit, tutkijat, digitaalisen turvallisuuden tutkijat, ihmisoikeuksien puolustajat sekä media- ja kansalaisjärjestöt. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | ETSK pitää valitettavana, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelma on median moniarvoisuutta tukeviin toimenpiteisiin (toimintasuunnitelman jakso 3.4) liittyen hyvin epämääräinen sen suhteen, miten komissio aikoo toimia tiedotusvälineiden moniarvoisuuden – joka on kirjattu perusoikeuskirjaan – säilyttämiseksi erityisesti tiedotusvälineiden omistussuhteita koskevan erittäin tärkeän kysymyksen osalta. Euroopan unionin on omaksuttava ennakoivampi asenne, kun otetaan huomioon, että vuoden 2020 oikeusvaltiokertomuksen mukaan joissakin jäsenvaltioissa ei ole käytössä järjestelmää tiedotusvälineiden omistussuhteiden läpinäkyvyyden varmistamiseksi tai omistussuhteiden tehokkaalle julkistamiselle on esteitä. ETSK kehottaakin komissiota syventämään tietämystään mediamarkkinoiden toimijoista sekä moniarvoisuutta edistävistä suojatoimista ja edellytyksistä ja seuraamaan jakeluverkostojen ja välittäjien keskittymistä, sillä ne vaikuttavat yhä enemmän tiedotusvälineiden ja sisällön saatavuuden edellytyksiin ja luonteeseen tai määrittävät niitä. Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman yhteydessä järjestetystä julkisesta kuulemisesta kävi vielä ilmi, että selkeiden velvollisuuksien asettaminen kaikille tiedotuskanaville ja yrityksille, jotta ne julkaisevat omistussuhteistaan yksityiskohtaisia tietoja, saa kannatusta. |
| --- | --- |

5.2.3

| 5.2.4 | ETSK on huolissaan useissa jäsenvaltioissa esiintyvistä jatkuvista pyrkimyksistä hyödyntää covid-19-pandemian aiheuttamaa vaikeaa tilannetta, joka on heikentänyt media-alaa, ja hyökätä lehdistönvapautta vastaan loukkaavin ja syrjivin toimin ja jopa vainoamalla. ETSK kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa korjatakseen oikeusvaltiokertomuksessa havaitun puutteen, joka koskee sääntöjä valtion tiedotusvälineissä julkaiseman mainonnan jakamisesta. |
| --- | --- |

5.2.4

| 5.2.5 | ETSK kehottaa komissiota tutkimaan tiedotusvälineiden moniarvoisuuden rahoitusmekanismeja, joilla tuetaan innovointia, freelance-toimittajia ja paikallisia tiedotusvälineitä. Voitaisiin harkita tekijänoikeudesta digitaalisilla sisämarkkinoilla annetussa direktiivissä lehtikustantamoille myönnetyn lähioikeuden täytäntöönpanon ja tehokkuuden arvioimista. |
| --- | --- |

5.2.5

| 5.2.6 | Koska määräaika, johon mennessä jäsenvaltioiden oli pantava audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi täytäntöön, oli 19. syyskuuta 2020, ETSK pyytää komissiota varmistamaan, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa otetaan huomioon tämän prosessin arviointi, ja kehottaa jäsenvaltioita panemaan kyseisen direktiivin nopeasti täytäntöön. |
| --- | --- |

5.2.6

| 5.2.7 | ETSK kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta sallia julkisten tiedotusvälineiden maksuton suoratoisto kaikissa jäsenvaltioissa muun muassa kaapeliverkkojen ja suoratoistopalvelujen kautta. Tämä olisi selkeä askel kohti monikielisyyttä ja parempaa keskinäistä ymmärrystä ja yhteistyötä ja kehittäisi EU:ta kohti yhteistä julkista tilaa tuomalla ihmisiä yhteen moninaisuudessaan ja moniarvoisuudessaan. |
| --- | --- |

5.2.7

5.3   Disinformaation torjuminen

| 5.3.1 | ETSK on samaa mieltä disinformaation torjumisen painottamisesta (toimintasuunnitelman jakso 4) ja pitää tässä tärkeänä jäsenvaltioiden välisen yhteistyön vahvistamista. |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | ETSK korostaa digipalvelusäädöksen (toimintasuunnitelman jakso 4.2) merkitystä verkkoalustojen valvonnan, vastuun ja avoimuuden kannalta ja kannattaa disinformaation ehkäisemistä koskevan sääntelymekanismin laatimista. |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.3 | ETSK katsoo, että koska demokratiakoulutus on tärkeää demokraattisen toiminnan laadun kannalta (toimintasuunnitelman jakso 4.3), Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman olisi oltava tässä suhteessa paljon kunnianhimoisempi ja siinä olisi asetettava tavoitteita ja päämääriä innovatiivisten hankkeiden tukemiseksi ja kansalaisyhteiskunnan aloitteiden rahoittamiseksi tällä alalla. |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.3.4 | EU:n mekanismeilla on tuettava toimivaltaisten sääntelyviranomaisten parempaa yhteistyötä, jotta vähennetään vaaraa, että disinformaatiota levitetään EU:ssa rekisteröityjen propagandakanavien kautta. |
| --- | --- |

5.3.4

| 5.3.5 | Verkkomainonta-alustoja olisi vaadittava toimittamaan vuotuiset avoimuusraportit mahdollisuuksien mukaan nimetylle riippumattomalle tarkastusviranomaiselle. Vuotuisiin avoimuusraportteihin voisi sisältyä yksityiskohtaisia tietoja ja selvityksiä toimintalinjoista ja sisäisistä prosesseista, joilla torjutaan disinformaatiota, näkyvyyden alentamis- ja ylentämisperusteista sekä sisällön valinta- ja esitysmekanismeista, mainosten kohdentamis- ja esittämisperiaatteista, paikkansapitävien (esimerkiksi covid-19-pandemiaa ja vaaleja koskevien) tietojen esittämistä koskevista periaatteista sekä perusteettomasti poistettua sisältöä koskevista muutoksenhakumekanismeista. Riippumattomana tarkastuselimenä voisi olla EU-tason elin, joka koostuisi kansallisista valvontaviranomaisista, eli uusi EU:n elin, jonka tehtävänä olisi sosiaalisen median alustojen tarkastaminen. |
| --- | --- |

5.3.5

| 5.3.6 | Koska digipalvelusäädös tarjoaa mahdollisuuden puuttua demokratiaan huomattavalla tavalla vaikuttavien digitaalisten portinvartijoiden, kuten Googlen ja Facebookin, aiheuttamaan vallan ja tiedon epätasapainoon, Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman olisi varmistettava, että digipalvelusäädöksessä noudatetaan oikeuksiin perustuvaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

5.3.6

| 5.3.7 | EU:n poliittisten päättäjien olisi varmistettava sananvapauden periaatteiden suojeleminen ja annettava lainsäädäntöä disinformaation torjumiseksi. Erityisesti rikosoikeuden käyttö laajamittaisen disinformaation torjumiseksi voi luoda vaarallisen tilanteen, jossa ihmisoikeuksia saatetaan loukata valtioiden tukemalla pelottelulla ja tukahduttamalla perusteettomasti kriittiset äänet. |
| --- | --- |

5.3.7

6.   Ehdotus Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman neljännestä pilarista: ”Aktiivisen ja demokraattisen osallistumisen edistäminen vaalien ulkopuolella”

6.1   Taustaa

| 6.1.1 | Jotta toimintasuunnitelmassa annettaisiin asianmukainen painoarvo aktiivista kansalaisuutta koskevalle selkeälle strategialle, ETSK katsoo, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan olisi lisättävä asiaa koskeva pilari. Se on olennaisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa harmonisempi elpyminen nykyisestä kriisistä ja tasoittaa tietä kestävämmälle ja vakaammalle demokratialle Euroopassa. |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Tähän uuteen pilariin olisi sisällytettävä myös työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun, työehtosopimusneuvottelujen ja kansalaisvuoropuhelun edistäminen. |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.3 | Euroopan unionista tehty sopimus toi mukanaan merkittävän innovaation: sopimuksen 11 artiklassa otettiin käyttöön kansalaisten osallistumisen käsite. Yli kymmenen vuoden kuluttua sopimuksen voimaantulosta kansalaisten mahdollisuudet osallistua päätöksiin vaalien ulkopuolella eivät kuitenkaan edelleenkään vastaa läheskään tarpeita, mikä johtaa usein kahtalaiseen tyytymättömyyteen, joka kohdistuu sekä itse politiikkoihin että puutteellisiin mahdollisuuksiin vaikuttaa päätöksiin. ETSK muistuttaa tässä yhteydessä asiakokonaisuuteen SOC/423 (11) kuuluvassa lausunnossa esittämästään kannasta, jonka mukaan on erittäin tärkeää laatia ehdotuksia käytännön toimiksi, jotta EU:n eri toimielimet ryhtyvät niiden toimivaltaan kuuluviin aloitteisiin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan 1 ja 2 kohdan täytäntöönpanon edellyttämien asianmukaisten toimien määrittelemiseksi. |
| --- | --- |

6.1.3

| 6.1.4 | Samoin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 152 artiklassa todetaan, että Euroopan unioni tunnustaa työmarkkinaosapuolten aseman. |
| --- | --- |

6.1.4

| 6.1.5 | Näin ollen ETSK ehdottaa, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan lisätään neljäs pilari ”Aktiivisen ja demokraattisen osallistumisen edistäminen vaalien ulkopuolella”, joka hahmotellaan tässä lausunnossa. |
| --- | --- |

6.1.5

6.2   Aktiivisen osallistumisen kulttuurin edistäminen

| 6.2.1 | Avoimen ja suotuisan ympäristön luominen Euroopan kansalaisyhteiskunnalle






  — | Kansalaistoiminnalla olisi oltava oikeusvaltiokertomuksessa erityinen pilari tai osio ja siihen olisi kiinnitettävä enemmän huomiota muun muassa arvioimalla perusteellisesti kunkin jäsenvaltion kansalaistoimintaa ottaen huomioon sen eri osatekijät, niiden keskinäiset yhteydet ja niiden vaikutus poliittiseen järjestelmään ja oikeusvaltioperiaatteeseen. |
| --- | --- | --- |

6.2.1

—

Kansalaistoiminnalla olisi oltava oikeusvaltiokertomuksessa erityinen pilari tai osio ja siihen olisi kiinnitettävä enemmän huomiota muun muassa arvioimalla perusteellisesti kunkin jäsenvaltion kansalaistoimintaa ottaen huomioon sen eri osatekijät, niiden keskinäiset yhteydet ja niiden vaikutus poliittiseen järjestelmään ja oikeusvaltioperiaatteeseen.

| — | Komission olisi laadittava voimassa olevan kansainvälisen oikeuden (12) ja yksityiskohtaisempien ohjeiden (13) pohjalta ja yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan kanssa suuntaviivat kansalaistoiminnan puolustamiseksi ja edistämiseksi unionissa ja sen jäsenvaltioissa. Tähän olisi sisällyttävä 1) yhdistymisvapaus, 2) oikeus toimia vapaasti ilman valtion puuttumista toimintaan, 3) sananvapaus, 4) oikeus yhteistyöhön ja viestintään, 5) oikeus julkisiin tietoihin, 6) oikeus rauhanomaiseen kokoontumisvapauteen, 7) oikeus hankkia ja saada resursseja, 8) valtion suojeluvelvollisuus, 9) akateeminen vapaus ja 10) hyväntekeväisyystoiminta. Olisi arvioitava nykyisen ja uuden lainsäädännön ja sen täytäntöönpanon mahdollisia kielteisiä sivuvaikutuksia (esim. rahanpesua ja avoimuutta koskevan lainsäädännön olisi oltava riskiperusteista ja oikeasuhteista). |
| --- | --- |

—

Komission olisi laadittava voimassa olevan kansainvälisen oikeuden (12) ja yksityiskohtaisempien ohjeiden (13) pohjalta ja yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan kanssa suuntaviivat kansalaistoiminnan puolustamiseksi ja edistämiseksi unionissa ja sen jäsenvaltioissa. Tähän olisi sisällyttävä 1) yhdistymisvapaus, 2) oikeus toimia vapaasti ilman valtion puuttumista toimintaan, 3) sananvapaus, 4) oikeus yhteistyöhön ja viestintään, 5) oikeus julkisiin tietoihin, 6) oikeus rauhanomaiseen kokoontumisvapauteen, 7) oikeus hankkia ja saada resursseja, 8) valtion suojeluvelvollisuus, 9) akateeminen vapaus ja 10) hyväntekeväisyystoiminta. Olisi arvioitava nykyisen ja uuden lainsäädännön ja sen täytäntöönpanon mahdollisia kielteisiä sivuvaikutuksia (esim. rahanpesua ja avoimuutta koskevan lainsäädännön olisi oltava riskiperusteista ja oikeasuhteista).

| — | Komission olisi huolehdittava siitä, että sen organisaatiossa on kansalaisvuoropuhelusta vastaavia yhteyshenkilöitä, sekä pyrittävä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa vahvistamaan kansalaisvuoropuhelun rakenteita ja tukemaan EU:n varoin niiden perustamista sinne, missä niitä ei vielä ole. |
| --- | --- |

—

Komission olisi huolehdittava siitä, että sen organisaatiossa on kansalaisvuoropuhelusta vastaavia yhteyshenkilöitä, sekä pyrittävä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa vahvistamaan kansalaisvuoropuhelun rakenteita ja tukemaan EU:n varoin niiden perustamista sinne, missä niitä ei vielä ole.

| — | Kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman olisi oltava eurooppalaisten, valtakunnallisten ja paikallisten kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, myös EU:n perusarvoja edistävien ja suojelevien ihmisoikeusaktivistien, saatavilla kaikissa jäsenvaltioissa. Tästä ohjelmasta myönnettävän rahoituksen olisi katettava toimintakustannukset sekä riita-asioista, valmiuksien kehittämisestä, valvontatoimista ja EU:n tason yhteistyöstä aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

—

Kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman olisi oltava eurooppalaisten, valtakunnallisten ja paikallisten kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, myös EU:n perusarvoja edistävien ja suojelevien ihmisoikeusaktivistien, saatavilla kaikissa jäsenvaltioissa. Tästä ohjelmasta myönnettävän rahoituksen olisi katettava toimintakustannukset sekä riita-asioista, valmiuksien kehittämisestä, valvontatoimista ja EU:n tason yhteistyöstä aiheutuvat kustannukset.

| — | Erasmus+-ohjelmassa olisi annettava mahdollisuus vaihtoon kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten välillä vastavuoroista oppimista ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa varten. |
| --- | --- |

—

Erasmus+-ohjelmassa olisi annettava mahdollisuus vaihtoon kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten välillä vastavuoroista oppimista ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa varten.

| 6.2.2 | Demokraattista kansalaisuutta ja ihmisoikeuksia koskevan koulutuksen olisi oltava yksi EU:n prioriteeteista.






  — | Aktiivisen kansalaisuuden ja kansalaisten osallistumisen tärkeänä edellytyksenä on kansalaiskasvatus (medialukutaito mukaan luettuna), jota annetaan kaikilla tasoilla virallisessa ja epävirallisessa koulutuksessa sekä opetussuunnitelmien puitteissa että niiden ulkopuolella kaikissa jäsenvaltioissa. Kansalaiskasvatus on keskeinen väline pyrittäessä torjumaan demokratianvastaisia suuntauksia, edistämään eurooppalaisia arvoja ja ylittämään nykyiset kuilut. |
| --- | --- | --- |

6.2.2

—

Aktiivisen kansalaisuuden ja kansalaisten osallistumisen tärkeänä edellytyksenä on kansalaiskasvatus (medialukutaito mukaan luettuna), jota annetaan kaikilla tasoilla virallisessa ja epävirallisessa koulutuksessa sekä opetussuunnitelmien puitteissa että niiden ulkopuolella kaikissa jäsenvaltioissa. Kansalaiskasvatus on keskeinen väline pyrittäessä torjumaan demokratianvastaisia suuntauksia, edistämään eurooppalaisia arvoja ja ylittämään nykyiset kuilut.

| — | Koska käytännöt vaihtelevat huomattavasti eri puolilla EU:ta, olisi laadittava erilliset vähimmäisvaatimukset tai suositukset demokratia- ja ihmisoikeuskasvatusta koskevan Euroopan neuvoston peruskirjan (CM/Rec (2010) 7) pohjalta. |
| --- | --- |

—

Koska käytännöt vaihtelevat huomattavasti eri puolilla EU:ta, olisi laadittava erilliset vähimmäisvaatimukset tai suositukset demokratia- ja ihmisoikeuskasvatusta koskevan Euroopan neuvoston peruskirjan (CM/Rec (2010) 7) pohjalta.

| — | Aktiivisen osallistumisen kulttuuri edellyttää erityistä huomiota sen varmistamiseksi, että yksikään EU:ssa asuva kansalainen ei syrjäydy tai ole syrjäytymisen tai syrjinnän vaarassa siitä syystä, että hänen poliittisia tai sosioekonomisia oikeuksiaan ei kunnioiteta. |
| --- | --- |

—

Aktiivisen osallistumisen kulttuuri edellyttää erityistä huomiota sen varmistamiseksi, että yksikään EU:ssa asuva kansalainen ei syrjäydy tai ole syrjäytymisen tai syrjinnän vaarassa siitä syystä, että hänen poliittisia tai sosioekonomisia oikeuksiaan ei kunnioiteta.

6.3   Otetaan kansalaiset ja heidän järjestönsä aidosti mukaan EU:n päätöksentekoprosessiin

| 6.3.1 | EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi tuettava kansalaisten aktivointia ruohonjuuritasolla ja annettava heille kaikessa moninaisuudessaan mahdollisuus puhua puolestaan toteuttamalla käytännössä kansalaisten ”oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa”, joka on kirjattu SEU-sopimuksen 10 artiklaan. EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi annettava kansalaisille keinot käydä ”avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa” (SEU-sopimuksen 11 artikla). ETSK:n olisi laadittava asiasta vuosittain kertomus. |
| --- | --- |

6.3.1

| 6.3.2 | Kansalaisten ja heitä edustavien järjestöjen olisi voitava osallistua täysipainoisesti EU:n toimintapolitiikkojen muotoiluun. Eri sidosryhmien panosten välillä olisi varmistettava asianmukainen tasapaino tarkistamalla kuulemismenettelyjä siten, että niihin osallistuisi enemmän yhteiskunnallisia ja kansalaisjärjestöjä EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla, sekä hyödyntämällä eurooppalaisen kansalaisaloitteen tarjoamia mahdollisuuksia, jotta kansalaiset voisivat vaikuttaa asialistaan. |
| --- | --- |

6.3.2

| 6.3.3 | SEU-sopimuksen 11 artiklan määräys avoimesta ja säännöllisestä vuoropuhelusta etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa olisi pantava kattavasti täytäntöön kaikilla EU:n politiikan aloilla. Komission olisi tehtävä aloite eurooppalaisen kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävää kansalaisvuoropuhelua koskevasta toimielinten välisestä sopimuksesta. |
| --- | --- |

6.3.3

| 6.3.4 | Olisi varmistettava kansalaisyhteiskunnan mielekäs ja osallistava osallistuminen Euroopan tulevaisuuskonferenssiin ja yhteys Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan tilaisuutena keskustella siitä, miten demokraattisia prosesseja ja kansalaisten aktiivista osallistumista voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

6.3.4

| 6.3.5 | Jäsenvaltioita olisi kehotettava osoittamaan monivuotisen rahoituskehyksen mukaisissa suunnitelmissaan riittävät resurssit kansalaisvuoropuhelun rahoittamiseen ja lisäämään kansalaisyhteiskunnan järjestöjen valmiuksia osallistua päätöksentekoon. Komission olisi sisällytettävä kansalaisten osallistuminen / demokratia maakohtaisten suositustensa horisontaalisiin painopisteisiin. |
| --- | --- |

6.3.5

| 6.3.6 | Olisi käynnistettävä vuotuinen tapahtuma, jossa EU:n toimielinten ylimmän tason edustajat ja edustavien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja organisaatioiden sekä alakohtaisten vuoropuhelujen ja paikallisten, alueellisten, kansallisten ja makroalueellisten (valtioiden rajat ylittävien ja naapuruuspolitiikan) vuoropuhelujen edustajat voisivat jakaa parhaita käytäntöjä ja laatia vuotuisen suunnitelman demokratian, osallistumisen ja kansalaisvuoropuhelun vahvistamiseksi. Komission ja ETSK:n olisi oltava tässä merkittävässä roolissa järjestäjinä. |
| --- | --- |

6.3.6

6.4   Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen tukirakenteiden vahvistaminen

| 6.4.1 | Demokratiaa on tarpeen edistää taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden avulla, myös edistämällä työelämän demokratiaa. Demokratiaa vastaan hyökätään myös tällä tasolla, ja pandemia on nostanut esiin tärkeitä kysymyksiä, joihin on löydettävä nopeasti ratkaisu. |
| --- | --- |

6.4.1

| 6.4.2 | Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työehtosopimusneuvottelut ovat parhaita esimerkkejä demokraattisesta toiminnasta. Vuoropuhelu omia etujaan ja arvojaan edustavien järjestöjen välillä muodostaa jäsennellyt puitteet, joissa voidaan keskustella ja neuvotella kaikkien kannalta tärkeistä asioista, vaikka osapuolten edut ovat erilaisia. Kumppaneiden vastavuoroinen tunnustaminen ja keskinäinen kunnioitus sekä rationaalinen pyrkimys tilanteiden, ongelmien ja konfliktien ratkaisemiseen ovat demokraattisen kulttuurin kulmakiviä. |
| --- | --- |

6.4.2

| 6.4.3 | Pilariin olisi sisällyttävä esimerkiksi seuraavia toimenpiteitä, joilla edistetään näitä periaatteita:






  — | Kaikki jäsenvaltiot noudattavat ILO:n yleissopimuksia ja erityisesti tärkeimpiä yleissopimuksia, jotka koskevat vapaata ammattiyhdistystoimintaa. |
| --- | --- | --- |

6.4.3

—

Kaikki jäsenvaltiot noudattavat ILO:n yleissopimuksia ja erityisesti tärkeimpiä yleissopimuksia, jotka koskevat vapaata ammattiyhdistystoimintaa.

| — | Käytössä on jäsennelty tiedotus- ja kuulemisprosessi, ja tästä prosessista laaditaan kaikkien jäsenvaltiotason lainsäädäntöaloitteiden osalta loppuraportti. |
| --- | --- |

—

Käytössä on jäsennelty tiedotus- ja kuulemisprosessi, ja tästä prosessista laaditaan kaikkien jäsenvaltiotason lainsäädäntöaloitteiden osalta loppuraportti.

| — | Tuetaan talous- ja sosiaalineuvostojen vahvistamista ja tarvittaessa niiden perustamista. |
| --- | --- |

—

Tuetaan talous- ja sosiaalineuvostojen vahvistamista ja tarvittaessa niiden perustamista.

| — | Nimitetään – sen jälkeen, kun eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet ovat hyväksyneet nimityksen – komission tasolla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistämisestä ja seurannasta jäsenvaltioissa ja EU:ssa vastaava johtava EU:n virkamies, joka voi myös vastata kansalaisvuoropuhelun tukemiseen liittyvistä tehtävistä, jos kansalaisyhteiskunnan organisaatiot sen jälkeen, kun niitä on kuultu asiassa, ovat yhtä mieltä tästä. |
| --- | --- |

—

Nimitetään – sen jälkeen, kun eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet ovat hyväksyneet nimityksen – komission tasolla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistämisestä ja seurannasta jäsenvaltioissa ja EU:ssa vastaava johtava EU:n virkamies, joka voi myös vastata kansalaisvuoropuhelun tukemiseen liittyvistä tehtävistä, jos kansalaisyhteiskunnan organisaatiot sen jälkeen, kun niitä on kuultu asiassa, ovat yhtä mieltä tästä.

| — | Järjestetään kahdesti vuodessa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun korkean tason kolmikantakokous (eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet, komissio ja jäsenvaltiot) työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistämiseksi ja seuraamiseksi Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla. |
| --- | --- |

—

Järjestetään kahdesti vuodessa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun korkean tason kolmikantakokous (eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet, komissio ja jäsenvaltiot) työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistämiseksi ja seuraamiseksi Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla.

| — | Hyväksytään toimenpide, jolla edistetään työehtosopimusneuvotteluja julkisissa hankinnoissa ja julkisten varojen, myös EU:n varojen, saatavuutta ja edellytetään toimeksisaajina olevilta työnantajilta työehtosopimusta tai tällaisten sopimusten puuttuessa varmistetaan laadukkaat työpaikat sovellettavien oikeussääntöjen pohjalta noudattamalla sovellettavia kansallisia säädöksiä ja käytäntöjä, jotka ovat seurausta työmarkkinaosapuolten ja hallitusten välisistä sopimuksista kansallisella tasolla. Näin estetään sosiaalinen polkumyynti ja varmistetaan terve kilpailu. |
| --- | --- |

—

Hyväksytään toimenpide, jolla edistetään työehtosopimusneuvotteluja julkisissa hankinnoissa ja julkisten varojen, myös EU:n varojen, saatavuutta ja edellytetään toimeksisaajina olevilta työnantajilta työehtosopimusta tai tällaisten sopimusten puuttuessa varmistetaan laadukkaat työpaikat sovellettavien oikeussääntöjen pohjalta noudattamalla sovellettavia kansallisia säädöksiä ja käytäntöjä, jotka ovat seurausta työmarkkinaosapuolten ja hallitusten välisistä sopimuksista kansallisella tasolla. Näin estetään sosiaalinen polkumyynti ja varmistetaan terve kilpailu.

| — | Otetaan käyttöön työmarkkinaosapuolten edustajille tarkoitettuja koulutusohjelmia työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen edistämiseksi. |
| --- | --- |

—

Otetaan käyttöön työmarkkinaosapuolten edustajille tarkoitettuja koulutusohjelmia työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen edistämiseksi.

Bryssel 10. kesäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 282, 20.8.2019, s. 39.

1

(2)  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen johdanto-osa.

2

(3)  EUVL C 202, 7.6.2016, s. 389.

3

(4)  Ks. muun muassa seuraavat lausunnot: EUVL C 228, 5.7.2019, s. 24, EUVL C 282, 20.8.2019, s. 39, EUVL C 429, 11.12.2020, s. 16.

4

(5)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/political-guidelines-next-commission_fi.pdf

5

(6)  Interim Report on the measures taken in the EU member States as a result of the Covid-19 crisis and their impact on democracy, the Rule of Law and Fundamental Rights, Venetsian komission (verkossa 8. ja 9. lokakuuta 2020 järjestetyssä) 124. täysistunnossaan hyväksymä väliraportti, https://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2020)018-e

6

Interim Report on the measures taken in the EU member States as a result of the Covid-19 crisis and their impact on democracy, the Rule of Law and Fundamental Rights

(7)  COM(2020) 790 final.

7

(8)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 187.

8

(9)  Kuten tiedonannossa ja erityisesti alaviitteessä 17 todetaan.

9

(10)  ETSK:n lausunto (EUVL C 228, 5.7.2019, s. 89), päätelmät, kohta 1.7.

10

(11)  EUVL C 11, 15.1.2013, s. 8.

11

(12)  Euroopan ihmisoikeussopimus, Euroopan unionin perusoikeuskirja.

12

(13)  Etyj/ODIHR, Guidelines on the Freedom of Association.

