# Uradni list L 305/24.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 305 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4824. november 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 305

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4824. november 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1908/2005 z dne 23. novembra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1909/2005 z dne 23. novembra 2005 o zaključku javnega razpisa za znižanje carin pri uvozu koruze iz tretjih držav v Španijo | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1910/2005 z dne 8. novembra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1725/2003 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 glede MSRP 1 in 6, MRS 1, 16, 19, 24, 38, 39 ter pojasnil ORMSRP 4 in 5 (
  1
  ) | 4 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1911/2005 z dne 23. novembra 2005 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2377/90 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih mejnih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora glede flugeston acetata (
  1
  ) | 30 |
| | * | Direktiva Komisije 2005/83/ES z dne 23. novembra 2005 o spremembi prilog I, VI, VII, VIII, IX in X k Direktivi Sveta 72/245/EGS o radijskih motnjah (elektromagnetna združljivost) vozil zaradi prilagajanja tehničnemu napredku (
  1
  ) | 32 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 1908/2005 z dne 23. novembra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 1909/2005 z dne 23. novembra 2005 o zaključku javnega razpisa za znižanje carin pri uvozu koruze iz tretjih držav v Španijo

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 1910/2005 z dne 8. novembra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1725/2003 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 glede MSRP 1 in 6, MRS 1, 16, 19, 24, 38, 39 ter pojasnil ORMSRP 4 in 5 (
  1
  )

1

4

*

Uredba Komisije (ES) št. 1911/2005 z dne 23. novembra 2005 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2377/90 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih mejnih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora glede flugeston acetata (
  1
  )

1

30

*

Direktiva Komisije 2005/83/ES z dne 23. novembra 2005 o spremembi prilog I, VI, VII, VIII, IX in X k Direktivi Sveta 72/245/EGS o radijskih motnjah (elektromagnetna združljivost) vozil zaradi prilagajanja tehničnemu napredku (
  1
  )

1

32

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | Sklep Sveta z dne 14. novembra 2005 o razglasitvi evropske prestolnice kulture za leto 2009 | 36 |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 21. novembra 2005 o pooblastitvi Republike Estonije, da uporabi določene približne ocene za izračun osnove za lastna sredstva iz naslova DDV
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4423) | 37 |
| | * | Odločba Komisije z dne 21. novembra 2005 o pooblastitvi Republike Latvije, da uporabi določene približne ocene za izračun osnove za lastna sredstva iz naslova DDV
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4424) | 38 |
| | * | Odločba Komisije z dne 21. novembra 2005 o pooblastitvi Republike Madžarske, da uporabi določene približne ocene za izračun osnove za lastna sredstva iz naslova DDV
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 4427) | 39 |
| | * | Odločba Komisije z dne 21. novembra 2005 o pooblastitvi Republike Litve, da uporabi določene približne ocene za izračun osnove za lastna sredstva iz naslova DDV
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4429) | 40 |
| | * | Odločba Komisije z dne 21. novembra 2005 o pooblastitvi Slovaške republike, da uporabi statistične podatke iz let pred predzadnjim letom in da uporabi določene približne ocene za izračun osnove za lastna sredstva iz naslova DDV
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4430) | 41 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

Sklep Sveta z dne 14. novembra 2005 o razglasitvi evropske prestolnice kulture za leto 2009

36

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 21. novembra 2005 o pooblastitvi Republike Estonije, da uporabi določene približne ocene za izračun osnove za lastna sredstva iz naslova DDV
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4423)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4423)

37

*

Odločba Komisije z dne 21. novembra 2005 o pooblastitvi Republike Latvije, da uporabi določene približne ocene za izračun osnove za lastna sredstva iz naslova DDV
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4424)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4424)

38

*

Odločba Komisije z dne 21. novembra 2005 o pooblastitvi Republike Madžarske, da uporabi določene približne ocene za izračun osnove za lastna sredstva iz naslova DDV
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 4427)

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 4427)

39

*

Odločba Komisije z dne 21. novembra 2005 o pooblastitvi Republike Litve, da uporabi določene približne ocene za izračun osnove za lastna sredstva iz naslova DDV
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4429)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4429)

40

*

Odločba Komisije z dne 21. novembra 2005 o pooblastitvi Slovaške republike, da uporabi statistične podatke iz let pred predzadnjim letom in da uporabi določene približne ocene za izračun osnove za lastna sredstva iz naslova DDV
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4430)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4430)

41

| | | Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji |
| --- | --- | --- |
| | * | Sklep Sveta 2005/821/SZVP z dne 21. novembra 2005 o spremembi Sklepa 2004/658/SZVP o finančnih določbah splošnega proračuna Evropske obrambne agencije | 43 |
| | * | Skupni ukrep Sveta 2005/822/SZVP z dne 21. novembra 2005 o spremembi in podaljšanju Skupnega ukrepa 2004/847/SZVP o Policijski misiji Evropske unije v Kinšasi (DRK) v zvezi z Združeno policijsko enoto (EUPOL Kinshasa) | 44 |

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

*

Sklep Sveta 2005/821/SZVP z dne 21. novembra 2005 o spremembi Sklepa 2004/658/SZVP o finančnih določbah splošnega proračuna Evropske obrambne agencije

43

*

Skupni ukrep Sveta 2005/822/SZVP z dne 21. novembra 2005 o spremembi in podaljšanju Skupnega ukrepa 2004/847/SZVP o Policijski misiji Evropske unije v Kinšasi (DRK) v zvezi z Združeno policijsko enoto (EUPOL Kinshasa)

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 24.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 305/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 305/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1908/2005

z dne 23. novembra 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 24. novembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. novembra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 23. novembra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 204 | 37,4 |
| 999 | 37,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 87,0 |
| 204 | 41,3 |
| 999 | 64,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 111,2 |
| 204 | 70,6 |
| 999 | 90,9 |
| 0805 20 10 | 204 | 61,0 |
| 624 | 63,3 |
| 999 | 62,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 65,7 |
| 624 | 95,2 |
| 999 | 80,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 68,1 |
| 388 | 74,2 |
| 999 | 71,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 71,6 |
| 400 | 101,1 |
| 404 | 101,2 |
| 720 | 75,6 |
| 999 | 87,4 |
| 0808 20 50 | 052 | 70,3 |
| 400 | 99,0 |
| 720 | 54,2 |
| 999 | 74,5 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

204

37,4

999

37,4

0707 00 05

052

87,0

204

41,3

999

64,2

0709 90 70

052

111,2

204

70,6

999

90,9

0805 20 10

204

61,0

624

63,3

999

62,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

65,7

624

95,2

999

80,5

0805 50 10

052

68,1

388

74,2

999

71,2

0808 10 80

388

71,6

400

101,1

404

101,2

720

75,6

999

87,4

0808 20 50

052

70,3

400

99,0

720

54,2

999

74,5

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 24.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 305/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 305/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1909/2005

z dne 23. novembra 2005

o zaključku javnega razpisa za znižanje carin pri uvozu koruze iz tretjih držav v Španijo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 12(1) te uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z mednarodnimi obveznostmi Skupnosti v okviru urugvajskega kroga (2) večstranskih trgovinskih pogajanj je treba ustvariti pogoje za uvoz določene količine koruze v Španijo. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z mednarodnimi obveznostmi Skupnosti v okviru urugvajskega kroga (2) večstranskih trgovinskih pogajanj je treba ustvariti pogoje za uvoz določene količine koruze v Španijo.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1839/95 z dne 26. julija 1995 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot za uvoz koruze in sirka v Španijo in uvoz koruze na Portugalsko (3) določa knjiženje uvoza nekaterih nadomestnih proizvodov iz člena 2, zaradi spoštovanja količin v okviru teh kvot. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1839/95 z dne 26. julija 1995 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot za uvoz koruze in sirka v Španijo in uvoz koruze na Portugalsko (3) določa knjiženje uvoza nekaterih nadomestnih proizvodov iz člena 2, zaradi spoštovanja količin v okviru teh kvot.

| (3) | Uredba Komisije (ES) št. 1808/2005 (4) je odprla javni razpis za znižanje carin pri uvozu koruze iz tretjih držav v Španijo. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Komisije (ES) št. 1808/2005 (4) je odprla javni razpis za znižanje carin pri uvozu koruze iz tretjih držav v Španijo.

| (4) | Letna količina za to kvoto, določena v členu 1 Uredbe (ES) št. 1839/95 je bila dosežena, zato je treba javni razpis zaključiti in razveljaviti Uredbo (ES) št. 1808/2005. |
| --- | --- |

(4)

Letna količina za to kvoto, določena v členu 1 Uredbe (ES) št. 1839/95 je bila dosežena, zato je treba javni razpis zaključiti in razveljaviti Uredbo (ES) št. 1808/2005.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Javni razpis iz člena 12(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 za znižanje carin pri uvozu koruze iz tretjih držav v Španijo, ki je bil odprt z Uredbo (ES) št. 1808/2005, se zaključi.

2.   Uredba (ES) št. 1808/2005 se razveljavi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. novembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 336, 23.12.1994, str. 22.

2

(3)  UL L 177, 28.7.1995, str. 4. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1558/2005 (UL L 249, 24.9.2005, str. 6).

3

(4)  UL L 291, 5.11.2005, str. 3.

4

---

| 24.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 305/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 305/4

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1910/2005

z dne 8. novembra 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 1725/2003 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 glede MSRP 1 in 6, MRS 1, 16, 19, 24, 38, 39 ter pojasnil ORMSRP 4 in 5

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (1) in zlasti člena 3(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1725/2003 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni standardi in pojasnila, ki so obstajali 14. septembra 2002, vključno z MRS 19 Zaslužki zaposlencev. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1725/2003 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni standardi in pojasnila, ki so obstajali 14. septembra 2002, vključno z MRS 19 Zaslužki zaposlencev.

| (2) | 9. decembra 2004 je Odbor za mednarodne računovodske standarde (IASB) objavil Mednarodni standard računovodskega poročanja (MSRP) 6 Raziskovanje in vrednotenje mineralnih surovin kot začasno rešitev, ki subjektom znotraj tega sektorja omogoča, da brez večjih sprememb računovodske prakse upoštevajo MSRP. MSRP 6 dovoljuje subjektom, ki jih bremenijo odhodki za raziskovanje in vrednotenje, oprostitev od nekaterih zahtev drugih MSRP. V določenih okoliščinah je takšnim subjektom dovoljeno, da nadaljujejo s svojimi obstoječim računovodskimi postopki za odhodke za raziskovanje in vrednotenje. Poleg tega vključuje MSRP 6 smernice za kazalnike o oslabitvi sredstev za raziskovanje in vrednotenje ter za preverjanje oslabitve takšnih sredstev. |
| --- | --- |

(2)

9. decembra 2004 je Odbor za mednarodne računovodske standarde (IASB) objavil Mednarodni standard računovodskega poročanja (MSRP) 6 Raziskovanje in vrednotenje mineralnih surovin kot začasno rešitev, ki subjektom znotraj tega sektorja omogoča, da brez večjih sprememb računovodske prakse upoštevajo MSRP. MSRP 6 dovoljuje subjektom, ki jih bremenijo odhodki za raziskovanje in vrednotenje, oprostitev od nekaterih zahtev drugih MSRP. V določenih okoliščinah je takšnim subjektom dovoljeno, da nadaljujejo s svojimi obstoječim računovodskimi postopki za odhodke za raziskovanje in vrednotenje. Poleg tega vključuje MSRP 6 smernice za kazalnike o oslabitvi sredstev za raziskovanje in vrednotenje ter za preverjanje oslabitve takšnih sredstev.

| (3) | 16. decembra 2004 je IASB izdal spremembo k MRS 19 Zaslužki zaposlencev. Sprememba uvaja nadaljnje mnenje v zvezi s priznavanjem aktuarskih dobičkov in izgub za pokojninske programe z določenimi pokojninami. Aktuarski dobički in izgube so lahko zdaj v celoti zajeti v izkazu pripoznanih prihodkov in odhodkov zunaj izkaza poslovnega izida, kar pomeni, da so lahko aktuarski dobički in izgube neposredno zajeti v lastniškem kapitalu. Sprememba tudi navaja, kako morajo skupinski subjekti obračunati skupinske programe z določenimi zaslužki v svojih ločenih računovodskih izkazih, ter zahteva dodatna razkritja. |
| --- | --- |

(3)

16. decembra 2004 je IASB izdal spremembo k MRS 19 Zaslužki zaposlencev. Sprememba uvaja nadaljnje mnenje v zvezi s priznavanjem aktuarskih dobičkov in izgub za pokojninske programe z določenimi pokojninami. Aktuarski dobički in izgube so lahko zdaj v celoti zajeti v izkazu pripoznanih prihodkov in odhodkov zunaj izkaza poslovnega izida, kar pomeni, da so lahko aktuarski dobički in izgube neposredno zajeti v lastniškem kapitalu. Sprememba tudi navaja, kako morajo skupinski subjekti obračunati skupinske programe z določenimi zaslužki v svojih ločenih računovodskih izkazih, ter zahteva dodatna razkritja.

| (4) | 2. decembra 2004 je Odbor za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP) objavil Pojasnilo OPMSRP 4 Določanje, ali dogovor vsebuje najem. To pojasnilo opredeljuje merila za določanje, ali je dogovor najem ali dogovor, ki vsebuje najem, kot na primer nekatere pogodbe z brezpogojno plačilno obveznostjo. OPMSRP 4 pojasnjuje, pod katerimi pogoji je treba dogovore, ki nimajo pravne oblike najema, vendar obračunati v skladu s MRS 17 Najemi. |
| --- | --- |

(4)

2. decembra 2004 je Odbor za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP) objavil Pojasnilo OPMSRP 4 Določanje, ali dogovor vsebuje najem. To pojasnilo opredeljuje merila za določanje, ali je dogovor najem ali dogovor, ki vsebuje najem, kot na primer nekatere pogodbe z brezpogojno plačilno obveznostjo. OPMSRP 4 pojasnjuje, pod katerimi pogoji je treba dogovore, ki nimajo pravne oblike najema, vendar obračunati v skladu s MRS 17 Najemi.

| (5) | 16. decembra 2004 je Odbor za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP) izdal Pojasnilo OPMSRP 5 Pravica do deležev, ki izhajajo iz skladov za razgradnjo, obnovo in ponovno oživljanje okolja. To pojasnilo določa, kako udeleženec obračuna deleže v skladu in kako se obračunajo dodatni prispevki. |
| --- | --- |

(5)

16. decembra 2004 je Odbor za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP) izdal Pojasnilo OPMSRP 5 Pravica do deležev, ki izhajajo iz skladov za razgradnjo, obnovo in ponovno oživljanje okolja. To pojasnilo določa, kako udeleženec obračuna deleže v skladu in kako se obračunajo dodatni prispevki.

| (6) | Posvetovanje s strokovnimi izvedenci s tega področja je prav tako pokazalo, da MSRP 6, MRS 19 in pojasnili OPMSRP 4 in 5 izpolnjujejo tehnična merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002. |
| --- | --- |

(6)

Posvetovanje s strokovnimi izvedenci s tega področja je prav tako pokazalo, da MSRP 6, MRS 19 in pojasnili OPMSRP 4 in 5 izpolnjujejo tehnična merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002.

| (7) | Sprejetje MSRP 6, MRS 19 in pojasnil OPMSRP 4 in 5 posledično vključuje spremembe k MSRP 1 Prva uporaba Mednarodnih standardov računovodskega poročanja, MRS 1 Predstavljanje računovodskih izkazov, MRS 16 Nepremičnine, naprave in oprema, MRS 24 Razkrivanje povezanih strank, MRS 38 Neopredmetena sredstva in MRS 39 Finančni inštrumenti: prepoznavanje in merjenje, da se zagotovi skladnost med mednarodnimi računovodskimi standardi. |
| --- | --- |

(7)

Sprejetje MSRP 6, MRS 19 in pojasnil OPMSRP 4 in 5 posledično vključuje spremembe k MSRP 1 Prva uporaba Mednarodnih standardov računovodskega poročanja, MRS 1 Predstavljanje računovodskih izkazov, MRS 16 Nepremičnine, naprave in oprema, MRS 24 Razkrivanje povezanih strank, MRS 38 Neopredmetena sredstva in MRS 39 Finančni inštrumenti: prepoznavanje in merjenje, da se zagotovi skladnost med mednarodnimi računovodskimi standardi.

| (8) | Uredbo (ES) št. 1725/2003 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Uredbo (ES) št. 1725/2003 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (ES) št. 1725/2003 se spremeni:

| 1. | Vstavi se besedilo MSRP 6 Raziskovanje in vrednotenje mineralnih surovin, določeno v Prilogi k tej uredbi; |
| --- | --- |

1.

Vstavi se besedilo MSRP 6 Raziskovanje in vrednotenje mineralnih surovin, določeno v Prilogi k tej uredbi;

| 2. | Vstavi se besedilo spremembe k MSRP 19 Zaslužki zaposlencev, določeno v Prilogi k tej uredbi; |
| --- | --- |

2.