13

---

| 24.8.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 341/66 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 341/66

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2016/794 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Europolin yhteistyöstä yksityisten osapuolten kanssa, rikostutkintaa tukevasta Europolin suorittamasta henkilötietojen käsittelystä sekä Europolin roolista tutkimuksessa ja innovoinnissa”

(COM(2020) 796 final – 2020/0349 (COD))

(2021/C 341/10)

| Esittelijä: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Esittelijä:

Philip VON BROCKDORFF

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 26.5.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 9.6.2021 |
| Täysistunnon nro | 561 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 233/2/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 24.2.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

26.5.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

9.6.2021

Täysistunnon nro

561

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

233/2/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen Euroopan unionin lainvalvontayhteistyöviraston Europolin toimivaltuuksien vahvistamisesta siltä osin kuin tavoitteena on parantaa tietosuojatakeita ja tutkimusvalmiuksia. Tämä auttaa tehostamaan järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin torjuntaa ja vahvistamaan EU:n jäsenvaltioiden operatiivista poliisiyhteistyötä kansalaisten suojelemiseksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK suhtautuu niin ikään myönteisesti ehdotukseen, joka koskee Europolin yhteistyötä kolmansien maiden kanssa ja mahdollistaa erityisesti tietojenvaihtoon liittyvän yhteistyön yksityisten osapuolten tai toimijoiden kanssa. Yksityisillä toimijoilla pitäisi komitean mielestä olla EU-tason yhteystaho, jolle ne voivat toimittaa rikostutkinnan kannalta mahdollisesti merkityksellisiä tietoja. Komission ehdotuksen avulla on tarkoitus korjata tällaisen tahon puute. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suhtautuu komission ehdotukseen myönteisesti myös siksi, että sen tarkoituksena on auttaa rikosten torjunnasta vastaavia viranomaisia löytämään innovatiivisia ratkaisuja kansainvälisen rikollisuuden torjumiseksi ja pysymään ajan tasalla muuttuvassa toimintaympäristössä. Ehdotuksen avulla kehitetään myös Europolin ja kansallisten lainvalvontaviranomaisten kompetenssia ja tutkimusresursseja. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK korostaa, että ensisijaisesti olisi vahvistettava Europolin valmiuksia toteuttaa rajatylittävä tutkinta etenkin kun on kyse vakavista hyökkäyksistä väärinkäytösten paljastajia ja tutkivia journalisteja vastaan, sillä näillä on olennainen tehtävä korruption, petosten, huonon hallinnon ja muiden väärinkäytösten paljastamisessa julkisella ja yksityisellä sektorilla. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo lisäksi, ettei tietojen käsittelyyn liity huolia yksityisyyden suojan ja perusoikeuksien osalta, vaan ajantasaisen ja yhdenmukaistetun lainsäädännön myötä voitaisiin päinvastoin syventyä tietosuojakysymyksiin entistä paremmin ja sovittaa samalla yhteen yksittäisten jäsenvaltioiden ja EU:n turvallisuusvaatimukset. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Europol ei voi nykyisin toimittaa jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisille suoraan ja reaaliaikaisesti rikollista toimintaa koskevia tietoja, jotka se on saanut kolmansilta mailta tai kansainvälisiltä organisaatioilta. Ehdotetuilla muutoksilla onkin tarkoitus korjata tämä turvallisuuspuute ja luoda uusi kuulutusluokka, jota ainoastaan Europol voi käyttää tietyin edellytyksin. ETSK pitää tervetulleena uuden kuulutusluokan luomista Schengenin tietojärjestelmän vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Europolin toimivaltuuksien ja resurssien lisääminen merkitsee panostamista tehokkuuteen, sillä mittakaavan kasvattaminen mahdollistaa kustannustehokkaat toimet. ETSK pitää ehdotettua Europolin määrärahojen lisäystä myönteisenä EU:n kansalaisten suojelun sekä Europolin ja kansallisten lainvalvontaviranomaisten yhteistyön tehostamisen kannalta. Komitea odottaisi kuitenkin, että myös Europolin operatiivisen henkilöstön määrää lisättäisiin ja että organisaation tehokkuutta parannettaisiin. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK pitää ehdotuksia kaiken kaikkiaan askeleena oikeaan suuntaan, sillä ne vahvistavat Europolin valmiuksia reagoida muuttuviin tilanteisiin. Europolin työ tukeutuu kuitenkin jatkossakin vahvasti jäsenvaltioiden toimintaan ja toimiin sekä kansallisten lainvalvontaviranomaisten keräämiin tietoihin. Yhä globaalimmaksi käyvässä toimintaympäristössä saattaakin olla erityisen aiheellista pohtia, olisiko aika sallia se, että Europol toimisi omasta aloitteestaan. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo lisäksi, että Europolin toimivaltuuksia ja tehtäväkenttää voidaan joutua tätä taustaa vasten laajentamaan tulevaisuudessa vielä rohkeammin. Ehdotuksissakin kiinnitetään huomiota siihen, että järjestäytynyt rikollisuus on yhä kehittyneempää ja vaarallisimmat rikollisverkostot ovat yhä useammin kansainvälisiä. Koska järjestäytynyt rikollisuus muuttuu jatkuvasti, Europolin toimivaltuuksia on ajan mittaan mukautettava edelleen, jotta virastosta tulisi entistäkin keskeisempi toimija Euroopan turvallisuuden varmistamisessa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK suosittaa näin ollen, että Europolin roolista ja tehtäväkentästä teetetään jossakin vaiheessa riippumaton arviointi. Sen yhteydessä voitaisiin tutkia myös sitä, miten kansalliset lainvalvontakäytännöt ja tiedonkeruuprosessit vaikuttavat Europolin toimittamiin analyyseihin, ja ottaa huomioon myös kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten sekä muiden asiaankuuluvien sidosryhmien näkemykset. |
| --- | --- |

1.10

2.   Euroopan komission ehdotus

| 2.1 | Euroopan komissio julkaisi 9. joulukuuta 2020 vastauksena kasvaviin turvallisuusuhkiin, erityisesti rikollisjärjestöjen aiheuttamiin turvallisuusuhkiin, ehdotuksen asetukseksi asetuksen (EU) 2016/794 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Europolin yhteistyöstä yksityisten osapuolten kanssa, rikostutkintaa tukevasta Europolin suorittamasta henkilötietojen käsittelystä sekä Europolin roolista tutkimuksessa ja innovoinnissa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ehdotuksen tavoitteena on huolehtia seuraavista keskeisistä kysymyksistä:






  i) | Annetaan Europolille mahdollisuus tehdä tehokasta yhteistyötä yksityisten osapuolten kanssa. |
| --- | --- | --- |

2.2

i)

Annetaan Europolille mahdollisuus tehdä tehokasta yhteistyötä yksityisten osapuolten kanssa.

| ii) | Mahdollistetaan se, että Europol tukee jäsenvaltioita analysoimalla laajoja ja monimutkaisia tietoaineistoja (massadataa). |
| --- | --- |

ii)

Mahdollistetaan se, että Europol tukee jäsenvaltioita analysoimalla laajoja ja monimutkaisia tietoaineistoja (massadataa).

| iii) | Annetaan Europolille mahdollisuus pyytää jäsenvaltion toimivaltaisia viranomaisia aloittamaan tai toteuttamaan rikostutkinta tai koordinoimaan sitä, kun on kyse rikoksesta, joka vaikuttaa johonkin unionin politiikkaan kuuluvaan yhteiseen etuun, olipa rikoksella rajatylittävä ulottuvuus tai ei. |
| --- | --- |

iii)

Annetaan Europolille mahdollisuus pyytää jäsenvaltion toimivaltaisia viranomaisia aloittamaan tai toteuttamaan rikostutkinta tai koordinoimaan sitä, kun on kyse rikoksesta, joka vaikuttaa johonkin unionin politiikkaan kuuluvaan yhteiseen etuun, olipa rikoksella rajatylittävä ulottuvuus tai ei.

| 2.3 | Komissio pitää myös tarpeellisena tiivistää Europolin yhteistyötä Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) ja kolmansien maiden kanssa. Lisäksi vahvistetaan Europolin roolia tutkimuksessa ja innovoinnissa sekä sen tietosuojakehystä ja parlamentaarista valvontaa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Mitä tulee yhteistyön tiivistämiseen yksityisten osapuolten kanssa, ehdotuksessa vahvistetaan säännöt, joiden mukaisesti Europol voi vaihtaa henkilötietoja yksityisten osapuolten kanssa (jotta virasto voi vastaanottaa henkilötietoja niiltä), tiedottaa niille puuttuvista tiedoista ja pyytää jäsenvaltioita pyytämään muita yksityisiä osapuolia antamaan lisätietoja. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Säännöissä annetaan Europolille myös mahdollisuus toimia teknisenä kanavana jäsenvaltioiden ja yksityisten osapuolten välisessä tietojenvaihdossa. Lisäksi vahvistetaan kriisitoiminnan tehostamiseksi säännöt jäsenvaltioiden tukemisesta niiden toimissa, jotka liittyvät verkkoalustojen kautta tapahtuvan terroristisen sisällön laajamittaisen levityksen ehkäisemiseen. (Tämä koskee meneillään oleviin tai viimeaikaisiin tapahtumiin liittyvää sisältöä, jossa kuvataan ihmishenkeen tai fyysiseen koskemattomuuteen kohdistuvaa vahingontekoa tai kehotetaan välittömään tällaiseen vahingontekoon.) |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Laajojen ja monimutkaisten tietoaineistojen käsittelemiseksi komissio kaavailee sen mahdollistamista, että voidaan suorittaa saatujen henkilötietojen ennakkoanalyysi yksinomaan sen määrittämiseksi, koskevatko kyseiset tiedot jotakin määritellyistä rekisteröityjen ryhmistä ja onko niillä yhteys rikokseen. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Jotta Europol voisi tukea tehokkaasti jäsenvaltioissa tai EPPOn toimesta suoritettavaa rikostutkintaa, sille esitetään mahdollisuutta käsitellä tietyissä tapauksissa tietoja, jotka kansalliset viranomaiset tai EPPO ovat hankkineet rikostutkinnan yhteydessä, kansallisen rikoslainsäädännön nojalla sovellettavien menettelyvaatimusten ja takeiden mukaisesti. Europol voisi käsitellä tässä tarkoituksessa kaikkia jäsenvaltion tai EPPOn kyseistä tutkintaa varten tutkinta-aineistoon antamia tietoja (ja pyynnöstä säilyttää ne) niin kauan kuin se tukee kyseistä rikostutkintaa. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Komissio ehdottaa myös uuden kuulutusluokan luomista Schengenin tietojärjestelmään. Tämä ehdotus perustuu siihen, että Europol ei voi nykyisin toimittaa jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisille suoraan ja reaaliaikaisesti kolmansilta mailta tai kansainvälisiltä organisaatioilta saatuja tietoja henkilöistä, joita on epäilty tai jotka on tuomittu terrorismi- tai muista rikoksista. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Ehdotuksessa esitettyjen budjettiarvioiden mukaan monivuotisen rahoituskehyksen soveltamisaikana 2021–2027 tarvittaisiin noin 180 miljoonan euron lisämäärärahat ja noin 160 lisätointa. |
| --- | --- |

2.9

3.   Yleistä

| 3.1 | Euroopan turvallisuuteen kohdistuu kaikilla niin yksityisillä kuin julkisillakin toiminta-aloilla muuttuvia ja yhä monimutkaisempia turvallisuusuhkia. Digitalisaatio, kehittynyt teknologia ja se, miten helposti rikolliset voivat harjoittaa rikollista toimintaa internetin kautta, ovat lisänneet rikollista toimintaa Euroopassa ja ympäri maailmaa, ja kyberrikollisuus on kasvanut eksponentiaalisesti. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Myös terrorismi on edelleen merkittävä uhka EU:n ja sen kansalaisten vapaudelle ja elämäntavalle. Covid-19-kriisi on lisännyt tällaisia uhkia, sillä rikollisjärjestöt käyttävät kriisiä hyväkseen ja ovat mukauttaneet toimintatapojaan tai kehittäneet uusia rikollisen toiminnan muotoja. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Muuttuvat turvallisuusuhat edellyttävät tehokasta EU-tason tukea kansallisten lainvalvontaviranomaisten työlle. Uhat leviävät rajojen yli ja tuovat mukanaan monenlaista rikollisuutta, mistä ovat osoituksena monentyyppistä rikollista toimintaa harjoittavat järjestäytyneet rikollisryhmät. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Syntyneitä kansainvälisiä turvallisuushaasteita ei tapahtunut kehitys huomioon ottaen saada ratkaistua pelkästään kansallisen tason toimilla, ja jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaiset ovatkin enenevässä määrin hyödyntäneet tukea ja asiantuntemusta, jota Europol tarjoaa vakavan rikollisuuden ja terrorismin torjuntaan. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Europol on keskeinen jäsenvaltioille vakavan rikollisuuden ja terrorismin torjuntaan EU-tason tukea antava taho. Virasto tarjoaa kansallisille lainvalvontaviranomaisille tukea ja asiantuntemusta kahta tai useampaa jäsenvaltiota koskevan vakavan rikollisuuden sekä terrorismin ja johonkin EU:n politiikkaan liittyvää yhteistä etua vahingoittavien rikollisuuden muotojen ehkäisemiseen ja torjumiseen. Viraston tehtävien operatiivinen merkitys on muuttunut huomattavasti sitten Europol-asetuksen voimaantulon vuonna 2016. Europolin antama operatiivinen tuki on lisääntynyt edelleen, ja se osallistuu nyt lähes kaikkiin merkittäviin terrorismin vastaisiin tutkimuksiin EU:ssa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kun otetaan huomioon muuttuvat ja entistä monimutkaisemmat rajatylittävät turvallisuusuhat sekä fyysisen ja digitaalisen maailman rajojen hämärtyminen ja Eurooppaa yhä varjostava suuri terrorismin uhka, on aiheellista ja oikea aika vahvistaa Europolin kapasiteettia, valmiuksia ja välineitä, jotta jäsenvaltioita voidaan auttaa tehokkaasti vakavan rikollisuuden ja terrorismin torjunnassa. |
| --- | --- |

3.6

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen Europolin toimivaltuuksien vahvistamisesta siltä osin kuin ehdotuksen tavoitteena on parantaa tietosuojatakeita ja vahvistaa Europolin roolia tutkimuksessa. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti myös ehdotukseen, joka koskee operatiivista yhteistyötä kolmansien maiden kanssa ja mahdollistaa erityisesti tietojenvaihtoon liittyvän yhteistyön yksityisten osapuolten kanssa. Komitea ei pidä ehdotusta yksityisten osapuolten kanssa tehtävän yhteistyön sallimisesta suhteettomana vaan kansainvälisen verkkorikollisuuden ja mobiililaitteita hyväkseen käyttävän rikollisuuden jatkuva kehitys huomioon ottaen hyvinkin tarpeellisena. Rikollisjärjestöt käyttävät viestinnässä ja laittoman toiminnan harjoittamisessa yhä enemmän yksityisten osapuolten rajatylittäviä palveluja. Yksityisillä toimijoilla ei kuitenkaan ole tällä hetkellä EU-tason yhteystahoa, jolle ne voisivat toimittaa rikostutkinnan kannalta mahdollisesti merkityksellisiä tietoja. Nyt esitetyllä ehdotuksella pyritään korjaamaan tämä puute. Lainsäädäntömuutos antaisi nimittäin Europolille mahdollisuuden toimia yhteyspisteenä ja tutkia keskitetysti rikosta tai jäsenvaltio(i)ssa tutkinnan kohteena olevaa tapausta. Kyseinen järjestely mahdollistaa tarvittavan yhteistyön kehittämisen Europolin ja yksityisten osapuolten välillä. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Ehdotettujen muutosten tarkoituksena on, että Europol auttaisi jäsenvaltioita keskeisellä tavalla tekoälyyn perustuvien, kansallisia lainvalvontaviranomaisia kaikkialla EU:ssa hyödyttävien uusien teknologisten ratkaisujen kehittämisessä. Innovatiivisten ratkaisujen löytäminen on tärkeä osa kansainvälisen rikollisuuden torjuntaa, ja sen avulla voidaan varmistaa, että rikosten ehkäisemisestä vastaavat viranomaiset pysyvät muuttuvan toimintaympäristön tasalla. Tämä on mahdollista vain koordinoidun tutkimuksen avulla. ETSK kannattaakin sitä, että Europol voisi antaa jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisille ennakoivasti ja keskitetysti tukea i) innovointiin sekä ii) näiden viranomaisten osaamisen ja valmiuksien kehittämiseen siten, että hyödynnetään EU:ssa kehitettyjä teknologioita ja innovaatioita eikä turvauduta kolmansista maista lähtöisin oleviin turvallisuusratkaisuihin. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Yksittäisiä henkilöitä koskevien tietojen suojaan liittyvillä muutoksilla pyritään varmistamaan käytännössä, että yksityisyyden suojaa ja perusoikeuksia kunnioitetaan erityyppisten tietojen käsittelyssä kaikilta osin. ETSK on myös sitä mieltä, että henkilötietojen käsittely on jo hyvin tiukasti säänneltyä eikä huomiota vaativia ongelmakohtia siksi ole vaan ajantasaisen ja yhdenmukaistetun lainsäädännön myötä voitaisiin päinvastoin syventyä tietosuojakysymyksiin entistä paremmin ja sovittaa samalla yhteen yksittäisten jäsenvaltioiden ja koko EU:n turvallisuusvaatimukset. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK toteaa lisäksi, että Europol ei voi nykyisin toimittaa jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisille suoraan ja reaaliaikaisesti kolmansilta mailta tai kansainvälisiltä organisaatioilta saatuja tietoja henkilöistä, joita on epäilty tai jotka on tuomittu terrorismi- tai muista rikoksista. Komission ehdotuksella pyritäänkin korjaamaan tämä turvallisuuspuute. Komitea suhtautuu myönteisesti sekä tähän että aikeeseen luoda uusi kuulutusluokka, jota ainoastaan Europol voi käyttää tarkoin määritellyissä tapauksissa ja olosuhteissa. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK pitää kuitenkin mahdollisena, että komissio saattaa tulevaisuudessa joutua laajentamaan Europolin toimivaltuuksia ja tehtäväkenttää vielä rohkeammin. Ehdotuksissakin kiinnitetään huomiota siihen, että rikollisuus on yhä kehittyneempää ja vaarallisimmat rikollisverkostot ovat yhä useammin kansainvälisiä. Euroopan maiden ja poliisivoimien on tämän vuoksi tärkeää tehdä yhteistyötä ja toimia yhdessä. Europolin toimivaltuuksia on ajan mittaan oleellisen tärkeää mukauttaa edelleen, jotta virastosta tulisi entistäkin keskeisempi toimija Euroopan turvallisuuden varmistamisessa. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK korostaa, että ensisijaisesti olisi vahvistettava Europolin valmiuksia toteuttaa rajatylittävä tutkinta etenkin kun on kyse vakavista hyökkäyksistä väärinkäytösten paljastajia ja tutkivia journalisteja vastaan, sillä näillä on olennainen tehtävä korruption, petosten, huonon hallinnon ja muiden väärinkäytösten paljastamisessa julkisella ja yksityisellä sektorilla. Tämä on linjassa Euroopan parlamentin heinäkuussa 2020 antaman päätöslauselman (1) kanssa, jossa viitataan tarpeeseen vahvistaa Europolin toimivaltuuksia, jotta se voi pyytää aloittamaan rajatylittävän tutkinnan, kun on kyse vakavista hyökkäyksistä väärinkäytösten paljastajia ja tutkivia journalisteja vastaan. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK katsoo, että Europolin toimivaltuuksien ja resurssien lisääminen merkitsee panostamista tehokkuuteen, sillä mittakaavan kasvattaminen mahdollistaa kustannustehokkaat toimet. Europolin toimivaltuuksien vahvistaminen ja resurssien lisääminen on välttämätöntä, jotta eurooppalaiset voivat tuntea olonsa turvalliseksi ja saada suojelua. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Europolin toimivaltuuksien vahvistamisen tulee ETSK:n mielestä merkitä kansallisten lainvalvontaviranomaisten ja Europolin välisen koordinoinnin tehostamista sekä Europolin aseman vankistamista analyysi- ja innovointikeskuksena. Komitea pitää ehdotettua lainsäädäntöä tämän osalta askeleena oikeaan suuntaan. Europolin ja jäsenvaltioiden välinen koordinointi on tässä kaikessa keskeistä, ja ehdotukset tarjoavat koordinoinnin tehostamiselle vahvan perustan. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Rikollinen toiminta ei kuitenkaan piittaa rajoista, ja ETSK pohtii toimintaympäristön käydessä yhä globaalimmaksi, olisiko aika sallia se, että Europol toimisi omasta aloitteestaan. Pitäisikö Europolin voida käynnistää tutkinta ja toteuttaa ennakoivasti lainvalvontatoimia jäsenvaltioissa? Tämä ei ole tällä hetkellä sallittua, mutta rikollisen toiminnan kehityksen myötä saatetaan joutua keskustelemaan siitä, olisiko Europolin aloitettava laajempia rikostutkintoja. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Kuten edellä todettiin, ehdotukset ovat askel oikeaan suuntaan, sillä niissä laajennetaan Europolin roolia muuttuviin tilanteisiin reagoimiseksi. Europolin työ tukeutuu silti jatkossakin vahvasti jäsenvaltioiden toimintaan ja toimiin sekä kansallisten lainvalvontaviranomaisten keräämiin tietoihin, ja ETSK katsookin, että Europolin kyvystä hoitaa tehtävänsä ja toimensa tehokkaasti (tämä on suurelta osin riippuvaista myös kansallisten lainvalvontaviranomaisten tehokkuudesta) olisi erittäin hyödyllistä teettää riippumaton arviointi. Arvioinnin voisi tehdä suppea joukko työuransa jo päättäneitä ylimpiä tuomiovallan käyttäjiä ja poliisin johtohenkilöitä, ja sen yhteydessä voitaisiin tutkia myös sitä, miten kansalliset lainvalvontakäytännöt ja tiedonkeruu vaikuttavat Europolin toimittamiin analyyseihin ja arvioihin ja miten tämä puolestaan vaikuttaa kansalliseen lainvalvontatoimintaan. Arvioinnissa olisi myös otettava huomioon kansalaisyhteiskunnan, työmarkkinaosapuolten ja asiaankuuluvien sidosryhmien näkemykset. Tämä koskee etenkin niitä väestöryhmiä ja henkilöitä, joiden elämään lainvalvontatoimet voisivat vaikuttaa kielteisesti tai perusteettomasti. |
| --- | --- |

4.11

Bryssel 9. kesäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin 10. heinäkuuta 2020 antama päätöslauselma rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevasta kokonaisvaltaisesta unionin toimintapolitiikasta (2020/2686(RSP)).

1

---

| 24.8.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 341/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 341/71

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle EU:n turvallisuusunionistrategiasta”

(COM(2020) 605 final)

ja aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n terrorisminvastainen ohjelma: ennakointi, ennaltaehkäisy, suojelu ja vastatoimet”

(COM(2020) 795 final)

(2021/C 341/11)

Esittelijä:
  Ákos TOPOLÁNSZKY

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| | |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 26.5.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 9.6.2021 |
| Täysistunnon nro | 561 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 234/1/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 24.2.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

26.5.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

9.6.2021

Täysistunnon nro

561

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

234/1/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) pitää tervetulleena ja kannatettavana EU:n turvallisuusunionistrategian (1) puitteissa ehdotettua strategista ohjelmaa EU:n kansalaisten turvallisuuden suojelemiseksi terrorismiin liittyviltä riskeiltä ja on samaa mieltä siitä, että tarvitaan vahvaa ja kunnianhimoista terrorisminvastaista politiikkaa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Samalla komitea korostaa, että tämän tavoitteen saavuttamisen on perustuttava moniarvoista yhteiskuntaamme, yhteisiä arvojamme ja eurooppalaista elämäntapaamme puolustavan ja vaalivan kansainvälisen ja eurooppalaisen oikeuden oikeusperustan tunnustamiseen ja täysimääräiseen kunnioittamiseen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että uusi ohjelma on tärkeä ja oikea-aikainen, ja kannattaa pääpiirteissään siihen sisältyviä järjestelyjä sekä häiriönsietokyvyn käsitteen korostamista. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Komitea pitää tärkeänä sitä, että hyödynnetään nykyaikaisia teknologisia välineitä, mutta painottaa myös tarvetta varmistaa, että niiden käytölle asetetaan rajat oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien takaamiseksi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Komitea toteaa, että ohjelmalla luodaan johdonmukainen toimintakehys, joka on suunnattu ensisijaisesti toimielimille ja viranomaisille, joilla on terrorismin uhan ehkäisemisen ja torjumisen kannalta olennaisia erityistehtäviä, mutta paikallisyhteisöjen, kansalaisten ja uhrien järjestöjen, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja ammattijärjestöjen, uskonnollisten yhteisöjen, tiedemaailman ja yksityisten kumppanitahojen edustajia ei ole otettu tarkasteltavana olevassa asiakirjassa asianmukaisesti mukaan ongelman ratkaisemiseen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että on ennen kaikkea ehkäistävä ja poistettava riskit ja jännitteet sen sijaan, että puututaan niiden ei-toivottuihin seurauksiin jälkikäteen, mistä aiheutuu yhteiskunnalle korkeita kustannuksia. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Komitea korostaa tutkimuksen ja uhka-arvioiden merkitystä, jotta vältetään sellaisten järjestelyiden käyttöönotto, jotka voisivat perusteettomasti heikentää perusoikeuksia. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Komitea kiinnittää huomiota jäsenvaltioiden rooliin ja siihen, että jäsenvaltioiden on luotava synergioita ohjelman kestävässä täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Terrorismin tehokkaiden vastatoimien kannalta on ensiarvoisen tärkeää ymmärtää terrorismin yksilölliset ja sosiaaliset syyt tieteellisen tiedon avulla sen sijaan, että keskitytään yksinomaan poliittisiin vastatoimiin. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Ennaltaehkäisyn osalta ETSK pitää tarkoituksenmukaisena, että kansalaisyhteiskunta ja sen organisaatiot sekä työmarkkinaosapuolet otetaan aktiivisesti mukaan toimintaan. Tätä mahdollisuutta on toistaiseksi hyödynnetty liian vähän. Komitea pitää turvallisuuden kannalta erityisen merkittävänä investointina sitä, että hyödynnetään yhteisöjen tasolla käynnistettyjä koordinoituja toimia, riskien vähentämiseen tähtääviä ohjelmia ja sovintoprosesseja. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK on vakuuttunut siitä, että terrorismia on torjuttava tehokkaasti ja hellittämättä vaarantamatta kuitenkaan eurooppalaisia arvoja ja kansalaisten demokraattisia oikeuksia; jos niitä rajoitettaisiin merkittävästi, terroristien voitaisiin katsoa saavuttaneen päämääränsä. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Julkisten tilojen suojelu on suunniteltava ja toteutettava yhteistyössä yksityisten toimijoiden ja paikallisyhteisöjen edustajien kanssa yhteisymmärrykseen pääsemiseksi. Uskonnollisten johtajien kanssa on käynnistettävä jatkuva vuoropuhelu, sillä uskonnot voivat osaltaan vähentää merkittävästi radikalisoitumista ja tietyn tyyppisiä uhkia sekä terrorismin aiheuttamia yhteisöllisiä jännitteitä. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Komitea painottaa, että EU:n lainsäädäntö kieltää tietojen yleisen ja erotuksetta tapahtuvan säilyttämisen ja että tietojen säilyttäminen voidaan sallia vain soveltamalla asetuksessa säädettyjä tiukkoja ja tarkkaan rajattuja takeita sekä valvomalla järjestelmää jatkuvasti. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Terrorismin rahoituksen jäljittämisohjelman (TFTP) (2) käytön yhteydessä on arvioitava jatkuvasti takeita unionin kansalaisten yksityisyyden suojan turvaamiseksi. |
| --- | --- |

1.14

2.   Alustavat huomiot (3)

| 2.1 | ETSK pitää tervetulleena ja kannatettavana EU:n turvallisuusunionistrategian (4) puitteissa ehdotettua strategista ohjelmaa kattaviin välineisiin perustuvien tehokkaiden ja koordinoitujen toimien toteuttamiseksi pyrittäessä suojelemaan EU:n kansalaisten turvallisuutta terrorismiin liittyviltä riskeiltä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK on samaa mieltä siitä, että tarvitaan vahvaa ja kunnianhimoista terrorisminvastaista politiikkaa, mutta korostaa, että sen olisi perustuttava näyttöön pohjautuvaan riskianalyysiin ja EU:ssa jo toteutettujen toimenpiteiden vaikutusten tarkkaan arviointiin. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK on täysin sitoutunut ihmiselämän ja ihmisarvon kunnioittamista koskeviin yleismaailmallisiin arvoihin, jotka vahvistetaan ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa. ETSK on myös samaa mieltä komission kanssa siitä, että demokratia, oikeusvaltioperiaate sekä perusoikeuksien, erityisesti yksityisyyttä koskevan oikeuden, sananvapauden, uskonnonvapauden ja monimuotoisuuden kunnioittaminen ovat Euroopan unionin perusta ja edellyttävät siksi määrätietoista yhteistä toimintaa, jolla suojellaan ja puolustetaan moniarvoista yhteiskuntaamme, yhteisiä arvojamme ja eurooppalaista elämäntapaamme. Nämä perusarvot on otettava johdonmukaisesti ja järjestelmällisesti huomioon tiedonannossa esitettyjä toimia suunniteltaessa ja toteutettaessa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK:n mielestä uusi ohjelma on tärkeä ja oikea-aikainen. Siihen sisältyvät järjestelyt, jotka mahdollistavat ennakoinnin, ennaltaehkäisyn, suojelun ja vastatoimet, sekä kansainvälisen yhteistyön monialainen ulottuvuus tarjoavat asianmukaisen kehyksen ja toimintamallin kattavan reagointisuunnitelman täytäntöönpanolle. ETSK pitää myös tarkoituksenmukaisena, että tiedonannossa kiinnitetään nimenomaista huomiota eri näkökohtiin, muun muassa häiriönsietokyvyn merkitykseen. Häiriönsietokyky edellyttää yhteiskunnan – ja näin ollen kansalaisyhteiskunnan ja kansalaisyhteisöjen – laajempaa osallistumista prosessiin, jossa tähdätään turvallisuuden luomiseen ja varmistamiseen. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | On myös syytä panna merkille nykyaikaisten teknologisten välineiden käytön painottaminen, sillä niiden avulla terrorismia ja sitä tukevia toimia voidaan torjua selvästi tehokkaammin. On kuitenkin olennaisen tärkeää rajata täsmällisesti ja unionin oikeuden mukaisesti kaikkien näiden uusien välineiden – muun muassa massadatan keräämiseen ja analysointiin tarkoitettujen välineiden – sekä vanhempien välineiden käyttö sekä säännellä kerättyjen tietojen käyttöä ja säilyttämistä ja valvoa, että sääntöjä noudatetaan vakinaisesti ja jatkuvasti. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Komitea toteaa, että ohjelmalla luodaan johdonmukainen toimintakehys, joka on suunnattu ensisijaisesti toimielimille ja viranomaisille, joilla on terrorismin uhan ehkäisemisen ja torjumisen kannalta olennaisia erityistehtäviä, mutta paikallisyhteisöjen, kansalaisten ja uhrien järjestöjen, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja ammattijärjestöjen, uskonnollisten yhteisöjen, tiedemaailman ja yksityisten kumppanitahojen edustajia ei ole otettu tarkasteltavana olevassa asiakirjassa asianmukaisesti mukaan ongelman ratkaisemiseen. Terrorismin uhan perimmäisiä syitä ei pystytä poistamaan ilman paikallisten yhteiskunnallisten toimijoiden pyrkimyksiä saada aikaan konsensukseen perustuvia ja kannatettavissa olevia sopimuksia riskien pienentämiseksi. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK katsoo, että on ennen kaikkea ehkäistävä ja poistettava riskit ja jännitteet sen sijaan, että puututaan niiden ei-toivottuihin seurauksiin jälkikäteen, mistä aiheutuu yhteiskunnalle korkeita kustannuksia. Komitea pitää tärkeänä, ettei ohjelman täytäntöönpano perustu yhteiskunnallisiin käsityksiin tai poliittisiin reaktioihin vaan että lähtökohtana on aina tosiasiallinen terrorismitilanne ja siitä aiheutuva todellinen uhka ja että toimenpiteet, joihin ryhdytään niiden torjumiseksi, laaditaan tältä pohjalta. Myös politiikkatoimet olisi suunniteltava vastaavasti. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | ETSK kiinnittää huomiota siihen, että EU kykenee torjumaan tehokkaasti radikalisoitumista vain, jos se myös puuttuu menestyksekkäästi syrjäytymiseen, josta kärsivät sekä sen omat alkuperäisvähemmistöt (esim. romanit) että äskettäin EU:hun saapuneet. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Jotta vältettäisiin sosiaalisen osallisuuden vaarantaminen ja varmistettaisiin toteutettavien toimien oikeasuhtaisuus, olisi huolehdittava siitä, ettei terrorismin uhasta yhteiskunnassa vallitsevan käsityksen ja uhan todellisen laajuuden välinen kuilu ole liian suuri, kuten on asian laita eräissä jäsenvaltioissa. Onkin tärkeää tutkia ja arvioida uhkaa, jotta vältetään sellaisten järjestelyiden käyttöönotto, jotka voisivat perusteettomasti heikentää perusoikeuksia. Turvallisuuspolitiikkoja voidaan mukauttaa ainoastaan kartoitetuista todellisista uhkista ja riskeistä saadun näytön yksityiskohtaisen analysoinnin pohjalta. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | ETSK pitää niin ikään tärkeänä myönteisenä tekijänä terrorismin torjunnassa sitä, että ohjelmassa sitoudutaan vahvasti radikalisoitumisen torjuntaan. Radikaaliin verkkosisältöön puuttumisen ohella komitea pitää kuitenkin erittäin tärkeänä, että tällä alalla ymmärretään radikalisoitumisen ja radikalismista luopumisen mekanismit ja tutkitaan niitä, tarkastellaan radikalisoitumisen luonnetta ja prosessia ja ehkäistään radikalisoitumista tältä pohjalta. Kansalaisyhteiskunnan edustajilla ja kansalaisyhteisöillä voi olla tässä keskeinen rooli. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | ETSK on vakuuttunut siitä, että terrorismia on torjuttava tehokkaasti ja hellittämättä vaarantamatta kuitenkaan eurooppalaisia arvoja ja kansalaisten demokraattisia oikeuksia; jos niitä rajoitettaisiin merkittävästi, terroristien voitaisiin katsoa saavuttaneen päämääränsä. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Myös parhaiten suunnitelluissa ja sofistikoituneimmissa ohjelmissa onnistuminen riippuu suurelta osin ohjelmien täytäntöönpanoon osallistuvien jäsenvaltioiden valmiudesta tehdä yhteistyötä keskenään, niiden häiriönsietokyvystä sekä ohjelmien tukemiseksi tehdyistä poliittisista päätöksistä. Poliittisella tahdolla on tässä suhteessa ratkaiseva merkitys. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | ETSK katsoo, että ohjelman käynnistämisen yhteydessä olisi pitänyt tehdä perusteellinen tilannearvio, jossa olisi yksilöity prosessit, joihin ohjelman olisi tarjottava asianmukainen vastaus, sekä tähän mennessä toteutettujen toimien ansiosta aikaansaadut tulokset. |
| --- | --- |

2.13

3.   Keskeisiä näkökohtia

3.1   Ennakointi

| 3.1.1 | On olennaisen tärkeää, että tekoälyn käyttö terrorismin varhaisessa havaitsemisessa ja torjunnassa yleensä on avointa ja todennettavaa, että sen kohteena ovat tosiasiallisesti ainoastaan sisällöt ja henkilöt, joilla on terrorismin torjunnan kannalta merkitystä, ja että tekoälystrategian seitsemän keskeistä vaatimusta (5) täyttyvät. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Julkisten tilojen suojelun osalta ohjelmassa keskitytään perustellusti uuden teknologian käyttöön. ETSK pitää kuitenkin valitettavana, että asiakirjassa käsitellään vain implisiittisesti valmistautumista ajoneuvoiskuihin, vaikka ne ovat olleet hyvin yleisiä viime vuosina. Tällä tavoin on tehty useita niin sanottuja strategisia terrori-iskuja (uhrien suuri määrä, laaja näkyvyys tiedotusvälineissä ja huomattava pelkovaikutus). |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Terrorismin tehokkaiden vastatoimien kannalta on ensiarvoisen tärkeää ymmärtää tieteellisesti terrorismin yksilölliset ja sosiaaliset syyt. ETSK:n mielestä onkin tärkeää kiinnittää erityistä huomiota tähän kysymykseen, sillä tällä tavoin hankittujen tietojen avulla voidaan tehokkaasti vähentää inhimillisiä ja aineellisia vahinkoja. |
| --- | --- |

3.1.3

3.2   Ennaltaehkäisy

| 3.2.1 | Ennaltaehkäisyn osalta ETSK kiinnittää erityistä huomiota siihen, että kyse on terrorismin torjunnasta, missä kansalaistahoilla voi olla – ja on jo nyt – tärkeä ja sisällön kannalta merkityksellinen rooli, joka ulottuu turvallisuudentunteen lujittamisesta yhteiskunnassa sekä radikalisoitumisen havaitsemisesta, ehkäisemisestä ja torjunnasta terrorismia torjuvien instituutioiden operatiivisten käytäntöjen tukemiseen ja seurantaan. Tästä syystä ohjelmassa olisi tarkasteltava paljon yksityiskohtaisemmin yhteistyön puitteita ja sisältöä, joita voidaan edistää yhteiskunnan kaikilla tasoilla. Ihmisten, ryhmien ja yhteisöjen välisellä yhteistyöllä voi olla todistettavasti ja pitkällä aikavälillä vaikutuksia riskien vähentämiseen ja kestävän osallisuuden edistämiseen. Ohjelmassa olisi painotettava nykyistä enemmän tätä ennakoivaa eikä ainoastaan reaktiivista lähestymistapaa. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Tarkasteltavana olevassa ohjelmassa pidetään perustellusti erittäin tärkeänä verkossa tapahtuvan ääri-ideologioiden edistämisen torjumista. Tässä yhteydessä tuodaan esiin terroristien levittämät suorat verkkolähetykset terroriteoista. Ohjelmassa ei kuitenkaan maininta huomattavasti yleisempää ilmiötä, jonka ehkäiseminen on komitean mielestä olennaisen tärkeää: terroritekojen silminnäkijöiden harjoittama terroritekoihin liittyvän sisällön levittäminen sosiaalisessa mediassa. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Ohjelmassa tunnustetaan erittäin suurten verkkoalustojen yhteiskunnallinen rooli ja asetetaan niille myös velvoitteita. Komission asiakirjassa jo mainittujen seikkojen lisäksi olisi hyödyllistä arvioida myös säännöllisesti perusoikeuksiin, sosiaalisiin jakolinjoihin ja radikalisoitumiseen johtaviin manipulointitekniikoihin liittyviä järjestelmäriskejä. |
| --- | --- |

3.2.3

On myös arvioitava jatkuvasti riskejä suhteessa teollisiin, taloudellisiin ja kaupallisiin toimijoihin, pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä kansalaisyhteiskunnan edustajiin ja vahvistettava niiden roolia kumppaneina niiden kattojärjestöjen kautta tapahtuvassa terrorismin ennaltaehkäisyssä.

| 3.2.4 | Ennaltaehkäisyyn liittyen on aiheellista huomauttaa, että vihapuheen lisäksi valeuutisten ja salaliittoteorioiden levittämisellä on vahva rooli radikalisoitumisessa. Tämän ilmiön torjuminen on näin ollen terrorismin torjunnan onnistumisen kannalta olennaisen tärkeää. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | ETSK korostaa strategisen viestinnän merkitystä paitsi iskun jälkeen myös ennaltaehkäisevänä välineenä, mikä tarkoittaa myös kansalaisyhteiskunnan välittämän viestin huomioon ottamista terrorismin hohdon himmentämiseksi ja vaihtoehtoisten ratkaisujen tarjoamiseksi. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Kaupunkien ja kuntien kollektiivinen sitoutuminen ja selviytymiskyky voivat edistää osaltaan tehokkaasti yhteisön suojelua. ETSK pitää ennaltaehkäisyssä turvallisuuden kannalta erityisen merkittävänä investointina sitä, että hyödynnetään yhteisöjen tasolla käynnistettyjä koordinoituja toimia, riskien vähentämiseen tähtääviä ohjelmia ja sovintoprosesseja. Jännitteiden käsitteleminen, ratkaiseminen ja viime kädessä poistaminen voisivat tehdä riskialttiissa tilanteissa toimimisen tarpeettomaksi ja vapauttaa näin huomattavasti resursseja ja lisäksi nostaa sosiaalisen osallisuuden tasoa. Tämä tarkoittaa, että on ymmärrettävä terrorismin perimmäiset syyt ja luonne, ja se edellyttää toteutettavien toimien jatkuvaa seurantaa. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | Euroopan kaupungit tarvitsevat parempia rahoitus-, neuvonta- ja koulutusmahdollisuuksia nykyisten haasteiden ratkaisemiseksi ja selviytymiskykynsä parantamiseksi. ETSK kannattaa painokkaasti sitä, että komissio tukee paikallisten ennaltaehkäisyn koordinaattorien toimintaa radikalisoitumisen torjunnan EU-verkoston avulla. Komitea katsoo, että EU:n kaupungit radikalisoitumista vastaan -aloite ja strateginen vuoropuhelu kaupunkien välillä ovat olennaisen tärkeitä. Komitean mielestä tällainen vuoropuhelu olisi käynnistettävä pysyvästi myös kaupunkitaajamissa perustamalla asianmukaisia foorumeja. |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.2.8 | Koska todellinen ja koettu sosiaalinen syrjäytyminen, syrjintä ja marginalisoituminen voivat lisätä alttiutta radikaalille propagandalle ja luoda lisäuhkia sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle, Euroopan komission olisi tehostettava rasismin vastaisia toimiaan. Sen vuoksi on tarpeen toteuttaa tarkoituksenmukaista sosiaalipolitiikkaa riskien vähentämiseksi ja luottamuksen vahvistamiseksi, sillä terroriteot voidaan tulkita myös äärimmäisiksi yhteiskunnallisten jännitteiden ja epäluottamuksen ilmentymiksi. |
| --- | --- |

3.2.8

| 3.2.9 | Komitea katsoo, että radikalisoitumisprosessien tutkimiseen, havaitsemiseen ja tehokkaaseen ennaltaehkäisemiseen vankeinhoitolaitoksissa olisi kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota. ETSK toivoo, että edellisellä ohjelmakaudella tehtyjen arviointien pohjalta toteutettuja tukiohjelmia, joita komitea kannattaa, vahvistetaan edelleen tässä yhteydessä. Hyvin suunniteltujen strategioiden avulla on varmistettava, etteivät vankilat ole radikalisoitumisen kasvualustoja vaan ennemminkin, mahdollisuuksien mukaan, paikkoja, missä radikalisoitumiseen puututaan. |
| --- | --- |

3.2.9

3.3   Suojelu

| 3.3.1 | Luvussa ”Hyökkäyskeinojen vieminen terroristeilta” ei käsitellä toimenpiteitä, joilla on tarkoitus estää ajoneuvoilla tehtävät hyökkäykset. Koska tällaiset hyökkäykset ovat olleet viime vuosina hyvin yleisiä, ohjelmassa olisi ehdottomasti otettava tämä ongelma huomioon. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | ETSK kannustaa myös jatkamaan toimia, joilla pyritään estämään vuokra- ja yhteiskäyttöajoneuvojen käyttö terrori-iskujen välineinä, sekä kehittämään tehokkaita kaupunkisuunnittelukäytäntöjä, jotta estetään tähän tarkoitukseen käytettävien ajoneuvojen aiheuttamat vahingot. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Julkisten tilojen suojelu on suunniteltava ja toteutettava yhteistyössä yksityisten toimijoiden ja paikallisyhteisöjen edustajien kanssa yhteisymmärrykseen pääsemiseksi, ja samalla on pyrittävä siihen, että niiden vapaata hyödyntämistä rajoitetaan mahdollisimman vähän. ETSK on samaa mieltä siitä, että on tarpeen vahvistaa vähimmäisnormit sellaisten tilojen suojelemiseksi, joissa käy erityisen paljon ihmisiä ja joilla on symbolinen arvo. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Uskonnollisten johtajien kanssa on käynnistettävä jatkuva vuoropuhelu, sillä uskonnot voivat osaltaan vähentää merkittävästi radikalisoitumista ja tietyn tyyppisiä uhkia sekä terrorismin aiheuttamia yhteisöllisiä jännitteitä. Tätä toimintatapaa olisi täydennettävä uskontojen välisellä vuoropuhelulla ja tarvittaessa sovintoprosesseilla. |
| --- | --- |

3.3.4

3.4   Vastatoimet

| 3.4.1 | Kun otetaan huomioon terrorisminvastaisten toimien pitkälle erikoistunut luonne, ETSK painottaa aivan erityisesti tarvetta viestiä säännöllisesti tuloksista ja tällaisen viestinnän merkitystä. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Komitea painottaa, että EU:n lainsäädäntö kieltää tietojen yleisen ja erotuksetta tapahtuvan säilyttämisen ja että tietojen säilyttäminen voidaan sallia vain soveltamalla asetuksessa säädettyjä tiukkoja ja tarkkaan rajattuja takeita sekä valvomalla järjestelmää jatkuvasti. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Toistaiseksi vain pilottihankkeena perustetun terrorismin uhreja avustavan EU:n asiantuntijakeskuksen toimintaa olisi jatkettava ja laajennettava, jotta voidaan arvioida terrorismin torjunnan vaikutuksia kansalaisyhteiskuntaan ja perusoikeuksiin. Uhrien tukimekanismeja jäsenvaltioissa olisi niin ikään tarkasteltava uudelleen ja vahvistettava ensimmäisen uhrien oikeuksia koskevan EU:n strategian (2020–2025) (6) puitteissa. Myös terrorismin uhrien kansallisten yhteyspisteiden (7) asianmukainen toiminta on olennaisen tärkeää. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Terrorismin rahoituksen jäljittämisohjelman (TFTP) (8) yhteydessä kerätään suuri määrä tiedustelutietoa. Erityisesti silloin, kun ulkopuolinen osapuoli käyttää tällaista tiedustelutietoa (esim. EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyön puitteissa), takeita EU:n kansalaisten yksityisyyden suojan turvaamiseksi on arvioitava jatkuvasti. Sama koskee kyberturvallisuutta, salattujen tietojen käsittelyä tutkimusten aikana, sähköisen todistusaineiston hallintaa (eEDES-järjestelmä) ja kansainvälisten kumppanitahojen kanssa toteutettavia digitaalisia rikostutkintoja. Kaikissa tapauksissa on otettava ensisijaisesti huomioon kansalaisten intressit oikeussuojan alalla. |
| --- | --- |

3.4.4

Bryssel 9. kesäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 605 final.

1

(2)  EUVL L 195, 27.7.2010, s. 3.

2

(3)  Koska komitea kannattaa ohjelman sisältöä ja kun otetaan huomioon ohjelman tekninen luonne, käsillä olevassa lausunnossa tarkastellaan ennen kaikkea kansalaisyhteiskuntaan, oikeusvaltioperiaatteeseen ja perusoikeuksiin liittyviä näkökohtia, jotka kuuluvat ETSK:n tehtävän ytimeen.

3

(4)  COM(2020) 605 final.

4

(5)  COM(2020) 65 final.

5

(6)  COM(2020) 258 final.

6

(7)  Neuvoston 4. kesäkuuta 2018 antamien terrorismin uhreja koskevien päätelmien mukaisesti (9719/18).

7

(8)  EUVL L 195, 27.7.2010, s. 3.

8

---

| 24.8.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 341/76 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 341/76

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle EU:n syöväntorjuntasuunnitelmasta”

(COM(2021) 44 final)

(2021/C 341/12)

| Esittelijä: | Małgorzata BOGUSZ |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Milena ANGELOVA |

Esittelijä:

Małgorzata BOGUSZ

Toinen esittelijä:

Milena ANGELOVA

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 26.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 168 artiklan 1 kohta |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 26.5.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 9.6.2021 |
| Täysistunnon nro | 561 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 226/3/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 26.3.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 168 artiklan 1 kohta

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

26.5.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

9.6.2021

Täysistunnon nro

561

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

226/3/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti EU:n syöväntorjuntasuunnitelmaan (suunnitelma), joka on virstanpylväs syövän ja sen EU:n kansalaisten keskuudessa aiheuttamien sosiaalisten, taloudellisten ja psykologisten seurausten torjunnassa, ja kehottaa laatimaan torjuntasuunnitelman täytäntöönpanoa koskevan konkreettisen etenemissuunnitelman sekä siihen liittyvät tulosindikaattorit ja realistiset aikataulut. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Vaikka syövän ennaltaehkäisy on äärimmäisen tärkeää, yhtä tärkeää on, että Euroopan unioni (EU) ja jäsenvaltiot varmistavat laadukkaan terveydenhuoltoinfrastruktuurin helpon saatavuuden, seulonta-, diagnostiikka- ja hoitolaitokset sekä riittävällä, tarpeiden mukaisesti mitoitetulla hoitohenkilöstöllä varustetut terveyspalvelut mukaan luettuina, ja myös tehokkaat tukijärjestelmät potilaiden fyysisen ja henkisen hyvinvoinnin turvaamiseksi hoitojen aikana ja niiden jälkeen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Covid-19-pandemian aiheuttamat terveyspalvelujen saatavuusongelmat on syytä ratkaista kiireellisesti. Rajoitukset ja viivästykset voivat vähentää toipumismahdollisuuksia, ja niihin on puututtava tehokkaasti, ja ihmisten pelkoihin on reagoitava kiireellisesti. Työmarkkinaosapuolilla ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on korvaamattoman tärkeä rooli parhaiden käytäntöjen levittämisessä ja asiaankuuluvan tiedon tarjoamisessa siitä, mikä voi aiheuttaa syöpää, miten ihmisiä voidaan auttaa tunnistamaan varhaiset oireet sekä miten voidaan edistää ennaltaehkäisyä ja kannustaa terveellisiin elintapoihin. Niiden toimintaa tulee tukea muun muassa osoittamalla ESR+:sta asiaankuuluvia varoja yhteisiin toimiin syövän torjumiseksi ja terveyden ennaltaehkäisyä koskevien hyvien käytäntöjen yleistämiseksi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Syövän varhaisen havaitsemisen tehostamiseksi ETSK kannattaa aloitteita seulontaa ja syövän ennaltaehkäisyä koskevien hankkeiden toteuttamiseksi ja kannustaa käyttämään uutta teknologiaa ja toteuttamaan toimia, joilla lisätään kansalaisten tietoisuutta ennaltaehkäisevän seulonnan tarpeesta. Seulonta- ja valistusaloitteiden olisi koskettava kaikkia yleisesti esiintyviä syöpätyyppejä ja oltava mahdollisimman monien saatavilla. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Suunnitelmalla on vastattava EU:n väestötilanteeseen ja varmistettava olosuhteet, jotka edistävät terveyden säilymistä hyvänä vanhuuteen asti. Samalla ETSK kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota lasten syöpätautien torjumiseen, mikä edellyttää erillisiä toimenpiteitä syövän havaitsemisen, vakio- ja innovatiivisten lääkkeiden saatavuuden ja lapsille ja nuorille annettavan hoidon osalta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Jotta voidaan vähentää jäsenvaltioiden ja alueiden välistä sekä sosiaalista eriarvoisuutta syövän torjunnassa ja tarjota korkeatasoisia ratkaisuja kaikille, on olennaisen tärkeää, että EU saa kaikki jäsenvaltiot osallistumaan suunnitelman täytäntöönpanoon ja edistää niiden välistä yhteistyötä muun muassa EU:n rahoituksen tuella. Suunnitelman täytäntöönpanossa on vastattava potilaiden ja syöpäselviytyjien erityistarpeisiin, ja se on mukautettava erilaisiin maakohtaisiin olosuhteisiin ja myös ihmisten erilaisiin sosioekonomisiin olosuhteisiin, ikään, sukupuoleen, vammaisuuteen jne. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa myös parantamaan syöpäpotilaiden mahdollisuuksia hyödyntää muiden jäsenvaltioiden tarjoamaa laadukasta hoitoa ja asiantuntemusta sekä toimivien sisämarkkinoiden mahdollistamaa lääkkeiden, lääkinnällisten laitteiden ja muiden lääkinnällisten tuotteiden saatavuutta. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK pitää tutkimusta ja innovointia erittäin tärkeinä tekijöinä, jotka auttavat ymmärtämään paremmin syövän riskitekijöitä ja parantamaan diagnooseja, terapioita ja hoitoja. Innovaatioekosysteemejä, joihin osallistuu erikokoisia yrityksiä, tutkijoita, potilaita, terveydenhuollon ammattilaisia ja viranomaisia, on kannustettava, edistettävä ja tuettava EU:n ja jäsenvaltioiden rahoituksella, erityisesti Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kumppanuuksien avulla. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK korostaa tarvetta toteuttaa merkittäviä toimia, joissa keskitytään tietojen tuottamiseen, saatavuuteen ja saavutettavuuteen kehittyneempien ennaltaehkäisy-, diagnosointi- ja hoitomenetelmien laatimiseksi. Digitaalisten terveystietojen yhdistämistä biopankkien genomitietoihin on helpotettava yksilöllisen ennaltaehkäisyn ja hoidon mahdollistamiseksi. Myös data-analytiikan menetelmien, kuten tekoälyn, kehittämistä ja käyttöä on lisättävä vahvistamalla EU:n yhteistyötä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK korostaa tupakoinnin vähentämisen tärkeyttä ja panee merkille komission kertomuksen tupakkatuotteiden ja vastaavien tuotteiden valmistamisesta, esittämistavasta ja myynnistä annetun direktiivin 2014/40/EU soveltamisesta (1) ja sen päätelmät, joissa tavoitteena on vähentää tupakoitsijoiden altistumista vaarallisille ja/tai riippuvuutta aiheuttaville aineille. ETSK panee tässä yhteydessä merkille komission lausunnon päästöistä ja mittausmenetelmistä (kertomuksen tekstijakso 3.1) ja kehottaa tutkimaan tarkemmin savupäästöjen pitoisuuksien testausmenetelmää, myös WHO:n Intense-menetelmän avulla, ja panemaan täytäntöön tutkimustuloksiin perustuvat WHO:n suositukset. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Työperäisen syövän tehokkaan ehkäisemisen edistämiseksi ETSK kehottaa lisäämään tutkimusta työperäisestä altistumisesta karsinogeeneille, mutageeneille ja hormonaalisille haitta-aineille sekä erityisesti naisten keskuudessa esiintyvien työperäisten syöpien syistä. ETSK panee merkille suunnitelmaan sisältyvät syöpään liittyvät lainsäädäntöaloitteet, joilla pyritään vähentämään työperäistä altistumista syövälle, ja korostaa, että kaikkien mahdollisten päivitysten on perustuttava tieteeseen ja näyttöön ja edellytettävä työmarkkinaosapuolten kuulemista. ETSK korostaa tarvetta edistää ja tukea tutkimusta ja kehittämistä, joka koskee korvaavien aineiden ja tuotteiden löytämistä vaarallisille aineille ja tuotteille. Asbestin osalta ETSK viittaa aiempiin lausuntoihinsa, muun muassa ehdotuksiin, jotka koskevat asbestiperäisten sairauksien tunnustamista ja asiaankuuluvien korvauksien maksamista (2). Komitea kehottaa myös ottamaan huomioon moninkertaisen altistumisen työpaikan riskinarvioinnissa ja -hallinnassa sekä sisällyttämään työperäistä altistumista koskevat tiedot varhaisen havaitsemisen ohjelmiin. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Syövän menestyksellinen torjuminen edellyttää kansainvälistä yhteistyötä ja laadukasta koulutusta syöpään liittyvillä tieteenaloilla, muun muassa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä EU:n tukemissa koulutus- ja taitojenparantamisohjelmissa, joita toteutetaan myös työmarkkinaosapuolten yhteisin toimin. Yhteistyö on myös erityisen tärkeää tutkimuksen ja innovoinnin alalla sekä tietämyksen jakamista ajatellen. Lisäksi tarvitaan avointa ja järjestelmällistä yhteistyötä lääkkeiden, laitteiden ja muiden syöpähoitoihin tarvittavien tuotteiden saatavuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Yrityksillä on keskeinen rooli kehitettäessä ratkaisuja syövän ennaltaehkäisyä, seulontaa, diagnostiikkaa ja hoitoa varten. Ne pyrkivät myös torjumaan syöpää vähentämällä ympäristövaikutuksiaan, kehittämällä ja tuottamalla turvallisia tai muunneltuja, vähemmän haitallisia tuotteita, parantamalla työterveyttä ja -turvallisuutta sekä auttamalla potilaita yhdistämään työn ja syöpähoidot ja palaamaan sujuvasti työhön. Tämän edistämiseksi EU:n on tarjottava suotuisat edellytykset innovoinnille, investoinneille ja liiketoiminnan harjoittamiselle. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK kehottaa työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita osallistumaan tiiviisti suunnitelman jatkokehittämiseen ja seurantaan sekä edistämään ja rahoittamaan kohdennetusti työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden yhteisiä toimia, joissa eri alat ovat laajasti edustettuina. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ETSK kehottaa toteuttamaan EU:n laajuisia kampanjoita, joilla lisätään tietoisuutta ja tietämystä syövän ennaltaehkäisy- ja hallintatoimenpiteistä työpaikoilla sekä korkealaatuisten elintarvikkeiden, puhtaan veden ja ilman sekä terveiden henkilökohtaisten elämäntapojen, kuten ruokavalion, liikunnan ja parempien vaihtoehtojen valitsemisen, roolista syövän ennaltaehkäisyssä. Viestinnällä, jolla pyritään tekemään syöväntorjuntasuunnitelmasta ja sen käsittämistä toimenpiteistä ymmärrettäviä ja uskottavia Euroopan kansalaisille, on ratkaiseva merkitys suunnitelman onnistumisessa ja sen tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

1.15

2.   Yleishuomioita

| 2.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti suunnitelmaan, joka on virstanpylväs EU:n kansalaisten keskuudessa lisääntyvän syöpätaakan muodostaman ongelman torjunnassa. Koska ETSK pitää ehdotusta liian yleisluonteisena, se kehottaa komissiota kuvaamaan, miten ehdotus muunnetaan konkreettisiksi toimiksi ja miten se vaikuttaa ennaltaehkäisyyn ja potilaiden tilanteeseen. ETSK kehottaa myös laatimaan etenemissuunnitelman, jossa esitetään yksityiskohtaisesti syöväntorjuntasuunnitelman täytäntöönpano ja johon sisältyvät tätä strategiaa koskevat tulosindikaattorit ja realistiset aikataulut. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotuksiin, jotka koskevat monitahoista ja innovatiivista lähestymistapaa syövän torjuntaan ja perustuvat ennaltaehkäisyyn, varhaiseen havaitsemiseen, diagnosointiin ja hoitoon sekä potilaiden ja syöpäselviytyjien elämänlaadun parantamiseen – eritoten myös pitämällä heidät työelämässä. Vaikka syövän ennaltaehkäisy on äärimmäisen tärkeää, yhtä tärkeää on, että EU ja jäsenvaltiot varmistavat laadukkaan terveydenhuoltoinfrastruktuurin saatavuuden, seulonta-, diagnostiikka- ja hoitolaitokset sekä terveyspalvelut mukaan luettuina. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK toteaa, että suunnitelmaa on mukautettava edelleen, jotta voidaan helpottaa kaikkien jäsenvaltioiden ja niiden alueiden yhdenvertaista osallistumista mahdollisten eriarvoisuuksien poistamiseksi. Sairastuvuus ja kuolleisuus korreloivat usein syövän tyypin lisäksi myös paikan ja sosiaalisen aseman kanssa. Näin ollen suositukset on mukautettava vastaamaan yksittäisten jäsenvaltioiden osallistumista syövän torjuntaan, kansallisten seulonta- ja rokotusohjelmien ja tukijärjestelmien organisatorinen kehittäminen mukaan luettuna, ja niillä on puututtava terveydenhuollon sosiaaliseen eriarvoisuuteen. On myös tarpeen auttaa asianomaisia henkilöitä ja heidän hoitajiaan käsittelemään syövän seurauksia elämänhallinnan menetyksen ja kansalaisroolin toteuttamismahdollisuuksien osalta: tähän liittyviä kysymyksiä ovat muun muassa varojen saanti ja arjen tukeminen. Vastaavaa huomiota on kiinnitettävä syövän taloudellisten seurausten ja sen tietyille jo ennestään turvattomille yhteiskunnan osille aiheuttamien vaikutusten torjumiseen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Syöpään liittyvää eriarvoisuutta koskevan rekisterin olisi oltava mahdollisimman kattava, ja siinä olisi yksilöitävä jäsenvaltioiden ja alueiden väliset erot ja mahdollisuuksien mukaan erityisesti työhön ja sukupuoleen liittyvä sosiaalinen eriarvoisuus. On myös tärkeää tarjota asianmukainen infrastruktuuri ja pätevää henkilöstöä korkealaatuisten, asiaan liittyvien tietojen keräämistä varten kaikkien jäsenvaltioiden syöpärekisterien tehokkaassa yhteistyössä ja maiden välisessä yhteistyössä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.4.1 | Työperäisellä altistumisella – jota vahvistavat muut tekijät, kuten terveyteen vaikuttavat sosiaaliset taustatekijät, joita ovat muun muassa ympäristöaltistuminen, hoidon saatavuus ja koulutustaso – on tärkeä osa tässä dynamiikassa. ETSK painottaa tarvetta edistää ja tukea tutkimusta, joka koskee korvaavien aineiden ja tuotteiden löytämistä vaarallisille aineille ja tuotteille. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | ETSK korostaa ympäristöaltistumisen merkitystä – johon liittyy myös elintarvikkeiden, veden ja ilman laatu – ja tähdentää, että on tärkeää tarjota asiaankuuluvaa koulutusta ja tietoa, jotta ihmisiä motivoitaisiin valitsemaan terveelliset elämäntavat ja noudattamaan niitä. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Syöväntorjunta edellyttää riittävän huomion kiinnittämistä prosessin kaikkiin vaiheisiin: tarkkaavainen ja tietoon perustuva ennaltaehkäisy, taudin asianmukainen havaitseminen varhaisessa vaiheessa, korkealaatuisen hoidon saatavuus ja riittävä, tarpeiden mukaisesti mitoitettu terveydenhuoltohenkilöstö, yhteiskuntaan ja työelämään palaamisen tukeminen sekä jälkihoitopalvelut. |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että suunnitelman rahoittamiseksi myönnetään neljä miljardia euroa, mutta katsoo, että näitä resursseja olisi kuitenkin tarkasteltava uudelleen jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien pohjalta ottaen huomioon se, miten niiden julkiset tai yksityiset terveydenhuollon rahoitusjärjestelmät on järjestetty. EU:lla ei ole varaa hidastella syövän torjumisessa, sillä se aiheuttaisi inhimillistä kärsimystä ja heikentäisi eurooppalaisten taloudellisia olosuhteita. EU tarvitsee uuden syöpäsairauksien tutkimuksen Marshall-suunnitelman. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK katsoo, että demografiset ja taloudelliset vaikutukset ovat keskeisen tärkeitä suunnitelman kannalta. Euroopan väestön ikääntyminen merkitsee toisaalta alhaista syntyvyyttä ja toisaalta ihmisten eliniän pidentymistä, mikä pitkällä aikavälillä muodostaa haasteen myös terveydenhuoltojärjestelmille kaikkialla EU:ssa. Tähän liittyy myös lisääntynyt riski sairastua syöpään iän karttuessa. Tarvitaan määrätietoisia toimenpiteitä, jotta varmistetaan olosuhteet, jotka edistävät eurooppalaisten terveyden säilymistä hyvänä vanhuuteen asti. Suunnitelmassa uutena lähestymistapana syövän ennaltaehkäisyyn ja hoitoon hahmoteltujen toimien olisi oltava reitti tämän tavoitteen saavuttamiseen. Suunnitelmaan olisi sovellettava kartoitus- tai uudelleentarkastelulauseketta joka toinen vuosi, ja siihen olisi sisällyttävä yhteisiä indikaattoreita kaikille EU:n jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

2.6

3.   Laadukas ja tasa-arvoinen hoito

| 3.1 | Covid-19-pandemian aiheuttamat ongelmat on syytä ratkaista kiireellisesti. ETSK toteaa, että monien erityisesti onkologian ja kardiologian alan terveydenhuoltopalvelujen saatavuuden rajoittamista voidaan välttää vain, jos covid-19-pandemian aiheuttamiin häiriöihin puututaan tehokkaasti. Valtavat viivästykset diagnosoinnissa ja hoidossa vähentävät toipumismahdollisuuksia ja lisäävät siten kuolleisuutta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | On myös tärkeää vahvistaa ja kehittää infrastruktuuria ja palveluja keskipitkän ja pitkän aikavälin tarpeiden täyttämiseksi. Käytäntöjä on kehitettävä, jotta ollaan valmiita reagoimaan tehokkaasti muihin mahdollisiin poikkeustilanteisiin. Tähän kuuluu sellaisen etälääketieteen ja sellaisten etätoimenpiteiden kehittäminen ja käyttöönotto koko EU:ssa, joita voidaan soveltaa kaikissa olosuhteissa ja jotka auttavat vähentämään syöpään liittyvää eriarvoisuutta jäsenvaltioiden välillä ja niiden alueilla. |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Jäsenvaltioiden välillä on eroja sekä idän että lännen välillä – aivovuoto kulkee länteen päin – että pienten ja suurten maiden välillä, ja seulontaohjelmissa ja terveydenhuoltojärjestelmiin tehtävissä investoinneissa on suuria eroja. Tutkimustyötä tekevät sairaalat ovat syövän torjunnan edelläkävijöitä. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Jäsenvaltioiden välisen yhteistyön tarpeeseen voidaan vastata erilaisilla toimenpiteillä ja välineillä, kuten