Vstavi se besedilo spremembe k MSRP 19 Zaslužki zaposlencev, določeno v Prilogi k tej uredbi;

| 3. | Vstavi se besedilo Pojasnila OPMSRP 4 Določanje, ali dogovor vsebuje najem, določeno v Prilogi k tej uredbi; |
| --- | --- |

3.

Vstavi se besedilo Pojasnila OPMSRP 4 Določanje, ali dogovor vsebuje najem, določeno v Prilogi k tej uredbi;

| 4. | Vstavi se besedilo Pojasnila OPMSRP 5 Pravica do deležev, ki izhajajo iz skladov za razgradnjo, obnovo in ponovno oživljanje okolja, določeno v Prilogi k tej uredbi; |
| --- | --- |

4.

Vstavi se besedilo Pojasnila OPMSRP 5 Pravica do deležev, ki izhajajo iz skladov za razgradnjo, obnovo in ponovno oživljanje okolja, določeno v Prilogi k tej uredbi;

| 5. | Mednarodni standard računovodskega poročanja (MSRP) 1, MRS 16 in MRS 38 se spremenijo v skladu z Dodatkom B k MSRP 6, določenim v Prilogi k tej uredbi; |
| --- | --- |

5.

Mednarodni standard računovodskega poročanja (MSRP) 1, MRS 16 in MRS 38 se spremenijo v skladu z Dodatkom B k MSRP 6, določenim v Prilogi k tej uredbi;

| 6. | MSRP 1, MRS 1 in MRS 24 se spremenijo v skladu z Dodatkom F k spremembi IAS 19, določenim v Prilogi k tej uredbi; |
| --- | --- |

6.

MSRP 1, MRS 1 in MRS 24 se spremenijo v skladu z Dodatkom F k spremembi IAS 19, določenim v Prilogi k tej uredbi;

| 7. | MSRP 1 se spremeni v skladu z Dodatkom k OPMSRP 4, določenim v Prilogi k tej uredbi; |
| --- | --- |

7.

MSRP 1 se spremeni v skladu z Dodatkom k OPMSRP 4, določenim v Prilogi k tej uredbi;

| 8. | MSRP 39 se spremeni v skladu z Dodatkom OPMSRP 5, določenim v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

8.

MSRP 39 se spremeni v skladu z Dodatkom OPMSRP 5, določenim v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Najkasneje z datumom začetka lastnega poslovnega leta 2006 uporabljajo vse družbe standarde in pojasnila, določena v Prilogi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. novembra 2005

Za Komisijo

Charlie McCREEVY

Član Komisije

---

(1)  UL L 243, 11.9.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 261, 13.10.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1751/2005 (UL L 282, 25.10.2005, str. 3).

2

---

PRILOGA

MEDNARODNI STANDARDI RAČUNOVODSKEGA POROČANJA

| MSRP 6 | Mednarodni standardi računovodskega poročanja (MSRP) 6 Raziskovanje in vrednotenje mineralnih surovin |
| --- | --- |
| MRS 19 | Sprememba k MRS 19 Zaslužki zaposlencev |
| ORMSRP 4 | Pojasnilo ORMSRP 4 Določanje, ali dogovor vsebuje najem |
| ORMSRP 5 | Pojasnilo ORMSRP 5 Pravica do deležev, ki izhajajo iz skladov za razgradnjo, obnovo in ponovno oživljanje okolja |

MSRP 6

Mednarodni standardi računovodskega poročanja (MSRP) 6 Raziskovanje in vrednotenje mineralnih surovin

MRS 19

Sprememba k MRS 19 Zaslužki zaposlencev

ORMSRP 4

Pojasnilo ORMSRP 4 Določanje, ali dogovor vsebuje najem

ORMSRP 5

Pojasnilo ORMSRP 5 Pravica do deležev, ki izhajajo iz skladov za razgradnjo, obnovo in ponovno oživljanje okolja

Reprodukcija je dovoljena v Evropskem gospodarskem prostoru. Vse obstoječe pravice pridržane zunaj EGS, z izjemo pravice do reprodukcije za osebno uporabo ali drugo pošteno uporabo. Nadaljnje informacije je mogoče dobiti pri IASB na www.iasb.org.uk

MEDNARODNI STANDARD RAČUNOVODSKEGA POROČANJA 6

Raziskovanje in vrednotenje rudnih bogastev

NAMEN

| 1. | Namen tega MSRP je določiti računovodsko poročanje za raziskovanje in vrednotenje rudnih bogastev. |
| --- | --- |

1.

Namen tega MSRP je določiti računovodsko poročanje za raziskovanje in vrednotenje rudnih bogastev.

| 2. | Ta MSRP zahteva predvsem:






  (a) | omejene izboljšave obstoječih računovodskih navad za stroške raziskovanja in vrednotenja; |
| --- | --- | --- |

2.

Ta MSRP zahteva predvsem:

(a)

omejene izboljšave obstoječih računovodskih navad za stroške raziskovanja in vrednotenja;

| (b) | da podjetja, ki pripoznajo sredstva za raziskovanje in vrednotenje, oslabitev takšnih sredstev ocenijo v skladu z MSRP in oslabitev merijo v skladu z MRS 36 Oslabitev sredstev; |
| --- | --- |

(b)

da podjetja, ki pripoznajo sredstva za raziskovanje in vrednotenje, oslabitev takšnih sredstev ocenijo v skladu z MSRP in oslabitev merijo v skladu z MRS 36 Oslabitev sredstev;

| (c) | razkrivanje, ki ugotavlja in pojasnjuje zneske v računovodskih izkazih podjetja, ki izhajajo iz raziskovanja in vrednotenja rudnih bogastev in pomaga uporabnikom teh računovodskih izkazov razumeti te zneske, časovne okvire in gotovosti glede prihodnjih denarnih tokov iz pripoznanih sredstev za raziskovanje in vrednotenje. |
| --- | --- |

(c)

razkrivanje, ki ugotavlja in pojasnjuje zneske v računovodskih izkazih podjetja, ki izhajajo iz raziskovanja in vrednotenja rudnih bogastev in pomaga uporabnikom teh računovodskih izkazov razumeti te zneske, časovne okvire in gotovosti glede prihodnjih denarnih tokov iz pripoznanih sredstev za raziskovanje in vrednotenje.

PODROČJE

| 3. | Podjetje uporablja MSRP za nastale stroške raziskovanja in vrednotenja. |
| --- | --- |

3.

Podjetje uporablja MSRP za nastale stroške raziskovanja in vrednotenja.

| 4. | MSRP ne obravnava drugih vidikov računovodenja podjetij, ki se ukvarjajo z raziskovanjem in vrednotenjem rudnih bogastev. |
| --- | --- |

4.

MSRP ne obravnava drugih vidikov računovodenja podjetij, ki se ukvarjajo z raziskovanjem in vrednotenjem rudnih bogastev.

| 5. | Podjetje tega MSRP ne uporablja za stroške, ki nastanejo:






  (a) | pred raziskovanjem in vrednotenjem rudnih bogastev, kot so stroški, ki jih ima podjetje, preden pridobi pravne pravice za raziskovanje določenega območja; |
| --- | --- | --- |

5.

Podjetje tega MSRP ne uporablja za stroške, ki nastanejo:

(a)

pred raziskovanjem in vrednotenjem rudnih bogastev, kot so stroški, ki jih ima podjetje, preden pridobi pravne pravice za raziskovanje določenega območja;

| (b) | potem, ko se dokaže tehnična izvedljivost in ekonomska upravičenost pridobivanja rudnih bogastev. |
| --- | --- |

(b)

potem, ko se dokaže tehnična izvedljivost in ekonomska upravičenost pridobivanja rudnih bogastev.

PRIPOZNAVANJE SREDSTEV ZA RAZISKOVANJE IN VREDNOTENJE

Začasna oprostitev od členov 11 in 12 MRS 8

| 6. | Pri razvoju svojih računovodskih usmeritev podjetje, ki pripozna sredstva za raziskovanje in vrednotenje, uporablja člen 10 MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake. |
| --- | --- |

6.

Pri razvoju svojih računovodskih usmeritev podjetje, ki pripozna sredstva za raziskovanje in vrednotenje, uporablja člen 10 MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake.

| 7. | Člena 11 in 12 MRS 8 določata vire veljavnih zahtev in napotkov, ki jih poslovodstvo mora upoštevati pri razvijanju računovodskih usmeritev, če ne obstaja MSRP, ki bi veljal posebej za določeno postavko. Ob upoštevanju 9. in 10. odstavka v nadaljevanju ta MRSP oprosti podjetje od uporabe navedenih členov v računovodskih usmeritvah za pripoznavanje in merjenje sredstev za raziskovanje in vrednotenje. |
| --- | --- |

7.

Člena 11 in 12 MRS 8 določata vire veljavnih zahtev in napotkov, ki jih poslovodstvo mora upoštevati pri razvijanju računovodskih usmeritev, če ne obstaja MSRP, ki bi veljal posebej za določeno postavko. Ob upoštevanju 9. in 10. odstavka v nadaljevanju ta MRSP oprosti podjetje od uporabe navedenih členov v računovodskih usmeritvah za pripoznavanje in merjenje sredstev za raziskovanje in vrednotenje.

MERJENJE SREDSTEV ZA RAZISKOVANJE IN VREDNOTENJE

Merjenje pri pripoznavanju

| 8. | Sredstva za raziskovanje in vrednotenje je treba meriti po nabavni vrednosti. |
| --- | --- |

8.

Sredstva za raziskovanje in vrednotenje je treba meriti po nabavni vrednosti.

Elementi stroškov sredstev za raziskovanje in vrednotenje

| 9. | Podjetje določi usmeritev, v kateri določi, kateri stroški so pripoznani kot sredstva za raziskovanje in vrednotenje in nato mora to usmeritev dosledno uporabljati. Pri tem določanju podjetje upošteva stopnjo, do katere se ti stroški lahko povežejo z najdbo določenih rudnih bogastev. V nadaljevanju so primeri stroškov, ki se lahko vključijo v začetno merjenje sredstev za raziskovanje in vrednotenje (seznam ni izčrpen):






  (a) | pridobitev pravic do raziskovanja; |
| --- | --- | --- |

9.

Podjetje določi usmeritev, v kateri določi, kateri stroški so pripoznani kot sredstva za raziskovanje in vrednotenje in nato mora to usmeritev dosledno uporabljati. Pri tem določanju podjetje upošteva stopnjo, do katere se ti stroški lahko povežejo z najdbo določenih rudnih bogastev. V nadaljevanju so primeri stroškov, ki se lahko vključijo v začetno merjenje sredstev za raziskovanje in vrednotenje (seznam ni izčrpen):

(a)

pridobitev pravic do raziskovanja;

| (b) | topografske, geološke, geokemijske in geofizikalne študije; |
| --- | --- |

(b)

topografske, geološke, geokemijske in geofizikalne študije;

| (c) | raziskovalno vrtanje; |
| --- | --- |

(c)

raziskovalno vrtanje;

| (d) | kopanje rovov; |
| --- | --- |

(d)

kopanje rovov;

| (e) | vzorčenje; in |
| --- | --- |

(e)

vzorčenje; in

| (f) | dejavnosti v zvezi z vrednotenjem tehnične izvedljivosti in ekonomske upravičenosti pridobivanja rudnega bogastva. |
| --- | --- |

(f)

dejavnosti v zvezi z vrednotenjem tehnične izvedljivosti in ekonomske upravičenosti pridobivanja rudnega bogastva.

| 10. | Izdatki v zvezi z razvojem rudnih bogastev se ne pripoznajo kot sredstva za raziskovanje in vrednotenje. Okvirna navodila in MRS 38 Neopredmetena sredstva dajejo napotke o pripoznavanju sredstev, ki izhajajo iz razvoja. |
| --- | --- |

10.

Izdatki v zvezi z razvojem rudnih bogastev se ne pripoznajo kot sredstva za raziskovanje in vrednotenje. Okvirna navodila in MRS 38 Neopredmetena sredstva dajejo napotke o pripoznavanju sredstev, ki izhajajo iz razvoja.

| 11. | V skladu z MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva podjetje pripozna kakršne koli obveze odstranitve in obnove, ki so nastale v določenem obdobju zaradi raziskovanja in vrednotenja rudnih bogastev. |
| --- | --- |

11.

V skladu z MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva podjetje pripozna kakršne koli obveze odstranitve in obnove, ki so nastale v določenem obdobju zaradi raziskovanja in vrednotenja rudnih bogastev.

Merjenje po pripoznavanju

| 12. | Po pripoznanju podjetje uporabi za sredstva za raziskovanje in vrednotenje bodisi model nabavne vrednosti bodisi model prevrednotenja. Če se uporablja model prevrednotenja (model v MRS 16 Opredmetena osnovna sredstva (nepremičnine, naprave in oprema) ali model v MRS 38), mora biti skladen z razvrstitvijo sredstev (glej 15. odstavek). |
| --- | --- |

12.

Po pripoznanju podjetje uporabi za sredstva za raziskovanje in vrednotenje bodisi model nabavne vrednosti bodisi model prevrednotenja. Če se uporablja model prevrednotenja (model v MRS 16 Opredmetena osnovna sredstva (nepremičnine, naprave in oprema) ali model v MRS 38), mora biti skladen z razvrstitvijo sredstev (glej 15. odstavek).

Spremembe računovodskih usmeritev

| 13. | Podjetje lahko spreminja svoje računovodske usmeritve za stroške raziskovanja in vrednotenja, če so zaradi spremembe računovodski izkazi pomembnejši pri sprejemanju ekonomskih odločitev in niso manj zanesljivi, ali pa so bolj zanesljivi in niso manj pomembni za enake potrebe. Podjetje oceni pomembnost in zanesljivost na podlagi sodil iz MRS 8. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Pri utemeljevanju sprememb v računovodskih usmeritvah za stroške raziskovanja in vrednotenja mora podjetje dokazati, da bodo zaradi te spremembe njegovi računovodski izkazi v večji meri izpolnjevali sodila v MRS 8, ni pa nujno, da sprememba v celoti upošteva ta sodila. |
| --- | --- |

14.

Pri utemeljevanju sprememb v računovodskih usmeritvah za stroške raziskovanja in vrednotenja mora podjetje dokazati, da bodo zaradi te spremembe njegovi računovodski izkazi v večji meri izpolnjevali sodila v MRS 8, ni pa nujno, da sprememba v celoti upošteva ta sodila.

PREDSTAVLJANJE

Razvrščanje sredstev za raziskovanje in vrednotenje

| 15. | Podjetje razvrsti sredstva za raziskovanje in vrednotenje kot opredmetena ali neopredmetena glede na naravo pridobljenih sredstev in razvrstitev dosledno uporablja. |
| --- | --- |

15.

Podjetje razvrsti sredstva za raziskovanje in vrednotenje kot opredmetena ali neopredmetena glede na naravo pridobljenih sredstev in razvrstitev dosledno uporablja.

| 16. | Nekatera sredstva za raziskovanje in vrednotenje se obravnavajo kot neopredmetena (npr. pravice do vrtanja), druga pa so opredmetena (npr. vozila in vrtalne ploščadi). Kolikor se opredmeteno sredstvo porabi pri razvoju neopredmetenega sredstva, je znesek, ki odraža to porabo, del nabavne vrednosti neopredmetenega sredstva. Vendar uporaba opredmetenega sredstva pri razvoju neopredmetenega sredstva ne spremeni opredmetenega sredstva v neopredmeteno sredstvo. |
| --- | --- |

16.

Nekatera sredstva za raziskovanje in vrednotenje se obravnavajo kot neopredmetena (npr. pravice do vrtanja), druga pa so opredmetena (npr. vozila in vrtalne ploščadi). Kolikor se opredmeteno sredstvo porabi pri razvoju neopredmetenega sredstva, je znesek, ki odraža to porabo, del nabavne vrednosti neopredmetenega sredstva. Vendar uporaba opredmetenega sredstva pri razvoju neopredmetenega sredstva ne spremeni opredmetenega sredstva v neopredmeteno sredstvo.

Prerazvrstitev sredstev za raziskovanje in vrednotenje

| 17. | Sredstvo za raziskovanje in vrednotenje ni več razvrščeno kot tako, ko se dokaže tehnična izvedljivost in ekonomska upravičenost pridobivanja rudnega bogastva. Sredstva za raziskovanje in vrednotenje se pred prerazvrstitvijo ocenijo glede oslabitve in pripozna se morebitna izguba zaradi oslabitve sredstev. |
| --- | --- |

17.

Sredstvo za raziskovanje in vrednotenje ni več razvrščeno kot tako, ko se dokaže tehnična izvedljivost in ekonomska upravičenost pridobivanja rudnega bogastva. Sredstva za raziskovanje in vrednotenje se pred prerazvrstitvijo ocenijo glede oslabitve in pripozna se morebitna izguba zaradi oslabitve sredstev.