  — | datan yhteiskäytön ja tekoälyn käytön avulla |
| --- | --- | --- |

3.2.2

—

datan yhteiskäytön ja tekoälyn käytön avulla

| — | vaihtamalla tietoja ja asiantuntemusta |
| --- | --- |

—

vaihtamalla tietoja ja asiantuntemusta

| — | tekemällä yhteistyötä lääkepulan torjumiseksi |
| --- | --- |

—

tekemällä yhteistyötä lääkepulan torjumiseksi

| — | erikoisalojen välisten koulutusohjelmien avulla |
| --- | --- |

—

erikoisalojen välisten koulutusohjelmien avulla

| — | eurooppalaisilla osaamisverkostoilla |
| --- | --- |

—

eurooppalaisilla osaamisverkostoilla

| — | kansallisten laaja-alaisten syöpäkeskusten EU-verkostolla. |
| --- | --- |

—

kansallisten laaja-alaisten syöpäkeskusten EU-verkostolla.

| 3.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti syöpäsairaiden lasten auttamista koskevaan aloitteeseen, mutta on huolissaan siitä, ettei tilanteen ratkaisemiseksi esitetä erityisiä toimenpiteitä, ja vaatii tarkempia ja todellakin pikaisia ja konkreettisia toimia, joihin myönnetään erityinen rahoitus, jotta yhä useampia syöpäsairaita lapsia ja nuoria pystytään parantamaan nykyistä tehokkaammin. Koska on kiireesti tarpeen soveltaa innovaatioita lasten hyväksi, vähentää hoitojen eriarvoisuutta ja ymmärtää lasten syöpätauteja aiheuttavia tekijöitä – sillä toisin kuin aikuisten syövät, lasten syövät eivät ole ehkäistävissä –, ETSK kehottaa hyödyntämään suunnitelmaa mahdollisuutena panna piste unohdettujen lasten epäoikeudenmukaiselle tilanteelle ja antaa heille viimeinkin se huomio, jonka he ansaitsevat, sillä lapset ovat Euroopan tulevaisuus. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK on huolissaan huomattavista alueellisista eroista yhteistyömalleissa ja tietovirroissa, digitaalinen kuilu mukaan luettuna, sillä ne vaikuttavat kielteisesti ikääntyneisiin, suurten kaupunkien ulkopuolella asuviin ihmisiin, vammaisiin henkilöihin ja taloudellisesti heikommassa asemassa oleviin ryhmiin. Tästä syystä etenemissuunnitelmassa on varmistettava standardointi mainitulla alalla. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK kehottaa myös luomaan enemmän kenttätasolle suunnatun suunnitelman, joka on riittävän joustava vastaamaan erityistarpeisiin ja mukautumaan erilaisiin olosuhteisiin ja syöpäpotilaiden ja syöpäselviytyjien tilanteeseen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti tavoitteeseen ehkäistä virusinfektioiden aiheuttamia syöpiä ottamalla käyttöön väestöpohjaiset rokotukset, mutta toteaa, että rokotuskattavuus ja rokotusohjelmien edistyminen vaihtelevat alueittain. Kaikkien alueiden olisi omaksuttava hyviä käytäntöjä varmistaakseen, että tämäntyyppiset rokotteet ovat kaikkien kansalaisten saatavilla. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK tukee suunnitelmia parantaa syövän varhaista havaitsemista seulontahankkeilla ja valistustoimilla, myös uusia teknologioita hyödyntävillä hankkeilla, joilla pyritään lisäämään potilaiden tietoisuutta ennaltaehkäisevän seulonnan tarpeesta ja sisällyttämään työperäistä altistumista koskevat tiedot varhaisen havaitsemisen ohjelmiin. Seulonnan kohdentamisessa tarvitaan myös perinnöllisten syöpien parempaa tuntemusta. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Ennaltaehkäisy on tehokkaampaa, jos se ei perustu pelkästään yksilöiden käyttäytymiseen ja jos sillä vähennetään tai poistetaan haittoja sekä syöpäsairauksia edistäviä kollektiivisia tekijöitä. Sosiaalisia taustatekijöitä aliarvioidaan suunnitelman 3. jaksossa. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Komitea toteaa, että varhaista diagnosointia koskevat aloitteet olisi kohdennettava kaikkiin syöpätyyppeihin, myös verisyöpiin, ja että seulontakokeiden olisi oltava mahdollisimman laajojen väestöryhmien saatavilla. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK kehottaa parantamaan syöpäpotilaiden mahdollisuuksia hyödyntää muiden jäsenvaltioiden tarjoamaa laadukasta hoitoa ja asiantuntemusta sekä toimivien sisämarkkinoiden mahdollistamaa lääkkeiden, lääkinnällisten laitteiden ja muiden lääkinnällisten tuotteiden saatavuutta. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK korostaa myös tukijärjestelmien – muun muassa tarvittavien tietojen ja tietämyksen tarjoamisen – merkitystä potilaiden fyysisen ja henkisen hyvinvoinnin kannalta hoitojen aikana ja niiden jälkeen. Samat seikat ovat merkittäviä myös työntekijöiden, työnantajien ja yrittäjien kannalta. Lisäksi ETSK korostaa syöpäpotilaita hoitavien hyvinvointia. Epävirallisena omaishoitajana toimiminen voi vaikuttaa vakavasti työn ja yksityiselämän tasapainoon ja fyysiseen hyvinvointiin. Tästä syystä ETSK kehottaa komission tavoin jäsenvaltioita saattamaan vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta koskevan direktiivin täysimääräisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään ja tukemaan tulevaa vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevaa strategiaa vuosiksi 2021–2030. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK kiinnittää huomiota kulttuuriseen monimuotoisuuteen ja EU:n kansalaisten perusoikeuksien kunnioittamisen vaihtelevaan tasoon muun muassa työelämässä tapahtuvan syrjinnän kiellon, sosiaalisen suojelun tai rahoituspalvelujen, kuten luottojen, saatavuuden suhteen. Näin ollen on tarpeen poistaa jäsenvaltioiden väliset erot ja noudattaa ”oikeutta tulla unohdetuksi” koskevaa periaatetta yksilön syöpähistorian sekä potilaiden omaishoitajien edustajien osalta. |
| --- | --- |

3.12

4.   Uusien ratkaisujen tarve syövän torjumiseksi

| 4.1 | Kun otetaan huomioon teknologian ja tieteen, myös lääketieteen, valtava kehitys, ETSK suhtautuu myönteisesti lupaukseen modernista lähestymistavasta syövän torjunnassa uusien teknologioiden, tutkimuksen ja tuoteinnovoinnin avulla. On myös myönteistä, että Euroopan komissio keskittyy lippulaivahankkeissaan ja toimissaan sairauksien yhteisesiintymisestä ja sosiaali- ja käyttäytymistieteistä saatuun tietämykseen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Torjuntasuunnitelmassa korostetaan perustellusti tutkimuksen ja innovoinnin merkitystä olennaisina lähtökohtina, jotka auttavat ymmärtämään paremmin syövän riskitekijöitä ja parantamaan diagnooseja, terapioita, hoitoja ja ennaltaehkäisypolitiikkoja. Kansainvälinen ja EU:n laajuinen yhteistyö on tässä yhteydessä ratkaisevan tärkeää hyvien käytäntöjen, myös sääntelyratkaisujen, jakamiseksi, ja sitä tekemällä yhdistetään ammattilaisten asiantuntemus, data ja teknologia sekä taloudelliset resurssit mahdollisimman tuloksekkaasti. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Olisi toteutettava mittavia toimia, joissa keskitytään tietojen tuottamiseen, saatavuuteen ja saavutettavuuteen kehittyneempien genomijäljitys-, ennaltaehkäisy-, diagnosointi- ja hoitomenetelmien kehittämiseksi. Terveystietojen digitalisointi ja niiden turvallinen ja suojattu jakaminen koko hoitopolun ajan ovat erittäin tärkeitä seikkoja, jotta potilaat voivat saada asianmukaista hoitoa ja päästä myös rajatylittävän terveydenhuollon piiriin. Samalla terveydenhuollon byrokratiaa on vähennettävä ja potilaskertomuksia koskevat käytännöt on tehtävä mahdollisimman tehokkaiksi. On myös helpotettava mahdollisuutta yhdistää digitaaliset terveystiedot biopankkien genomitietoihin, sillä se on tärkeä syövän ennaltaehkäisyn, diagnosoinnin ja potilaskeskeisen hoidon kehittämisen mahdollistava tekijä. Myös data-analytiikan menetelmien, kuten tekoälyn, kehittämistä ja käyttöä on lisättävä vahvistamalla EU:n yhteistyötä. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Moninkertainen altistuminen on yksi tärkeimmistä haasteista sekä ympäristö- että työperäisten syöpien ennaltaehkäisyn parantamisessa. EU:n olisi lisättävä tukea tämän alan nykyiselle tutkimukselle. Yhtä tärkeää on antaa asiaankuuluvaa tietoa siitä, mikä voi aiheuttaa syöpää, miten ihmisiä autetaan tunnistamaan varhaiset oireet, miten hallita syöpään liittyvää stressiä sekä miten edistää ennaltaehkäisyä ja kannustaa terveellisiin elämäntapoihin. Strategiasuunnitelmalla ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on korvaamaton rooli, ja niiden toimintaa tulee tukea muun muassa osoittamalla ESR+:sta asiaankuuluvia varoja yhteisiin toimiin syövän torjumiseksi ja terveysongelmien ennaltaehkäisyä koskevien hyvien käytäntöjen levittämiseksi. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Työperäistä karsinogeeneille ja mutageeneille altistumista koskevien tietojen järjestelmällistä keräämistä on tarpeen koordinoida EU:n tasolla, ja syöpärekistereissä olevat tiedot on syytä yhdistää syöpäpotilaiden ammatteja koskeviin tietoihin. Tällaisten tietojen avulla voitaisiin kohdentaa ennaltaehkäiseviä toimia nykyistä paremmin ja edistää syöpien varhaista havaitsemista altistuneiden henkilöiden keskuudessa. Uudet ja innovatiiviset eurooppalaiset tutkimushankkeet olisi laajennettava kattamaan kaikki jäsenvaltiot. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Hormonaalisille haitta-aineille altistuminen on yhteydessä useisiin hormoniriippuvaisiin syöpiin. Näitä aineita koskevan perustutkimuksen on toimittava pohjana Euroopan unionin tämän alan toimien ja ennaltaehkäisyn parantamiselle. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Syövän menestyksellinen torjuminen edellyttää myös laadukasta koulutusta syöpään liittyvillä tieteenaloilla, muun muassa vankkaa jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten välistä yhteistyötä EU:n tukemissa koulutus- ja taitojenparantamisohjelmissa, kuten erikoisalojen välisessä syöpäkoulutusohjelmassa ja Euroopan osaamisohjelmassa. Torjuntasuunnitelmassa olisi mainittava terveydenhuoltohenkilöstön täydennyskoulutuksen, informoinnin ja valistuksen tarve myös vaarallisten lääkkeiden hallinnoinnin ja potilaille antamisen osalta. Lisäksi tarvitaan korkeasti koulutettuja ja osaavia ammattilaisia suorittamaan erilaisia palveluja, olipa kyse sitten varhaisdiagnoosista ja hoitosuunnitelman laatimisesta tai lääkkeiden antamisesta, leikkauksista ja sädehoidoista. Syöpätutkijoiden, terveydenhuollon ammattilaisten ja potilaiden läheinen yhteistyö on puolestaan toinen menestyksekkään hoidon perusta. Lisäksi tiivis yhteistyö EU:n ulkopuolisten kumppaneiden kanssa on niin ikään ratkaisevan tärkeää tietämyksen jakamisen helpottamiseksi. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Yrityksillä on keskeinen rooli kehitettäessä ratkaisuja syövän ennaltaehkäisyä, seulontaa, diagnostiikkaa ja hoitoa varten. Innovaatioekosysteemien edistäminen ja helpottaminen on erittäin tärkeää, jotta EU voi onnistua tässä. Ekosysteemeissä on oltava mukana erikokoisia yrityksiä (suurista kansainvälisistä yrityksistä startup-yrityksiin) sekä tutkijoita, potilaita, terveydenhuollon ammattilaisia ja viranomaisia. Tätä työtä on tuettava EU:n ja jäsenvaltioiden rahoituksella, erityisesti Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kumppanuuksilla. On myös olennaisen tärkeää määritellä Euroopan lääkeviraston (EMA) rooli kannustettaessa ja tuettaessa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön innovatiivisia, turvallisia ja tehokkaita syöpähoitoja. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EMAlla on tärkeä rooli sellaisten tuotteiden ja asiaankuuluvien laitteiden markkinoinnissa ja turvallisessa markkinoille saattamisessa, jotka auttavat ehkäisemään syöpää ja parantamaan sitä tehokkaasti. Se voi myös edistää jäsenvaltioiden mahdollisuuksia hankkia tällaisia tuotteita ja koordinoida niiden tehokasta käyttöönottoa kaikkialla EU:ssa. Tämä parantaa kaikkien potilaiden mahdollisuuksia saada pikaisesti korkealaatuista nykyaikaista hoitoa. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Sen lisäksi, että yritykset kehittävät ja toimittavat lääkkeitä, rokotteita, teknologiaa ja hoitopalveluja, ne pyrkivät torjumaan syöpää vähentämällä ympäristövaikutuksiaan, kehittämällä ja tuottamalla turvallisia tai muunneltuja, vähemmän haitallisia tuotteita sekä parantamalla työterveyttä ja -turvallisuutta. Muun muassa ulkona saatavaa ultraviolettisäteilyaltistusta olisi vähennettävä mahdollisimman paljon erityisesti maatalouden ja rakentamisen kaltaisilla aloilla. Terveys on työmarkkinaosapuolille yhtä tärkeä seikka kuin turvallisuus, ja ne laativat alakohtaisia ennaltaehkäisypolitiikkoja, joita ne rahoittavat sosiaaliturvamaksuilla. Hyvin toimiva, koordinoitu lähestymistapa on avainasemassa korkeatasoisten ratkaisujen kehittämisessä ja tarjoamisessa ja niiden potentiaalin hyödyntämisessä. Lisäksi työnantajat – sekä ammattijärjestöt ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot – tukevat potilaita työn ja syöpähoitojen yhdistämisessä ja sujuvassa työhön palaamisessa. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Jotta kannustetaan yrityksiä, jotka ovat erikoistuneet kehittämään ratkaisuja syövän torjumiseksi, EU:n on tarjottava suotuisat edellytykset innovoinnille, investoinneille ja liiketoiminnan harjoittamiselle. Tämä on olennaisen tärkeää EU:n yleisen aseman vahvistamiseksi syöpäsairauksiin liittyvissä terveydenhuoltoteknologioissa, palveluissa ja ratkaisuissa maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | On myös tärkeää nopeuttaa uusien syövän diagnosointimenetelmien ja syöpähoitojen käyttöönottoa ja saatavuutta vaarantamatta potilaiden ja terveydenhuollon ammattilaisten turvallisuutta. Mahdollistava ja tukea antava sääntelykehys on tässä suhteessa olennainen osa suotuisaa liiketoimintaympäristöä. EU:n sääntelyn on perustuttava tieteelliseen tietoon, ja sillä on varmistettava EU:ssa toimiville yrityksille tasapuoliset toimintaedellytykset niiden globaalien kilpailijoiden suhteen. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Kun otetaan huomioon yritysten ja työnantajien keskeinen ja monitahoinen rooli syövän torjuntaan liittyvässä käytännön työssä, on tärkeää, että yritykset ja työnantajat – terveydenhuoltoalasta rakennusalaan, kulutustavarateollisuuteen, maatalouteen ja valmistusteollisuuteen – sekä potilaiden ja omaishoitajien edustajat ovat kaiken kattavalla tavalla laajasti edustettuina toimenpiteiden jatkokehittämisessä ja täytäntöönpanossa. Yhtä tärkeää on työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rooli hyvien käytäntöjen ja tiedon tarjoamisessa sekä valistuskampanjoiden järjestämisessä. |
| --- | --- |

4.13

5.   Erityistä huomiota edellyttävät syöpätaudit

| 5.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti suunnitelman käsittämään lasten syöpiä koskevaan aloitteeseen, mutta huomauttaa, että lasten ja nuorten elämään vaikuttavia toimia on lisättävä ja olemassa olevaa eriarvoisuutta on vähennettävä. Tämä edellyttää investointeja innovointiin sekä selkeitä ja pikaisia toimia ja rahoitusta, joiden tarkoituksena on nimenomaan kehittää ja ottaa käyttöön asianmukaisia havaitsemismenetelmiä, lääkkeitä, hoitoja ja hoitopalveluja. Tämä tarjoaa mahdollisuuden panna piste unohdettujen lasten epäoikeudenmukaiselle tilanteelle ja antaa heille viimeinkin se huomio, jonka he ansaitsevat, sillä lapset ovat Euroopan tulevaisuus. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ETSK toteaa, että verisyövät muodostavat merkittävän terveydellisen ja taloudellisen rasitteen Euroopan kansalaisille. Suunnitelma voi keventää tätä potilaille, heidän perheilleen ja yhteiskunnalle aiheutuvaa taakkaa verisyövän hoitoon liittyvien näkökohtien ja innovatiivisten lähestymistapojen avulla. Asianmukaisella sitoutumisella ja investoinneilla laadukkaaseen syöpäsairauksien seurantaan, terveydenhuoltojärjestelmien uudistamiseen ja innovatiivisiin hoitomuotoihin voidaan varmistaa, että verisyövän hoidon merkittävät edistysaskeleet voidaan saattaa pysyvästi kaikkien hyödyksi. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK huomauttaa, että suunnitelmassa voitaisiin korostaa tarvetta keskittyä erityisesti pahanlaatuisiin hematologisiin solumuutoksiin ja mahdollistaa erityisten aloitteiden toteuttaminen tämän kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevan potilasryhmän hoidon edistämiseksi:






  — | Pahanlaatuisten verisyöpien osuus kaikista syöpäkuolemista (124 000) EU:ssa, Norjassa, Sveitsissä ja Islannissa oli 9 prosenttia vuonna 2016, ja ne aiheuttavat 12 prosenttia EU:n terveydenhuollon kokonaismenoista (3). |
| --- | --- | --- |

5.3

—

Pahanlaatuisten verisyöpien osuus kaikista syöpäkuolemista (124 000) EU:ssa, Norjassa, Sveitsissä ja Islannissa oli 9 prosenttia vuonna 2016, ja ne aiheuttavat 12 prosenttia EU:n terveydenhuollon kokonaismenoista (3).

| — | Verisyöpiin sairastuvat tyypillisesti hyvin nuoret (30 prosenttia lasten syövistä) ja hyvin vanhat väestöryhmät, jotka ovat kaikkein haavoittuvimmassa asemassa, ja on epäoikeudenmukaista jättää ne huomiotta sen vuoksi, että ne eivät kuulu työvoimaan tai työikäiseen väestöön. |
| --- | --- |

—

Verisyöpiin sairastuvat tyypillisesti hyvin nuoret (30 prosenttia lasten syövistä) ja hyvin vanhat väestöryhmät, jotka ovat kaikkein haavoittuvimmassa asemassa, ja on epäoikeudenmukaista jättää ne huomiotta sen vuoksi, että ne eivät kuulu työvoimaan tai työikäiseen väestöön.

6.   Kansainvälinen yhteistyö syövän torjunnassa

| 6.1 | ETSK on samaa mieltä siitä, että kansainvälinen yhteistyö ja koordinointi ovat tarpeen lääketieteellisen kehityksen ja miljoonien eurooppalaisten pitkän aikavälin terveysnäkymien edistämiseksi, mutta se on huolissaan siitä, että suunnitelman lähestymistapa kansainväliseen yhteistyöhön suunnitelman täytäntöönpanon yhteydessä on liian yleisluonteinen. Kansainvälisen yhteistyön tärkeyttä kuvaa parhaiten se surullinen tosiasia, että eloonjäämisaste viiden vuoden jälkeen on korkein Yhdysvalloissa, Kanadassa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa, joiden jälkeen tulevat parhaat EU:n jäsenvaltiot. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | ETSK korostaa, että yhteistyö on erityisen tärkeää tutkimuksen ja innovoinnin alalla, jotta voidaan asettaa tieteelliseen tietoon perustuvia ja riskeihin suhteutettuja sääntelystandardeja, ja tietämyksen jakamisen helpottamisessa, jotta varmistetaan, että edistyneintä tietoa on saatavilla eurooppalaisten hyödyksi. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | ETSK korostaa tupakoinnin vähentämisen tärkeyttä ja panee merkille komission kertomuksen tupakkatuotteiden ja vastaavien tuotteiden valmistamisesta, esittämistavasta ja myynnistä annetun direktiivin 2014/40/EU soveltamisesta (4) ja sen päätelmät, joissa tavoitteena on vähentää tupakoitsijoiden altistumista vaarallisille ja/tai riippuvuutta aiheuttaville aineille. ETSK panee tässä yhteydessä merkille komission lausunnon päästöistä ja mittausmenetelmistä (kertomuksen tekstijakso 3.1) ja kehottaa tutkimaan tarkemmin savupäästöjen pitoisuuksien testausmenetelmää, myös WHO:n Intense-menetelmän avulla, ja panemaan täytäntöön tutkimustuloksiin perustuvat WHO:n suositukset. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Vaikka EU:n olisi vältettävä liiallista riippuvuutta unionin ulkopuolisista maista terveydenhuollon kaltaisilla strategisilla aloilla, kansainvälinen talousyhteistyö on välttämätöntä turvallisten lääkkeiden, laitteiden ja muiden syövän hoidossa tarvittavien tuotteiden saatavuuden vuoksi. Kaupan on oltava terveydenhuoltoalan kansainvälisten toimitusketjujen suhteen avointa, ja EU:n on torjuttava kaikenlaista jäsenvaltioiden välistä tai maailmanlaajuista protektionismia. Syöväntorjunnan ratkaisut tarjoavat lisäksi eurooppalaisille yrityksille merkittäviä vientimahdollisuuksia, joita on edistettävä, jotta voidaan vastata terveyteen liittyvien ratkaisujen maailmanlaajuiseen kysyntään. |
| --- | --- |

6.4

7.   Terveyden edistämistoimet ja viestintä

| 7.1 | ETSK arvostaa sitä, että suunnitelmassa tuodaan esiin ympäristön laadun ja terveellisten elämäntapojen ja ruokavalion vahva yhteys syövän esiintyvyyttä vähentävinä tekijöinä. Jäsenvaltioiden on yhdessä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa selitettävä ja edistettävä korkealaatuisten elintarvikkeiden sekä puhtaan veden ja ilman roolia syövän ja muiden sairauksien ehkäisemisessä. Niiden on myös yhdistettävä voimansa valistaakseen ja motivoidakseen ihmisiä noudattamaan terveellisiä elämäntapoja ja välttämään vaarallisia asioita, sillä tämä on ainoa tapa auttaa myös lapsia välttämään altistumista syöpää aiheuttaville aineille. Lisäksi olisi tarjottava enemmän tietoa syöpään liittyvistä kysymyksistä sekä kouluissa että perinteisissä tiedotusvälineissä ja sosiaalisessa mediassa järjestettävien kampanjoiden välityksellä. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | On tarpeen lisätä yleistä tietoisuutta terveellisistä elämäntavoista ja antaa kuluttajille paikkansapitävää tietoa paremmista vaihtoehdoista sekä syöpäpotilaille, syöpäselviytyjille ja syöpävaarassa oleville henkilöille tarkoitetusta ennaltaehkäisystä ja hoidosta. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Komitea huomauttaa kuitenkin, että terveystietoisuuden taso vaihtelee eri alueilla ja että tämän alan muutoksissa on otettava huomioon paikalliset tavat ja käytännöt. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Koska työmarkkinaosapuolten välinen yhteistyö on keskeisessä asemassa työpaikoilla, ETSK kehottaa toteuttamaan EU:n laajuisia kampanjoita, joilla lisätään työntekijöiden ja työnantajien tietoisuutta ja tietämystä syövän ennaltaehkäisy- ja hallintatoimenpiteistä työpaikoilla muun muassa jakamalla hyviä käytäntöjä ja tarjoamalla tätä koskevaa välineistöä ja koulutusta. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | ETSK on samaa mieltä siitä, että suunnitelma tarjoaa suuret mahdollisuudet turvata eurooppalaisten terveystarpeet. Viestinnällä, jolla pyritään tekemään syöväntorjuntasuunnitelmasta ja sen sisältämistä toimenpiteistä ymmärrettäviä ja uskottavia Euroopan kansalaisille, on näin ollen ratkaiseva merkitys suunnitelman onnistumisessa ja sen tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

7.5

8.   Strategian seuranta

| 8.1 | ETSK korostaa, että monet osatekijät on saatava sopimaan yhteen, jotta pystytään poistamaan epäilykset siitä, onko suunnitelma mahdollista panna tehokkaasti täytäntöön. Suunnitelman yleinen ja ei-sitova luonne ei takaa sen tehokasta täytäntöönpanoa eikä tehokkaampaa ja alueellisempaa reagointia syöpätaakan lisääntymiseen. Näin ollen ETSK kehottaa laatimaan erilaisia välineitä, joilla tasoitetaan tietä suunnitelman tehokkaalle täytäntöönpanolle kansallisten erityispiirteiden ja käytäntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | ETSK kehottaa myös terveysteknologian ja -ratkaisujen tarjoajia, työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita osallistumaan tiiviisti suunnitelman jatkokehittämiseen ja seurantaan eri alojen laajan, kaiken kattavan edustuksen avulla. Tämä on ratkaisevan tärkeää myös laadittaessa vastaavia kansallisia toimintasuunnitelmia. |
| --- | --- |

8.2

Bryssel 9. kesäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Kertomus direktiivin 2014/40/EU soveltamisesta

1

(2)  On erittäin tärkeää jatkaa toimia vaarallisen asbestin käytöstä luopumiseksi – ks. ETSK:n lausunnot: EUVL C 251, 31.7.2015, s. 13 ja EUVL C 288, 31.8.2017, s. 56

2

(3)  Institute for Health Metrics and Evaluation, kokonaistautitaakkaa koskevat tulokset 2016.

3

(4)  Kertomus direktiivin 2014/40/EU soveltamisesta

4

---

| 24.8.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 341/84 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 341/84

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisen lujittamisesta palkkauksen läpinäkyvyyden ja täytäntöönpanomekanismien avulla”

(COM(2021) 93 final – 2021/0050 (COD))

(2021/C 341/13)

| Esittelijä: | Pekka RISTELÄ |
| --- | --- |

Esittelijä:

Pekka RISTELÄ

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 11.3.2021
  neuvosto, 15.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 26.5.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 9.6.2021 |
| Täysistunnon nro | 561 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 147/87/11 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 11.3.2021

neuvosto, 15.3.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

26.5.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

9.6.2021

Täysistunnon nro

561

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

147/87/11

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK pitää tervetulleena komission ehdotusta, jolla pyritään tekemään työntekijöille helpommaksi vaatia miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen noudattamista silloin, kun he katsovat joutuneensa palkkasyrjinnän uhreiksi, ja jolla on tarkoitus lisätä palkkarakenteiden avoimuutta ja vahvistaa kansallisten elinten asemaa tämän periaatteen toteuttamisessa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK panee merkille, että ehdotetun direktiivin soveltamisala on laaja ja että sitä sovelletaan kaikkiin työntekijöihin sekä julkisella että yksityisellä sektorilla ja että siinä tunnustetaan syrjinnän moniperusteisuus. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo kuitenkin, että ehdotusta olisi vahvistettava monilta osin. Tämä koskee erityisesti perusteita, joita käytetään määritettäessä työn arvoa, eräiden keskeisten avoimuusvelvoitteiden kattavuutta sekä työmarkkinaosapuolten ja työehtosopimusneuvottelujen merkitystä samapalkkaisuuden periaatteen toteuttamisessa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että työn arvon määrittämiseen sukupuolineutraalilla tavalla käytettävistä objektiivisista perusteista voitaisiin antaa yksityiskohtaisempia ohjeita. Tällaisiin kriteereihin olisi sisällyttävä tyypillisesti naisten tekemään työhön kuuluvat taidot ja ominaisuudet, jotka muuten usein jätetään huomiotta tai joita aliarvostetaan työn arvoa punnittaessa, kuten ihmiskeskeiset taidot. Nämä kriteerit olisi laadittava työmarkkinaosapuolten myötävaikutuksella tai niiden toimesta, ja ne olisi muotoiltava siten, että työmarkkinaosapuolille jää vapaus tarkentaa niitä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Vaikka ehdotus ottaa perustellusti huomioon pk-yrityksille aiheutuvan lisätaakan, ETSK ei pidä oikeutettuna täyden vapautuksen antamista kaikille työnantajille, joilla on alle 250 työntekijää. Voisi kuitenkin olla asianmukaista antaa pk-yrityksiä koskevat erityissäännöt. Jäsenvaltiot olisi myös velvoitettava tarjoamaan tukea, koulutusta ja teknistä apua työnantajille, erityisesti pk-yrityksille, palkkauksen avoimuutta koskevien velvoitteiden täyttämiseen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että olisi toteutettava toimia miesten ja naisten samapalkkaisuutta koskevien työehtosopimusneuvottelujen edistämiseksi ja muita toimia sukupuolten välisen palkkaeron kaventamiseksi rajoittamatta kuitenkaan työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta. Työehtosopimusneuvotteluilla voi olla merkittävä ja hyödyllinen rooli samapalkkaisuuden ja sukupuolten tasa-arvon järjestelmällisessä edistämisessä alakohtaisella, alueellisella, valtakunnallisella tai yrityksen tasolla. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK huomauttaa, että ehdotukseen sisältyvät toimenpiteet ovat vain joitakin niistä askelista, joita tarvitaan sukupuolten palkkaeroon liittyvien rakenteellisten ongelmien ratkaisemiseksi. Samapalkkaisuuden varmistamiseksi käytännössä tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, johon kuuluu täytäntöönpanon edistäminen ja tehostaminen. Siihen olisi sisällyttävä lisätoimia, joilla puututaan työmarkkinoiden eriytymiseen, sukupuolistereotypioihin ja pääasiassa naisten tekemän työn aliarvostukseen, riittävät ja helppokäyttöiset lastenhoitopalvelut ja asianmukaiset säännökset vanhempainvapaasta sekä aloitteita, joilla lisätään tietoisuutta palkkaeroista, edistetään naisten uramahdollisuuksia ja varmistetaan naisten parempi edustus päätöksentekotehtävissä sekä eliminoidaan naisten työllistymisen verotukselliset pidäkkeet. |
| --- | --- |

1.7

2.   Johdanto

| 2.1 | Miesten ja naisten samapalkkaisuus samasta tai samanarvoisesta työstä on yksi sekä EU:n (1) että kansainvälisten ja eurooppalaisten ihmisoikeusvälineiden (2) mukaisista perusoikeuksista ja -periaatteista. Se toistettiin äskettäin Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteessa 2. Se mainitaan myös sukupuolten tasa-arvoa koskevan direktiivin (3) 4 artiklassa, jossa kielletään välitön ja välillinen sukupuoleen perustuva syrjintä samasta tai samanarvoisesta työstä maksettavan palkan osalta. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU:n samapalkkaisuuskehys on ollut käytössä useita vuosikymmeniä (4), ja se on osaltaan auttanut puuttumaan palkkarakenteeseen sisältyvään palkkasyrjintään ja sukupuolten eriarvoiseen kohteluun. Euroopan tasa-arvoinstituutin EIGE:n mukaan sukupuolten palkkaerosta 9 prosentin (”selittämätön”) osa (14,1 prosentista) johtuu sekä havaitsematta jääneistä työntekijöiden ominaispiirteistä että syrjinnästä (5). Muita sukupuolten palkkaeron syitä ovat muun muassa se, että naiset huolehtivat miehiä enemmän palkattomasta hoivatyöstä, mikä vaikuttaa heidän osallistumiseensa työmarkkinoille esimerkiksi osa-aikatyötä tekemällä, sekä horisontaalinen ja vertikaalinen eriytyminen työmarkkinoilla. Tiettyjä näistä syistä käsitellään unionin oikeuden ja toimintapolitiikkojen muilla osa-alueilla (6). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Nämä toimenpiteet ovat edistäneet sukupuolten palkkaeron kaventamista EU:ssa. Kokopäivätyön keskimääräinen palkkakuilu on EU:ssa kuitenkin edelleen 14,1 prosenttia, ja viime vuosikymmenen aikana edistystä on tapahtunut hyvin vähän. Kehitys vaihtelee jäsenvaltioittain, ja eräissä niistä palkkaerot jopa kasvavat (7). Se, että naisten tuntipalkka on edelleen keskimäärin pienempi kuin miesten, lisää osaltaan sukupuolten välisiä eroja kokonaisvuosiansioissa (36,7 prosenttia (8)) ja eläkkeissä (30 prosenttia (9)), vaikka se ei olekaan ainoa eroja tuottava tekijä. Varsinkin sukupuolten välinen ero kokonaisansioissa selittyy suurelta osin sillä, että naiset tekevät vähemmän ansiotyötunteja, pitkälti palkattomien hoitovelvoitteiden täyttämiseksi (10). Kokopäivätyöllä on suuri vaikutus ansioihin ja uramahdollisuuksiin, ja tämän mahdollisuuden tarjoaminen sekä naisille että miehille edellyttää tukirakenteita, kuten hoitopalveluja, hoivavelvollisuuksien jakamista ja verotuksellisten pidäkkeiden poistamista naisten työllistymiseltä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kansainvälisten ja eurooppalaisten ihmisoikeusvälineiden valvontaelinten oikeuskäytäntö osoittaa selvästi, että useimmissa jäsenvaltioissa on vielä paljon parantamisen varaa samapalkkaisuuden varmistamisessa ja täytäntöönpanossa niin lainsäädännön kuin käytännönkin osalta, myös palkkauksen avoimuuden suhteen (11). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Covid-19-pandemialla on ollut ankaria vaikutuksia yhteiskuntaan, talouteen, työntekijöihin, yrittäjiin ja yrityksiin. Mikä tärkeintä, pandemia on korostanut sitä, että naiset saavat yhä miehiä alhaisempaa palkkaa ja että työ monissa naisvaltaisissa keskeisissä työpaikoissa on edelleen aliarvostettua. Pandemia on myös vaikuttanut suhteettomasti naisiin sekä työpaikoilla että niiden ulkopuolella, ja ilman päättäväisiä toimia sillä on todennäköisesti kielteisiä vaikutuksia sukupuolten tasa-arvoon (12). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Euroopan komission ehdotuksessa direktiiviksi miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisen lujittamisesta palkkauksen läpinäkyvyyden ja täytäntöönpanomekanismien avulla (2021/0050 (COD), jäljempänä ”ehdotus”) todetaan, että on kiireellisesti ryhdyttävä toimiin miesten ja naisten samapalkkaisuuden edistämiseksi tässä yhteydessä. Ehdotuksen tavoitteena on puuttua eräisiin tärkeimmistä esteistä, jotka koskevat EU:n samapalkkaisuuskehyksen tehokasta täytäntöönpanoa ja noudattamista, mikä on edelleen haaste (13). Komissio katsoo, että selittämättömän palkkaeron pienentäminen kolmella prosenttiyksiköllä on kohtuullinen arvio ehdotettujen toimenpiteiden vaikutuksesta, vaikka palkkasyrjinnän laajuutta koskevien täsmällisten tietojen puute vaikeuttaa ehdotettujen toimenpiteiden vaikutusten arviointia (14). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Komissio on yksilöinyt tältä osin kolme keskeistä haastetta: epäselvyys keskeisistä oikeudellisista käsitteistä, kuten ”samanarvoinen työ”, palkkajärjestelmien avoimuuden puute ja erilaiset menettelylliset esteet, kuten korkeat oikeudelliset kustannukset tai riittävän korvauksen puute (15). Vuonna 2014 komissio julkaisi suosituksen miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen lujittamisesta läpinäkyvyyden avulla (jäljempänä ”suositus”), jonka tarkoituksena oli puuttua osaan näistä ongelmista (16). Suositusta ei ole juurikaan noudatettu jäsenvaltioissa (17), vaikka eräillä niistä on jo käytössä erilaisia palkkauksen avoimuutta edistäviä toimenpiteitä, jotka eroavat toisistaan rakenteeltaan ja kattavuudeltaan (18). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Euroopan komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen määritti toimikautensa alussa periaatteen ”sama palkka samasta työstä” EU:n uuden sukupuolistrategian kulmakiveksi ja sitovat palkkauksen avoimuutta koskevat toimenpiteet yhdeksi poliittisista painopisteistään. Tämän jälkeen komissio sisällytti palkkauksen avoimuutta koskevien sitovien toimenpiteiden käyttöönoton sukupuolten tasa-arvoa koskevaan EU:n strategiaan 2020–2025. Euroopan parlamentti on ilmaissut tukevansa tällaisten toimenpiteiden käyttöönottoa sukupuolten palkkaeroa (19) ja Euroopan sukupuolistrategiaa (20) koskevissa päätöslauselmissaan. Myös ETSK on kehottanut komissiota puuttumaan tilanteisiin, joissa ilmenee naisten tyypillisesti tekemän työn aliarvostusta, muun muassa ottamalla käyttöön palkkauksen avoimuutta koskevia sitovia toimenpiteitä mutta myös toimenpiteitä, joilla varmistetaan naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet työmarkkinoilla ja torjutaan horisontaalista ja vertikaalista eriytymistä sukupuolen mukaan ammattiryhmittäin (21). |
| --- | --- |

2.8

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK on jo aiemmin todennut, että miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen vahvistamiseksi tarvitaan sitovia toimenpiteitä (22). Palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevasta vuoden 2014 suosituksesta saadut kokemukset ovat osoittaneet, että ei-sitovilla toimenpiteillä ei todennäköisesti saavuteta toivottua tulosta eli samapalkkaisuuden periaatteen tehokkaan käytännön soveltamisen varmistamista vaadittuun tahtiin. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK pitää tervetulleena komission ehdotusta, jolla pyritään tekemään työntekijöille helpommaksi vaatia miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen noudattamista silloin, kun he katsovat joutuneensa palkkasyrjinnän uhreiksi, ja jolla on tarkoitus lisätä palkkarakenteiden avoimuutta ja vahvistaa kansallisten elinten asemaa tämän periaatteen toteuttamisessa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK katsoo kuitenkin, että ehdotusta olisi vahvistettava monilta osin. Tämä koskee erityisesti perusteita, joita käytetään määritettäessä työn arvoa, eräiden keskeisten avoimuusvelvoitteiden kattavuutta sekä työmarkkinaosapuolten ja työehtosopimusneuvottelujen merkitystä samapalkkaisuuden periaatteen toteuttamisessa, sillä työmarkkinaosapuolet kykenevät parhaiten uudelleenarvioimaan taitojen ja ammattien arvoa (23). ETSK on huolissaan siitä, että muussa tapauksessa ehdotettujen toimenpiteiden hyödyt jäävät monille työntekijöille rajallisiksi eivätkä toimenpiteet edistä riittävästi niitä järjestelmämuutoksia, joita tarvitaan palkkasyrjinnän ja sukupuolten eriarvoisen kohtelun poistamiseksi palkkarakenteista. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK huomauttaa, että ehdotukseen sisältyvät toimenpiteet ovat vain joitakin niistä askelista, joita tarvitaan sukupuolten palkkaeroon liittyvien rakenteellisten ongelmien ratkaisemiseksi. Samapalkkaisuuden varmistamiseksi käytännössä on välttämätöntä noudattaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa, johon sisältyy lisätoimenpiteitä sekä noudattamisen valvonnan tehostamista. Niihin olisi sisällyttävä lisätoimia, joilla puututaan työmarkkinoiden eriytymiseen, sukupuolistereotypioihin ja pääasiassa naisten tekemän työn aliarvostukseen, riittävät ja helppokäyttöiset lastenhoitopalvelut ja asianmukaiset säännökset vanhempainvapaasta sekä aloitteita, joilla lisätään tietoisuutta palkkaeroista, edistetään naisten uramahdollisuuksia ja varmistetaan naisten parempi edustus päätöksentekotehtävissä sekä eliminoidaan naisten työllistymisen verotukselliset pidäkkeet. |
| --- | --- |

3.4

4.   Erityistä

4.1   Soveltamisala ja määritelmät

| 4.1.1 | ETSK panee merkille, että direktiiviehdotuksen soveltamisala on laaja (2 artikla) ja että sitä sovelletaan sekä julkiseen että yksityiseen sektoriin ja kaikkiin työntekijöihin, joilla on työsopimus tai työsuhde. Tällaisen suhteen olemassaolon määrittämistä ohjaavat työn suorittamiseen liittyvät tosiseikat. Tämä koskee myös epätyypillisiä työsuhteita, kuten pyydettäessä tehtävää työtä ja alustatyötä, jos työn suorittamiseen liittyvät tosiseikat osoittavat, että nämä kriteerit täyttyvät (24). Työsopimuksen tai työsuhteen olemassaolo määritellään kussakin jäsenvaltiossa voimassa olevissa säädöksissä, työehtosopimuksissa ja/tai käytännöissä Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö huomioon ottaen. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | ”Työntekijäryhmien” määritelmässä 3 artiklassa säädetään, että työnantajan olisi määritettävä ne. On ratkaisevan tärkeää, että on olemassa mekanismeja, joilla varmistetaan, että työntekijäryhmät määritetään sukupuolineutraalilla tavalla, esimerkiksi varmistamalla, että ryhmittely laaditaan yhdessä ammattijärjestön tai työntekijöiden edustajien kanssa kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | ETSK pitää myönteisenä sitä, että palkkasyrjinnän määritelmään sisältyy syrjintä, joka perustuu sekä sukupuoleen että johonkin toiseen syrjintäperusteeseen (25), ja että siinä näin ollen tunnustetaan syrjinnän moniperusteisuus. Komission olisi annettava lisäohjeita sen varmistamiseksi, että tapaukset, joissa palkkasyrjintä johtuu sukupuolen ja muun suojellun ominaisuuden yhdistelmästä, voidaan yksilöidä ja käsitellä sellaisina. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | ETSK toteaa, että läpi ehdotuksen vastuut osoitetaan ”työntekijöiden edustajille” ilman termin määrittelyä. Johdanto-osassa todetaan, että ”jos organisaatiossa ei ole virallisia työntekijöiden edustajia, työnantajan olisi nimettävä yksi tai useampia työntekijöitä tähän tehtävään”. Jotta ei aiheutettaisi riskiä asiaankuulumattomasta puuttumisesta kansallisiin työmarkkinasuhdejärjestelmiin ja vältettäisiin se, että työnantajan valitsemat työntekijöiden edustajat ohittaisivat ammattijärjestöjen oikeudet ja etuoikeudet (26), ehdotuksessa olisi taattava, että työntekijöiden edustajat ovat aina työntekijöiden valitsemia. On lisäksi tarpeen todeta, että asia on hoidettava yhdistymisvapautta, järjestäytymisoikeutta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta koskevien Kansainvälisen työjärjestön asianomaisten yleissopimusten ja oikeuskäytännön mukaisesti. |
| --- | --- |

4.1.4

4.2   Sama palkka ja samanarvoinen työ

| 4.2.1 | Ehdotuksen 4 artiklan 3 kohdassa selvennetään eräitä objektiivisia perusteita, joita on käytettävä määritettäessä työn arvoa Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti, ja edellytetään, että jäsenvaltiot toteuttavat toimenpiteitä varmistaakseen, että työn arvon määrittämistä varten otetaan käyttöön välineitä ja menetelmiä. Näillä säännöksillä autetaan työntekijöitä, jotka pyrkivät varmistamaan oikeuksiensa noudattamisen, yksilöimällä asianmukainen vertailukohta, ja varmistetaan, että työn arvo määritetään yhdenmukaisemmin jäsenvaltioiden välillä. Tämä auttaa työmarkkinaosapuolia suunnittelemaan palkkarakenteita sukupuolineutraalisti ja määrittämään, mitkä työntekijäryhmät tekevät samanarvoisia töitä, mikä on välttämätöntä ehdotetun direktiivin muiden säännösten soveltamisen kannalta. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Ehdotetussa säännöksessä luetellaan kuitenkin vain muutamia perusteita, ja ne ovat yleisluonteisia. Olisi toivottavaa saada yksityiskohtaisempia tietoja objektiivisista perusteista, joita käytetään työn arvon määrittämiseen. Tällöin olisi erityisesti pyrittävä varmistamaan, ettei naisten tyypillisesti tekemään työhön tarvittavia taitoja ja ominaispiirteitä jätetä huomiotta. Jos tällaisia taitoja ja ominaisuuksia ei oteta huomioon, työn arvon arviointi ei ole sukupuolineutraalia. Ehdotetuissa kriteereissä olisi esimerkiksi täsmennettävä muita huomioon otettavia osakriteerejä, joihin kuuluvat ihmiskeskeiset taidot, jotka ovat tyypillisiä monissa naisvaltaisissa työtehtävissä, kuten hoivatyössä (27). Tarkempien tietojen antaminen auttaisi varmistamaan, että naisten tyypillisesti tekemää työtä ei aliarvosteta. Nämä kriteerit olisi muotoiltava siten, että työmarkkinaosapuolille jää vapaus tarkentaa niitä. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Työmarkkinaosapuolilla on parhaat edellytykset arvioida taitojen ja ammattien arvoa. Työmarkkinaosapuolten on kehitettävä näitä sukupuolineutraaleja kriteerejä sekä 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja välineitä ja menetelmiä työn arvon määrittämiseksi tai niiden on vähintään osallistuttava tähän rajoittamatta kuitenkaan niiden itsemääräämisoikeutta. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työehtosopimusneuvottelut ovat keskeisiä keinoja pyrittäessä saavuttamaan halutut tavoitteet ja korjaamaan sukupuolten palkkaeroja. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | ETSK pitää myönteisenä mahdollisuutta käyttää hypoteettista vertailukohdetta tai muuta näyttöä, jonka perusteella väitettyä syrjintää voidaan olettaa tapahtuvan, jos tosiasiallista vertailukohdetta ei kyetä määrittämään. Tämä auttaa voimakkaasti sukupuolen mukaan eriytyneillä työpaikoilla työskenteleviä työntekijöitä osoittamaan syrjintää siellä, missä sitä on, vaikka reaalista vertailukohdetta ei olisikaan käsillä. Erityisen tärkeää on varmistaa, että vahvasti sukupuolen mukaan eriytyneillä työpaikoilla työskentelevät naiset voivat esittää samapalkkaisuutta koskevia vaatimuksia, koska on näyttöä siitä, että työpaikan naisistumisasteen ja matalamman palkan välillä on yhteys – eli mitä suurempi naisten osuus on, sitä pienempää palkkaa maksetaan (28). |
| --- | --- |

4.2.4

4.3   Palkkauksen avoimuus

| 4.3.1 | ETSK panee merkille 5–9 artiklassa ehdotetut toimenpiteet, joiden tarkoituksena on parantaa palkkaa koskevien tietojen saatavuutta, myös ennen työsuhteen alkamista, sekä palkkarakenteiden avoimuutta. Komitea toteaa kuitenkin, että on tarpeen ottaa huomioon maakohtaiset työmarkkinasuhteiden mallit. Ne voivat auttaa vastaamaan yhteen palkkasyrjinnän havaitsemisen ja siihen puuttumisen suurimmista haasteista sekä puuttumaan sukupuolierojen aiheuttamiin eroavuuksiin alustavissa palkkaneuvotteluissa, joissa naiset ovat yleensä heikommassa asemassa (29). ETSK panee merkille, että ehdotuksessa todetaan, että 5 artikla ei rajoita työnantajien, työntekijöiden ja työmarkkinaosapuolten mahdollisuuksia neuvotella palkoista, jotka ovat ilmoitetun vaihteluvälin ulkopuolella. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Nämä toimet voisivat kannustaa työnantajia tunnistamaan ja korjaamaan palkkaeroja organisaatiossaan. Raportointi ja yhteinen arviointi voivat osaltaan lisätä tietoisuutta palkkasyrjinnästä ja palkkarakenteeseen sisältyvästä sukupuolten eriarvoisesta kohtelusta ja edistää niiden järjestelmällisempää ja tehokkaampaa käsittelyä, mikä hyödyttäisi kaikkia organisaation työntekijöitä ilman, että työntekijöiden tarvitsisi esittää samapalkkaisuusvaatimusta. Samalla on tärkeää parantaa työntekijöiden tietämystä siitä, mistä palkka koostuu ja miten siihen voidaan vaikuttaa. Sukupuolten tasa-arvoa työpaikalla koskevat valistustoimet auttaisivat myös merkittävästi kaventamaan palkkaeroja. Palkkauksen avoimuuden lisäämisellä voi olla hyödyllisiä vaikutuksia myös työvoiman tyytyväisyyteen, pysyvyyteen ja tuottavuuteen (30). |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Ehdotetun 7 artiklan 5 kohdan sanamuoto viittaa siihen, että työntekijöitä voidaan estää puhumasta vapaasti palkastaan muutoin kuin samapalkkaisuuden periaatteen täytäntöönpanoon liittyvien erityisolosuhteiden vallitessa. ETSK huomauttaa, että avoimuuden lisäämiseksi olisi tehtävä selväksi, että työntekijöitä ei pitäisi estää paljastamasta palkkaansa kollegoille ja muille, erityisesti omalle ammattijärjestölleen. Mahdollisuus keskustella palkasta vapaasti muiden kanssa antaa työntekijöille mahdollisuuden tunnistaa tilanteen, jossa samapalkkaisuuden periaatetta on rikottu. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Työnantajien ei myöskään pitäisi voida estää työntekijöitä paljastamasta ammattijärjestölleen pyynnöstä saamiaan tietoja, jotka koskevat tiettyjen työntekijäryhmien palkkatasoa ja jotka voivat viitata palkkasyrjintään (7 artiklan 6 kohta). Vastaanottajaa voitaisiin vaatia käsittelemään tietoja luottamuksellisesti muutoin kuin toimiessaan samapalkkaisuuden periaatteen noudattamisen valvomiseksi. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Jos rajoitetaan vaatimus raportoida organisaation palkkaeroista koskemaan vain työnantajia, joilla on vähintään 250 työntekijää (8 artiklan 1 kohta) ja vapautetaan näin vaatimuksesta kaikki pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset), vain noin kolmannes kaikista EU:n työntekijöistä voi hyötyä tästä toimenpiteestä (31). Lisäksi naiset ovat yliedustettuina pienissä yrityksissä (32), mikä tarkoittaa, että vielä pienempi osa naistyöntekijöistä hyötyy mainitusta toimenpiteestä. Tämä kynnysarvo on askel taaksepäin komission vuoden 2014 suosituksesta, jossa ehdotetaan raportointivaatimuksia työnantajille, joilla on vähintään 50 työntekijää (33). |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | ETSK tiedostaa, että pk-yrityksillä voi olla rajallisemmat resurssit täyttää ehdotetun direktiivin mukaiset velvoitteensa. Ehdotuksessa olisi otettava huomioon pk-yrityksille aiheutuvat lisärasitteet, erityisesti kun otetaan huomioon niiden merkitys pandemian jälkeisessä elpymisprosessissa, joka voi jatkua vielä ehdotetun direktiivin voimaantulon jälkeen. Komissio arvioi kuitenkin, että raporttien laatimisesta aiheutuvat kustannukset ovat kohtuulliset (34). Siksi täydellinen vapautus, joka koskisi kaikkia työnantajia, joilla on alle 250 työntekijää, ei ole perusteltu, mutta voisi olla asianmukaista antaa pk-yrityksiä koskevat erityissäännöt. |
| --- | --- |

4.3.6

| 4.3.7 | Pienten yritysten raportointitiheyden rajoittamista koskevat erityissäännöt vähentäisivät kustannuksia mutta samalla edellyttäisivät työnantajia tunnistamaan ja poistamaan palkkaerot työntekijöiden hyväksi. Ilmoitusvelvollisuuden kynnysarvon olisi oltava enintään 50 työntekijää, mutta raportointitiheyttä voitaisiin vähentää yrityksissä, joissa on yli 50 työntekijää mutta vähemmän kuin 250 työntekijää. |
| --- | --- |

4.3.7

| 4.3.8 | Sama huolenaihe liittyy yhteisen arvioinnin suorittamista koskevan vaatimuksen rajoittamiseen työnantajiin, joilla on vähintään 250 työntekijää (9 artikla). Yhteisen arvioinnin laatimisesta aiheutuvien kustannusten arvioidaan olevan jonkin verran suuremmat kuin raporttien kustannukset (35), mutta ne eivät edelleenkään oikeuta myöntämään täydellistä vapautusta työnantajille, joilla on alle 250 työntekijää. Pk-yrityksiä koskevat erityissäännöt voisivat olla perusteltuja. |
| --- | --- |

4.3.8

| 4.3.9 | Jäsenvaltiot olisi velvoitettava tarjoamaan tukea, koulutusta ja teknistä apua työnantajille, erityisesti pk-yrityksille, palkkauksen avoimuutta koskevien velvoitteiden täyttämiseen, kuten välineiden ja menetelmien kehittämiseen palkkaerojen laskemista varten. Jäsenvaltioiden olisi mahdollisuuksien mukaan ja tarvittaessa hyödynnettävä myös 8 artiklan 4 kohdan mukaista mahdollisuutta kerätä tietoja palkkaeroista itse organisaatioissa, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten osalta. |
| --- | --- |

4.3.9

| 4.3.10 | ETSK toteaa, että ehdotus eroaa suosituksesta siltä osin, että siinä edellytetään, että työnantajat raportoivat ainoastaan palkkaeroista mies- ja naistyöntekijöiden välillä työntekijäryhmittäin ja koko organisaatiossa. Avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden lisäämiseksi ammattijärjestöjen tai työntekijöiden edustajien olisi voitava tarkistaa työnantajan palkkaerojen laskemisessa käyttämä menetelmä ja se, ovatko laskelmat tarkkoja, kansallinen lainsäädäntö ja käytäntö asianmukaisesti huomioon ottaen. Suosituksen mukaisesti raportointivelvoitteet olisi ulotettava mies- ja naistyöntekijöiden keskimääräiseen palkkatasoon työntekijäryhmittäin. Näin työntekijät ja muut elimet voivat arvioida todellisia palkkaeroja eri työntekijäryhmissä, mikä on välttämätöntä samapalkkaisuuden periaatteen tehokkaan toteuttamisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

4.3.10

| 4.3.11 | ETSK huomauttaa, että ehdotuksessa ei täsmennetä, kuinka usein työnantajien olisi annettava tietoja eri työntekijäryhmien palkoista (8 artiklan 1 kohdan g alakohta). Nämä tiedot olisi asetettava saataville vuosittain, kuten muun tyyppisetkin tiedot. Voitaisiin antaa pk-yrityksiä koskevia erityismääräyksiä, kuten kohdassa 4.3.7 ehdotetaan. |
| --- | --- |

4.3.11

| 4.3.12 | ETSK kannattaa ehdotusta velvoittaa työnantajat korjaamaan tilanne yhteistyössä ammattijärjestöjen tai työntekijöiden edustajien ja muiden elinten kanssa sekä vaatimusta sisällyttää yhteiseen arviointiin toimenpiteitä havaittujen erojen korjaamiseksi ja raportoida tällaisten toimenpiteiden tehokkuudesta (8 artiklan 7 kohta, 9 artiklan 2 kohta ja 9 artiklan 3 kohta). Nämä säännökset ovat keskeisiä sen varmistamiseksi, että raportointi ja yhteiset arviointivelvoitteet edistävät tehokkaasti samapalkkaisuuden periaatetta. |
| --- | --- |

4.3.12

| 4.3.13 | Ehdotetun direktiivin 10 artiklan 1 kohdassa säädetään, että edellä mainittujen vaatimusten nojalla toimitettavat tiedot, joihin liittyy henkilötietojen käsittelyä, on toimitettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (36) (yleinen tietosuoja-asetus (GDPR)) mukaisesti. Olisi täsmennettävä, että työnantajien ei pitäisi käyttää yleistä tietosuoja-asetusta perusteena salata palkkasyrjinnän yksilöimiseksi tarvittavia tietoja. Ehdotetun direktiivin 10 artiklan 3 kohtaan sisältyy riittävä suoja yksittäisen työntekijän yksityisyydelle, ja siinä edellytetään, että jos yksittäinen työntekijä on yksilöitävissä, asiaankuuluvat tiedot olisi annettava ainoastaan ammattijärjestön tai työntekijöiden edustajien taikka tasa-arvoelimen saataville. Näiden olisi sen jälkeen ilmoitettava työntekijälle, onko samapalkkaisuusvaatimuksen esittämiselle perusteita. |
| --- | --- |

4.3.13

4.4   Työehtosopimusneuvottelut ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu samapalkkaisuudesta

| 4.4.1 | Ehdotuksessa todetaan, että työmarkkinaosapuolten on tärkeää kiinnittää erityistä huomiota samapalkkaisuuteen työehtosopimusneuvotteluissa, ja säädetään, että jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä kannustaakseen työmarkkinaosapuolia kiinnittämään asianmukaista huomiota samapalkkaisuuskysymyksiin myös työehtosopimusneuvottelujen asiaankuuluvalla tasolla (37). Siinä säädetään lisäksi, että olisi kunnioitettava kansallisten työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujärjestelmien erilaisia piirteitä eri puolilla EU:ta sekä työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta ja sopimusvapautta samoin kuin niiden roolia työntekijöiden ja työnantajien edustajina (38). Toisin kuin vuoden 2014 suosituksessa, ehdotukseen ei kuitenkaan sisälly säännöstä, jolla varmistetaan, että samapalkkaisuudesta voidaan keskustella asianmukaisella työehtosopimusneuvottelujen tasolla. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Direktiivin 11 artiklassa säädetään ainoastaan, että työmarkkinaosapuolten kanssa olisi keskusteltava direktiivin mukaisista oikeuksista ja velvollisuuksista. Olisi täsmennettävä, mitä tämä tarkoittaa. Erityisesti on tärkeää varmistaa, että toteutetaan toimenpiteitä, joilla edistetään samapalkkaisuutta koskevia työehtosopimusneuvotteluja ja muita toimenpiteitä sukupuolten palkkaeron kaventamiseksi rajoittamatta kuitenkaan työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta. Työehtosopimusneuvotteluilla voi olla merkittävä ja hyödyllinen rooli samapalkkaisuuden ja sukupuolten tasa-arvon järjestelmällisessä edistämisessä alakohtaisella, valtakunnallisella tai yrityksen tasolla. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Lisäksi olisi kannustettava muihin toimenpiteisiin, joilla edistetään työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, keskustelua samapalkkaisuudesta ja sukupuolineutraalien työnarviointijärjestelmien kehittämistä, tietoisuutta samapalkkaisuudesta ja hyvien käytäntöjen jakamista. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Ammattijärjestöjen tai työntekijöiden edustajien kykyä toimia työntekijöiden puolesta olisi vahvistettava muun muassa antamalla ammattijärjestöille tai työntekijöiden edustajille oikeus pyytää työntekijäryhmittäin tietoja palkkatasosta sukupuolen mukaan eriteltyinä. Tällaisten tietojen avulla ammattijärjestöt tai työntekijöiden edustajat voisivat tunnistaa palkkasyrjinnän ja toimia sen torjumiseksi, myös työehtosopimusneuvotteluissa. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | ETSK huomauttaa, että ammattijärjestöillä tai työntekijöiden edustajilla on oltava tarvittava tekninen tietämys ja koulutus palkkasyrjinnän tunnistamista sekä työntekijöiden neuvontaa ja edustusta koskevien tehtäviensä hoitamiseksi. Olisi selvennettävä, että ammattijärjestöillä on oikeus edustaa jäseniään. |
| --- | --- |

4.4.5

4.5   Oikeussuojakeinot ja täytäntöönpano

| 4.5.1 | ETSK panee merkille ehdotetut säännökset, joilla pyritään poistamaan samapalkkaisuusvaatimuksen esittämiseen pyrkivien työntekijöiden kohtaamat menettelylliset esteet, kuten korkeat oikeudelliset kustannukset, riittämättömät korvaukset ja vanhentumisajat. Tähän liittyen komitea toteaa jäsenvaltioiden oikeusperinteiden vaihtelevan, kun tarkastellaan niissä sovellettavia menettelysääntöjä. ETSK korostaa joustavuuden tarvetta, jotta kunnioitetaan sekä kansallisia oikeusjärjestelmiä että kansallisten työmarkkinavuoropuhelu- ja työehtosopimusneuvottelujärjestelmien erilaisia piirteitä eri puolilla unionia sekä työmarkkinaosapuolten itsenäisyyttä ja sopimusvapautta ja niiden asemaa työntekijöiden ja työnantajien edustajina. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | ETSK kannattaa ehdotusta sen varmistamiseksi, että eri tahot voivat toimia työntekijän tai näiden nimenomaisella suostumuksella työntekijäryhmien puolesta tai antaa tukea ja että tasa-arvoelimet ja työntekijöiden edustajat voivat tehdä niin useiden työntekijöiden puolesta (13 artikla). Voitaisiin myös harkita ryhmäkanteen mahdollisuutta kansallisella tasolla, koska sen odotetaan vaikuttavan merkittävästi noudattamisen valvontaan (39). ETSK korostaa joustavuuden tarvetta, jotta pystytään kunnioittamaan erilaisia oikeudellisia perinteitä ja kansallisia oikeusjärjestelmiä. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | ETSK toteaa, että 19 artikla, joka koskee asianajo- ja oikeudenkäyntikuluja, voisi aiheuttaa taloudellisia vaikeuksia mikroyrityksille ja eräille pienille yrityksille, jotka ovat vastaajina oikeusmenettelyissä. Jos oikeudenkäyntikulut ovat niin merkittäviä, että ne uhkaavat liiketoiminnan harjoittamista, kulujen perimättä jättäminen tulisi katsoa ilmeisen kohtuuttomaksi. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | ETSK toteaa, että 18 artiklassa ehdotettu kolmen vuoden vanhentumisaika saattaa edellyttää merkittäviä muutoksia, jotka olisivat haasteellisia eräissä jäsenvaltioissa jo käytössä oleville riitojenratkaisumekanismeille. Jos näin osoittautuu olevan, jäsenvaltioiden olisi voitava ottaa huomioon oikeusjärjestelmänsä ja -perinteensä vaarantamatta 18 artiklan tavoitetta eli sen varmistamista, että lyhyet vanhentumisajat eivät estä palkkasyrjinnän uhreja toteuttamasta oikeuttaan samapalkkaisuuteen. |
| --- | --- |

4.5.4

4.6   Tasa-arvo- ja valvontaelimet

| 4.6.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen vahvistaa tasa-arvoelinten roolia samapalkkaisuuden periaatteen täytäntöönpanossa ja varmistaa tasa-arvoelinten ja muiden tarkastustehtäviä hoitavien elinten välinen yhteistyö (25 artikla). Lisäksi olisi varmistettava tiivis yhteistyö tasa-arvoelinten ja työmarkkinaosapuolten sekä valvontaelimen välillä, jos se on erillään tasa-arvoelimestä, kunnioittaen asianmukaisesti työmarkkinaosapuolten autonomiaa. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | ETSK suhtautuu erityisen myönteisesti säännökseen riittävistä resursseista, jotta tasa-arvoelimet voivat hoitaa tehtävänsä tuloksellisesti (25 artiklan 3 kohta). Komitea suhtautuu myönteisesti myös ehdotettuun vaatimukseen nimetä valvontaelin tukemaan samapalkkaisuuden periaatteen täytäntöönpanoa (26 artikla). Kansallisten elinten aseman vahvistamiseksi ehdotuksella olisi kuitenkin varmistettava, että valvontaelimelle ja työsuojeluviranomaisille annetaan riittävät resurssit tehtäviensä hoitamiseksi tuloksellisesti. |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | ETSK katsoo, että valvontaelimessä olisi oltava mukana samapalkkaisuuden periaatteen soveltamiseen osallistuvat yhteiskunnalliset toimijat, erityisesti ammattijärjestöt ja työnantajien edustajat sekä sukupuolten tasa-arvoa ja samapalkkaisuutta edistävät kansalaisyhteiskunnan organisaatiot. |
| --- | --- |

4.6.3

4.7   Horisontaaliset säännökset

| 4.7.1 | ETSK katsoo, että suojelun tason säilyttämistä koskevaa ehdotettua lauseketta (24 artikla) voitaisiin vahvistaa edelleen lisäämällä siihen, ettei minkään direktiivin kohdan saa tulkita rajoittavan tai vaikuttavan kielteisesti oikeuksiin ja periaatteisiin, sellaisina kuin ne tunnustetaan niiden soveltamisalalla unionin oikeudessa tai kansainvälisessä oikeudessa sekä kansainvälisissä sopimuksissa, joissa unioni tai jäsenvaltiot ovat sopimuspuolia. |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Ehdotetun direktiivin 27 artiklalla pyritään varmistamaan, että direktiivi ei vaikuta työmarkkinaosapuolten oikeuteen neuvotella, tehdä ja panna täytäntöön työehtosopimuksia tai ryhtyä työtaistelutoimiin kansallisen lainsäädännön ja kansallisen käytännön mukaisesti. Olisi myös täsmennettävä tarkemmin, että työmarkkinaosapuolet voivat ottaa käyttöön säännöksiä tai soveltaa työehtosopimuksia, jotka ovat suotuisampia työntekijöille kuin mitä direktiivissä säädetään. |
| --- | --- |

4.7.2

| 4.7.3 | ETSK panee merkille, että 30 artiklassa annetaan työmarkkinaosapuolille mahdollisuus panna direktiivi täytäntöön, jos työmarkkinaosapuolet sitä yhdessä pyytävät, edellyttäen että direktiivillä tavoitellut tulokset taataan kaikissa tilanteissa. Tällä säännöksellä varmistetaan, että direktiivi mahdollistaa erilaiset täytäntöönpanokeinot erilaisissa kansallisissa järjestelmissä ja takaa samalla samantasoisen työntekijöiden suojelun. |
| --- | --- |

4.7.3

Bryssel 9. kesäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Määrättiin Rooman sopimuksen (1957) 119 artiklassa ja määräys sisältyy nyt Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 157 artiklan 1 kohtaan. Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan mukaan naisten ja miesten välinen tasa-arvo on varmistettava kaikilla aloilla palkkaus mukaan lukien.