OSLABITEV

Pripoznavanje in merjenje

| 18. | Sredstva za raziskovanje in vrednotenje se ocenijo glede oslabitve, kadar dejstva in okoliščine kažejo, da knjigovodska vrednost sredstva za raziskovanje in vrednotenje morebiti presega njegovo nadomestljivo vrednost. Kadar dejstva in okoliščine nakazujejo, da knjigovodska vrednost presega nadomestljivo vrednost, mora podjetje meriti, predstaviti in razkriti izgubo zaradi oslabitve v skladu z MRS 36, razen kakor je določeno v 21. odstavku v nadaljevanju. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Pri prepoznavanju sredstva za raziskovanje in vrednotenje, ki je morebiti oslabljeno, se samo za sredstva za raziskovanje in vrednotenje uporablja člen 20 tega MSRP in ne členi 8–17 MRS 36. Čeprav je v 20. odstavku uporabljen izraz „sredstva“, velja le-ta enako za ločena sredstva za raziskovanje in vrednotenje ali denar ustvarjajočo enoto. |
| --- | --- |

19.

Pri prepoznavanju sredstva za raziskovanje in vrednotenje, ki je morebiti oslabljeno, se samo za sredstva za raziskovanje in vrednotenje uporablja člen 20 tega MSRP in ne členi 8–17 MRS 36. Čeprav je v 20. odstavku uporabljen izraz „sredstva“, velja le-ta enako za ločena sredstva za raziskovanje in vrednotenje ali denar ustvarjajočo enoto.

| 20. | Eno ali več naslednjih dejstev in okoliščin nakazuje, da bi podjetje moralo preizkusiti oslabitev sredstev za raziskovanje in vrednotenje (seznam ni izčrpen):






  (a) | obdobje, v katerem ima podjetje pravico raziskovati na določenem območju, se je v obdobju izteklo ali se bo izteklo v bližnji prihodnosti in ni pričakovati podaljšanja; |
| --- | --- | --- |

20.

Eno ali več naslednjih dejstev in okoliščin nakazuje, da bi podjetje moralo preizkusiti oslabitev sredstev za raziskovanje in vrednotenje (seznam ni izčrpen):

(a)

obdobje, v katerem ima podjetje pravico raziskovati na določenem območju, se je v obdobju izteklo ali se bo izteklo v bližnji prihodnosti in ni pričakovati podaljšanja;

| (b) | bistveni stroški za nadaljnje raziskovanje in vrednotenje rudnih bogastev na določenem območju niso niti v proračunu niti niso načrtovani; |
| --- | --- |

(b)

bistveni stroški za nadaljnje raziskovanje in vrednotenje rudnih bogastev na določenem območju niso niti v proračunu niti niso načrtovani;

| (c) | raziskovanje in vrednotenje rudnih bogastev na določenem območju ni odkrilo ekonomsko upravičenih količin rudnih bogastev in podjetje se je odločilo, da na določenem območju te dejavnosti prekine; |
| --- | --- |

(c)

raziskovanje in vrednotenje rudnih bogastev na določenem območju ni odkrilo ekonomsko upravičenih količin rudnih bogastev in podjetje se je odločilo, da na določenem območju te dejavnosti prekine;

| (d) | obstaja dovolj podatkov, ki kažejo, da kljub temu, da se bo razvoj na določenem območju verjetno nadaljeval, ni verjetno, da bi se knjigovodska vrednost sredstva za raziskovanje in vrednotenje v celoti pokrila z uspešnim razvojem ali s prodajo. |
| --- | --- |

(d)

obstaja dovolj podatkov, ki kažejo, da kljub temu, da se bo razvoj na določenem območju verjetno nadaljeval, ni verjetno, da bi se knjigovodska vrednost sredstva za raziskovanje in vrednotenje v celoti pokrila z uspešnim razvojem ali s prodajo.

V vsakem takšnem ali podobnem primeru opravi podjetje preizkus oslabitve v skladu z MRS 36. Morebitna izguba zaradi oslabitve se pripozna kot odhodek v skladu z MRS 36.

Določanje ravni, na kateri se oceni oslabitev sredstev za raziskovanje in vrednotenje

| 21. | Podjetje določi računovodsko usmeritev za razporejanje sredstev za raziskovanje in vrednotenje na denar ustvarjajoče enote ali skupine denar ustvarjajočih enot zaradi ocenjevanja oslabitve takšnih sredstev. Nobena denar ustvarjajoča enota ali skupina denar ustvarjajočih enot, ki se ji razporedi sredstvo za raziskovanje in vrednotenje, ne sme biti večja kot odsek, zasnovan na temeljni ali dodatni obliki poročanja podjetja, kot določa MRS 14 Poročanje po odsekih. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Raven, ki jo podjetje določi za preizkušanje oslabitve sredstev za raziskovanje in vrednotenje, je lahko sestavljena iz ene ali več denar ustvarjajočih enot. |
| --- | --- |

22.

Raven, ki jo podjetje določi za preizkušanje oslabitve sredstev za raziskovanje in vrednotenje, je lahko sestavljena iz ene ali več denar ustvarjajočih enot.

RAZKRIVANJE

| 23. | Podjetje razkrije informacije, ki ugotavljajo in pojasnjujejo zneske v njegovih računovodskih izkazih, ki izhajajo iz raziskovanja in vrednotenja rudnih bogastev. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Za zagotavljanje skladnosti s členom 23 mora podjetje razkriti:






  (a) | svoje računovodske usmeritve za stroške raziskovanja in vrednotenja, vključno s pripoznanjem sredstev za raziskovanje in vrednotenje; |
| --- | --- | --- |

24.

Za zagotavljanje skladnosti s členom 23 mora podjetje razkriti:

(a)

svoje računovodske usmeritve za stroške raziskovanja in vrednotenja, vključno s pripoznanjem sredstev za raziskovanje in vrednotenje;

| (b) | zneske sredstev, dolgov, prihodkov in odhodkov ter finančnih tokov poslovanja in naložbenja, ki izhajajo iz raziskovanja in vrednotenja rudnih bogastev. |
| --- | --- |

(b)

zneske sredstev, dolgov, prihodkov in odhodkov ter finančnih tokov poslovanja in naložbenja, ki izhajajo iz raziskovanja in vrednotenja rudnih bogastev.

| 25. | Podjetje mora obravnavati sredstva za raziskovanje in vrednotenje kot ločeno vrsto sredstev in opraviti razkritja, ki jih zahteva bodisi MRS 16 bodisi MRS 38 skladno z načinom razvrstitve sredstev. |
| --- | --- |

25.

Podjetje mora obravnavati sredstva za raziskovanje in vrednotenje kot ločeno vrsto sredstev in opraviti razkritja, ki jih zahteva bodisi MRS 16 bodisi MRS 38 skladno z načinom razvrstitve sredstev.

DATUM UVELJAVITVE

| 26. | Ta MSRP začnejo podjetja uporabljati za letna poslovna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2006 ali kasneje. Uporaba pred tem datumom je priporočljiva. Če podjetje uporablja ta MSRP za obdobja, ki se začnejo pred 1. januarjem 2006, mora to razkriti. |
| --- | --- |

26.

PREHODNE DOLOČBE

| 27. | Če uporaba posameznih zahtev iz člena 18 za primerljive informacije, ki se nanašajo na letna obdobja, ki so se začela pred 1. januarjem 2006, ni praktično izvedljiva, mora podjetje takšno dejstvo razkriti. MRS 8 razlaga izraz „praktično neizvedljivo“. |
| --- | --- |

27.

Če uporaba posameznih zahtev iz člena 18 za primerljive informacije, ki se nanašajo na letna obdobja, ki so se začela pred 1. januarjem 2006, ni praktično izvedljiva, mora podjetje takšno dejstvo razkriti. MRS 8 razlaga izraz „praktično neizvedljivo“.

Priloga A

Opredeljeni izrazi

Ta priloga je sestavni del tega MSRP.

| sredstva za raziskovanje in vrednotenje | Stroški raziskovanja in vrednotenja, ki so v skladu z računovodsko usmeritvijo podjetja pripoznani kot sredstva. |
| --- | --- |
| stroški raziskovanja in vrednotenja | Stroški, ki jih ima podjetje v zvezi z raziskovanjem in vrednotenjem rudnih bogastev, preden se dokaže tehnična izvedljivost in ekonomska upravičenost pridobivanja rudnega bogastva. |
| raziskovanje in vrednotenje rudnih bogastev | Iskanje rudnih bogastev, vključno z rudninami, nafto, zemeljskim plinom in podobnimi neobnovljivimi viri, potem, ko podjetje pridobi zakonske pravice za raziskovanje na določenem območju ter ugotovitev tehnične izvedljivosti in ekonomske upravičenosti pridobivanja rudnega bogastva. |

sredstva za raziskovanje in vrednotenje

Stroški raziskovanja in vrednotenja, ki so v skladu z računovodsko usmeritvijo podjetja pripoznani kot sredstva.

stroški raziskovanja in vrednotenja

Stroški, ki jih ima podjetje v zvezi z raziskovanjem in vrednotenjem rudnih bogastev, preden se dokaže tehnična izvedljivost in ekonomska upravičenost pridobivanja rudnega bogastva.

raziskovanje in vrednotenje rudnih bogastev

Iskanje rudnih bogastev, vključno z rudninami, nafto, zemeljskim plinom in podobnimi neobnovljivimi viri, potem, ko podjetje pridobi zakonske pravice za raziskovanje na določenem območju ter ugotovitev tehnične izvedljivosti in ekonomske upravičenosti pridobivanja rudnega bogastva.

Priloga B

Spremembe drugih MSRP

Spremembe v tej prilogi veljajo za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2006 ali kasneje. Če podjetje uporabi ta MSRP za zgodnejše obdobje, te spremembe veljajo tudi za tako zgodnejše obdobje.

B1.   V MSRP 1 Prva uporaba Mednarodnih standardov računovodskega poročanja se doda naslov in člen 36B:

Izvzetje iz zahtev po zagotavljanju primerjalnih informacij za MRS 6

36B.   V svojem prvem računovodskem izkazu po MSRP podjetju, ki MSRP prevzame pred 1. januarjem 2006 in se odloči sprejeti MSRP 6 Raziskovanje in vrednotenje rudnih bogastev pred 1. januarjem 2006, ni treba predstaviti razkritij po MSRP za primerjalna obdobja.

B2.   V MRS 16 Opredmetena osnovna sredstva (nepremičnine, naprave in oprema) (kakor je bil spremenjen 2003 in spremenjen z MSRP 5 Nekratkoročna sredstva za prodajo in ustavljeno poslovanje), se člen 3 spremeni, da se glasi takole:

3.   Ta standard se ne uporablja za:

| (a) | osnovna sredstva, razvrščena med sredstva za prodajo v skladu z MSRP 5 Nekratkoročna sredstva za prodajo in ustavljeno poslovanje; |
| --- | --- |

(a)

osnovna sredstva, razvrščena med sredstva za prodajo v skladu z MSRP 5 Nekratkoročna sredstva za prodajo in ustavljeno poslovanje;

| (b) | biološka sredstva, ki so povezana s kmetijsko dejavnostjo (glejte MRS 41 Kmetijstvo); |
| --- | --- |

(b)

biološka sredstva, ki so povezana s kmetijsko dejavnostjo (glejte MRS 41 Kmetijstvo);

| (c) | pripoznavanje in merjenje sredstev za raziskovanje in vrednotenje (glejte MSRP 6 Raziskovanje in vrednotenje rudnih bogastev); ali |
| --- | --- |

(c)

pripoznavanje in merjenje sredstev za raziskovanje in vrednotenje (glejte MSRP 6 Raziskovanje in vrednotenje rudnih bogastev); ali

| (d) | rudarske pravice in zaloge rudnin, kot so nafta, zemeljski plin ali podobne neobnovljive dobrine. |
| --- | --- |

(d)

rudarske pravice in zaloge rudnin, kot so nafta, zemeljski plin ali podobne neobnovljive dobrine.

Ta standard pa se uporablja za opredmetena osnovna sredstva, ki se uporabljajo za razvijanje ali ohranjanje sredstev iz točk (b) do (d).

B3.   V MRS 38 Neopredmetena sredstva (kakor je bil spremenjen 2004), se člen 2 spremeni, da se glasi takole:

2.   
  Ta standard se uporablja pri obračunavanju neopredmetenih sredstev, razen:

| (a) | neopredmetenih sredstev, ki spadajo v področje drugega standarda; |
| --- | --- |

(a)

neopredmetenih sredstev, ki spadajo v področje drugega standarda;

| (b) | finančnih sredstev, kot jih opredeljuje v MRS 39 Finančni inštrumenti: Pripoznavanje in merjenje; |
| --- | --- |

(b)

finančnih sredstev, kot jih opredeljuje v MRS 39 Finančni inštrumenti: Pripoznavanje in merjenje;

| (c) | pripoznavanje in merjenje sredstev za raziskovanje in vrednotenje (glejte MSRP 6 Raziskovanje in vrednotenje rudnih bogastev);
  in |
| --- | --- |

(c)

pripoznavanje in merjenje sredstev za raziskovanje in vrednotenje (glejte MSRP 6 Raziskovanje in vrednotenje rudnih bogastev);
  in

| (d) | stroškov za razvoj in pridobivanje rudnin, nafte, zemeljskega plina in podobnih neobnovljivih naravnih dobrin. |
| --- | --- |

(d)

stroškov za razvoj in pridobivanje rudnin, nafte, zemeljskega plina in podobnih neobnovljivih naravnih dobrin.

Sprememba MRS 19 Zaslužki zaposlencev

Programi več zaposlovalcev

Doda se člen 32A in ponazorilni zgled, člen 35 pa se premakne in preštevilči v 32B.

32A.   Med programi več zaposlovalcev in njihovimi udeleženci lahko obstaja pogodbeni dogovor, ki določa, kako se bo presežek v programu razdelil udeležencem (ali financiral primanjkljaj). Udeleženec v programu več zaposlovalcev s takšnim sporazumom, ki program obračunava kot program z določenimi prispevki v skladu s členom 30, pripozna sredstvo ali obveznost, ki izhaja iz pogodbenega sporazuma in iz njega izhajajoč prihodek ali odhodek v poslovnem izidu.

Zgled, ki pojasnjuje člen 32APodjetje je udeleženo v programu z določenimi zaslužki več zaposlovalcev, ki ne pripravlja vrednotenj programa na podlagi MRS 19. Zato program obračunava kot da bi bil program z določenimi prispevki. Vrednotenje vplačevanja, ki ni po MRS 19, kaže, da je v programu primanjkljaj v znesku 100 milijonov. Program je s pogodbo z udeleženimi zaposlovalci dogovoril roke prispevkov, ki bodo v naslednjih petih letih odpravili primanjkljaj. Celotni prispevki podjetja po pogodbi so 8 milijonov.Podjetje pripozna obveznost za prispevke, prilagojene časovni vrednosti denarja, in enak odhodek v poslovnem izidu.

32B.   MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva zahteva, da podjetje pripozna ali razkrije informacije o nekaterih pogojnih obveznostih. V okviru programa več zaposlovalcev se lahko pojavi pogojna obveznost, na primer zaradi:

| (a) | aktuarskih izgub, ki se nanašajo na druga udeležena podjetja, ker si vsako podjetje, ki je udeleženo v programu več zaposlovalcev, deli aktuarska tveganja z vsakim drugim udeleženim podjetjem; ali |
| --- | --- |

(a)

aktuarskih izgub, ki se nanašajo na druga udeležena podjetja, ker si vsako podjetje, ki je udeleženo v programu več zaposlovalcev, deli aktuarska tveganja z vsakim drugim udeleženim podjetjem; ali

| (b) | odgovornosti, da se po določbah programa financira kakršen koli primanjkljaj v programu, če druga podjetja niso več udeležena v njem. |
| --- | --- |

(b)

odgovornosti, da se po določbah programa financira kakršen koli primanjkljaj v programu, če druga podjetja niso več udeležena v njem.

35.   [Črtano.]

Programi z določenimi zaslužki, ki delijo tveganja med različnimi podjetji pod skupnim upravljanjem

Člen 34 se spremeni, dodana sta člena 34A in 34B.

34.   Programi z določenimi zaslužki, ki delijo tveganja med različnimi podjetji pod skupnim upravljanjem, na primer obvladujoče podjetje in njegova odvisna podjetja, niso programi več zaposlovalcev.

34A.   Podjetje, ki je udeleženo v takšnem programu, pridobi informacije o programu kot celoti, merjenem v skladu z MRS 19 na podlagi predpostavk, ki se uporabljajo za program kot celoto. Če obstaja pogodbeni sporazum ali je določena usmeritev za zaračunavanje stroškov čistih določenih zaslužkov za program kot celoto, merjen v skladu z MRS 19 posameznim skupinam podjetij, podjetje v svojih ločenih ali posameznih računovodskih izkazih pripozna tako zaračunani strošek čistih določenih zaslužkov. Če takšnega pogodbenega sporazuma ali usmeritve ni, se stroški čistih določenih zaslužkov pripoznajo v ločenih ali posameznih računovodskih izkazih skupine podjetij, ki je pravno pokroviteljski zaposlovalec za program. Druge skupine podjetij v svojih ločenih ali posameznih računovodskih izkazih pripoznajo strošek, ki je enak njihovemu prispevku, ki ga je treba plačati v tistem obdobju.

34B.   Udeležba v takšnem programu je posel s povezano stranko za vsako posamezno skupino podjetij. Zato podjetje v svojih ločenih ali posameznih računovodskih izkazih razkrije:

| (a) | pogodbeni sporazum ali določeno usmeritev za zaračunavanje stroškov čistih določenih zaslužkov ali dejstvo, da takšna usmeritev ne obstaja; |
| --- | --- |

(a)

pogodbeni sporazum ali določeno usmeritev za zaračunavanje stroškov čistih določenih zaslužkov ali dejstvo, da takšna usmeritev ne obstaja;

| (b) | usmeritev za določanje prispevka, ki ga mora plačati podjetje; |
| --- | --- |

(b)

usmeritev za določanje prispevka, ki ga mora plačati podjetje;

| (c) | če podjetje obračunava razporeditev stroškov čistih določenih zaslužkov v skladu s členom 34A, vse informacije o programu kot celoti v skladu s členoma 120 in 121; |
| --- | --- |

(c)

če podjetje obračunava razporeditev stroškov čistih določenih zaslužkov v skladu s členom 34A, vse informacije o programu kot celoti v skladu s členoma 120 in 121;

| (d) | če podjetje obračunava prispevek, ki ga je treba plačati v tistem obdobju v skladu s členom 34A, informacije o programu kot celoti, ki se zahtevajo v skladu s členi 120A(b)-(e), (j), (n), (o), (q) in 121. Razkritja, ki jih zahteva člen 120A, se ne uporabljajo. |
| --- | --- |

(d)

če podjetje obračunava prispevek, ki ga je treba plačati v tistem obdobju v skladu s členom 34A, informacije o programu kot celoti, ki se zahtevajo v skladu s členi 120A(b)-(e), (j), (n), (o), (q) in 121. Razkritja, ki jih zahteva člen 120A, se ne uporabljajo.

Pripoznavanje sestavin stroškov določenih zaslužkov v poslovnem izidu

Naslov pred členom 61 se spremeni in člen 61 se spremeni, da se glasi takole:

Poslovni izid

61.   
  Podjetje pripozna pobotani izid naslednjih zneskov v poslovnem izidu, razen če kak drug standard zahteva ali dovoljuje njihovo vključitev v nabavno vrednost sredstva:

| (a) | stroškov sprotnega službovanja (glejte člene 63–91); |
| --- | --- |

(a)

stroškov sprotnega službovanja (glejte člene 63–91);

| (b) | stroškov obresti (glejte člen 82); |
| --- | --- |

(b)

stroškov obresti (glejte člen 82);

| (c) | pričakovanega donosa vseh sredstev programa (glejte člene 105–107) in vseh pravic do povračil (člen 104A); |
| --- | --- |

(c)

pričakovanega donosa vseh sredstev programa (glejte člene 105–107) in vseh pravic do povračil (člen 104A);

| (d) | aktuarskih dobičkov in izgub, kakor se zahteva v skladu z računovodsko usmeritvijo podjetja (glejte člen 92–93D); |
| --- | --- |

(d)

aktuarskih dobičkov in izgub, kakor se zahteva v skladu z računovodsko usmeritvijo podjetja (glejte člen 92–93D);

| (e) | stroškov preteklega službovanja (glejte člen 96); |
| --- | --- |

(e)

stroškov preteklega službovanja (glejte člen 96);

| (f) | učinka vseh omejitev ali skrčenj (glejte člena 109 in 110); in |
| --- | --- |

(f)

učinka vseh omejitev ali skrčenj (glejte člena 109 in 110); in

| (g) | učinka omejitve iz člena 58(b), razen če ni pripoznan izven poslovnega izida v skladu s členom 93C. |
| --- | --- |

(g)

učinka omejitve iz člena 58(b), razen če ni pripoznan izven poslovnega izida v skladu s členom 93C.

Aktuarski dobički in izgube

Členi 92, 93 in 95 se spremenijo in dodajo se členi 93A–93D.

92.   
  Pri merjenju svoje obveznosti za določene zaslužke po členu 54, podjetje ob upoštevanju člena 58A pripozna del (kakor je določen v členu 93) svojih aktuarskih dobičkov in izgub kot prihodek ali odhodek, če čisti nabrani nepripoznani aktuarski dobički in izgube na koncu prejšnjega poročevalnega obdobja presegajo večjo od naslednjih velikosti:

| (a) | 10 % sedanje vrednosti obveze za določene zaslužke na ta datum (pred odštetjem sredstev programa); in |
| --- | --- |

(a)

10 % sedanje vrednosti obveze za določene zaslužke na ta datum (pred odštetjem sredstev programa); in

| (b) | 10 % poštene vrednosti kakršnih koli sredstev programa na ta datum. |
| --- | --- |

(b)

10 % poštene vrednosti kakršnih koli sredstev programa na ta datum.

Ti omejitvi je treba izračunati in uporabiti za vsak program z določenimi zaslužki posebej.

93.   
  Delež aktuarskih dobičkov in izgub, ki jih je treba pripoznati za vsak program z določenimi zaslužki, je presežek, ugotovljen po členu 92, deljen s pričakovano povprečno preostalo delovno dobo zaposlencev, ki so vključeni v program. Podjetje pa lahko sprejme kako premišljeno metodo, katere posledica je hitrejše pripoznavanje aktuarskih dobičkov in izgub, če je zagotovljena uporaba iste podlage tako za dobičke kot za izgube in se takšna podlaga dosledno uporablja iz obdobja v obdobje. Podjetje lahko uporabi takšno premišljeno metodo pri aktuarskih dobičkih in izgubah celo, če so te v okviru omejitev, navedenih v členu 92.

93A.   
  Če, kakor dovoljuje člen 93, podjetje spremeni usmeritev pripoznavanja aktuarskih dobičkov in izgub v obdobju, ko nastanejo, jih lahko pripozna izven poslovnega izida v skladu s členi 93B–93D, pod pogojem, da tako naredi za:

| (a) | vse svoje programe z določenimi zaslužki; in |
| --- | --- |

(a)

vse svoje programe z določenimi zaslužki; in

| (b) | vse svoje aktuarske dobičke in izgube. |
| --- | --- |

(b)

vse svoje aktuarske dobičke in izgube.

93B.   Aktuarski dobički in izgube, pripoznani izven poslovnega izida, kakor dovoljuje člen 93A, morajo biti predstavljeni v izkazu gibanja kapitala z naslovom „izkaz pripoznanih prihodkov in odhodkov“, ki vsebuje le postavke, določene v členu 96 MRS 1 (kakor je bil spremenjen 2003). Podjetje ne predstavi aktuarskih dobičkov in izgub v izkazu gibanja kapitala v stolpičasti obliki iz člena 101 MRS 1 niti v nobeni drugi obliki, ki vključuje postavke, določene v členu 97 MRS 1.

93C.   Podjetje, ki pripozna aktuarske dobičke in izgube v skladu s členom 93A, v izkazu pripoznanih prihodkov in odhodkov pripozna tudi prilagoditve, ki izhajajo iz omejitve iz člena 58(b) izven poslovnega izida.

93D.   Aktuarski dobički in izgube ter prilagoditve, ki izhajajo iz omejitve iz člena 58(b), ki so bili pripoznani neposredno v izkazu pripoznanih prihodkov in odhodkov, se takoj pripoznajo v zadržanem čistem dobičku. Ne smejo biti pripoznani v poslovnem izidu v naslednjem obdobju.

95.   Dolgoročno se lahko aktuarski dobički in izgube pobotajo. Zato je ocene obvez za pozaposlitvene zaslužke najbolje opazovati v razponu (ali „pasu“) okoli najboljše ocene. Podjetju je dovoljeno, vendar se od njega ne zahteva, da pripozna aktuarske dobičke in izgube, ki so v tem „pasu“. ...

Razkrivanje

Vstavi se nov člen 120 in člen 120 se preštevilči v člen 120A in se s členom 121 spremeni takole.

120.   
  Podjetje razkrije informacije, ki omogočajo uporabnikom njegovih računovodskih izkazov, da ocenijo naravo njegovih programov z določenimi zaslužki in finančne učinke sprememb v teh programih v obdobju.

120A.   
  Podjetje razkriva naslednje informacije o programih z določenimi zaslužki:

| (a) | računovodsko usmeritev pripoznavanja aktuarskih dobičkov in izgub v podjetju; |
| --- | --- |

(a)

računovodsko usmeritev pripoznavanja aktuarskih dobičkov in izgub v podjetju;

| (b) | splošni opis vrste programa; |
| --- | --- |

(b)

splošni opis vrste programa;

| (c) | uskladitev začetnega in končnega salda sedanje vrednosti obveze za določene zaslužke, ki ločeno prikazuje, če je to primerno, učinke v obdobju, ki so pripisljivi vsakemu od naslednjih:










  (i) | stroškom sedanjega službovanja; |
| --- | --- | --- |

(c)

uskladitev začetnega in končnega salda sedanje vrednosti obveze za določene zaslužke, ki ločeno prikazuje, če je to primerno, učinke v obdobju, ki so pripisljivi vsakemu od naslednjih:

(i)

stroškom sedanjega službovanja;

| (ii) | stroškom obresti; |
| --- | --- |

(ii)

stroškom obresti;

| (iii) | prispevkom udeležencev programa; |
| --- | --- |

(iii)

prispevkom udeležencev programa;

| (iv) | aktuarskim dobičkom in izgubam; |
| --- | --- |

(iv)

aktuarskim dobičkom in izgubam;

| (v) | spremembam deviznih tečajev v programih, ki se merijo v valuti, ki je različna od predstavitvene valute podjetja; |
| --- | --- |

(v)

spremembam deviznih tečajev v programih, ki se merijo v valuti, ki je različna od predstavitvene valute podjetja;

| (vi) | plačanim zaslužkom; |
| --- | --- |

(vi)

plačanim zaslužkom;

| (vii) | stroškom preteklega službovanja; |
| --- | --- |

(vii)

stroškom preteklega službovanja;

| (viii) | poslovnim združitvam; |
| --- | --- |

(viii)

poslovnim združitvam;

| (ix) | omejitvam; in |
| --- | --- |

(ix)

omejitvam; in

| (x) | skrčenjem. |
| --- | --- |

(x)

skrčenjem.

| (d) | proučitev obveze za določene zaslužke v zneske, ki izhajajo iz programov, ki so v celoti brez sklada in zneske, ki izhajajo iz programov, ki so v celoti ali delno programi s skladom; |
| --- | --- |

(d)

proučitev obveze za določene zaslužke v zneske, ki izhajajo iz programov, ki so v celoti brez sklada in zneske, ki izhajajo iz programov, ki so v celoti ali delno programi s skladom;

| (e) | uskladitev začetnega in končnega salda poštene vrednosti sredstev programa ter začetnega in končnega salda pravice do povračil, pripoznane kot sredstvo v skladu s členom 104A, ki ločeno prikazujejo, če je to primerno, učinke v obdobju, ki je pripisljiva vsakemu od naslednjih:










  (i) | pričakovanemu donosu sredstev programa; |
| --- | --- | --- |

(e)

uskladitev začetnega in končnega salda poštene vrednosti sredstev programa ter začetnega in končnega salda pravice do povračil, pripoznane kot sredstvo v skladu s členom 104A, ki ločeno prikazujejo, če je to primerno, učinke v obdobju, ki je pripisljiva vsakemu od naslednjih:

(i)

pričakovanemu donosu sredstev programa;

| (ii) | aktuarskim dobičkom in izgubam; |
| --- | --- |

(ii)

aktuarskim dobičkom in izgubam;

| (iii) | spremembam deviznih tečajev v programih, ki se merijo v valuti, ki je različna od predstavitvene valute podjetja; |
| --- | --- |

(iii)

spremembam deviznih tečajev v programih, ki se merijo v valuti, ki je različna od predstavitvene valute podjetja;

| (iv) | prispevkom zaposlovalcev; |
| --- | --- |

(iv)

prispevkom zaposlovalcev;

| (v) | prispevkom udeležencev programa; |
| --- | --- |

(v)

prispevkom udeležencev programa;

| (vi) | plačanim zaslužkom; |
| --- | --- |

(vi)

plačanim zaslužkom;

| (vii) | poslovnim združitvam; in |
| --- | --- |

(vii)

poslovnim združitvam; in

| (viii) | skrčenjem; |
| --- | --- |

(viii)

skrčenjem;

| (f) | uskladitev sedanje vrednosti obvez za določene zaslužke v (c) in pošteni vrednosti sredstev programa v (e) na sredstva in obveznosti, pripoznana v bilanci stanja, ki prikazujejo najmanj:










  (i) | čiste aktuarske dobičke ali izgube, ki niso pripoznani v bilanci stanja (glejte člen 92); |
| --- | --- | --- |

(f)

uskladitev sedanje vrednosti obvez za določene zaslužke v (c) in pošteni vrednosti sredstev programa v (e) na sredstva in obveznosti, pripoznana v bilanci stanja, ki prikazujejo najmanj:

(i)

čiste aktuarske dobičke ali izgube, ki niso pripoznani v bilanci stanja (glejte člen 92);

| (ii) | stroške preteklega službovanja, ki niso pripoznani v bilanci stanja (glejte člen 96); |
| --- | --- |

(ii)

stroške preteklega službovanja, ki niso pripoznani v bilanci stanja (glejte člen 96);

| (iii) | vsak znesek, ki zaradi omejitev iz člena 58(b) ni pripoznan kot sredstvo; |
| --- | --- |

(iii)

vsak znesek, ki zaradi omejitev iz člena 58(b) ni pripoznan kot sredstvo;

| (iv) | pošteno vrednost na datum bilance stanja vsake pravice do povračil, ki so pripoznana kot sredstvo po členu 104A (s kratkim opisom povezave med pravico do povračil in z njimi povezano obvezo); ter |
| --- | --- |

(iv)

pošteno vrednost na datum bilance stanja vsake pravice do povračil, ki so pripoznana kot sredstvo po členu 104A (s kratkim opisom povezave med pravico do povračil in z njimi povezano obvezo); ter

| (v) | druge zneske, pripoznane v bilanci stanja; |
| --- | --- |

(v)

druge zneske, pripoznane v bilanci stanja;

| (g) | celotne pripoznane odhodke v poslovnem izidu za vsako v tej točki našteto postavko in vrstično postavko (postavke), kamor so vključeni:










  (i) | stroški sprotnega službovanja; |
| --- | --- | --- |

(g)

celotne pripoznane odhodke v poslovnem izidu za vsako v tej točki našteto postavko in vrstično postavko (postavke), kamor so vključeni:

(i)

stroški sprotnega službovanja;

| (ii) | stroški obresti; |
| --- | --- |

(ii)

stroški obresti;

| (iii) | pričakovani donos sredstev programa; |
| --- | --- |

(iii)

pričakovani donos sredstev programa;

| (iv) | pričakovani donos vseh pravic do povračil, ki so pripoznana kot sredstvo po členu 104A; |
| --- | --- |

(iv)

pričakovani donos vseh pravic do povračil, ki so pripoznana kot sredstvo po členu 104A;

| (v) | aktuarski dobički in izgube; |
| --- | --- |

(v)

aktuarski dobički in izgube;

| (vi) | stroški preteklega službovanja; |
| --- | --- |

(vi)

stroški preteklega službovanja;

| (vii) | učinek vseh omejitev ali skrčenj; in |
| --- | --- |

(vii)

učinek vseh omejitev ali skrčenj; in

| (viii) | učinek omejitve iz člena 58(b); |
| --- | --- |

(viii)

učinek omejitve iz člena 58(b);

| (h) | celotni znesek, pripoznan v izkazu pripoznanih prihodkov in odhodkov za vsako v tej točki našteto postavko:










  (i) | aktuarske dobičke in izgube; in |
| --- | --- | --- |

(h)

celotni znesek, pripoznan v izkazu pripoznanih prihodkov in odhodkov za vsako v tej točki našteto postavko:

(i)

aktuarske dobičke in izgube; in

| (ii) | učinek omejitve iz člena 58(b); |
| --- | --- |

(ii)

učinek omejitve iz člena 58(b);

| (i) | za podjetja, ki pripoznajo aktuarske dobičke in izgube v izkazu pripoznanih prihodkov in odhodkov v skladu s členom 93A, nabrani znesek aktuarskih dobičkov in izgub, pripoznanih v izkazu pripoznanih prihodkov in odhodkov; |
| --- | --- |

(i)

za podjetja, ki pripoznajo aktuarske dobičke in izgube v izkazu pripoznanih prihodkov in odhodkov v skladu s členom 93A, nabrani znesek aktuarskih dobičkov in izgub, pripoznanih v izkazu pripoznanih prihodkov in odhodkov;

| (j) | za vsako glavno skupino sredstev programa, ki vsebujejo, vendar niso omejena na, kapitalske instrumente, dolgovne instrumente, nepremičnine in vsa druga sredstva, odstotek ali znesek, ki ga vsaka skupina predstavlja v pošteni vrednosti celotnih sredstev programa; |
| --- | --- |