1

(2)  Ks. erityisesti: taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan YK:n kansainvälisen yleissopimuksen 7 artiklan a kohdan i alakohta (TSS-sopimus), ILO:n yleissopimus nro 100 (1951) ja Euroopan neuvoston Euroopan sosiaalisen peruskirjan 4 artiklan 3 kohta (1961, tarkistettu 1996).

2

(3)  EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23

3

(4)  Samapalkkaisuusdirektiivi (EYVL L 45, 19.2.1975, s. 19).

4

(5)  EIGE (2020), Gender inequalities in care and consequences for the labour market, s. 26.

5

(6)  EUVL L 188, 12.7.2019, s. 79, COM(2020) 152 final, 5.3.2020 ja COM(2017) 678 final, 20.11.2017

6

(7)  Eurostatin tiedot vuodelta 2019, Gender pay gap statistics

7

(8)  Eurostatin tiedot vuodelta 2018, Closing the gender pension gap?

8

(9)  Eurostatin tiedot vuodelta 2016, Gender overall earnings gap

9

(10)  Eurostat (2019), Why do people work part-time?

10

(11)  Ks. esim. seuraava oikeuskäytäntö: ILO:n yleissopimusten ja suositusten soveltamista käsittelevän asiantuntijakomitean antamat huomautukset yleissopimuksesta nro 100 samanarvoisesta työstä maksettavasta samasta palkasta (1951), Euroopan neuvoston Euroopan sosiaalisten oikeuksien komitean (ECSR) tekemät päätökset yhteisistä valituksista, joita University of Women Europe (UWE) on esittänyt 15 EU:n jäsenvaltiota vastaan ja ECSR:n päätelmät Euroopan sosiaalisen peruskirjan 4 artiklan 3 kohdan rikkomisesta normaalin raportointimenettelyn yhteydessä

11

(12)  Wenham C. (2020), The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis period, Euroopan parlamentti; Eurofound (2020) Women and labour market equality: Has COVID-19 rolled back recent gains?; Euroopan komissio, 2021 report on gender equality in the EU.

12

The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis period

Women and labour market equality: Has COVID-19 rolled back recent gains?

2021 report on gender equality in the EU

(13)  Direktiivin 2006/54/EY soveltamisesta laaditun komission kertomuksen (COM(2013) 861 final) ja perustamissopimuksessa vahvistetun samanarvoisesta työstä maksettavan saman palkan periaatteen täytäntöönpanosta annetun direktiivin 2006/54/EY asianomaisten säännösten arvioinnin mukaan, (SWD(2020) 50 final).

13

(14)  Ehdotuksen liitteenä oleva vaikutustenarviointi, s. 116.

14

(15)  COM(2013) 861 final, SWD(2020) 50 final

15

(16)  EUVL L 69, 8.3.2014, s. 112

16

(17)  COM(2017) 671 final

17

(18)  Veldman A. (2017), Pay Transparency in the EU: A legal analysis of the situation in the EU Member States, Iceland, Liechtenstein and Norway, Luxemburg, Euroopan unionin julkaisutoimisto.

18

Pay Transparency in the EU: A legal analysis of the situation in the EU Member States, Iceland, Liechtenstein and Norway

(19)  Euroopan parlamentin päätöslauselma, 30.1.2020

19

(20)  Euroopan parlamentin päätöslauselma, 21.1.2021

20

(21)  EUVL C 110, 22.3.2019, s. 26, EUVL C 240, 16.7.2019, s. 3, EUVL C 364, 28.10.2020, s. 77

21

(22)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 77

22

(23)  EUVL C 110, 22.3.2019, s. 26

23

(24)  Ehdotuksen johdanto-osan 11 kappale.

24

(25)  Neuvoston direktiivi 2000/43/EY, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2000, rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22) ja neuvoston direktiivi 2000/78/EY, annettu 27 päivänä marraskuuta 2000, yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista (EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16).

25

(26)  Yhdistymisvapautta käsittelevän ILO:n komitean (Committee on Freedom of Association, CFA) ja yleissopimusten ja suositusten soveltamista käsittelevän asiantuntijakomitean (Committee of Experts on the Application of Conventions and Recommendations, CEACR) oikeuskäytännössä on selvää, että ammattijärjestöjen etuoikeuksia ei voida ohittaa tai avata muille organisaatioille, yhdistyksille tai (työnantajan valitsemille) yksittäisille työntekijöille (yksittäisten työntekijöiden ryhmille). Ks. erityisesti ILO CFA Digest of case law (§ § 1214, 1222–1230, 1234, 1342–1349) ja CEACR General Survey of 2012, s. 96–97.

26

(27)  Voitaisiin esimerkiksi täsmentää, että ”pätevyyteen” sisältyy ihmissuhdetaitoja, ”kuormitukseen” ei kuulu pelkästään fyysinen vaan myös henkinen ja psykososiaalinen kuormitus tai että ”työtehtävien luonne” käsittää emotionaalisen tuen antamisen. Tarkempia ohjeita työn arvon määrittämisessä käytettävistä kriteereistä ja osakriteereistä annetaan komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa, joka kytkeytyy asiakirjaan, joka liittyy komission kertomukseen neuvostolle ja Euroopan parlamentille direktiivin 2006/54/EY soveltamisesta, SWD(2013) 512 final, 16. joulukuuta 2013.

27

(28)  ILO (2018), Global wage report 2018/2019: what lies behind gender pay gaps, Geneve, ILO, s. 75.

28

(29)  Todisteet viittaavat esimerkiksi siihen, että naiset pyrkivät välttämään palkkaneuvotteluja ja että miehet onnistuvat naisia paremmin työmarkkinaneuvotteluissa. Ks. M. Recalde & L. Vesterlund, Gender Differences in Negotiation and Policy for Improvement, a working paper from the US National Bureau for Economic Research (https://www.nber.org/papers/w28183); A. Leibbrandt & J. A. List, Do Women Avoid Salary Negotiations? Evidence from a Large Scale, Natural Field Experiment, a working paper from the US National Bureau for Economic Research (https://www.nber.org/papers/w18511).

29

Gender Differences in Negotiation and Policy for Improvement

Do Women Avoid Salary Negotiations? Evidence from a Large Scale, Natural Field Experiment

(30)  Ks. vaikutustenarviointi, s. 17–18 ja esim. Chamberlain, A., Is Salary Transparency More Than a Trend?, Glassdoor Economic Research Report, 2015; Wall, A., ”Pay openness movement: Is it merited? Does it influence more desirable employee outcomes than pay secrecy?”, Organization Management Journal, 2018.

30

Is Salary Transparency More Than a Trend?

Organization Management Journal

(31)  Pk-yritykset kattavat noin kaksi kolmasosaa EU:n työllisyydestä ja 99,8 prosenttia kaikista yrityksistä, Statistics on small and medium-sized enterprises

31

(32)  EIGE (2020), Gender inequalities in care and consequences for the labour market, s. 29.

32

Gender inequalities in care and consequences for the labour market

(33)  Suositus 4.

33

(34)  Komission vaikutustenarvioinnin mukaan keskimääräiset lisäkustannukset olisivat pienimmillään 379–508 euroa ja enimmillään 721–890 euroa ensimmäisenä vuonna ja kustannukset alenisivat seuraavina vuosina: vaikutustenarviointi, (SWD(2021) 41 final, s. 59). Ks. myös Eurofound (2020), Measures to promote gender pay transparency in companies: How much do they cost and what are their benefits and opportunities? Eurofoundin valmisteluasiakirja WPEF20021.

34

Measures to promote gender pay transparency in companies: How much do they cost and what are their benefits and opportunities?

(35)  Keskimääräiset kustannukset olisivat pienimmillään 1 180–1 724 euroa ja enimmillään 1 911–2 266 euroa ja kustannukset oletettavasti alenisivat seuraavien arviointien kohdalla: vaikutustenarviointi, (SWD(2021) 41 final, s. 61).

35

(36)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

36

(37)  Ehdotuksen johdanto-osan 31 kappale.

37

(38)  Ehdotuksen johdanto-osan 31 kappale.

38

(39)  Foubert P. (2017) Ks. myös Benedi Lahuerta S. (2018)

39

---

LIITE

Lausuntoa käsiteltäessä hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä (työjärjestyksen 43 artiklan 2 kohta):

Uusi kohta 3.1

Lisätään kohdan 3.1 edelle uusi kohta.

| | 3.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa vankasti periaatetta, jonka mukaan miehille ja naisille maksetaan samasta tai samanarvoisesta työstä sama palkka, ja tunnustaa sen yhdeksi Euroopan unionin perusoikeuksista ja -periaatteista. ETSK kannattaa myös komission tavoitetta kuroa umpeen sukupuolten välinen palkkaero ja edistää edelleen samapalkkaisuuden periaatetta. Sukupuolten palkkaeron kaventamiseksi sen perimmäisiä syitä on kuitenkin arvioitava huolellisesti ja ne on yksilöitävä asianmukaisesti. ETSK katsoo, ettei komission ehdotuksessa palkkauksen avoimuutta koskevaksi direktiiviksi
   (1)

  oteta asianmukaisesti huomioon sukupuolten palkkaeron taustalla olevia keskeisiä tekijöitä, kuten työmarkkinoiden horisontaalista ja vertikaalista eriytymistä, jonka syitä ovat yksilölliset koulutus- ja ammatilliset valinnat, kokopäiväinen ja osa-aikatyö, palkattomaan hoivatyöhön liittyvät rajoitteet sekä verokannustinten rooli. Palkkauksen avoimuutta koskevien ehdotettujen toimenpiteiden sijaan on kuitenkin olemassa sitovaa EU:n lainsäädäntöä tehokkaampia ja oikeasuhtaisempia toimia, joilla voidaan puuttua näihin kysymyksiin ja samalla varmistaa, ettei yritysten, etenkään pk-yritysten, hallinnollisia rasitteita ja kustannuksia lisätä. ETSK korostaa, että palkkarakenteet ja palkanmuodostus ovat olennainen osa työehtosopimusneuvotteluja ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, jotka kuuluvat jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten toimivaltaan. ETSK katsoo, ettei ehdotetussa direktiivissä
   (2)

  kunnioiteta täysin palkanmuodostukseen liittyvää jäsenvaltioiden toimivaltaa eikä oteta riittävästi huomioon jäsenvaltioiden erilaisia sosiaalisia ja työelämän suhteita koskevia malleja tai oikeusjärjestelmiä ja -perinteitä. Siinä ei niin ikään oteta huomioon sitä, että palkanmuodostukseen vaikuttavat myös osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaaminen työmarkkinoilla sekä käytettävissä olevat resurssit. Näin ollen ETSK on sitä mieltä, että komission ehdotus palkkauksen avoimuudesta on epäsuhtainen ja toissijaisuusperiaatteen vastainen. Komission olisi arvioitava uudelleen ehdotustaan tai tarkistettava sitä, ja lainsäätäjiä kehotetaan ottamaan nämä huolenaiheet huomioon ja puuttumaan niihin lainsäädäntäprosessin seuraavissa vaiheissa. |
| --- | --- | --- |

3.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa vankasti periaatetta, jonka mukaan miehille ja naisille maksetaan samasta tai samanarvoisesta työstä sama palkka, ja tunnustaa sen yhdeksi Euroopan unionin perusoikeuksista ja -periaatteista. ETSK kannattaa myös komission tavoitetta kuroa umpeen sukupuolten välinen palkkaero ja edistää edelleen samapalkkaisuuden periaatetta. Sukupuolten palkkaeron kaventamiseksi sen perimmäisiä syitä on kuitenkin arvioitava huolellisesti ja ne on yksilöitävä asianmukaisesti. ETSK katsoo, ettei komission ehdotuksessa palkkauksen avoimuutta koskevaksi direktiiviksi
   (1)

  oteta asianmukaisesti huomioon sukupuolten palkkaeron taustalla olevia keskeisiä tekijöitä, kuten työmarkkinoiden horisontaalista ja vertikaalista eriytymistä, jonka syitä ovat yksilölliset koulutus- ja ammatilliset valinnat, kokopäiväinen ja osa-aikatyö, palkattomaan hoivatyöhön liittyvät rajoitteet sekä verokannustinten rooli. Palkkauksen avoimuutta koskevien ehdotettujen toimenpiteiden sijaan on kuitenkin olemassa sitovaa EU:n lainsäädäntöä tehokkaampia ja oikeasuhtaisempia toimia, joilla voidaan puuttua näihin kysymyksiin ja samalla varmistaa, ettei yritysten, etenkään pk-yritysten, hallinnollisia rasitteita ja kustannuksia lisätä. ETSK korostaa, että palkkarakenteet ja palkanmuodostus ovat olennainen osa työehtosopimusneuvotteluja ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, jotka kuuluvat jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten toimivaltaan. ETSK katsoo, ettei ehdotetussa direktiivissä
   (2)

  kunnioiteta täysin palkanmuodostukseen liittyvää jäsenvaltioiden toimivaltaa eikä oteta riittävästi huomioon jäsenvaltioiden erilaisia sosiaalisia ja työelämän suhteita koskevia malleja tai oikeusjärjestelmiä ja -perinteitä. Siinä ei niin ikään oteta huomioon sitä, että palkanmuodostukseen vaikuttavat myös osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaaminen työmarkkinoilla sekä käytettävissä olevat resurssit. Näin ollen ETSK on sitä mieltä, että komission ehdotus palkkauksen avoimuudesta on epäsuhtainen ja toissijaisuusperiaatteen vastainen. Komission olisi arvioitava uudelleen ehdotustaan tai tarkistettava sitä, ja lainsäätäjiä kehotetaan ottamaan nämä huolenaiheet huomioon ja puuttumaan niihin lainsäädäntäprosessin seuraavissa vaiheissa.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 90 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 109 |
| Pidättyi äänestämästä: | 18 |

Puolesta:

90

Vastaan:

109

Pidättyi äänestämästä:

18

Kohta 3.2

Muutetaan seuraavasti:

| | 3.2 | ETSK tiedostaa, että
  pitää tervetulleena komission ehdotuksella
  sta, jolla pyritään tekemään työntekijöille helpommaksi vaatia miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen noudattamista silloin, kun he katsovat joutuneensa palkkasyrjinnän uhreiksi, ja että sillä
  jolla on tarkoitus lisätä palkkarakenteiden avoimuutta ja vahvistaa kansallisten elinten asemaa tämän periaatteen toteuttamisessa. |
| --- | --- | --- |

3.2

ETSK tiedostaa, että
  pitää tervetulleena komission ehdotuksella
  sta, jolla pyritään tekemään työntekijöille helpommaksi vaatia miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen noudattamista silloin, kun he katsovat joutuneensa palkkasyrjinnän uhreiksi, ja että sillä
  jolla on tarkoitus lisätä palkkarakenteiden avoimuutta ja vahvistaa kansallisten elinten asemaa tämän periaatteen toteuttamisessa.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 85 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 131 |
| Pidättyi äänestämästä: | 17 |

Puolesta:

85

Vastaan:

131

Pidättyi äänestämästä:

17

Kohta 3.3 (liittyy kohtaan 1.3)

Muutetaan seuraavasti:

| | 3.3 | ETSK katsoo kuitenkin, että ehdotusta
  ksen olisi vahvistettava jäsenvaltioiden mahdollisuutta ottaa huomioon työmarkkinasuhdemallinsa
  monilta osin. Tämä koskee erityisesti perusteita, joita käytetään määritettäessä työn arvoa, eräiden keskeisten avoimuusvelvoitteiden kattavuutta sekä työmarkkinaosapuolten ja työehtosopimusneuvottelujen merkitystä samapalkkaisuuden periaatteen toteuttamisessa, sillä työmarkkinaosapuolet kykenevät parhaiten uudelleenarvioimaan taitojen ja ammattien arvoa (3)
  . ETSK on huolissaan siitä, että muussa tapauksessa ehdotettujen toimenpiteiden hyödyt jäävät monille työntekijöille rajallisiksi eivätkä toimenpiteet edistä riittävästi niitä järjestelmämuutoksia, joita tarvitaan palkkasyrjinnän ja sukupuolten eriarvoisen kohtelun poistamiseksi palkkarakenteista. |
| --- | --- | --- |

3.3

ETSK katsoo kuitenkin, että ehdotusta
  ksen olisi vahvistettava jäsenvaltioiden mahdollisuutta ottaa huomioon työmarkkinasuhdemallinsa
  monilta osin. Tämä koskee erityisesti perusteita, joita käytetään määritettäessä työn arvoa, eräiden keskeisten avoimuusvelvoitteiden kattavuutta sekä työmarkkinaosapuolten ja työehtosopimusneuvottelujen merkitystä samapalkkaisuuden periaatteen toteuttamisessa, sillä työmarkkinaosapuolet kykenevät parhaiten uudelleenarvioimaan taitojen ja ammattien arvoa (3)
  . ETSK on huolissaan siitä, että muussa tapauksessa ehdotettujen toimenpiteiden hyödyt jäävät monille työntekijöille rajallisiksi eivätkä toimenpiteet edistä riittävästi niitä järjestelmämuutoksia, joita tarvitaan palkkasyrjinnän ja sukupuolten eriarvoisen kohtelun poistamiseksi palkkarakenteista.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 90 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 138 |
| Pidättyi äänestämästä: | 17 |

Puolesta:

90

Vastaan:

138

Pidättyi äänestämästä:

17

Kohta 4.2.4

Muutetaan seuraavasti:

| | 4.2.4 | ETSK pitää myönteisenä mahdollisuutta
  suhtautuu kriittisesti mahdollisuuteen käyttää hypoteettista vertailukohdetta tai muuta näyttöä, jonka perusteella väitettyä syrjintää voidaan olettaa tapahtuvan, jos tosiasiallista vertailukohdetta ei kyetä määrittämään. Tämä auttaa voimakkaasti sukupuolen mukaan eriytyneillä työpaikoilla työskenteleviä työntekijöitä osoittamaan syrjintää siellä, missä sitä on, vaikka reaalista vertailukohdetta ei olisikaan käsillä. Erityisen tärkeää on varmistaa, että vahvasti sukupuolen mukaan eriytyneillä työpaikoilla työskentelevät naiset voivat esittää samapalkkaisuutta koskevia vaatimuksia, koska on näyttöä siitä, että työpaikan naisistumisasteen ja matalamman palkan välillä on yhteys – eli mitä suurempi naisten osuus on, sitä pienempää palkkaa maksetaan
   (4)
  . On epäselvää, miten tämä toimisi käytännössä, ja se loisi oikeudellista epävarmuutta yrityksille. Siinä ei myöskään oteta huomioon yrityksen dynaamista kehitystä, jossa palkkaukseen vaikuttavat tekijät, kuten yleinen taloudellinen tilanne (taloudellinen suorituskyky, kilpailukyky, tuottavuus, kysyntä) sekä työtehtävät ja organisaatio muuttuvat jatkuvasti. ETSK katsoo, että mahdollista palkkasyrjintää on aina arvioitava suhteessa yhden ja saman yrityksen vastaavassa asemassa oleviin työntekijöihin. Lisäksi ETSK huomauttaa, että palkanmuodostus kuuluu pääasiassa (kollektiivisten) neuvottelujen piiriin ja että siihen sovelletaan yksityiskohtaista ammattimaista neuvontaa, eikä sitä pitäisi säännellä. Palkat muodostetaan työmarkkinoilla ja maksetaan työntekijöille näiden suorittamista tehtävistä, ja ne heijastavat objektiivisia tekijöitä ja työntekijän suoriutumista tehtävistään. Palkat vahvistetaan osana kahden yksityisen osapuolen välistä sopimussuhdetta tai työehtosopimuksella. Direktiivissä olisi kunnioitettava näitä näkökohtia ja palkanmuodostusrakenteita. |
| --- | --- | --- |

4.2.4

ETSK pitää myönteisenä mahdollisuutta
  suhtautuu kriittisesti mahdollisuuteen käyttää hypoteettista vertailukohdetta tai muuta näyttöä, jonka perusteella väitettyä syrjintää voidaan olettaa tapahtuvan, jos tosiasiallista vertailukohdetta ei kyetä määrittämään. Tämä auttaa voimakkaasti sukupuolen mukaan eriytyneillä työpaikoilla työskenteleviä työntekijöitä osoittamaan syrjintää siellä, missä sitä on, vaikka reaalista vertailukohdetta ei olisikaan käsillä. Erityisen tärkeää on varmistaa, että vahvasti sukupuolen mukaan eriytyneillä työpaikoilla työskentelevät naiset voivat esittää samapalkkaisuutta koskevia vaatimuksia, koska on näyttöä siitä, että työpaikan naisistumisasteen ja matalamman palkan välillä on yhteys – eli mitä suurempi naisten osuus on, sitä pienempää palkkaa maksetaan
   (4)
  . On epäselvää, miten tämä toimisi käytännössä, ja se loisi oikeudellista epävarmuutta yrityksille. Siinä ei myöskään oteta huomioon yrityksen dynaamista kehitystä, jossa palkkaukseen vaikuttavat tekijät, kuten yleinen taloudellinen tilanne (taloudellinen suorituskyky, kilpailukyky, tuottavuus, kysyntä) sekä työtehtävät ja organisaatio muuttuvat jatkuvasti. ETSK katsoo, että mahdollista palkkasyrjintää on aina arvioitava suhteessa yhden ja saman yrityksen vastaavassa asemassa oleviin työntekijöihin. Lisäksi ETSK huomauttaa, että palkanmuodostus kuuluu pääasiassa (kollektiivisten) neuvottelujen piiriin ja että siihen sovelletaan yksityiskohtaista ammattimaista neuvontaa, eikä sitä pitäisi säännellä. Palkat muodostetaan työmarkkinoilla ja maksetaan työntekijöille näiden suorittamista tehtävistä, ja ne heijastavat objektiivisia tekijöitä ja työntekijän suoriutumista tehtävistään. Palkat vahvistetaan osana kahden yksityisen osapuolen välistä sopimussuhdetta tai työehtosopimuksella. Direktiivissä olisi kunnioitettava näitä näkökohtia ja palkanmuodostusrakenteita.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 69 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 114 |
| Pidättyi äänestämästä: | 15 |

Puolesta:

69

Vastaan:

114

Pidättyi äänestämästä:

15

Kohta 4.3.5

Poistetaan kohta kokonaisuudessaan.

| | 4.3.5 | Jos rajoitetaan vaatimus raportoida organisaation palkkaeroista koskemaan vain työnantajia, joilla on vähintään 250 työntekijää (8 artiklan 1 kohta) ja vapautetaan näin vaatimuksesta kaikki pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset), vain noin kolmannes kaikista EU:n työntekijöistä voi hyötyä tästä toimenpiteestä
   (5)

  . Lisäksi naiset ovat yliedustettuina pienissä yrityksissä
   (6)

  , mikä tarkoittaa, että vielä pienempi osa naistyöntekijöistä hyötyy mainitusta toimenpiteestä. Tämä kynnysarvo on askel taaksepäin komission vuoden 2014 suosituksesta, jossa ehdotetaan raportointivaatimuksia työnantajille, joilla on vähintään 50 työntekijää
   (7). |
| --- | --- | --- |

4.3.5

Jos rajoitetaan vaatimus raportoida organisaation palkkaeroista koskemaan vain työnantajia, joilla on vähintään 250 työntekijää (8 artiklan 1 kohta) ja vapautetaan näin vaatimuksesta kaikki pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset), vain noin kolmannes kaikista EU:n työntekijöistä voi hyötyä tästä toimenpiteestä
   (5)

  . Lisäksi naiset ovat yliedustettuina pienissä yrityksissä
   (6)

  , mikä tarkoittaa, että vielä pienempi osa naistyöntekijöistä hyötyy mainitusta toimenpiteestä. Tämä kynnysarvo on askel taaksepäin komission vuoden 2014 suosituksesta, jossa ehdotetaan raportointivaatimuksia työnantajille, joilla on vähintään 50 työntekijää
   (7).