(j)

za vsako glavno skupino sredstev programa, ki vsebujejo, vendar niso omejena na, kapitalske instrumente, dolgovne instrumente, nepremičnine in vsa druga sredstva, odstotek ali znesek, ki ga vsaka skupina predstavlja v pošteni vrednosti celotnih sredstev programa;

| (k) | zneske, ki so všteti v pošteno vrednost sredstev programa za:










  (i) | vsako vrsto lastnih finančnih inštrumentov podjetja; in |
| --- | --- | --- |

(k)

zneske, ki so všteti v pošteno vrednost sredstev programa za:

(i)

vsako vrsto lastnih finančnih inštrumentov podjetja; in

| (ii) | vsako nepremičnino, ki jo ima, ali drugo sredstvo, ki ga uporablja podjetje; |
| --- | --- |

(ii)

vsako nepremičnino, ki jo ima, ali drugo sredstvo, ki ga uporablja podjetje;

| (l) | besedni opis podlage, ki je uporabljena za določitev celotne pričakovane stopnje donosa sredstev, vključno z učinkom glavnih skupin sredstev programa; |
| --- | --- |

(l)

besedni opis podlage, ki je uporabljena za določitev celotne pričakovane stopnje donosa sredstev, vključno z učinkom glavnih skupin sredstev programa;

| (m) | dejanski donos sredstev programa pa tudi aktuarski donos vseh pravic do povračil, ki so pripoznana kot sredstvo po členu 104A; |
| --- | --- |

(m)

dejanski donos sredstev programa pa tudi aktuarski donos vseh pravic do povračil, ki so pripoznana kot sredstvo po členu 104A;

| (n) | glavne aktuarske predpostavke, uporabljene na dan bilance stanja, tudi (kjer pride v poštev):










  (i) | diskontne mere; |
| --- | --- | --- |

(n)

glavne aktuarske predpostavke, uporabljene na dan bilance stanja, tudi (kjer pride v poštev):

(i)

diskontne mere;

| (ii) | pričakovane stopnje donosa pri vseh sredstvih programa za obdobja, predstavljena v računovodskih izkazih; |
| --- | --- |

(ii)

pričakovane stopnje donosa pri vseh sredstvih programa za obdobja, predstavljena v računovodskih izkazih;

| (iii) | pričakovane stopnje donosa v obdobjih, ki so predstavljena v računovodskih izkazih, na kakršno koli pravico do povračil, ki so pripoznana kot sredstvo po členu 104A; |
| --- | --- |

(iii)

pričakovane stopnje donosa v obdobjih, ki so predstavljena v računovodskih izkazih, na kakršno koli pravico do povračil, ki so pripoznana kot sredstvo po členu 104A;

| (iv) | pričakovane stopnje povečanja plač (in sprememb indeksa ali drugih spremenljivk, posebej označenih v formalnih ali posrednih določbah programa kot podlage za prihodnje povečanje zaslužkov); |
| --- | --- |

(iv)

pričakovane stopnje povečanja plač (in sprememb indeksa ali drugih spremenljivk, posebej označenih v formalnih ali posrednih določbah programa kot podlage za prihodnje povečanje zaslužkov);

| (v) | stopnje gibanja zdravstvenih stroškov; in |
| --- | --- |

(v)

stopnje gibanja zdravstvenih stroškov; in

| (vi) | vse druge bistvene aktuarske predpostavke, ki se uporabljajo. |
| --- | --- |

(vi)

vse druge bistvene aktuarske predpostavke, ki se uporabljajo.

| (o) | učinek enoodstotnega povečanja in učinek enoodstotnega zmanjšanja predvidene stopnje gibanja zdravstvenih stroškov za:










  (i) | združek stroškov sprotnega službovanja in sestavine stroškov obresti čistih obdobnih zdravstvenih stroškov zaposlenca po službovanju; in |
| --- | --- | --- |

(o)

učinek enoodstotnega povečanja in učinek enoodstotnega zmanjšanja predvidene stopnje gibanja zdravstvenih stroškov za:

(i)

združek stroškov sprotnega službovanja in sestavine stroškov obresti čistih obdobnih zdravstvenih stroškov zaposlenca po službovanju; in

| (ii) | nabrane obveze za pozaposlitvene zaslužke za zdravstvene stroške. |
| --- | --- |

(ii)

nabrane obveze za pozaposlitvene zaslužke za zdravstvene stroške.

| (p) | zneske tekočega letnega obdobja in prejšnjih štirih letnih obdobij:










  (i) | sedanje vrednosti obveze za določene zaslužke, poštene vrednosti sredstev programa in presežka ali primanjkljaja v programu; in |
| --- | --- | --- |

(p)

zneske tekočega letnega obdobja in prejšnjih štirih letnih obdobij:

(i)

sedanje vrednosti obveze za določene zaslužke, poštene vrednosti sredstev programa in presežka ali primanjkljaja v programu; in

| (ii) | izkustvene prilagoditve, ki izhajajo iz:










  A. | obveznosti programa, izražene bodisi kot (1) znesek ali (2) odstotek obveznosti programa na datum bilance stanja; ter |
| --- | --- | --- |

(ii)

izkustvene prilagoditve, ki izhajajo iz:

A.

obveznosti programa, izražene bodisi kot (1) znesek ali (2) odstotek obveznosti programa na datum bilance stanja; ter

| B. | sredstev programa, izraženih bodisi kot (1) znesek ali (2) odstotek sredstev programa na datum bilance stanja. |
| --- | --- |

B.

sredstev programa, izraženih bodisi kot (1) znesek ali (2) odstotek sredstev programa na datum bilance stanja.

| (q) | najboljšo oceno zaposlovalca, takoj ko jo je mogoče utemeljeno določiti, prispevkov, ki bodo po pričakovanju vplačani v program v letnem obdobju, ki se začne po datumu bilance stanja. |
| --- | --- |

(q)

najboljšo oceno zaposlovalca, takoj ko jo je mogoče utemeljeno določiti, prispevkov, ki bodo po pričakovanju vplačani v program v letnem obdobju, ki se začne po datumu bilance stanja.

121.   Člen 120A(b) zahteva splošen opis vrste programa. Takšen opis razlikuje na primer pavšalne plačne pokojninske programe od pokojninskih programov na podlagi zadnjih plač in od pozaposlitvenih zdravstvenih programov. Opis programa vsebuje neformalne postopke, ki povzročijo nastanek posrednih obvez, vključenih v merjenje obveze za določene zaslužke v skladu s členom 52. Nadaljnje podrobnosti niso potrebne.

Datum uveljavitve

Dodana sta člena 159B in 159C, člen 160 pa se spremeni, da se glasi takole.

159B.   
  Podjetje mora uporabljati spremembe v členih 32A, 34–34B, 61 in 120–121 za letna obračunska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2006 ali kasneje. Uporaba pred tem datumom je priporočljiva. Če podjetje uporablja te spremembe za obdobja, ki se začnejo pred 1. januarjem 2006, mora to razkriti.

159C.   
  Možnost iz členov 93A–93D se lahko uporablja za letna obračunska obdobja, ki se začnejo 16. decembra 2004 ali kasneje. Podjetje, ki uporablja to možnost za letna obračunska obdobja, ki se začnejo pred 1. januarjem 2006, uporablja tudi spremembe iz členov 32A, 34–34B, 61 in 120–121.

160.   MRS 8 velja, ko podjetje spremeni svojo računovodsko usmeritev, da bi odražalo spremembe iz členov 159-159C. Pri uporabi teh sprememb za nazaj MRS 8 zahteva, da podjetje obravnava spremembe, kot da bi bile uporabljene istočasno kot ostale določbe tega standarda, razen da podjetje lahko razkrije zneske, ki jih zahteva člen 120A(p), ker so zneski določeni za vsako letno obračunsko obdobje za naprej od prvega letnega obračunskega obdobja, ki je predstavljeno v računovodskih izkazih, v katerih podjetje prvič uporabi spremembe iz člena 120A.

Druge spremembe standarda

Zaradi zgoraj navedenih sprememb se spremenijo naslednja sklicevanja.

| | V členu 29(b) se „
  člen 120
  “ spremeni v „
  člen 120A
  “. |
| --- | --- |

V členu 29(b) se „
  člen 120
  “ spremeni v „
  člen 120A
  “.

| | V členu 60 se „Člen 120(c)(vi)“ spremeni v „Člen 120A(f)(iii)“. |
| --- | --- |

V členu 60 se „Člen 120(c)(vi)“ spremeni v „Člen 120A(f)(iii)“.

| | V zgledu, ki pojasnjuje člen 60, se „člen 120(c)(vi)“ spremeni v „člen 120A(f)(iii)“. |
| --- | --- |

V zgledu, ki pojasnjuje člen 60, se „člen 120(c)(vi)“ spremeni v „člen 120A(f)(iii)“.

| | V členu 104C se „člen 120(c)(vi)“ spremeni v „člen 120A(f)(iv)“. |
| --- | --- |

V členu 104C se „člen 120(c)(vi)“ spremeni v „člen 120A(f)(iv)“.

| | V členu 159(b)
  „
  členi 120(c)(vii), 120(f)(iv), 120(g) in 120(h)(iii)
  “
  se spremeni v
  „
  členi 120A(f)(iv), 120A(g)(iv), 120A(m) in 120A(n)(iii)
  “. |
| --- | --- |

V členu 159(b)

„
  členi 120(c)(vii), 120(f)(iv), 120(g) in 120(h)(iii)
  “

se spremeni v

„
  členi 120A(f)(iv), 120A(g)(iv), 120A(m) in 120A(n)(iii)
  “.

Vstavi se Priloga F, kot sledi:

„PRILOGA F

Spremembe drugih standardov

Spremembe v tej prilogi veljajo za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2006 ali kasneje. Če podjetje uporabi te spremembe MRS 19 za zgodnejše obdobje, te spremembe veljajo tudi za tako zgodnejše obdobje.

A1.   MRS 1 Predstavljanje računovodskih izkazov (kakor je bil spremenjen 2003) se spremeni, kot je opisano v nadaljevanju.

Člen 96 se spremeni, da se glasi takole:

96.   
  Podjetje mora predstaviti izkaz gibanja kapitala, pri čemer mora v obrazcu izkaza prikazati:

| (a) | ... |
| --- | --- |

(a)

...

| (d) | ... |
| --- | --- |

(d)

...

Izkaz gibanja kapitala, v katerem so samo te postavke, mora imeti naslov izkaz pripoznanih prihodkov in odhodkov.

A2.   V MRS 24 Razkrivanje povezanih strank (kakor je bil spremenjen 2003), se člen 20 spremeni, da se glasi takole:

20.   V nadaljevanju so navedeni primeri poslov, ki jih je potrebno razkriti, če so opravljeni s povezano stranko:

| (a) | ... |
| --- | --- |

(a)

...

| (i) | ... |
| --- | --- |

(i)

...

Udeležba obvladujočega podjetja ali odvisnega podjetja v programu z določenimi zaslužki, ki deli tveganja s podjetji v skupini, je posel med povezanimi strankami (glejte člen 34B MRS 19).

A3.   V MSRP 1 Prva uporaba Mednarodnih standardov računovodskega poročanja se doda člen 20A:

20A.   Podjetje lahko razkrije zneske, ki jih zahteva člen 120A(p), ker so zneski določeni za vsako letno obračunsko obdobje za naprej od dneva prehoda.“

OPMSRP POJASNILO 4

Določanje ali dogovor vsebuje najem

SKLICEVANJE

MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake

MRS 16 Opredmetena osnovna sredstva (nepremičnine, naprave in oprema) (kakor je bil spremenjen 2003)

MRS 17 Najemi (kakor je bil spremenjen 2003)

MRS 38 Neopredmetena sredstva (kakor je bil spremenjen 2004)

OKOLIŠČINE

| 1. | Podjetje lahko sklene dogovor, ki je sestavljen iz enega posla ali vrste povezanih poslov, ki nima pravne oblike najema, ampak prenos pravice do uporabe sredstva (npr. opredmetenega osnovnega sredstva) v zameno za plačilo ali niz plačil. Primeri dogovorov, v katerih eno podjetje (dobavitelj) lahko prenese takšno pravico do uporabe sredstva na drugo podjetje (kupec), pogosto skupaj s povezanimi storitvami, vključujejo:






  — | dogovore o zunanjem izvajanju (npr. zunanje izvajanje obdelave podatkov podjetja); |
| --- | --- | --- |

1.

Podjetje lahko sklene dogovor, ki je sestavljen iz enega posla ali vrste povezanih poslov, ki nima pravne oblike najema, ampak prenos pravice do uporabe sredstva (npr. opredmetenega osnovnega sredstva) v zameno za plačilo ali niz plačil. Primeri dogovorov, v katerih eno podjetje (dobavitelj) lahko prenese takšno pravico do uporabe sredstva na drugo podjetje (kupec), pogosto skupaj s povezanimi storitvami, vključujejo:

—

dogovore o zunanjem izvajanju (npr. zunanje izvajanje obdelave podatkov podjetja);

| — | dogovore v telekomunikacijski dejavnosti, v kateri dobavitelji omrežne zmogljivosti sklenejo pogodbe za zagotavljanje pravic do zmogljivosti kupcem; |
| --- | --- |

—

dogovore v telekomunikacijski dejavnosti, v kateri dobavitelji omrežne zmogljivosti sklenejo pogodbe za zagotavljanje pravic do zmogljivosti kupcem;

| — | pogodbe vzemi ali plačaj in podobne pogodbe, v katerih kupci morajo plačati določene zneske ne glede na to ali prevzamejo pogodbeno blago ali storitve (npr. pogodba vzemi ali plačaj za pridobitev dejansko vse proizvodnje električnega generatorja dobavitelja). |
| --- | --- |

—

pogodbe vzemi ali plačaj in podobne pogodbe, v katerih kupci morajo plačati določene zneske ne glede na to ali prevzamejo pogodbeno blago ali storitve (npr. pogodba vzemi ali plačaj za pridobitev dejansko vse proizvodnje električnega generatorja dobavitelja).

| 2. | To pojasnilo daje napotke za določanje, ali so takšni dogovori najemi ali vsebujejo najeme, ki jih je treba obračunavati v skladu z MRS 17. Ne daje napotkov za določanje, kako naj se takšen najem razvrsti v skladu z navedenim standardom. |
| --- | --- |

2.

To pojasnilo daje napotke za določanje, ali so takšni dogovori najemi ali vsebujejo najeme, ki jih je treba obračunavati v skladu z MRS 17. Ne daje napotkov za določanje, kako naj se takšen najem razvrsti v skladu z navedenim standardom.

| 3. | V nekaterih dogovorih je temeljno sredstvo, ki je predmet najema, del večjega sredstva. To pojasnilo se ne nanaša na način določanja, kdaj je del večjega sredstva sam temeljno sredstvo za namene uporabe MRS 17. Kljub temu dogovori, v katerih bi temeljno sredstvo predstavljalo obračunsko enoto v MRS 16 ali MRS 38, spadajo v področje tega pojasnila. |
| --- | --- |

3.

V nekaterih dogovorih je temeljno sredstvo, ki je predmet najema, del večjega sredstva. To pojasnilo se ne nanaša na način določanja, kdaj je del večjega sredstva sam temeljno sredstvo za namene uporabe MRS 17. Kljub temu dogovori, v katerih bi temeljno sredstvo predstavljalo obračunsko enoto v MRS 16 ali MRS 38, spadajo v področje tega pojasnila.

PODROČJE

| 4. | To pojasnilo se ne uporablja za dogovore, ki so najemi ali vsebujejo najeme, ki so izključeni iz področja MRS 17. |
| --- | --- |

4.

To pojasnilo se ne uporablja za dogovore, ki so najemi ali vsebujejo najeme, ki so izključeni iz področja MRS 17.

VPRAŠANJA

| 5. | To pojasnilo obravnava naslednja vprašanja:






  (a) | kako določiti, ali je dogovor najem ali vsebuje najem, kakor je opredeljen v MRS 17; |
| --- | --- | --- |

5.

To pojasnilo obravnava naslednja vprašanja:

(a)

kako določiti, ali je dogovor najem ali vsebuje najem, kakor je opredeljen v MRS 17;

| (b) | kdaj naj se oceni ali ponovno oceni, ali je dogovor najem ali vsebuje najem; in |
| --- | --- |

(b)

kdaj naj se oceni ali ponovno oceni, ali je dogovor najem ali vsebuje najem; in

| (c) | če je dogovor najem ali vsebuje najem, kako naj se plačila za najem ločijo od plačil za druge sestavine v dogovoru. |
| --- | --- |

(c)

če je dogovor najem ali vsebuje najem, kako naj se plačila za najem ločijo od plačil za druge sestavine v dogovoru.

SOGLASJE

Določanje, ali je dogovor najem ali vsebuje najem

| 6. | Določanje, ali je dogovor najem ali vsebuje najem, mora temeljiti na vsebini dogovora in treba je oceniti ali:






  (a) | je izpolnitev dogovora odvisna od uporabe posebnega sredstva ali sredstev (sredstvo); in |
| --- | --- | --- |

6.

Določanje, ali je dogovor najem ali vsebuje najem, mora temeljiti na vsebini dogovora in treba je oceniti ali:

(a)

je izpolnitev dogovora odvisna od uporabe posebnega sredstva ali sredstev (sredstvo); in

| (b) | dogovor prenaša pravico do uporabe sredstva. |
| --- | --- |

(b)

dogovor prenaša pravico do uporabe sredstva.

Izpolnitev dogovora je odvisna od uporabe posebnega sredstva

| 7. | Čeprav je posebno sredstvo lahko v dogovoru izrecno določeno, ni predmet najema, če izpolnitev dogovora ni odvisna od uporabe posebnega sredstva. Na primer, če je dobavitelj dolžan dobaviti določeno količino blaga ali storitev in ima pravico in sposobnost zagotoviti to blago ali storitve z uporabo drugih sredstev, ki niso določena v dogovoru, potem izpolnitev dogovora ni odvisna od določenega sredstva in dogovor ne vsebuje najema. Garancijska obveza, ki dovoljuje ali zahteva nadomestitev enakih ali podobnih sredstev, kadar določeno sredstvo ne deluje pravilno, ne preprečuje najemnega obravnavanja. Poleg tega pogodbena določba (pogojna ali drugačna), ki dovoljuje ali zahteva, da dobavitelj nadomesti druga sredstva zaradi katerega koli razloga na ali po določenem dnevu, ne preprečuje najemnega obravnavanja pred dnem zamenjave. |
| --- | --- |

7.

Čeprav je posebno sredstvo lahko v dogovoru izrecno določeno, ni predmet najema, če izpolnitev dogovora ni odvisna od uporabe posebnega sredstva. Na primer, če je dobavitelj dolžan dobaviti določeno količino blaga ali storitev in ima pravico in sposobnost zagotoviti to blago ali storitve z uporabo drugih sredstev, ki niso določena v dogovoru, potem izpolnitev dogovora ni odvisna od določenega sredstva in dogovor ne vsebuje najema. Garancijska obveza, ki dovoljuje ali zahteva nadomestitev enakih ali podobnih sredstev, kadar določeno sredstvo ne deluje pravilno, ne preprečuje najemnega obravnavanja. Poleg tega pogodbena določba (pogojna ali drugačna), ki dovoljuje ali zahteva, da dobavitelj nadomesti druga sredstva zaradi katerega koli razloga na ali po določenem dnevu, ne preprečuje najemnega obravnavanja pred dnem zamenjave.

| 8. | Sredstvo je posredno določeno, če na primer, ima dobavitelj v lasti ali najemu samo eno sredstvo, s katerim izpolni obvezo in, za dobavitelja uporaba drugih sredstev za izpolnitev obveze ni niti ekonomsko izvedljiva niti praktična. |
| --- | --- |

8.

Sredstvo je posredno določeno, če na primer, ima dobavitelj v lasti ali najemu samo eno sredstvo, s katerim izpolni obvezo in, za dobavitelja uporaba drugih sredstev za izpolnitev obveze ni niti ekonomsko izvedljiva niti praktična.

Dogovor prenaša pravico do uporabe sredstva

| 9. | Dogovor prenaša pravico do uporabe sredstva, če dogovor prenese na kupca (najemnika) pravico do obvladovanja uporabe temeljnega sredstva. Pravica do obvladovanja uporabe temeljnega sredstva se prenese, če je izpolnjen kateri koli od naslednjih pogojev:






  (a) | Kupec ima možnost ali pravico ravnati s sredstvom ali drugim odrediti, da ravnajo s sredstvom na način, ki ga določi, ko pridobiva ali obvladuje več kot nepomembno količino učinka ali druge koristnosti sredstva. |
| --- | --- | --- |

9.

Dogovor prenaša pravico do uporabe sredstva, če dogovor prenese na kupca (najemnika) pravico do obvladovanja uporabe temeljnega sredstva. Pravica do obvladovanja uporabe temeljnega sredstva se prenese, če je izpolnjen kateri koli od naslednjih pogojev:

(a)

Kupec ima možnost ali pravico ravnati s sredstvom ali drugim odrediti, da ravnajo s sredstvom na način, ki ga določi, ko pridobiva ali obvladuje več kot nepomembno količino učinka ali druge koristnosti sredstva.

| (b) | Kupec ima možnost ali pravico kontrolirati fizični dostop do temeljnega sredstva, ko pridobiva ali obvladuje več kot nepomembno količino učinka ali druge koristnosti sredstva. |
| --- | --- |

(b)

Kupec ima možnost ali pravico kontrolirati fizični dostop do temeljnega sredstva, ko pridobiva ali obvladuje več kot nepomembno količino učinka ali druge koristnosti sredstva.

| (c) | Dejstva in okoliščine kažejo, da je malo verjetno, da ena ali več strank, razen kupca, vzamejo več kot nepomembno količino učinka ali druge koristi sredstva, ki jo proizvede ali ustvari sredstvo v času trajanja dogovora, in da cena, ki jo kupec plača za učinek, ni niti pogodbeno določena na enoto proizvoda, niti ni enaka tržni ceni na enoto proizvoda v času dostave proizvodov. |
| --- | --- |

(c)

Dejstva in okoliščine kažejo, da je malo verjetno, da ena ali več strank, razen kupca, vzamejo več kot nepomembno količino učinka ali druge koristi sredstva, ki jo proizvede ali ustvari sredstvo v času trajanja dogovora, in da cena, ki jo kupec plača za učinek, ni niti pogodbeno določena na enoto proizvoda, niti ni enaka tržni ceni na enoto proizvoda v času dostave proizvodov.

Presojanje ali ponovno presojanje, ali je dogovor najem ali vsebuje najem

| 10. | Presoja, ali dogovor vsebuje najem, se opravi na začetku dogovora, ki je datum dogovora ali datum zavezanosti strank glavnim določbam dogovora in sicer tisti, ki je, na podlagi vseh dejstev in okoliščin zgodnejši. Ponovno presojo po začetku dogovora, ali dogovor vsebuje najem, se opravi le, če je izpolnjen kateri koli od naslednjih pogojev:






  (a) | Sprememba v pogodbenih pogojih, razen če sprememba le obnavlja ali podaljša dogovor. |
| --- | --- | --- |

10.

Presoja, ali dogovor vsebuje najem, se opravi na začetku dogovora, ki je datum dogovora ali datum zavezanosti strank glavnim določbam dogovora in sicer tisti, ki je, na podlagi vseh dejstev in okoliščin zgodnejši. Ponovno presojo po začetku dogovora, ali dogovor vsebuje najem, se opravi le, če je izpolnjen kateri koli od naslednjih pogojev:

(a)

Sprememba v pogodbenih pogojih, razen če sprememba le obnavlja ali podaljša dogovor.

| (b) | Možnost obnovitve se izvaja ali se stranki dogovora sporazumeta o podaljšanju, razen če je bil pogoj obnovitve ali podaljšanja na začetku vključen v trajanje najema v skladu s členom 4 MRS 17. Obnovitev ali podaljšanje dogovora, ki ne vključuje sprememb pogojev prvotnega dogovora pred koncem trajanja prvotnega dogovora, se ovrednoti v skladu s členi 6 do 9 samo glede obdobja obnovitve ali podaljšanja. |
| --- | --- |

(b)

Možnost obnovitve se izvaja ali se stranki dogovora sporazumeta o podaljšanju, razen če je bil pogoj obnovitve ali podaljšanja na začetku vključen v trajanje najema v skladu s členom 4 MRS 17. Obnovitev ali podaljšanje dogovora, ki ne vključuje sprememb pogojev prvotnega dogovora pred koncem trajanja prvotnega dogovora, se ovrednoti v skladu s členi 6 do 9 samo glede obdobja obnovitve ali podaljšanja.

| (c) | Sprememba v določanju, ali je izpolnitev odvisna od določenega sredstva. |
| --- | --- |

(c)

Sprememba v določanju, ali je izpolnitev odvisna od določenega sredstva.

| (d) | Znatna sprememba sredstva, na primer znatna fizična sprememba opredmetenega osnovnega sredstva. |
| --- | --- |

(d)

Znatna sprememba sredstva, na primer znatna fizična sprememba opredmetenega osnovnega sredstva.

| 11. | Ponovna presoja dogovora temelji na dejstvih in okoliščinah na dan ponovne presoje, vključno s preostalo dobo dogovora. Sprememba ocene (na primer ocenjena količina izdelkov, ki jih je treba dostaviti kupcu ali drugemu možnemu kupcu) ne sproži ponovne presoje. Če se dogovor ponovno presodi in se določi, da vsebuje najem (ali da ne vsebuje najema), se uporabi obračun najema (ali se preneha uporabljati) od:






  (a) | v primeru (a), (c) ali (d) v 10. odstavku, ko pride do spremembe okoliščin, ki povzročijo ponovno presojo; |
| --- | --- | --- |

11.

Ponovna presoja dogovora temelji na dejstvih in okoliščinah na dan ponovne presoje, vključno s preostalo dobo dogovora. Sprememba ocene (na primer ocenjena količina izdelkov, ki jih je treba dostaviti kupcu ali drugemu možnemu kupcu) ne sproži ponovne presoje. Če se dogovor ponovno presodi in se določi, da vsebuje najem (ali da ne vsebuje najema), se uporabi obračun najema (ali se preneha uporabljati) od:

(a)

v primeru (a), (c) ali (d) v 10. odstavku, ko pride do spremembe okoliščin, ki povzročijo ponovno presojo;

| (b) | v primeru (b) v 10. odstavku, začetka obdobja obnovitve ali podaljšanja. |
| --- | --- |

(b)

v primeru (b) v 10. odstavku, začetka obdobja obnovitve ali podaljšanja.

Ločevanje plačil za najem od drugih plačil

| 12. | Če dogovor vsebuje najem, uporabljajo stranke dogovora zahteve MRS 17 za najemno sestavino dogovora, razen če so oproščene teh zahtev v skladu s členom 2 MRS 17. Če dogovor vsebuje najem, se torej ta najem razvrsti kot finančni najem ali kot poslovni najem v skladu s členi 7–19 MRS 17. Druge sestavine dogovora, ki spadajo v področje MRS 17, se obračunavajo v skladu z drugimi standardi. |
| --- | --- |

12.

Če dogovor vsebuje najem, uporabljajo stranke dogovora zahteve MRS 17 za najemno sestavino dogovora, razen če so oproščene teh zahtev v skladu s členom 2 MRS 17. Če dogovor vsebuje najem, se torej ta najem razvrsti kot finančni najem ali kot poslovni najem v skladu s členi 7–19 MRS 17. Druge sestavine dogovora, ki spadajo v področje MRS 17, se obračunavajo v skladu z drugimi standardi.

| 13. | Za namene uporabe zahtev MRS 17 je treba plačila in druga povračila, ki jih zahteva dogovor, ločiti na začetku dogovora ali ob ponovni presoji dogovora, na plačila in povračila za najem in za druge sestavine na podlagi njihovih relativnih poštenih vrednosti. Najmanjše vsote najemnin, opredeljene v členu 4 MRS 17, vključujejo samo plačila za najem (t.j. pravica do uporabe sredstva) in ne vključujejo plačil za druge sestavine dogovora (npr. za storitve ali stroške vložkov). |
| --- | --- |

13.

Za namene uporabe zahtev MRS 17 je treba plačila in druga povračila, ki jih zahteva dogovor, ločiti na začetku dogovora ali ob ponovni presoji dogovora, na plačila in povračila za najem in za druge sestavine na podlagi njihovih relativnih poštenih vrednosti. Najmanjše vsote najemnin, opredeljene v členu 4 MRS 17, vključujejo samo plačila za najem (t.j. pravica do uporabe sredstva) in ne vključujejo plačil za druge sestavine dogovora (npr. za storitve ali stroške vložkov).

| 14. | V nekaterih primerih mora kupec za ločevanje plačil za najem od drugih sestavin dogovora uporabiti metodo ocenjevanja. Na primer, kupec lahko oceni najemnine s sklicevanjem na najemno pogodbo za primerljivo sredstvo, ki ne vsebuje nobenih drugih sestavin, ali oceni plačila za druge sestavine v dogovoru s sklicevanjem na primerljive pogodbe in nato odšteje ta plačila od celotnih plačil v skladu z dogovorom. |
| --- | --- |

14.

V nekaterih primerih mora kupec za ločevanje plačil za najem od drugih sestavin dogovora uporabiti metodo ocenjevanja. Na primer, kupec lahko oceni najemnine s sklicevanjem na najemno pogodbo za primerljivo sredstvo, ki ne vsebuje nobenih drugih sestavin, ali oceni plačila za druge sestavine v dogovoru s sklicevanjem na primerljive pogodbe in nato odšteje ta plačila od celotnih plačil v skladu z dogovorom.

| 15. | Če kupec sklepa, da plačil ni mogoče zanesljivo ločevati:






  (a) | v primeru finančnega najema pripozna sredstvo in obveznost po znesku, ki je enak pošteni vrednosti temeljnega sredstva, ki je bilo v 7. in 8. odstavku opredeljeno kot predmet najema. Pozneje se obveznost zmanjša, ko se opravijo plačila in pripoznajo prisojeni finančni stroški obveznosti z uporabo kupčeve predpostavljene obrestne mere za sposojanje (1); |
| --- | --- | --- |

15.

Če kupec sklepa, da plačil ni mogoče zanesljivo ločevati:

(a)

v primeru finančnega najema pripozna sredstvo in obveznost po znesku, ki je enak pošteni vrednosti temeljnega sredstva, ki je bilo v 7. in 8. odstavku opredeljeno kot predmet najema. Pozneje se obveznost zmanjša, ko se opravijo plačila in pripoznajo prisojeni finančni stroški obveznosti z uporabo kupčeve predpostavljene obrestne mere za sposojanje (1);

| (b) | v primeru poslovnega najema vsa plačila v skladu z dogovorom obravnava kot najemnine, da izpolni zahteve po razkritju MRS 17, vendar:






  (i) | razkrije ta plačila ločeno od najmanjših vsot najemnin drugih dogovorov, ki ne vsebujejo plačil za ne-najemne sestavine; in |
| --- | --- | --- |

(b)

v primeru poslovnega najema vsa plačila v skladu z dogovorom obravnava kot najemnine, da izpolni zahteve po razkritju MRS 17, vendar:

(i)

razkrije ta plačila ločeno od najmanjših vsot najemnin drugih dogovorov, ki ne vsebujejo plačil za ne-najemne sestavine; in

| (ii) | navede, da razkrita plačila vključujejo tudi plačila za nenajemne sestavine v dogovoru. |
| --- | --- |

(ii)

navede, da razkrita plačila vključujejo tudi plačila za nenajemne sestavine v dogovoru.

DATUM UVELJAVITVE

| 16. | Podjetje mora uporabljati to pojasnilo za letna obračunska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2006 ali kasneje. Uporaba pred tem datumom je priporočljiva. Če podjetje uporablja to pojasnilo za obdobje pred 1. januarjem 2006, mora to razkriti. |
| --- | --- |

16.

Podjetje mora uporabljati to pojasnilo za letna obračunska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2006 ali kasneje. Uporaba pred tem datumom je priporočljiva. Če podjetje uporablja to pojasnilo za obdobje pred 1. januarjem 2006, mora to razkriti.

PREHOD

| 17. | MRS 8 določa, kako uporablja podjetje spremembo računovodske usmeritve, ki izhaja iz začetne uporabe pojasnila. Pri prvi uporabi tega pojasnila podjetju ni treba izpolnjevati teh zahtev. Če podjetje uveljavi to oprostitev, uporablja 6. do 9. odstavek pojasnila za dogovore, ki obstajajo na začetku prvega obdobja, za katero so v skladu z MSRP predstavljene primerjalne informacije na podlagi dejstev in okoliščin, ki so obstajale na začetku navedenega obdobja. |
| --- | --- |

17.

MRS 8 določa, kako uporablja podjetje spremembo računovodske usmeritve, ki izhaja iz začetne uporabe pojasnila. Pri prvi uporabi tega pojasnila podjetju ni treba izpolnjevati teh zahtev. Če podjetje uveljavi to oprostitev, uporablja 6. do 9. odstavek pojasnila za dogovore, ki obstajajo na začetku prvega obdobja, za katero so v skladu z MSRP predstavljene primerjalne informacije na podlagi dejstev in okoliščin, ki so obstajale na začetku navedenega obdobja.

---

(1)  To je najemnikova predpostavljena obrestna mera za sposojanje, kot je opredeljena v členu 4 MRS 17.

Priloga

Spremembe MSRP 1 Prva uporaba Mednarodnih standardov računovodskega poročanja

Spremembe v tej prilogi veljajo za letna obračunska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2006 ali kasneje. Če podjetje uporabi to pojasnilo pred tem datumom, veljajo te spremembe tudi za takšno zgodnejše obdobje.

A1.   MSRP 1 Prva uporaba Mednarodnih standardov računovodskega poročanja in spremljajoče listine so spremenjene na spodaj opisan način.

V členu 12 se sklicevanje na člene 13–25E spremeni v sklicevanje na člene 13–25F.