Äänestystulos:

| Puolesta: | 81 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 125 |
| Pidättyi äänestämästä: | 13 |

Puolesta:

81

Vastaan:

125

Pidättyi äänestämästä:

13

Kohta 4.3.6 (liittyy kohtaan 1.5)

Muutetaan seuraavasti:

| | 4.3.6 | ETSK tiedostaa, että pk-yrityksillä voi olla rajallisemmat resurssit täyttää ehdotetun direktiivin mukaiset uudet velvoitteensa, koska niillä ei useissa tapauksissa ole ehdotetun direktiivin mukaista
  riittäviä henkilöstöhallintoresursseja. Ehdotuksen olisi otettava huomioon pk-yrityksille aiheutuvat lisärasitteet, erityisesti kun otetaan huomioon niiden merkitys pandemian jälkeisessä elpymisprosessissa, joka voi jatkua direktiiviehdotuksen voimaantulon jälkeen. Komissio arvioi kuitenkin, että raporttien laatimisesta aiheutuvat kustannukset ovat kohtuulliset (8)
  , mutta aliarvioi työnantajille koituvat taloudelliset seuraukset. Kokonaiskustannuksia ei itse asiassa voida arvioida etukäteen, vaan ne riippuvat uuden tyyppisten tietojen ja tilastokokoelmien tuottamisesta aiheutuvista kustannuksista, riitatapausten määrästä, soveltamiseen liittyvistä käytännön ongelmista sekä vaikutuksista palkanmuodostukseen ja työehtosopimuksiin. Siksi täydellinen vapautus, joka koskisi kaikkia työnantajia, joilla on alle 250 työntekijää, ei ole perusteltu
  on kannatettava, mutta voisi olla asianmukaista antaa pk-yrityksiä koskevat erityissäännöt kansallisella tasolla. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi voitava vahvistaa asianmukaiset kynnysarvot. |
| --- | --- | --- |

4.3.6

ETSK tiedostaa, että pk-yrityksillä voi olla rajallisemmat resurssit täyttää ehdotetun direktiivin mukaiset uudet velvoitteensa, koska niillä ei useissa tapauksissa ole ehdotetun direktiivin mukaista
  riittäviä henkilöstöhallintoresursseja. Ehdotuksen olisi otettava huomioon pk-yrityksille aiheutuvat lisärasitteet, erityisesti kun otetaan huomioon niiden merkitys pandemian jälkeisessä elpymisprosessissa, joka voi jatkua direktiiviehdotuksen voimaantulon jälkeen. Komissio arvioi kuitenkin, että raporttien laatimisesta aiheutuvat kustannukset ovat kohtuulliset (8)
  , mutta aliarvioi työnantajille koituvat taloudelliset seuraukset. Kokonaiskustannuksia ei itse asiassa voida arvioida etukäteen, vaan ne riippuvat uuden tyyppisten tietojen ja tilastokokoelmien tuottamisesta aiheutuvista kustannuksista, riitatapausten määrästä, soveltamiseen liittyvistä käytännön ongelmista sekä vaikutuksista palkanmuodostukseen ja työehtosopimuksiin. Siksi täydellinen vapautus, joka koskisi kaikkia työnantajia, joilla on alle 250 työntekijää, ei ole perusteltu
  on kannatettava, mutta voisi olla asianmukaista antaa pk-yrityksiä koskevat erityissäännöt kansallisella tasolla. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi voitava vahvistaa asianmukaiset kynnysarvot.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 90 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 121 |
| Pidättyi äänestämästä: | 13 |

Puolesta:

90

Vastaan:

121

Pidättyi äänestämästä:

13

Kohta 4.3.7

Poistetaan kohta kokonaisuudessaan.

| | 4.3.7 | Pienten yritysten raportointitiheyden rajoittamista koskevat erityissäännöt vähentäisivät kustannuksia mutta samalla edellyttäisivät työnantajia tunnistamaan ja poistamaan palkkaerot työntekijöiden hyväksi. Ilmoitusvelvollisuuden kynnysarvon olisi oltava enintään 50 työntekijää, mutta raportointitiheyttä voitaisiin vähentää yrityksissä, joissa on yli 50 työntekijää mutta vähemmän kuin 250 työntekijää. |
| --- | --- | --- |

4.3.7

Pienten yritysten raportointitiheyden rajoittamista koskevat erityissäännöt vähentäisivät kustannuksia mutta samalla edellyttäisivät työnantajia tunnistamaan ja poistamaan palkkaerot työntekijöiden hyväksi. Ilmoitusvelvollisuuden kynnysarvon olisi oltava enintään 50 työntekijää, mutta raportointitiheyttä voitaisiin vähentää yrityksissä, joissa on yli 50 työntekijää mutta vähemmän kuin 250 työntekijää.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 82 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 127 |
| Pidättyi äänestämästä: | 18 |

Puolesta:

82

Vastaan:

127

Pidättyi äänestämästä:

18

Kohta 4.3.8

Muutetaan seuraavasti:

| | 4.3.8 | Sama huolenaihe liittyy
  ETSK suhtautuu myönteisesti myös yhteisen arvioinnin suorittamista koskevan vaatimuksen rajoittamiseen työnantajiin, joilla on vähintään 250 työntekijää (9 artikla). Yhteisen arvioinnin laatimisesta aiheutuvien kustannusten arvioidaan olevan jonkin verran
  hieman suuremmat kuin raporttien kustannukset (9)
  , mutta minkä vuoksi ne eivät edelleenkään oikeuta
  tavat myöntämään täydellistäen vapautustaksen työnantajille, joilla on alle 250 työntekijää. Pk-yrityksiä koskevat erityissäännöt kansallisella tasolla voisivat olla perusteltuja. |
| --- | --- | --- |

4.3.8

Sama huolenaihe liittyy
  ETSK suhtautuu myönteisesti myös yhteisen arvioinnin suorittamista koskevan vaatimuksen rajoittamiseen työnantajiin, joilla on vähintään 250 työntekijää (9 artikla). Yhteisen arvioinnin laatimisesta aiheutuvien kustannusten arvioidaan olevan jonkin verran
  hieman suuremmat kuin raporttien kustannukset (9)
  , mutta minkä vuoksi ne eivät edelleenkään oikeuta
  tavat myöntämään täydellistäen vapautustaksen työnantajille, joilla on alle 250 työntekijää. Pk-yrityksiä koskevat erityissäännöt kansallisella tasolla voisivat olla perusteltuja.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 82 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 130 |
| Pidättyi äänestämästä: | 20 |

Puolesta:

82

Vastaan:

130

Pidättyi äänestämästä:

20

Kohta 4.3.9

Muutetaan seuraavasti:

| | 4.3.9 | Jäsenvaltiot olisi velvoitettava tarjoamaan tukea, koulutusta ja teknistä apua työnantajille, erityisesti pk-yrityksille, ja kannustamaan niitä vapaaehtoisiin palkkauksen avoimuutta edistäviin toimiin
  koskevien velvoitteiden täyttämiseen, kuten välineiden ja menetelmien kehittämiseen palkkaerojen laskemista varten. Jäsenvaltioiden olisi mahdollisuuksien mukaan ja tarvittaessa hyödynnettävä myös 8 artiklan 4 kohdan mukaista mahdollisuutta kerätä tietoja palkkaeroista itse organisaatioissa, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten osalta. |
| --- | --- | --- |

4.3.9

Jäsenvaltiot olisi velvoitettava tarjoamaan tukea, koulutusta ja teknistä apua työnantajille, erityisesti pk-yrityksille, ja kannustamaan niitä vapaaehtoisiin palkkauksen avoimuutta edistäviin toimiin
  koskevien velvoitteiden täyttämiseen, kuten välineiden ja menetelmien kehittämiseen palkkaerojen laskemista varten. Jäsenvaltioiden olisi mahdollisuuksien mukaan ja tarvittaessa hyödynnettävä myös 8 artiklan 4 kohdan mukaista mahdollisuutta kerätä tietoja palkkaeroista itse organisaatioissa, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten osalta.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 91 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 130 |
| Pidättyi äänestämästä: | 15 |

Puolesta:

91

Vastaan:

130

Pidättyi äänestämästä:

15

Kohta 4.4.4

Muutetaan seuraavasti:

| | 4.4.4 | ETSK on tyytyväinen siihen, että ehdotuksella lisätään työntekijöiden mahdollisuuksia toteuttaa samapalkkaisuuden periaatteeseen liittyviä oikeuksiaan. Ammattijärjestöjen ja työntekijöiden edustajien kyvyn toimia työntekijöiden puolesta olisi aina perustuttava työntekijän selkeään valtuutukseen, ja sen olisi tapahduttava kansallisen lainsäädännön ja käytännön sekä työmarkkinasuhdejärjestelmien mukaisesti. Oikeutta pyytää sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja palkkatasosta tiettyjen työntekijäryhmien osalta ei pitäisi myöntää automaattisesti, vaan sen olisi aina oltava tapauskohtaisesti perusteltua ja pohjauduttava työntekijältä saatuun mandaattiin.
  Ammattijärjestöjen / työntekijöiden edustajien kykyä toimia työntekijöiden puolesta olisi vahvistettava muun muassa antamalla ammattijärjestöille / työntekijöiden edustajille oikeus pyytää työntekijäryhmittäin tietoja palkkatasosta sukupuolen mukaan eriteltyinä. Tällaisten tietojen avulla ammattijärjestöt / työntekijöiden edustajat voisivat määrittää palkkasyrjinnän ja toimia sen torjumiseksi, myös työehtosopimusneuvotteluissa. |
| --- | --- | --- |

4.4.4

ETSK on tyytyväinen siihen, että ehdotuksella lisätään työntekijöiden mahdollisuuksia toteuttaa samapalkkaisuuden periaatteeseen liittyviä oikeuksiaan. Ammattijärjestöjen ja työntekijöiden edustajien kyvyn toimia työntekijöiden puolesta olisi aina perustuttava työntekijän selkeään valtuutukseen, ja sen olisi tapahduttava kansallisen lainsäädännön ja käytännön sekä työmarkkinasuhdejärjestelmien mukaisesti. Oikeutta pyytää sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja palkkatasosta tiettyjen työntekijäryhmien osalta ei pitäisi myöntää automaattisesti, vaan sen olisi aina oltava tapauskohtaisesti perusteltua ja pohjauduttava työntekijältä saatuun mandaattiin.
  Ammattijärjestöjen / työntekijöiden edustajien kykyä toimia työntekijöiden puolesta olisi vahvistettava muun muassa antamalla ammattijärjestöille / työntekijöiden edustajille oikeus pyytää työntekijäryhmittäin tietoja palkkatasosta sukupuolen mukaan eriteltyinä. Tällaisten tietojen avulla ammattijärjestöt / työntekijöiden edustajat voisivat määrittää palkkasyrjinnän ja toimia sen torjumiseksi, myös työehtosopimusneuvotteluissa.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 88 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 127 |
| Pidättyi äänestämästä: | 11 |

Puolesta:

88

Vastaan:

127

Pidättyi äänestämästä:

11

Uusi kohta 4.5.5

Lisätään kohdan 4.5.4 jälkeen seuraava uusi kohta:

| | 4.5.5 | ETSK korostaa, että kaikki sukupuoleen perustuvan syrjinnän muodot olisi korjattava. Komitea on kuitenkin huolissaan siitä, että 14 artiklassa tarkoitettu täysi korvaus voisi aiheuttaa sekä oikeudellista epävarmuutta että käytännön ongelmia muun muassa korvauksen maksuajan osalta. Sen vuoksi erityiset edellytykset tällaisen korvauksen vaatimiselle ja saamiselle olisikin määriteltävä kansallisella tasolla. |
| --- | --- | --- |

4.5.5

ETSK korostaa, että kaikki sukupuoleen perustuvan syrjinnän muodot olisi korjattava. Komitea on kuitenkin huolissaan siitä, että 14 artiklassa tarkoitettu täysi korvaus voisi aiheuttaa sekä oikeudellista epävarmuutta että käytännön ongelmia muun muassa korvauksen maksuajan osalta. Sen vuoksi erityiset edellytykset tällaisen korvauksen vaatimiselle ja saamiselle olisikin määriteltävä kansallisella tasolla.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 89 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 127 |
| Pidättyi äänestämästä: | 20 |

Puolesta:

89

Vastaan:

127

Pidättyi äänestämästä:

20

Uusi kohta 4.5.6

Lisätään kohdan 4.5.5 jälkeen uusi kohta.

| | 4.5.6 | ETSK toteaa, että 16 artiklan toisen kohdan säännöksellä lisäolosuhteista, joissa todistustaakka siirtyy työnantajalle, erityisesti jos työnantaja ei ole noudattanut 5–9 artiklassa säädettyjä avoimuusvelvoitteita, voi olla kauaskantoisia seurauksia, jos sitä sovelletaan tiukasti. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi voitava määritellä asianmukaiset todistelusäännöt, jos velvoitteiden noudattamatta jättäminen merkitsee odotetun huolenpitovelvollisuuden laiminlyöntiä. |
| --- | --- | --- |

4.5.6

ETSK toteaa, että 16 artiklan toisen kohdan säännöksellä lisäolosuhteista, joissa todistustaakka siirtyy työnantajalle, erityisesti jos työnantaja ei ole noudattanut 5–9 artiklassa säädettyjä avoimuusvelvoitteita, voi olla kauaskantoisia seurauksia, jos sitä sovelletaan tiukasti. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi voitava määritellä asianmukaiset todistelusäännöt, jos velvoitteiden noudattamatta jättäminen merkitsee odotetun huolenpitovelvollisuuden laiminlyöntiä.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 91 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 145 |
| Pidättyi äänestämästä: | 13 |

Puolesta:

91

Vastaan:

145

Pidättyi äänestämästä:

13

Kohta 4.7.2

Muutetaan seuraavasti:

| | 4.7.2 | Ehdotetun direktiivin 27 artiklalla pyritään varmistamaan, että direktiivi ei vaikuta työmarkkinaosapuolten oikeuteen neuvotella, tehdä ja panna täytäntöön työehtosopimuksia tai ryhtyä työtaistelutoimiin kansallisen lainsäädännön ja kansallisen käytännön mukaisesti. Kyseisten tahojen tekemien sopimusten olisi katsottava takaavan halutun suojelun.
  Olisi myös täsmennettävä tarkemmin, että työmarkkinaosapuolet voivat ottaa käyttöön säännöksiä tai soveltaa työehtosopimuksia, jotka ovat suotuisampia työntekijöille kuin mitä direktiivissä säädetään. |
| --- | --- | --- |

4.7.2

Ehdotetun direktiivin 27 artiklalla pyritään varmistamaan, että direktiivi ei vaikuta työmarkkinaosapuolten oikeuteen neuvotella, tehdä ja panna täytäntöön työehtosopimuksia tai ryhtyä työtaistelutoimiin kansallisen lainsäädännön ja kansallisen käytännön mukaisesti. Kyseisten tahojen tekemien sopimusten olisi katsottava takaavan halutun suojelun.
  Olisi myös täsmennettävä tarkemmin, että työmarkkinaosapuolet voivat ottaa käyttöön säännöksiä tai soveltaa työehtosopimuksia, jotka ovat suotuisampia työntekijöille kuin mitä direktiivissä säädetään.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 95 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 134 |
| Pidättyi äänestämästä: | 12 |

Puolesta:

95

Vastaan:

134

Pidättyi äänestämästä:

12

Kohta 4.7.3

Muutetaan seuraavasti:

| | 4.7.3 | ETSK panee merkille, että 30 artiklassa annetaan työmarkkinaosapuolille mahdollisuus panna direktiivi täytäntöön, kun ne pyytävät sitä yhdessä, edellyttäen, että direktiivillä tavoitellut tulokset taataan kaikissa tapauksissa. Tällä säännöksellä varmistetaan, että direktiivi mahdollistaa erilaiset täytäntöönpanokeinot erilaisissa kansallisissa järjestelmissä ja takaa samalla samantasoisen työntekijöiden suojelun. Tämän selventämiseksi olisi käytettävä mallina vuokratyötä sekä avoimia ja ennakoitavia työehtoja koskevia direktiivejä, joissa todetaan, että tällainen täytäntöönpano on sallittua, kunhan noudatetaan työntekijöiden yleistä suojelua. |
| --- | --- | --- |

4.7.3

ETSK panee merkille, että 30 artiklassa annetaan työmarkkinaosapuolille mahdollisuus panna direktiivi täytäntöön, kun ne pyytävät sitä yhdessä, edellyttäen, että direktiivillä tavoitellut tulokset taataan kaikissa tapauksissa. Tällä säännöksellä varmistetaan, että direktiivi mahdollistaa erilaiset täytäntöönpanokeinot erilaisissa kansallisissa järjestelmissä ja takaa samalla samantasoisen työntekijöiden suojelun. Tämän selventämiseksi olisi käytettävä mallina vuokratyötä sekä avoimia ja ennakoitavia työehtoja koskevia direktiivejä, joissa todetaan, että tällainen täytäntöönpano on sallittua, kunhan noudatetaan työntekijöiden yleistä suojelua.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 86 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 142 |
| Pidättyi äänestämästä: | 9 |

Puolesta:

86

Vastaan:

142

Pidättyi äänestämästä:

9

Kohta 1.1 (liittyy uuteen kohtaan 3.1)

Muutetaan seuraavasti:

| | 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa vankasti periaatetta, jonka mukaan miehille ja naisille maksetaan samasta tai samanarvoisesta työstä sama palkka, ja tunnustaa sen yhdeksi Euroopan unionin perusoikeuksista ja periaatteista. ETSK kannattaa myös komission tavoitetta kuroa umpeen sukupuolten välinen palkkaero ja edistää edelleen samapalkkaisuuden periaatetta. Sukupuolten palkkaeron kaventamiseksi sen perimmäisiä syitä on kuitenkin arvioitava huolellisesti ja ne on yksilöitävä asianmukaisesti. ETSK katsoo, ettei komission ehdotuksessa palkkauksen avoimuutta koskevaksi direktiiviksi
   (10)

  oteta asianmukaisesti huomioon sukupuolten palkkaeron taustalla olevia keskeisiä tekijöitä, kuten työmarkkinoiden horisontaalista ja vertikaalista eriytymistä, jonka syitä ovat yksilölliset koulutus- ja ammatilliset valinnat, kokopäiväinen ja osa-aikatyö, palkattomaan hoivatyöhön liittyvät rajoitteet sekä verokannustinten rooli. Palkkauksen avoimuutta koskevien ehdotettujen toimenpiteiden sijaan on kuitenkin olemassa sitovaa EU:n lainsäädäntöä tehokkaampia ja oikeasuhtaisempia toimia, joilla voidaan puuttua näihin kysymyksiin ja samalla varmistaa, ettei yritysten, etenkään pk-yritysten, hallinnollisia rasitteita ja kustannuksia lisätä. ETSK katsoo, ettei ehdotetussa direktiivissä
   (11)



  kunnioiteta täysin palkanmuodostukseen liittyvää jäsenvaltioiden toimivaltaa eikä oteta riittävästi huomioon jäsenvaltioiden erilaisia sosiaalisia ja työelämän suhteita koskevia malleja tai oikeusjärjestelmiä ja -perinteitä. Siinä ei niin ikään oteta huomioon sitä, että palkanmuodostukseen vaikuttavat myös osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaaminen työmarkkinoilla sekä käytettävissä olevat resurssit. Näin ollen ETSK on sitä mieltä, että komission ehdotus palkkauksen avoimuudesta on epäsuhtainen ja toissijaisuusperiaatteen vastainen. Komission olisi arvioitava uudelleen ehdotustaan tai tarkistettava sitä, ja lainsäätäjiä kehotetaan ottamaan nämä huolenaiheet huomioon ja puuttumaan niihin lainsäädäntäprosessin seuraavissa vaiheissa.
  ETSK pitää tervetulleena komission ehdotusta, jolla pyritään tekemään työntekijöille helpommaksi vaatia miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen noudattamista silloin, kun he katsovat joutuneensa palkkasyrjinnän uhreiksi, ja jolla on tarkoitus lisätä palkkarakenteiden avoimuutta ja vahvistaa kansallisten elinten asemaa tämän periaatteen toteuttamisessa. |
| --- | --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa vankasti periaatetta, jonka mukaan miehille ja naisille maksetaan samasta tai samanarvoisesta työstä sama palkka, ja tunnustaa sen yhdeksi Euroopan unionin perusoikeuksista ja periaatteista. ETSK kannattaa myös komission tavoitetta kuroa umpeen sukupuolten välinen palkkaero ja edistää edelleen samapalkkaisuuden periaatetta. Sukupuolten palkkaeron kaventamiseksi sen perimmäisiä syitä on kuitenkin arvioitava huolellisesti ja ne on yksilöitävä asianmukaisesti. ETSK katsoo, ettei komission ehdotuksessa palkkauksen avoimuutta koskevaksi direktiiviksi
   (10)

  oteta asianmukaisesti huomioon sukupuolten palkkaeron taustalla olevia keskeisiä tekijöitä, kuten työmarkkinoiden horisontaalista ja vertikaalista eriytymistä, jonka syitä ovat yksilölliset koulutus- ja ammatilliset valinnat, kokopäiväinen ja osa-aikatyö, palkattomaan hoivatyöhön liittyvät rajoitteet sekä verokannustinten rooli. Palkkauksen avoimuutta koskevien ehdotettujen toimenpiteiden sijaan on kuitenkin olemassa sitovaa EU:n lainsäädäntöä tehokkaampia ja oikeasuhtaisempia toimia, joilla voidaan puuttua näihin kysymyksiin ja samalla varmistaa, ettei yritysten, etenkään pk-yritysten, hallinnollisia rasitteita ja kustannuksia lisätä. ETSK katsoo, ettei ehdotetussa direktiivissä
   (11)



  kunnioiteta täysin palkanmuodostukseen liittyvää jäsenvaltioiden toimivaltaa eikä oteta riittävästi huomioon jäsenvaltioiden erilaisia sosiaalisia ja työelämän suhteita koskevia malleja tai oikeusjärjestelmiä ja -perinteitä. Siinä ei niin ikään oteta huomioon sitä, että palkanmuodostukseen vaikuttavat myös osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaaminen työmarkkinoilla sekä käytettävissä olevat resurssit. Näin ollen ETSK on sitä mieltä, että komission ehdotus palkkauksen avoimuudesta on epäsuhtainen ja toissijaisuusperiaatteen vastainen. Komission olisi arvioitava uudelleen ehdotustaan tai tarkistettava sitä, ja lainsäätäjiä kehotetaan ottamaan nämä huolenaiheet huomioon ja puuttumaan niihin lainsäädäntäprosessin seuraavissa vaiheissa.
  ETSK pitää tervetulleena komission ehdotusta, jolla pyritään tekemään työntekijöille helpommaksi vaatia miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen noudattamista silloin, kun he katsovat joutuneensa palkkasyrjinnän uhreiksi, ja jolla on tarkoitus lisätä palkkarakenteiden avoimuutta ja vahvistaa kansallisten elinten asemaa tämän periaatteen toteuttamisessa.

Kohta 1.3 (liittyy kohtaan 3.3)

Muutetaan seuraavasti:

| | 1.3 | ETSK katsoo kuitenkin, että ehdotusta
  ksen olisi vahvistettava jäsenvaltioiden mahdollisuutta ottaa huomioon työmarkkinasuhdemallinsa
  monilta osin. Tämä koskee erityisesti perusteita, joita käytetään määritettäessä työn arvoa, eräiden keskeisten avoimuusvelvoitteiden kattavuutta sekä työmarkkinaosapuolten ja työehtosopimusneuvottelujen merkitystä samapalkkaisuuden periaatteen toteuttamisessa. |
| --- | --- | --- |

1.3

ETSK katsoo kuitenkin, että ehdotusta
  ksen olisi vahvistettava jäsenvaltioiden mahdollisuutta ottaa huomioon työmarkkinasuhdemallinsa
  monilta osin. Tämä koskee erityisesti perusteita, joita käytetään määritettäessä työn arvoa, eräiden keskeisten avoimuusvelvoitteiden kattavuutta sekä työmarkkinaosapuolten ja työehtosopimusneuvottelujen merkitystä samapalkkaisuuden periaatteen toteuttamisessa.

Kohta 1.5 (liittyy kohtaan 4.3.6)

Muutetaan seuraavasti:

| | 1.5 | Vaikka ehdotus ottaa
  Ehdotuksessa otetaan perustellusti huomioon pk-yrityksille aiheutuvan lisätaakkan,. ETSK ei pidä oikeutettuna täyden vapautuksen antamista
  kannattaa komission ehdotusta myöntää asianmukaisesti poikkeus kaikille työnantajille, joilla on alle 250 työntekijää. Komitea toteaa kuitenkin, että pk-yrityksiä koskevat kansallisen tason erityissäännöt saattaisivat
  voisivat kuitenkin olla tarkoituksenmukaisia. Sen vuoksi jäsenvaltioilta olisi edellytettävä myös mahdollisuutta
  le olisi sallittava mahdollisuus vahvistaa asianmukaiset kynnysarvot. Jäsenvaltiot olisi myös velvoitettava tarjoamaan tukea, koulutusta ja teknistä apua työnantajille, erityisesti pk-yrityksille, palkkauksen avoimuutta koskevien velvoitteiden täyttämiseen. |
| --- | --- | --- |

1.5

Vaikka ehdotus ottaa
  Ehdotuksessa otetaan perustellusti huomioon pk-yrityksille aiheutuvan lisätaakkan,. ETSK ei pidä oikeutettuna täyden vapautuksen antamista
  kannattaa komission ehdotusta myöntää asianmukaisesti poikkeus kaikille työnantajille, joilla on alle 250 työntekijää. Komitea toteaa kuitenkin, että pk-yrityksiä koskevat kansallisen tason erityissäännöt saattaisivat
  voisivat kuitenkin olla tarkoituksenmukaisia. Sen vuoksi jäsenvaltioilta olisi edellytettävä myös mahdollisuutta
  le olisi sallittava mahdollisuus vahvistaa asianmukaiset kynnysarvot. Jäsenvaltiot olisi myös velvoitettava tarjoamaan tukea, koulutusta ja teknistä apua työnantajille, erityisesti pk-yrityksille, palkkauksen avoimuutta koskevien velvoitteiden täyttämiseen.

---

(1)  COM(2021) 93 final

(2)  COM(2021) 93 final

(3)  EUVL C 110, 22.3.2019, s. 26

(4)  ILO (2018),

  Global wage report 2018/2019: what lies behind gender pay gaps

  , Geneve, ILO, s. 75.

(5)  Pk-yritykset kattavat noin kaksi kolmasosaa EU:n työllisyydestä ja 99,8 % kaikista yrityksistä,
  Statistics on small and medium-sized enterprises

(6)  EIGE (2020),

  Gender inequalities in care and consequences for the labour market

  , s. 29.

(7)  Suositus 4.

(8)  Komission vaikutustenarvioinnin mukaan keskimääräiset lisäkustannukset olisivat pienimmillään 379–508 euroa ja enimmillään 721–890 euroa ensimmäisenä vuonna ja kustannukset alenisivat seuraavina vuosina: vaikutustenarviointi (SWD(2021) 41 final, s. 59). Ks. myös Eurofound (2020), Measures to promote gender pay transparency in companies: How much do they cost and what are their benefits and opportunities? Eurofoundin valmisteluasiakirja WPEF20021.

(9)  Keskimääräiset kustannukset olisivat pienimmillään 1 180–1 724 euroa ja enimmillään 1 911–2 266 euroa ja kustannukset oletettavasti alenisivat seuraavien arviointien kohdalla: vaikutustenarviointi (SWB(2021) 41 final, s. 61).

(10)  COM(2021) 93 final

(11)  COM(2021) 93 final

---

| 24.8.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 341/100 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 341/100

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission yksiköiden valmisteluasiakirja: Valkoisen kirjan ’Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää’ arviointi”

(SWD(2020) 410 final)

(2021/C 341/14)

| Esittelijä: | Pierre Jean COULON |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ |

Esittelijä:

Pierre Jean COULON

Toinen esittelijä:

Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 14.1.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen jaostossa | 27.5.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 9.6.2021 |
| Täysistunnon nro | 561 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 241/1/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 14.1.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen jaostossa

27.5.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

9.6.2021

Täysistunnon nro

561

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

241/1/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK panee merkille aloitteen arvioida vuoden 2011 valkoisen kirjan täytäntöönpanoa, mutta pitää valitettavana, että arviointi on tehty niin myöhään ja että arviointi osoitettiin komitealle vasta komitean sitä pyydettyä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK toivoo, että sille esitetään jatkossa säännöllistä väliaikatietoa komission strategioiden täytäntöönpanosta ja annetaan mahdollisuus esittää näkemyksensä liikenneasioista. Lisäksi ETSK suosittaa, että tuleviin strategia-asiakirjoihin liitetään alusta alkaen selkeä seurantasuunnitelma. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK toivoo, että arvioinnit koostuisivat säännöllisistä, aihekohtaisista välikertomuksista, joita annettaisiin sopivin määräajoin, niin että pystytään todella tarkastelemaan edistystä, viivästyksiä ja niiden syitä ja tarvittaessa mahdollisia korjausliikkeitä. On tärkeää arvioida ajoissa, mitä on toteutettu ja mitä ei ja miksi (esimerkiksi liikennemuotojen yhteentoimivuus, rautateiden tilanteen parantaminen, ruuhkat, yhteiskunnalliset kysymykset, ympäristötavoitteet jne.), ja toimia sen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Komitea kannattaa liikenteen viherryttämistä mutta korostaa, että energiakäänteen on oltava oikeudenmukainen ja tarjottava tavoitteista tinkimättä toteuttamiskelpoisia ja realistisia vaihtoehtoja, joissa otetaan huomioon alueiden taloudelliset ja yhteiskunnalliset erityispiirteet ja kaikkien Euroopan alueiden, myös maaseudun, tarpeet. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Lisäksi komitea toistaa, mitä se on aiemmin todennut valkoisesta kirjasta: että liikenteen vähentäminen ei ole vaihtoehto, että tavoitteeksi olisi otettava liikennemuotojen yhteentoimivuus mieluummin kuin liikennemuotosiirtymä ja että vihreän siirtymän pitää olla sosiaalisesti oikeudenmukainen ja turvata Euroopan liikennealan kilpailukyky, jota tukevat yhtenäisen Euroopan liikennealueen toteuttaminen sekä sisämarkkinoiden valmiiksi saattaminen. ETSK pitää tässä yhteydessä valitettavana viivästymisiä TEN-T-verkon täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kuten ETSK on jo todennut vuonna 2012 antamassaan lausunnossa, se kannustaa käymään vihreän kirjan täytäntöönpanosta avointa, jatkuvaa ja läpinäkyvää keskustelua, johon osallistuvat kansalaisyhteiskunta (yritykset, työnantajat, työntekijät, liikenteen käyttäjät, kansalaisjärjestöt, yliopistot jne.), komissio ja muut asiaankuuluvat tahot, kuten jäsenvaltioiden eri tasojen viranomaiset. Näin kansalaisyhteiskunta hyväksyisi ja ymmärtäisi asioita paremmin ja poliittiset päättäjät ja täytäntöönpanosta vastaavat tahot saisivat hyödyllistä palautetta. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK toistaa, mitä se totesi liikennepolitiikan sosiaalisista näkökohdista vuonna 2011 antamassaan lausunnossa: Komitea toivoo, että Euroopan komissio ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin sosiaalinormien yhdenmukaistamiseksi EU:n sisäisen liikenteen yhteydessä. Samalla on muistettava tarve luoda yhtäläiset kansainväliset toimintaedellytykset tällä alalla. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK antoi uudesta kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiasta ”Euroopan liikenne tulevaisuuden raiteelle” lausunnon (asiakokonaisuus TEN/729 (1)), joka hyväksyttiin 28. huhtikuuta 2021. ETSK toistaa jälleen painokkaan kehotuksensa noudattaa kaikkia siinä esitettyjä päätelmiä ja suosituksia. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK aikoo seurata alaa hyvin tarkasti ja antaa useita lausuntoja tulevasta Fit for 55 -strategiasta, jota koskeva komission säädösesitys on tarkoitus julkaista 14. heinäkuuta 2021. |
| --- | --- |