Podčlena 13(i) in (j) se spremenita, vstavi se podčlen (k), tako da se glasi:

| (i) | zavarovalne pogodbe (člen 25D); |
| --- | --- |

(i)

zavarovalne pogodbe (člen 25D);

| (j) | razgradnja obveznosti vključena v nabavno vrednost opredmetenih osnovnih sredstev (člen 25E); in |
| --- | --- |

(j)

razgradnja obveznosti vključena v nabavno vrednost opredmetenih osnovnih sredstev (člen 25E); in

| (k) | najemi (člen 25F). |
| --- | --- |

(k)

najemi (člen 25F).

Po členu 25E se vstavi nov naslov in člen 25F na sledeči način:

NAJEMI

OPMSRP 1 Določanje, ali dogovor vsebuje najem

25F.   Ko podjetje prvič uporabi ta dokument, lahko upošteva prehodne določbe iz OPMSRP 4 Določanje, ali dogovor vsebuje najem. Tako lahko podjetje pri prvi uporabi določi, ali dogovor, ki obstaja na datum prehoda na MSRP, vsebuje najem na podlagi dejstev in okoliščin, ki obstajajo na navedeni datum.

OPMSRP POJASNILO 5 (vključuje spremembo MRS 39)

Pravica do deležev, ki izhajajo iz skladov za razgradnjo, obnovo in ponovno oživljanje okolja

SKLICEVANJE

| MRS 8 | Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake |
| --- | --- |
| MRS 27 | Skupinski in ločeni računovodski izkazi |
| MRS 28 | Finančne naložbe v pridružena podjetja |
| MRS 31 | Deleži v skupnih podvigih |
| MRS 37 | Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva |
| MRS 39 | Finančni inštrumenti: Pripoznavanje in merjenje (kakor je bil spremenjen 2003) |
| SOP-12 | Uskupinjevanje – enote za posebne namene (kakor je bil spremenjen 2004) |

MRS 8

Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake

MRS 27

Skupinski in ločeni računovodski izkazi

MRS 28

Finančne naložbe v pridružena podjetja

MRS 31

Deleži v skupnih podvigih

MRS 37

Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva

MRS 39

Finančni inštrumenti: Pripoznavanje in merjenje (kakor je bil spremenjen 2003)

SOP-12

Uskupinjevanje – enote za posebne namene (kakor je bil spremenjen 2004)

OKOLIŠČINE

| 1. | Namen skladov za razgradnjo, obnovo in ponovno oživljanje okolja, v nadaljnjem besedilu „skladi za razgradnjo“ ali „skladi“, je izločiti sredstva za financiranje nekaterih ali vseh stroškov razgradnje obrata (kot je jedrski obrat) ali določene opreme (kot so avtomobili), ali ponovno oživljanje okolja (kot je urejanje onesnaženosti vode ali obnavljanje miniranega zemljišča), ki se skupaj imenujejo „razgradnja“. |
| --- | --- |

1.

Namen skladov za razgradnjo, obnovo in ponovno oživljanje okolja, v nadaljnjem besedilu „skladi za razgradnjo“ ali „skladi“, je izločiti sredstva za financiranje nekaterih ali vseh stroškov razgradnje obrata (kot je jedrski obrat) ali določene opreme (kot so avtomobili), ali ponovno oživljanje okolja (kot je urejanje onesnaženosti vode ali obnavljanje miniranega zemljišča), ki se skupaj imenujejo „razgradnja“.

| 2. | Prispevki v te sklade so lahko prostovoljni ali pa jih zahteva uredba ali zakon. Skladi imajo lahko eno od naslednjih sestav:






  (a) | skladi, ki jih ustanovi en sam vlagatelj za financiranje svojih obvez za razgradnjo za posamezno lokacijo ali za vrsto geografsko razpršenih lokacij; |
| --- | --- | --- |

2.

Prispevki v te sklade so lahko prostovoljni ali pa jih zahteva uredba ali zakon. Skladi imajo lahko eno od naslednjih sestav:

(a)

skladi, ki jih ustanovi en sam vlagatelj za financiranje svojih obvez za razgradnjo za posamezno lokacijo ali za vrsto geografsko razpršenih lokacij;

| (b) | skladi, ki jih ustanovi več vlagateljev za financiranje svojih posameznih ali skupnih obvez za razgradnjo, kadar so vlagatelji upravičeni do povračila odhodkov za razgradnjo do višine njihovih prispevkov, povečanih za dejanski čisti dobiček od teh prispevkov in zmanjšanih za delež stroškov upravljanja sklada. Vlagatelji morajo morebiti plačati dodatne prispevke, na primer v primeru stečaja drugega vlagatelja; |
| --- | --- |

(b)

skladi, ki jih ustanovi več vlagateljev za financiranje svojih posameznih ali skupnih obvez za razgradnjo, kadar so vlagatelji upravičeni do povračila odhodkov za razgradnjo do višine njihovih prispevkov, povečanih za dejanski čisti dobiček od teh prispevkov in zmanjšanih za delež stroškov upravljanja sklada. Vlagatelji morajo morebiti plačati dodatne prispevke, na primer v primeru stečaja drugega vlagatelja;

| (c) | skladi, ki jih ustanovi več vlagateljev za financiranje svojih posameznih ali skupnih obvez za razgradnjo, ko zahtevana raven prispevkov temelji na obstoječi dejavnosti vlagatelja in korist, ki jo vlagatelj dobi, temelji na pretekli dejavnosti. V takšnih primerih obstaja možnost neusklajenosti med zneskom prispevkov, ki jih plača vlagatelj (na podlagi obstoječe dejavnosti) in vrednostjo, ki je iztržljiva iz sklada (na podlagi pretekle dejavnosti). |
| --- | --- |

(c)

skladi, ki jih ustanovi več vlagateljev za financiranje svojih posameznih ali skupnih obvez za razgradnjo, ko zahtevana raven prispevkov temelji na obstoječi dejavnosti vlagatelja in korist, ki jo vlagatelj dobi, temelji na pretekli dejavnosti. V takšnih primerih obstaja možnost neusklajenosti med zneskom prispevkov, ki jih plača vlagatelj (na podlagi obstoječe dejavnosti) in vrednostjo, ki je iztržljiva iz sklada (na podlagi pretekle dejavnosti).

| 3. | Takšni skladi imajo na splošno naslednje značilnosti:






  (a) | sklad ločeno upravljajo neodvisni skrbniki; |
| --- | --- | --- |

3.

Takšni skladi imajo na splošno naslednje značilnosti:

(a)

sklad ločeno upravljajo neodvisni skrbniki;

| (b) | podjetja (vlagatelji) plačujejo prispevke v sklad, ki se naložbijo v vrsto sredstev, ki lahko vključujejo dolgovne in kapitalske finančne naložbe in so na voljo za pomoč pri plačevanju stroškov vlagateljev za razgradnjo. Skrbniki določijo način naložbenja prispevkov v okviru omejitev, ki jih določajo upravne listine sklada in vsa veljavna zakonodaja ali drugi predpisi; |
| --- | --- |

(b)

podjetja (vlagatelji) plačujejo prispevke v sklad, ki se naložbijo v vrsto sredstev, ki lahko vključujejo dolgovne in kapitalske finančne naložbe in so na voljo za pomoč pri plačevanju stroškov vlagateljev za razgradnjo. Skrbniki določijo način naložbenja prispevkov v okviru omejitev, ki jih določajo upravne listine sklada in vsa veljavna zakonodaja ali drugi predpisi;

| (c) | vlagatelji zadržijo obvezo za plačilo stroškov razgradnje. Vendar vlagatelji lahko dobijo povračilo stroškov razgradnje od sklada do nižjega od naslednjih dveh zneskov: nastali stroški razgradnje ali vlagateljev delež sredstev sklada; |
| --- | --- |

(c)

vlagatelji zadržijo obvezo za plačilo stroškov razgradnje. Vendar vlagatelji lahko dobijo povračilo stroškov razgradnje od sklada do nižjega od naslednjih dveh zneskov: nastali stroški razgradnje ali vlagateljev delež sredstev sklada;

| (d) | vlagatelji imajo lahko omejen dostop ali nimajo dostopa do presežka sredstev sklada nad sredstvi, ki se uporabijo za upravičene stroške razgradnje. |
| --- | --- |

(d)

vlagatelji imajo lahko omejen dostop ali nimajo dostopa do presežka sredstev sklada nad sredstvi, ki se uporabijo za upravičene stroške razgradnje.

PODROČJE

| 4. | To pojasnilo se uporablja za obračune v računovodskih izkazih vlagatelja za deleže, ki izhajajo iz skladov za razgradnjo, ki imajo obe naslednji značilnosti:






  (a) | sredstva se upravljajo ločeno (bodisi se hranijo v ločeni pravni osebi ali kot ločena sredstva v okviru drugega podjetja); in |
| --- | --- | --- |

4.

To pojasnilo se uporablja za obračune v računovodskih izkazih vlagatelja za deleže, ki izhajajo iz skladov za razgradnjo, ki imajo obe naslednji značilnosti:

(a)

sredstva se upravljajo ločeno (bodisi se hranijo v ločeni pravni osebi ali kot ločena sredstva v okviru drugega podjetja); in

| (b) | vlagateljeva pravica do dostopa do sredstev je omejena. |
| --- | --- |

(b)

vlagateljeva pravica do dostopa do sredstev je omejena.

| 5. | Preostali delež v skladu, ki presega pravico do povračila, kot je pogodbena pravica do izplačil, ko je razgradnja zaključena ali ob ukinitvi sklada, je lahko kapitalski instrument, ki spada v področje MRS 39 in ne spada v področje tega pojasnila. |
| --- | --- |

5.

Preostali delež v skladu, ki presega pravico do povračila, kot je pogodbena pravica do izplačil, ko je razgradnja zaključena ali ob ukinitvi sklada, je lahko kapitalski instrument, ki spada v področje MRS 39 in ne spada v področje tega pojasnila.

VPRAŠANJA

| 6. | To pojasnilo obravnava naslednja vprašanja:






  (a) | kako naj vlagatelj obračuna svoj delež v skladu? |
| --- | --- | --- |

6.

To pojasnilo obravnava naslednja vprašanja:

(a)

kako naj vlagatelj obračuna svoj delež v skladu?

| (b) | kadar mora vlagatelj plačati dodatne prispevke, na primer v primeru stečaja drugega vlagatelja, kako naj se ta obveza obračuna? |
| --- | --- |

(b)

kadar mora vlagatelj plačati dodatne prispevke, na primer v primeru stečaja drugega vlagatelja, kako naj se ta obveza obračuna?

SOGLASJE

Obračunavanje deleža v skladu

| 7. | Vlagatelj pripozna svojo obvezo plačati stroške razgradnje kot obveznost in svoj delež v skladu pripozna ločeno, razen če vlagatelj ni dolžan plačati stroškov razgradnje tudi, če sklad ne plača. |
| --- | --- |

7.

Vlagatelj pripozna svojo obvezo plačati stroške razgradnje kot obveznost in svoj delež v skladu pripozna ločeno, razen če vlagatelj ni dolžan plačati stroškov razgradnje tudi, če sklad ne plača.

| 8. | Vlagatelj določi ali obvladuje, skupaj obvladuje ali ima pomemben vpliv v skladu s sklicevanjem na MRS 27, MRS 28, MRS 31 in SOP-12. Če je temu tako, vlagatelj obračuna svoj delež v skladu skladno s temi standardi. |
| --- | --- |

8.

Vlagatelj določi ali obvladuje, skupaj obvladuje ali ima pomemben vpliv v skladu s sklicevanjem na MRS 27, MRS 28, MRS 31 in SOP-12. Če je temu tako, vlagatelj obračuna svoj delež v skladu skladno s temi standardi.

| 9. | Če vlagatelj ne obvladuje, skupaj obvladuje ali nima pomembnega vpliva v skladu, pripozna pravico, da prejme povračilo iz sklada kot povračilo v skladu z MRS 37. To povračilo se meri po nižjem od naslednjih zneskov:






  (a) | znesek pripoznane obveze za razgradnjo; in |
| --- | --- | --- |

9.

Če vlagatelj ne obvladuje, skupaj obvladuje ali nima pomembnega vpliva v skladu, pripozna pravico, da prejme povračilo iz sklada kot povračilo v skladu z MRS 37. To povračilo se meri po nižjem od naslednjih zneskov:

(a)

znesek pripoznane obveze za razgradnjo; in

| (b) | vlagateljev delež poštene vrednosti čistih sredstev sklada, ki se pripisuje vlagateljem. |
| --- | --- |

(b)

vlagateljev delež poštene vrednosti čistih sredstev sklada, ki se pripisuje vlagateljem.

Spremembe knjigovodske vrednosti pravice prejeti povračilo razen prispevkov v sklad in izplačil iz sklada, se pripoznajo v poslovnem izidu za obdobje, v katerem pride do teh sprememb.

Obračunavanje obvez plačati dodatne prispevke

| 10. | Kadar mora vlagatelj plačati dodatne prispevke, na primer v primeru stečaja drugega vlagatelja, ali če se vrednost naložbenih sredstev, ki jih ima sklad, zniža na obseg, ki ne zadošča za izpolnjevanje obveze sklada do povračil, je ta obveza pogojna obveznost, ki spada v področje MRS 37. Vlagatelj pripozna obveznost le, če je verjetno, da bodo plačani dodatni prispevki. |
| --- | --- |

10.

Kadar mora vlagatelj plačati dodatne prispevke, na primer v primeru stečaja drugega vlagatelja, ali če se vrednost naložbenih sredstev, ki jih ima sklad, zniža na obseg, ki ne zadošča za izpolnjevanje obveze sklada do povračil, je ta obveza pogojna obveznost, ki spada v področje MRS 37. Vlagatelj pripozna obveznost le, če je verjetno, da bodo plačani dodatni prispevki.

Razkrivanje

| 11. | Vlagatelj razkrije naravo svojega deleža v skladu in kakršne koli omejitve dostopa do sredstev v skladu. |
| --- | --- |

11.

Vlagatelj razkrije naravo svojega deleža v skladu in kakršne koli omejitve dostopa do sredstev v skladu.

| 12. | Kadar mora vlagatelj plačati možne dodatne prispevke, ki niso pripoznani kot obveznost (glej 10. odstavek), opravi razkritja kakor zahteva člen 86 MRS 37. |
| --- | --- |

12.

Kadar mora vlagatelj plačati možne dodatne prispevke, ki niso pripoznani kot obveznost (glej 10. odstavek), opravi razkritja kakor zahteva člen 86 MRS 37.

| 13. | Kadar vlagatelj obračuna svoj delež v skladu z 9. odstavkom, opravi razkritja kakor zahteva člen 85(c) MRS 37. |
| --- | --- |

13.

Kadar vlagatelj obračuna svoj delež v skladu z 9. odstavkom, opravi razkritja kakor zahteva člen 85(c) MRS 37.

DATUM UVELJAVITVE

| 14. | Podjetje mora uporabljati to pojasnilo za letna obračunska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2006 ali kasneje. Uporaba pred tem datumom je priporočljiva. Če podjetje uporablja to pojasnilo za obdobje pred 1. januarjem 2006, mora to razkriti. |
| --- | --- |

14.

Podjetje mora uporabljati to pojasnilo za letna obračunska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2006 ali kasneje. Uporaba pred tem datumom je priporočljiva. Če podjetje uporablja to pojasnilo za obdobje pred 1. januarjem 2006, mora to razkriti.

PREHOD

| 15. | Spremembe računovodskih usmeritev se morajo obravnavati v skladu z MRS 8. |
| --- | --- |

15.

Spremembe računovodskih usmeritev se morajo obravnavati v skladu z MRS 8.

Priloga

Sprememba MRS 39 Finančni inštrumenti: Pripoznavanje in merjenje

Sprememba v tej prilogi velja za letna obračunska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2006 ali kasneje. Če podjetje uporabi to pojasnilo pred tem datumom, obvelja tudi sprememba v tej prilogi.

A1.   V členu 2 MRS 39 Finančni inštrumenti: Pripoznavanje in merjenje se doda podčlen 2(j), kot sledi:

2.   
  Ta standard uporabljajo vsa podjetja pri vseh finančnih inštrumentih, razen pri:

...

| (j) | pravicah do izplačil, s katerimi se podjetju povrne poraba, so potrebna za poravnavo obveznosti, ki jo pripozna kot rezervacijo v skladu z MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva, ali za katero je v prejšnjem obdobju pripoznalo rezervacijo v skladu z MRS 37. |
| --- | --- |

(j)

pravicah do izplačil, s katerimi se podjetju povrne poraba, so potrebna za poravnavo obveznosti, ki jo pripozna kot rezervacijo v skladu z MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva, ali za katero je v prejšnjem obdobju pripoznalo rezervacijo v skladu z MRS 37.