1.9

2.   Johdanto

| 2.1 | Joulukuun 10 päivänä 2020 julkaistiin valmisteluasiakirja, jonka aiheena on valkoisen kirjan ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” arviointi [SWD(2020) 410]. Euroopan talous- ja sosiaalikomitealta pyydettiin lausunto vuonna 2011, kun etenemissuunnitelma laadittiin. Se antoi 26. lokakuuta 2011 asiakokonaisuuteen TEN/454 (2) kuuluvan lausunnon. Arviointiasiakirjan SWD(2020) 410 julkaisemisen seurauksena Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti tarkastella tehtyä arviointia etenemissuunnitelman tavoitteiden, TEN/454-lausuntonsa ja sen ilmestymisen jälkeen tapahtuneiden seikkojen valossa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Valkoisen kirjan antamisen jälkeen on toteutettu monenlaisia komission aloitteita, jotka liittyvät eri liikennemuotoihin (neljäs rautatiepaketti, vähäpäästöistä liikkuvuutta koskeva eurooppalainen strategia, direktiivi infrastruktuurista vaihtoehtoisille polttoaineille, kolme liikkuvuuspakettia tieliikenteen eri osa-alueista, asetus satamapalveluista, sininen vyöhyke, asetus liikennemuodoista, ilmailustrategia, NAIADES-ohjelma, unionin esteettömyyssäädös, asetus Euroopan laajuisista liikenneverkoista, asetus Verkkojen Eurooppa -välineestä jne.). Arviointi tarjoaa tilaisuuden nostaa esiin tekniset, poliittiset ja sosiaaliset edistysaskeleet ja erityisesti vuonna 2020 hyväksytyn liikkuvuuspaketin tieliikennesääntelyyn liittyvän osion sekä myös muistuttaa tavoitteista, jotka ovat vielä saavuttamatta. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Saavutuksia olisi tarkasteltava suhteessa vuonna 2011 asetettuihin tavoitteisiin, joissa ei ole voitu ottaa huomioon myöhempiä tapahtumia geopolitiikassa (brexit, Kiinan nousu), ympäristöalalla (ei merkkejä ilmaston lämpenemisen hidastumisesta tai kollektiivisesta kyvystä saavuttaa Pariisin sopimuksen tavoitteet) ja terveyden alalla (covid-19-kriisi). Terveyskriisi on paljastanut Euroopan riippuvuuden sellaisten strategisten tavaroiden tuonnista, joita sen suvereniteetti edellyttää, ja pannut alulle historiallisen eurooppalaisen tukiaallon (750 miljardin euron elpymissuunnitelma). Tätä edelsi Euroopan ympäristöpoliittisten tavoitteiden perinpohjainen muokkaaminen siten, että tavoitteena on hiilineutraalius vuoteen 2050 mennessä ja liikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 90 prosenttia osana Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK panee merkille komission yksiköiden vuonna 2016 laatiman valmisteluasiakirjan, jossa arvioidaan etenemissuunnitelman täytäntöönpanoa (3) ja todetaan, että edistymistä valkoisessa kirjassa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa ei useimmissa tapauksissa voida arvioida asianmukaisesti, koska sen antamisesta ei ole kulunut riittävästi aikaa. Arvioinnissa korostetaan, että toimiin on ryhdytty tarkoituksenmukaisten indikaattoreiden kehittämiseksi, ja mainitaan sidosryhmien odotukset täytäntöönpanon parantamisesta, uusista investoinneista liikenneinfrastruktuuriin, liikenteen käyttäjien ja alan työntekijöiden tarpeiden paremmasta huomioon ottamisesta, yhtenäisen eurooppalaisen liikennealueen vahvistamisesta ja tekniikan kehityksestä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Käsillä olevassa lausunnossa pyritään pitäytymään arviointiasiakirjan sisällössä mutta ei voida täysin sivuuttaa yleisen toimintaympäristön kehitystä. Tästä syystä lausuntoa lukiessa olisi hyvä aina pohtia sellaisten tapahtumien todennäköisiä, ennakoitavissa olevia tai mahdollisia vaikutuksia lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, joista ei ole vielä kulunut riittävästi aikaa. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK vahvistaa etenemissuunnitelmasta annetussa lausunnossa esittämänsä näkemyksen, jonka mukaan on tärkeää osallistaa kansalaisyhteiskunta etenemissuunnitelman täytäntöönpanoon ja arviointiin. ETSK antoi vuonna 2015 Euroopan parlamentin pyynnöstä lausunnon etenemissuunnitelman edistymisestä ja haasteista. Parlamentti itse antoi syyskuussa 2015 päätöslauselman etenemissuunnitelman täytäntöönpanosta. Komission vuoden 2016 valmisteluasiakirjassa esiteltiin useiden EU:n toimielinten näkemyksiä, mikä on ETSK:n mielestä hyvä käytäntö. |
| --- | --- |

2.6

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK kannattaa arviointialoitetta, jonka kautta se voi tuoda esiin oman näkökantansa ja joka auttaa ennen kaikkea asettamaan painopisteet tärkeysjärjestykseen asiakirjassa esiin tuotujen kehitysvaiheiden, edistysaskelten ja viivästymisten valossa. Tulevaisuudessa ETSK haluaa saada säännöllistä väliaikatietoa strategioiden edistymisestä tällaisten, kuhunkin hankkeeseen soveltuvin määräajoin toteutettavien arviointien kautta. ETSK toivoo, että arvioinneissa tarkasteltaisiin paitsi tietenkin edistymistä ja viivästymistä myös keskeisiä syitä edistymiselle ja viivästymiselle sekä kansainvälisen tason tapahtumia ja aloitteita, jotka ovat saattaneet tai saattavat vaikuttaa alkuperäisiin etenemissuunnitelmiin. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Lokakuussa 2011 annetussa lausunnossa ETSK harmitteli sitä, että ehdotetuille toimenpiteille on asetettu niin vähän määräaikoja ja että etenemissuunnitelmassa ei esitetä selkeää yhteyttä strategisten toimenpiteiden (vuoteen 2050 ulottuvat) ja taktisten toimenpiteiden (jotka voidaan toteuttaa heti) välillä. Lausunnossa kehotettiin ennen kaikkea sisällyttämään etenemissuunnitelmaan yksityiskohtaisempi työsuunnitelma vuosiksi 2013–2020. Vuoden 2015 lausunnossa ETSK ehdotti etenemissuunnitelman liitteenä I olevan toimintaohjelman yleistä uudelleenarviointia tuolloisen poliittisen toteutettavuuden näkökulmasta. On pakko todeta, että edistys kolmen yksityiskohtaisen tavoitteen saavuttamisessa (kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 60 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2050 mennessä ja vuoteen 2030 mennessä noin 20 prosenttia vuoden 2008 tasosta; riippuvuus fossiilisesta energiasta; ruuhkautumisen vähentäminen) on melko vaatimatonta. Kasvihuonekaasupäästöt ovat 32 prosenttia vuoden 1990 tasoa alhaisemmalla tasolla, ja ne ovat kasvaneet vuosina 2013–2018. Liikennealan energiantarpeesta täytetään edelleen valtaosa fossiilisilla energiamuodoilla. Niiden osuus on toki vähentynyt viime vuosina, mutta vähentymisvauhti, joka liittyy kiinteästi eri maiden ympäristövaatimusten täytäntöönpanoon, ei ole riittävä. Ruuhkautumisindikaattorit puolestaan osoittavat, että tavoitetta, joka ei edes ole määrällinen ja jota ei ole muotoiltu kovin kunnianhimoiseksi, ei silti nähtävästi ole saavutettu. ETSK korostaa kuitenkin, että uudet työn organisointitavat terveyskriisin seurauksena avaavat koko järjestelmää koskevia uusia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Vuonna 2011 annetussa lausunnossa ETSK kannatti etenemissuunnitelman strategiaa, jonka mukaan olisi käytettävä enemmän markkinalähtöisiä toimenpiteitä. Vuoden 2015 lausunnossa ETSK korosti tarvetta kiinnittää erityistä huomiota muun muassa saastuttaja maksaa -periaatteen johdonmukaisuuteen sekä tarpeeseen ottaa huomioon sosiaalisen syrjäytymisen riskit ja varmistaa yleisesti johdonmukaisuus verojen ja maksujen kanssa. Koska ilmaston lämpeneminen ei kuitenkaan ole hidastunut ja koska on saatu uusia opetuksia terveyskriisistä ja roolista, joka viranomaisilla on siinä ollut ja on todennäköisesti jatkossakin, ETSK kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioiden viranomaisia ottamaan niille kuuluvan paikan kestävän tulevaisuuden edellyttämien muutosten ohjaamisessa muun muassa vauhdittamalla investointiohjelmia. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Suurin osa valkoisessa kirjassa suunnitelluista toimista on tarkoitettu eri liikennemuotoja yhdistelevän järjestelmän luomiseen yhtenäiselle Euroopan liikennealueelle. ETSK toistaa kannattavansa liikennemuotojen yhteentoimivuutta. ETSK pyytää tässä yhteydessä myös kiinnittämään huomiota tarpeeseen panna käytännössä ja täysimääräisesti täytäntöön neljännessä rautatiepaketissa toteutettu markkinoiden virallinen avaaminen, jotta rautatieliikenteestä tulisi houkutteleva kumppani multimodaalisuuden kannalta ja ottaen huomioon myös ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset näkökohdat. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK painotti vuosina 2011 ja 2015, että keinot saavuttaa järjestelmän viherryttämistä koskevat tavoitteet eivät olleet realistisia. Sama koski myös kustannuksia. ETSK on ilmoitettujen viivästymisien, terveyskriisin ja sen taloudellisten seurauksien vuoksi erittäin huolissaan tarvittavien muutosten edellyttämistä rahoitusvalmiuksista. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Alkuperäinen tavoite vähentää liikenteen hiilidioksidipäästöjä 60 prosenttia vuoteen 2050 mennessä oli hyvin kunnianhimoinen, erityisesti kun otetaan huomioon vuoden 2018 lopun luvut sekä kehityssuuntaukset, jotka osoittavat, että tavoitetta ei voida saavuttaa ilman uusia linjauksia tai olemassa olevien toimenpiteiden tehostamista. ETSK toivoo, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tuoma uusi sysäys nostaisi EU:n tutkimus- ja kehityspolitiikan haasteiden tasalle ja tiukentaisi täytäntöönpanon ohjausta ja aikataulua. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Komitea ehdottaa, että aikataulun tiukentaminen ja tavoitteiden asettaminen keskipitkälle aikavälille ei koskisi vain hiilidioksidipäästöjä, vaan sisältäisi myös yksityiskohtaisia ja lukumääräisiä tavoitteita, jotka koskevat öljyriippuvuuden, melupäästöjen ja ilmansaasteiden vähentämistä. Komitea korostaa, että energiakäänne ei saa heikentää elinoloja tietyissä Euroopan osissa. Siirtymän on oltava oikeudenmukainen, ja siinä on tavoitteista tinkimättä otettava huomioon taloudelliset, sosiaaliset ja alueelliset erityispiirteet. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Aiempien lausuntojensa (2011 ja 2015) tapaan ETSK painottaa etenemissuunnitelman kohdan 18 tärkeyttä: ”Liikkuvuuden rajoittaminen ei ole vaihtoehto”. ETSK:n mielestä on tärkeää muistuttaa, että tätä toteamusta ei pidä tulkita niin, että sen varjolla voitaisiin vastustaa toimenpiteitä liikenteen energiatehokkuuden parantamiseksi tai päästöjen vähentämiseksi. On totta, että Eurooppa on nyt monella tapaa vastatuulessa. Se ei kuitenkaan saa johtaa siihen, että kurssia muutetaan. Niissä etenemissuunnitelman tavoitteissa, joka liittyvät Euroopan sisämarkkinoiden järjestämiseen, on edistytty hyvin. Olisi erittäin vahingollista, että erilaisten eurooppalaisten aloitteiden sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät odotukset jäisivät tulevina vuosina muiden näkökohtien varjoon. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Etenemissuunnitelmassa otetaan huomioon, että maantieliikenteelle vaihtoehtoisten liikennemuotojen kilpailukykyä on parannettava. Komitea tukee edelleen tätä tavoitetta, kunhan se toteutetaan edistämällä rautateiden, sisävesiliikenteen ja lähimerenkulun kapasiteettia ja niiden kuljetusten laatua sekä tehokkaita intermodaalipalveluja eikä jarruttamalla tehokkaiden ja kestäväpohjaisten tieliikennepalvelujen kehittämistä EU:hun. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK on tyytyväinen yhteiskunnallisiin edistysaskeleisiin (Euroopan työviranomaisen perustaminen, merityötä koskevan ILO:n yleissopimuksen sisällyttäminen unionin lainsäädäntöön, joulukuussa 2011 annettuun tieliikennepakettiin sisältyvien seurantatoimenpiteiden täytäntöönpano jne.). ETSK on kuitenkin edelleen huolissaan jännitteistä, joita aiheuttavat eritasoinen sosiaalinen suojelu ja eritasoiset palkat maanteiden rahtiliikenteen markkinoilla sekä paikoin työolojen epäinhimillisyys. Kuten vuosina 2011 ja 2015, ETSK vaatii parantamaan tieturvallisuutta, sosiaalinormeja sekä vaatimusten ja lainsäädännön noudattamisen valvontaan käytettäviä henkilöstö- ja taloudellisia resursseja. ETSK toivoo myös, että komissio pohtisi kotiinkuljetusalustojen ”palkansaaja-työntekijöiden” ongelmaa. Komitea kehottaa edistämään palkallisia työsuhteita ja torjumaan sosiaalista polkumyyntiä, kuten se on jo todennut asiakokonaisuuteen TEN/697 (4) kuuluvassa lausunnossaan. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Aiemmissa lausunnoissaan (2011 ja 2015) ETSK esitti vakavia epäilyjä siitä, onko etenemissuunnitelmassa esitetty liikennemuotosiirtymää koskeva yksityiskohtainen tavoite asianmukainen: sen mukaan yli 300 km:n pituisista maanteiden tavarankuljetuksista siirretään muihin liikennemuotoihin, kuten raide- tai vesiliikenteeseen, 30 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja yli 50 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Arviointiin sisältyvät seikat osoittavat selvästi, että liikennemuotojen jakaumassa ei ole tähän mennessä tapahtunut näitä muutoksia. ETSK yhtyy tässä asiassa Euroopan parlamentin vuonna 2015 antamassa etenemissuunnitelmaa koskevassa päätöslauselmassa esitettyyn toteamukseen, jonka mukaan etenemissuunnitelman mukainen liikennemuotosiirtymä ei ole onnistunut ja että siksi olisi syytä parantaa kaikkien liikennemuotojen kestävyyttä ja etsiä yhteentoimivuusratkaisuja. Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ja sen tavoite vähentää liikenteen kasvihuonekaasupäästöjä 90 prosenttia vuoteen 2050 mennessä muuttavat jälleen tilannetta tuomatta vastauksia käytännön kysymyksiin, joita tämä uusi kunnianhimoinen tavoite herättää. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK toistaa olevansa huolissaan Euroopan ja sen yritysten kilpailukyvystä. Komitea on täysin vakuuttunut siitä, että maailmanlaajuiset toimenpiteet olisivat suotavampia. Alueellisia tai maanosan laajuisia toimenpiteitä – jotka koskevat Euroopan unionissa esimerkiksi kuluttajien oikeuksia, sosiaalinormeja ja kestävää kehitystä edistäviä toimenpiteitä – olisi sovellettava myös kolmansien maiden kuljetusyrityksiin, joiden harjoittaman liikenteen määränpää tai lähtöpaikka tai molemmat ovat sisämarkkinoilla, jotta luotaisiin oikeudenmukaiset kilpailuolosuhteet maailmanlaajuisesti ja vältettäisiin hiilivuodot ja työpaikkojen menetykset. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ETSK panee merkille, että kahdessa aiemmassa arvioinnissa todetaan, että on monilta osin liian aikaista arvioida etenemissuunnitelman täytäntöönpanon tuloksia koko laajuudessaan. ETSK:n mielestä ei ole hyväksyttävää, että arviointiperusteet eivät ole riittäviä uskottavan väliaikakatsauksen laatimiseen missä tahansa strategian arviointivaiheessa. Tällainen toteamus vaikuttaa epätyydyttävältä erityisesti siinä vaiheessa, kun täytäntöönpano on aloitettu viisi vuotta (vuonna 2016) tai yhdeksän vuotta (vuonna 2020) aiemmin. ETSK viittaa tässä yhteydessä vuonna 2011 laaditussa lausunnossa esittämäänsä suositukseen, jonka mukaan tarvittaisiin täsmällisempi työohjelma vuosiksi 2013–2020 arvioinnin helpottamiseksi. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Vuoden 2016 arvioinnissa kuten myös vuoden 2020 arvioinnissa mainitaan erityisen tärkeänä yhtenäisen eurooppalaisen liikennealueen toteuttaminen koko laajuudessaan. Vuoden 2020 arvioinnissa painotetaan puolestaan erityisesti EU:n sisämarkkinoita merkittävänä muutosvoimana, joka tarjoaa hyvän kustannus–hyöty-suhteen, sekä teknologiamuutosten laajaa hyväksyntää, ja korostetaan tämän näkökohdan tärkeyttä julkisten ja yksityisten investointien houkuttelemisessa tälle alalle. Tämän toteamuksen valossa ETSK pitää yllättävänä, ettei kestävyys- ja digitalisaatiotavoitteiden ja sisämarkkinoiden välistä yhteyttä ole tuotu selvemmin esiin komission vuonna 2020 antamassa kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiassa. Tämä koskee myös sosiaalisia näkökohtia ja yhteenkuuluvuutta. Tämä on yksi niistä syistä, joiden vuoksi ETSK pitää valitettavana sitä, ettei vuoden 2020 arviointia ollut saatu päätökseen ennen uudesta strategiasta päättämistä. Näin olisi voitu hyödyntää arvioinnin johtopäätöksiä strategiaa laadittaessa. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ETSK pitää valitettavana, ettei arvioinnissa tuoda riittävästi esiin TEN-T-verkon ja erityisesti ydinverkkokäytävien toteuttamisessa ilmenneitä ongelmia ja viivästyksiä. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | ETSK korostaa, että on tärkeää saada kansalaisyhteiskunnan ja sidosryhmien tuki muun muassa osallistavan vuoropuhelun avulla, kuten se on jo ehdottanut vuonna 2012 antamassaan lausunnossa. Strategisten tavoitteiden hyvä ymmärrys ja laaja hyväksyntä ovat erittäin tärkeitä tuloksiin pääsemiseksi. |
| --- | --- |

3.16

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK kannattaa edelleen Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevaa ohjelmaa. ETSK on vihreän kehityksen ohjelman yhteydessä vaatinut ja vaatii edelleen ja jatkossakin investointien suuntaamista nykyaikaiseen, tulevaisuuden haasteisiin vastaavaan infrastruktuuriin (5). ETSK kannattaa edelleen Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevaa ohjelmaa. Lisäksi komitea kehottaa asettamaan etusijalle keskeisten lentoasemien ja suurnopeusjunaverkon väliset suorat yhteydet, joiden olemassaolon tulee olla ennakkoehto, ennen kuin voidaan keskustella lyhyen matkan lentojen mahdollisesta kieltämisestä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK toistaa tukevansa yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan perustamista ja täytäntöönpanoa. Komitea kehottaa asiakokonaisuuteen TEN/697 kuuluvan lausuntonsa jatkoksi ja kriisin valossa jäsenvaltioita ja kaikkia ilmailun sidosryhmiä helpottamaan EU:n kunnianhimoisten turvallisuus-, kannattavuus-, kapasiteetti- ja kestävyystavoitteiden kattavaa ja nopeaa saavuttamista Euroopan ilmailualalla. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Komissio on keskittynyt junaliikennepolitiikassaan ensisijaisesti rautatiealan kilpailuun sen sijaan, että se olisi johdonmukaisesti pyrkinyt liikennepolitiikan valkoisessa kirjassa asetettuihin ympäristöpoliittisiin tavoitteisiin. ETSK korostaa, että integroiduissa rautatiejärjestelmissä voidaan huolehtia oikeudenmukaisesta osuuksien jaosta yhtä hyvin kuin integroimattomissa järjestelmissä. Eriytyneisyys aiheuttaa erilaisia seurauksia eri jäsenvaltioissa infrastruktuurin tilan, liikkuvan kaluston laadun ja koon sekä eriytymismallin mukaan. Uusien yksityisten liikenteenharjoittajien kilpailukyky perustuu usein työolojen ja -ehtojen heikentämiseen. Yksi ainoa malli ei ole tyydyttävä ratkaisu rautatiealalle: on otettava huomioon maantieteelliset erityispiirteet, mallin soveltamisala, reititys sekä rahti- ja matkustajaliikenteen käyttötavat. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Merkittävät rahasummat, jotka on tarkoitus ottaa käyttöön hiilineutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi ainakin 50 prosenttia vuoteen 2030 mennessä, aiheuttavat todennäköisesti merkittäviä mullistuksia liikennealalle. ETSK toivoo, että perustetaan liikennealaa koskeva oikeudenmukaisen siirtymän rahasto, jotta voidaan antaa kohdennettua tukea alan työntekijöille ja yrityksille, jotka eivät kaikki ole suuria yrityksiä. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Sosiaaliasioissa on saavutettu edistystä vuoden 2011 jälkeen: huomionarvoinen askel on erityisesti merityötä koskevan ILO:n vuoden 2006 yleissopimuksen täytäntöönpano. Nämä vähimmäissäännöt eivät kuitenkaan voi taata asianomaisille työntekijöille EU-hankkeen tasalla olevia työoloja. EU-lippua koskevan hankkeen kariuduttua ETSK toivoo, että Euroopan komissio pyrkisi yhdenmukaistamaan edelleen sosiaalinormeja EU:n sisäisessä liikenteessä ottaen huomioon myös tarpeen varmistaa tasapuoliset kilpailun edellytykset kansainvälisesti tällä alalla. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK toteaa, että arvioinnissa ei mainita niitä lukuisia ja monimutkaisia syitä, joiden vuoksi EU-rekisterin ja -lipun luomista koskevasta tavoitteesta on luovuttu. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Eurooppalaisen liikennealan tutkimus-, innovaatio- ja käyttöönottostrategian osalta mainittakoon, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman uudet tavoitteet edellyttävät tehokkaita keinoja mobilisoida resursseja ja sovittaa yhteen alan eri toimijoita. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK viittaa EU:n liikennepolitiikan sosiaalisista näkökohdista antamaansa vuoden 2011 lausuntoon, jossa se suosittaa ”houkuttelemaan naisia ja nuoria työntekijöitä liikennealan työpaikkoihin toimilla, jotka parantavat kaikkien liikennemuotojen työpaikkojen laatua, työoloja, koulutusta ja elinikäistä oppimista, uramahdollisuuksia sekä toimintaturvallisuutta ja työsuojelua ja jotka edistävät työ- ja perhe-elämän välistä tasapainoa” (6). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK toistaa tarpeen luoda merenkulkualalle sosiaali-, työllisyys- ja koulutusasioiden seurantakeskus. Tarvitaan kannustimia, jotka tukevat laatuvaatimusten käyttöönottoa koko liikennealalla. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK totesi vuoden 2011 lausunnossaan seuraavaa: ”Etenemissuunnitelman sosiaalinen ulottuvuus on kaiken kaikkiaan heikko.” ETSK toteaa saman arviointiasiakirjasta. ETSK katsoo, että on ensisijaisen tärkeää vastata sosiaalisen arvioinnin tarpeeseen, mihin liittyy myös edellä esitetty kehotus perustaa sosiaaliasioiden seurantakeskus. Alalta vaadittu kehitys ja kehitysvauhti aiheuttavat väistämättä jännitteitä, jotka kohdistuvat kehittämistoimia toteuttaviin organisaatioihin ja ihmisiin. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Terveyskriisi ja verkkomyynnin kehittyminen sekä kuljetus kotiin tai lähelle kotia ovat lisänneet ”henkilökohtaisten” tavarakuljetusten määrää etenkin kaupungeissa. Jakelumenetelmien nopeuttaminen aiheuttaa ruuhkautumista ja saastumista kaupungeissa, ja se nostaa esiin kysymyksen viimeisestä kilometristä aivan kuten energia-alallakin. Tällaisen kulutuksen aiheuttamat haasteet tuovat esiin tarpeen toteuttaa yhä nopeammin toimenpiteitä, joiden tavoitteena on vähentää hiilidioksidipäästöjä varsinkin tiheään asutuilla alueilla. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | ETSK panee merkille sähköajoneuvokannan alalla saavutetun edistyksen ja hyvin erilaiset tilanteet unionin eri jäsenvaltioissa. Edistys, joka on pääasiassa kunkin jäsenvaltion lainsäädännön ansiota, edellyttää infrastruktuuria ja herättää standardointiin liittyviä kysymyksiä. Komitea on tästä asiasta antamassaan lausunnossa (7) jo ilmaissut varauksettoman tukensa pyrkimyksille kehittää sähköajoneuvoja. Se suhtautuu myönteisesti mutta varauksin vähähiilisten energiamuotojen käyttöön. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | ETSK panee merkille, että valkoisessa kirjassa käsitellään pääasiassa teknologista innovointia ja sivuutetaan muut tärkeät kestävän liikkuvuuden politiikan osa-alueet, jotka voivat myös olla innovatiivisia (esimerkiksi pehmeät toimenpiteet ja sosiaalinen innovointi, eli muun muassa uudet suunnittelutavat, kansalaisten osallistuminen tai innovatiiviset valistusmenetelmät). Innovoinnille tarvitaankin laajempi määritelmä. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Vaikka moottorittomat liikennemuodot tunnustettiin vuonna 2011, niiden edistämiseen ei edelleenkään kiinnitetä riittävästi huomiota eikä sitä tehdä johdonmukaisesti. Monet kaupungit investoivat jalankulku- ja pyöräilyinfrastruktuuriin (esimerkiksi EAKR:n ohjelmien kautta). Euroopan unionilla ei kuitenkaan ole vieläkään strategiaa eikä hallinnollisia valmiuksia tai hallinnointikapasiteettia tämän alan käsittelemiseksi kokonaisvaltaisesti, monialaisesti ja yhdennetysti. ETSK viittaa lausuntoonsa, jossa käsitellään aktiivisten liikkuvuusmuotojen, kuten pyöräilyn ja kävelyn, huomattavia potentiaalisia terveyshyötyjä Euroopassa. Siinä ehdotetaan tietoisesti ”pieniä tekoja”, joiden avulla voidaan hyödyntää pyöräilyn ja kävelyn potentiaali eurooppalaisille tarjoutuvien terveyshyötyjen ja kulkuyhteyksien näkökulmasta. ETSK ehdottaakin, että laaditaan moottorittomia liikennemuotoja koskeva EU:n strategia, jonka perusteella toteutetaan konkreettisia EU:n toimia pyöräilyn ja kävelyn strategisen suunnittelun, ideoinnin ja niihin kohdistuvien investointien alalla. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Sen jälkeen kun kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmaa koskevat suuntaviivat julkaistiin vuonna 2013, komissio on rahoittanut satojen eurooppalaisten kaupunkien kaupunkiliikennesuunnitelmia EU-varoin (esimerkiksi Civitas-aloitteen kautta) kestävien kaupunkiliikennemuotojen tasapainoisen ja yhdennetyn kehityksen varmistamiseksi. Tästä on osoituksena se, että kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien käyttöönotto on johtanut vaikuttaviin ja laaja-alaisiin tuloksiin. On tärkeää huomata, että tässä noudatetaan osallistavaa lähestymistapaa, joka perustuu prosessin ytimessä olevien tahojen tarpeisiin. Kaupunkiliikenteen kokonaisvaltainen ja kestävyysajattelun mukainen suunnittelu on osoittautunut tehokkaaksi keinoksi ratkaista ilmasto-, energia- ja ympäristöhaasteita. ETSK kannustaa käynnistämään eurooppalaisen aloitteen, joka vaikuttaa tarpeelliselta sellaisten kansallisten kehysten luomiseksi unionin jäsenvaltioihin, joiden puitteissa voidaan laatia ja toteuttaa kestäviä kaupunkiliikennesuunnitelmia ja käyttää niitä kaupunkiliikenteen pääasiallisina strategisina suunnitteluvälineinä. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | ETSK panee merkille erinomaisen työn kaupunkiliikennettä koskevan viestinnän ja tietämyksen siirron alalla, kun vuonna 2014 perustettiin ELTIS-portaali kaupunkiliikenteen seurantakeskukseksi, joka tekee osaltaan tunnetuksi kehityssuuntauksia ja hyviä käytäntöjä. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Toimenpiteille, jotka liittyvät tiemaksuihin ja ajoneuvojen kaupunkialueille pääsyn sääntelyjärjestelmiin, ei vieläkään ole laajaa hyväksyntää Euroopassa. Valkoisessa kirjassa todetaan, että ruuhkautumisesta aiheutuvat kustannukset nousevat noin 50 prosenttia vuoteen 2050 mennessä ja että on tarpeen arvioida nykyisiä tiemaksujärjestelmiä ja luoda kannustimia jäsenvaltioille, jotka käynnistävät pilottihankkeita tällaisten suuntaviivojen mukaisten järjestelmien toteuttamiseksi. Yksi ratkaisu voisi olla julkisen liikenteen ja moottorittomien liikennemuotojen edistäminen ja tukeminen. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Valkoisessa kirjassa ennakoitiin vaihtoehtoisten polttoaineiden (kuten sähkö ja vety) kehityksen kasvua yhtenä keinona viherryttää liikennettä. Vaikka vaihtoehtoisten polttoaineiden tuotanto on parantunut ja kasvua on tapahtunut viimeisten kymmenen vuoden aikana, vain 33 prosenttia Euroopassa käytetystä sähköstä oli peräisin uusiutuvista energialähteistä vuonna 2018. ETSK katsookin, että ajoneuvojen päästöjä ja niiden hiilijalanjälkeä olisi mitattava koko niiden elinkaaren ajalta. Polttomoottoriajoneuvojen korvaaminen sähköajoneuvoilla ei myöskään muuta mitenkään kaupunkien ruuhkautumisastetta. |
| --- | --- |

4.18

Bryssel 9. kesäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 158.

1

(2)  EUVL C 24, 28.1.2012, s. 146.

2

(3)  SWD(2016) 226.

3

(4)  EUVL C 14, 15.1.2020, s. 112.

4

(5)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Unionin liikennepolitiikan kestävä kehitys ja Euroopan laajuinen liikenneverkko” (valmisteleva lausunto) (EUVL C 248, 25.8.2011, s. 31) (asiakokonaisuus TEN/446).

5

(6)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n politiikkojen vaikutus liikennetyöntekijöiden työllistymismahdollisuuksiin, koulutustarpeisiin ja työoloihin” (valmisteleva lausunto) (EUVL C 248, 25.8.2011, s. 22) (CESE 1006/2011).

6

(7)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Sähköajoneuvojen yleistyminen” (valmisteleva lausunto) (EUVL C 44, 11.2.2011, s. 47) (CESE 989/2010).

7

---

| 24.8.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 341/106 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 341/106

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Intian valtameren tonnikalatoimikunnan (IOTC) toimivalta-alueella sovellettavista hoito-, säilyttämis- ja valvontatoimenpiteistä sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 1936/2001, (EY) N:o 1984/2003 ja (EY) N:o 520/2007 muuttamisesta”

(COM(2021) 113 final – 2021/0058 (COD))

(2021/C 341/15)

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 24.3.2021
  neuvosto, 31.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 9.6.2021 |
| Täysistunnon nro | 561 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 187/0/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 24.3.2021

neuvosto, 31.3.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen täysistunnossa

9.6.2021

Täysistunnon nro

561

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

187/0/2

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 9.–10. kesäkuuta 2021 pitämässään 561. täysistunnossa (kesäkuun 9. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 187 ääntä puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 9. kesäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 24.8.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 341/107 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 341/107

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2017/625 muuttamisesta kolmansista maista unioniin vietävien eläinten ja eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan osalta mikrobilääkkeiden tiettyjä käyttötarkoituksia koskevan kiellon noudattamisen varmistamiseksi”

(COM(2021) 108 final – 2021/0055 (COD))

(2021/C 341/16)

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 11.3.2021
  neuvosto, 17.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta, 114 artikla, 168 artiklan 4 kohdan b alakohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 9.6.2021 |
| Täysistunnon nro | 561 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 212/0/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 11.3.2021

neuvosto, 17.3.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta, 114 artikla, 168 artiklan 4 kohdan b alakohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen täysistunnossa

9.6.2021

Täysistunnon nro

561

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

212/0/4

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 9.–10. kesäkuuta 2021 pitämässään 561. täysistunnossa (kesäkuun 9. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 212 ääntä puolesta 4:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel, 9. kesäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 24.8.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 341/108 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 341/108

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuskomission yleissopimusalueella sovellettavista säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/2007 muuttamisesta”

(COM(2021) 198 final – 2021/0103 (COD))

(2021/C 341/17)

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 26.4.2021
  neuvosto, 6.5.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 9.6.2021 |
| Täysistunnon nro | 561 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 221/0/7 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 26.4.2021

neuvosto, 6.5.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen täysistunnossa

9.6.2021

Täysistunnon nro

561

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

221/0/7

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 9.–10. kesäkuuta 2021 pitämässään 561. täysistunnossa (kesäkuun 9. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 221 ääntä puolesta 7:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 9. kesäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---