---

| 24.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 305/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 305/30

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1911/2005

z dne 23. novembra 2005

o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2377/90 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih mejnih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora glede flugeston acetata

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 z dne 26. junija 1990 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih mejnih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora (1), in zlasti člena 2 Uredbe,

ob upoštevanju mnenj Evropske agencije za ocenjevanje zdravil, ki jih je oblikoval Odbor za zdravila za veterinarsko uporabo,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vse farmakološko aktivne snovi, ki se uporabljajo v Skupnosti v zdravilih za uporabo v veterinarski medicini, namenjenih živalim za pridelavo hrane, je treba oceniti v skladu z Uredbo (EGS) št. 2377/90. |
| --- | --- |

(1)

Vse farmakološko aktivne snovi, ki se uporabljajo v Skupnosti v zdravilih za uporabo v veterinarski medicini, namenjenih živalim za pridelavo hrane, je treba oceniti v skladu z Uredbo (EGS) št. 2377/90.

| (2) | Flugeston acetat je bil vključen v Prilogo I k Uredbi (EGS) št. 2377/90 za ovce in koze, za mleko, in sicer samo za intravaginalno uporabo in zootehnične namene. Ta snov je bila v času znanstvenih študij prav tako vključena v Prilogo III k navedeni uredbi za mišičevje, maščobo, jetra in ledvice ovc in koz, in sicer samo za terapevtske in zootehnične namene. Te študije so zdaj zaključene in zato je treba flugeston acetat vključiti v Prilogo I k navedeni uredbi za iste namene in ciljna tkiva, kakor v Prilogi III. |
| --- | --- |

(2)

Flugeston acetat je bil vključen v Prilogo I k Uredbi (EGS) št. 2377/90 za ovce in koze, za mleko, in sicer samo za intravaginalno uporabo in zootehnične namene. Ta snov je bila v času znanstvenih študij prav tako vključena v Prilogo III k navedeni uredbi za mišičevje, maščobo, jetra in ledvice ovc in koz, in sicer samo za terapevtske in zootehnične namene. Te študije so zdaj zaključene in zato je treba flugeston acetat vključiti v Prilogo I k navedeni uredbi za iste namene in ciljna tkiva, kakor v Prilogi III.

| (3) | Uredbo (EGS) št. 2377/90 je treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (EGS) št. 2377/90 je treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Pred uporabo te uredbe je treba omogočiti ustrezno obdobje, da lahko države članice izvedejo kakršne koli prilagoditve določb, ki bi zaradi te uredbe lahko bile potrebne za dovoljenja za promet, ki so bila dodeljena v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2001/82/ES z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (2). |
| --- | --- |

(4)

Pred uporabo te uredbe je treba omogočiti ustrezno obdobje, da lahko države članice izvedejo kakršne koli prilagoditve določb, ki bi zaradi te uredbe lahko bile potrebne za dovoljenja za promet, ki so bila dodeljena v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2001/82/ES z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (2).

| (5) | Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (EGS) št. 2377/90 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta Uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 23. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. novembra 2005

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1518/2005 (UL L 244, 20.9.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 311, 28.11.2001, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/28/ES (UL L 136, 30.4.2004, str. 58).

2

---

PRILOGA

| A. | Naslednja(-e) snov(-i) se vnese(-jo) v Prilogo I (Seznam farmakološko aktivnih snovi, za katere so določene najvišje dovoljene vrednosti ostankov)
  „6.   Snovi, ki delujejo na razmnoževalni sistem
  6.1   Progestageni









  Farmakološko aktivna(-e) snov(-i) | Ostanek označevalca | Živalska vrsta | Najvišje dovoljene vrednosti ostankov | Ciljna tkiva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flugeston acetat
   (1) | Flugeston acetat | Ovce, koze | 0,5 μg/kg | Mišičevje |
| 0,5 μg/kg | Maščoba |
| 0,5 μg/kg | Jetra |
| 0,5 μg/kg | Ledvice |

A.

Naslednja(-e) snov(-i) se vnese(-jo) v Prilogo I (Seznam farmakološko aktivnih snovi, za katere so določene najvišje dovoljene vrednosti ostankov)

„6.   Snovi, ki delujejo na razmnoževalni sistem

6.1   Progestageni

Farmakološko aktivna(-e) snov(-i)

Ostanek označevalca

Živalska vrsta

Najvišje dovoljene vrednosti ostankov

Ciljna tkiva

Flugeston acetat
   (1)

Flugeston acetat

Ovce, koze

0,5 μg/kg

Mišičevje

0,5 μg/kg

Maščoba

0,5 μg/kg

Jetra

0,5 μg/kg

Ledvice

---

(1)  Samo za terapevtske in zootehnične namene.“

---

| 24.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 305/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 305/32

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2005/83/ES

z dne 23. novembra 2005

o spremembi prilog I, VI, VII, VIII, IX in X k Direktivi Sveta 72/245/EGS o radijskih motnjah (elektromagnetna združljivost) vozil zaradi prilagajanja tehničnemu napredku

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (1) in zlasti druge alinee člena 13(2) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 72/245/EGS z dne 20. junija 1972 o radijskih motnjah (elektromagnetna združljivost) vozil (2) in zlasti člena 4 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 72/245/EGS je ena od direktiv iz postopka homologacije, določenega z Direktivo 70/156/EGS. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 72/245/EGS je ena od direktiv iz postopka homologacije, določenega z Direktivo 70/156/EGS.

| (2) | Zahteve v zvezi z elektromagnetno združljivostjo in predpisi glede testiranja električne in elektronske opreme se nenehno posodabljajo z delom Mednarodnega komiteja za radiofrekvenčne motnje (CISPR) in Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO) na področju standardizacije. Zato je Direktiva Komisije 2004/104/ES (3), ki je spremenila Direktivo 72/245/EGS, uvedla sklice na postopke testiranja, navedene v novejših izdajah ustreznih standardov. |
| --- | --- |

(2)

Zahteve v zvezi z elektromagnetno združljivostjo in predpisi glede testiranja električne in elektronske opreme se nenehno posodabljajo z delom Mednarodnega komiteja za radiofrekvenčne motnje (CISPR) in Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO) na področju standardizacije. Zato je Direktiva Komisije 2004/104/ES (3), ki je spremenila Direktivo 72/245/EGS, uvedla sklice na postopke testiranja, navedene v novejših izdajah ustreznih standardov.

| (3) | Od začetka veljavnosti Direktive 2004/104/ES je bilo več standardov nadomeščenih z novejšimi različicami, ki so jih prilagodile tehničnemu napredku. Zaradi tega je treba posodobiti sklice na navedene standarde v Direktivi 72/245/EGS. |
| --- | --- |

(3)

Od začetka veljavnosti Direktive 2004/104/ES je bilo več standardov nadomeščenih z novejšimi različicami, ki so jih prilagodile tehničnemu napredku. Zaradi tega je treba posodobiti sklice na navedene standarde v Direktivi 72/245/EGS.

| (4) | Poleg tega je treba narediti tudi nekaj uredniških popravkov. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega je treba narediti tudi nekaj uredniških popravkov.

| (5) | V skladu s tem se spremeni Direktiva 72/245/EGS – |
| --- | --- |

(5)

V skladu s tem se spremeni Direktiva 72/245/EGS –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloge I, VI, VII, VIII, IX in X k Direktivi 72/245/EGS se spremenijo v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 30. septembra 2006. Države članice takoj sporočijo Komisiji besedila navedenih predpisov in primerjalno tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Te predpise uporabljajo od 1. oktobra 2006.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice posredujejo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 23. novembra 2005

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 42, 23.2.1970, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2005/49/ES (UL L 194, 26.7.2005, str. 12).

1

(2)  UL L 152, 6.7.1972, str. 15. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/49/ES.

2

(3)  UL L 337, 13.11.2004, str. 13.

3

---

PRILOGA

Direktiva 72/245/EGS se spremeni:

| 1. | Priloga I se spremeni:






  (a) | V točki 2.1.12(a) se besede „s poslabšanjem delovanja ali spremembo v motorju, prestavah, zavorah, vzmetenju, volanu, napravah za omejitev hitrosti, npr.“ nadomestijo z besedami „s poslabšanjem delovanja ali spremembo v: npr. motorju, prestavah, zavorah, vzmetenju, volanu, napravah za omejitev hitrosti“. |
| --- | --- | --- |

1.

Priloga I se spremeni:

(a)

V točki 2.1.12(a) se besede „s poslabšanjem delovanja ali spremembo v motorju, prestavah, zavorah, vzmetenju, volanu, napravah za omejitev hitrosti, npr.“ nadomestijo z besedami „s poslabšanjem delovanja ali spremembo v: npr. motorju, prestavah, zavorah, vzmetenju, volanu, napravah za omejitev hitrosti“.

| (b) | V točki 6.8.1 se besede „ISO 7637-2: DIS2002“ nadomestijo z besedami „ISO 7637-2: 2. izdaja 2004“. |
| --- | --- |

(b)

V točki 6.8.1 se besede „ISO 7637-2: DIS2002“ nadomestijo z besedami „ISO 7637-2: 2. izdaja 2004“.

| (c) | V točki 6.9.1 se besede „ISO 7637-2: DIS2002“ nadomestijo z besedami „ISO 7637-2: 2. izdaja 2004“. |
| --- | --- |

(c)

V točki 6.9.1 se besede „ISO 7637-2: DIS2002“ nadomestijo z besedami „ISO 7637-2: 2. izdaja 2004“.

| (d) | Točka 7 Dodatka 1 se nadomesti:






  „7. | ISO 11451 ‚Cestna vozila – Električne motnje, ki jih povzroča ozkopasovno elektromagnetno sevanje – metode preizkušanja vozil’







  Del 1: | Splošne opredelitve | (ISO 11451-1: 3. izdaja 2005) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Del 2: | Viri sevanja zunaj vozila | (ISO 11451-2: 3. izdaja 2005) |
| Del 4: | Vsiljeni tok (BCI) | (ISO 11451-4: 1. izdaja, 1995)“. |

(d)

Točka 7 Dodatka 1 se nadomesti:

„7.

ISO 11451 ‚Cestna vozila – Električne motnje, ki jih povzroča ozkopasovno elektromagnetno sevanje – metode preizkušanja vozil’

Del 1:

Splošne opredelitve

(ISO 11451-1: 3. izdaja 2005)

Del 2:

Viri sevanja zunaj vozila

(ISO 11451-2: 3. izdaja 2005)

Del 4:

Vsiljeni tok (BCI)

(ISO 11451-4: 1. izdaja, 1995)“.

| (e) | Točka 8 Dodatka 1 se nadomesti:






  „8. | ISO 11452 ‚Cestna vozila – Električne motnje, ki jih povzroča ozkopasovno elektromagnetno sevanje – metode preizkušanja sestavnih delov’







  Del 1: | Splošne opredelitve | (ISO 11452-1: 3. izdaja 2005) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Del 2: | Brezodbojna elektromagnetno zaslonjena celica | (ISO 11452-2: 2. izdaja 2004) |
| Del 3: | TEM-celica (celica s prečnim elektromagnetnim poljem) | (ISO 11452-3: 2. izdaja 2001) |
| Del 4: | Vsiljeni tok (BCI) | (ISO 11452-4: 3. izdaja 2005) |
| Del 5: | Trakasti valovod | (ISO 11452-5: 2. izdaja 2002)“. |

(e)

Točka 8 Dodatka 1 se nadomesti:

„8.

ISO 11452 ‚Cestna vozila – Električne motnje, ki jih povzroča ozkopasovno elektromagnetno sevanje – metode preizkušanja sestavnih delov’

Del 1:

Splošne opredelitve

(ISO 11452-1: 3. izdaja 2005)

Del 2:

Brezodbojna elektromagnetno zaslonjena celica

(ISO 11452-2: 2. izdaja 2004)

Del 3:

TEM-celica (celica s prečnim elektromagnetnim poljem)

(ISO 11452-3: 2. izdaja 2001)

Del 4:

Vsiljeni tok (BCI)

(ISO 11452-4: 3. izdaja 2005)

Del 5:

Trakasti valovod

(ISO 11452-5: 2. izdaja 2002)“.

| 2. | Priloga VI se spremeni:






  (a) | V točki 1.2 se besede „ISO DIS 11451-2: 2003“ nadomestijo z besedami „ISO 11451-2: 3. izdaja 2005)“. |
| --- | --- | --- |

2.

Priloga VI se spremeni:

(a)

V točki 1.2 se besede „ISO DIS 11451-2: 2003“ nadomestijo z besedami „ISO 11451-2: 3. izdaja 2005)“.

| (b) | V točkah 3.1, 3.1.1. in 4.1.1 se besede „ISO DIS 11451-1: 2003“ nadomestijo z besedami „ISO 11451-1: 3. izdaja 2005)“. |
| --- | --- |

(b)

V točkah 3.1, 3.1.1. in 4.1.1 se besede „ISO DIS 11451-1: 2003“ nadomestijo z besedami „ISO 11451-1: 3. izdaja 2005)“.

| 3. | Točka 3.1 Priloge VII 1 se nadomesti:






  „3.1 | Preizkus mora biti opravljen z ALSE metodo, v skladu s publikacijo CISPR 25 (2. izdaja 2002), klavzula 6.4“. |
| --- | --- | --- |

3.

Točka 3.1 Priloge VII 1 se nadomesti:

„3.1

Preizkus mora biti opravljen z ALSE metodo, v skladu s publikacijo CISPR 25 (2. izdaja 2002), klavzula 6.4“.

| 4. | Točka 3.1 Priloge VIII 1 se nadomesti:






  „3.1 | Preizkus mora biti opravljen z ALSE metodo, v skladu s publikacijo CISPR 25 (2. izdaja 2002), klavzula 6.4“. |
| --- | --- | --- |

4.

Točka 3.1 Priloge VIII 1 se nadomesti:

„3.1

Preizkus mora biti opravljen z ALSE metodo, v skladu s publikacijo CISPR 25 (2. izdaja 2002), klavzula 6.4“.

| 5. | Priloga IX se spremeni:






  (a) | Točka 1.2.1 se nadomesti:






  „1.2.1 | Električni/elektronski podsklopi lahko po izbiri proizvajalca ustrezajo zahtevam katere koli kombinacije naslednjih preizkusnih metod, če je zajeto celotno frekvenčno območje, določeno v točki 3.1 te priloge.






  — | Preizkušanje v brezodbojnem elektromagnetno zaslonjenem prostoru: v skladu z ISO 11452-2: 2. izdaja 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5.

Priloga IX se spremeni:

(a)

Točka 1.2.1 se nadomesti:

„1.2.1

Električni/elektronski podsklopi lahko po izbiri proizvajalca ustrezajo zahtevam katere koli kombinacije naslednjih preizkusnih metod, če je zajeto celotno frekvenčno območje, določeno v točki 3.1 te priloge.

—

Preizkušanje v brezodbojnem elektromagnetno zaslonjenem prostoru: v skladu z ISO 11452-2: 2. izdaja 2004

| — | Preizkušanje v TEM-celici: v skladu z ISO 11452-3: 2. izdaja 2001 |
| --- | --- |

—

Preizkušanje v TEM-celici: v skladu z ISO 11452-3: 2. izdaja 2001

| — | Preizkušanje z vsiljenim tokom: v skladu z ISO 11452-4: 3. izdaja 2005 |
| --- | --- |

—

Preizkušanje z vsiljenim tokom: v skladu z ISO 11452-4: 3. izdaja 2005

| — | Preizkušanje s trakastim valovodom: v skladu z ISO 11452-5: 2. izdaja 2002 |
| --- | --- |

—

Preizkušanje s trakastim valovodom: v skladu z ISO 11452-5: 2. izdaja 2002

| — | Preizkušanje s trakastim valovodom 800 mm: v skladu s točko 4.5 te priloge. |
| --- | --- |

—

Preizkušanje s trakastim valovodom 800 mm: v skladu s točko 4.5 te priloge.

Frekvenčno območje in splošni pogoji preizkusa temeljijo na ISO 11452-1: 3. izdaja 2005“.

| (b) | Točka 2.1 se nadomesti:






  „2.1 | Pogoji preizkusa morajo biti v skladu z ISO 11452-1: 3. izdaja 2005“. |
| --- | --- | --- |

(b)

Točka 2.1 se nadomesti:

„2.1

Pogoji preizkusa morajo biti v skladu z ISO 11452-1: 3. izdaja 2005“.

| (c) | Točka 3.1 se nadomesti:
  „3.1   Frekvenčno območje, časovni presledki
  Meritve se opravijo v frekvenčnem območju 20 do 2 000 MHz, s frekvenčnimi koraki, skladnimi z ISO 11452-1: 3. izdaja 2005.
  Preizkusna signalna modulacija mora biti:






  — | AM, z modulacijo 1 kHz in 80 % globine modulacije v frekvenčnem območju 20–800 MHz, |
| --- | --- | --- |

(c)

Točka 3.1 se nadomesti:

„3.1   Frekvenčno območje, časovni presledki

Meritve se opravijo v frekvenčnem območju 20 do 2 000 MHz, s frekvenčnimi koraki, skladnimi z ISO 11452-1: 3. izdaja 2005.

Preizkusna signalna modulacija mora biti:

—

AM, z modulacijo 1 kHz in 80 % globine modulacije v frekvenčnem območju 20–800 MHz,

| — | PM, t na 577 μs, presledek 4 600 μs v frekvenčnem območju 800–2 000 MHz, |
| --- | --- |

—

PM, t na 577 μs, presledek 4 600 μs v frekvenčnem območju 800–2 000 MHz,

če se tehnična služba in proizvajalec vozila ne dogovorita drugače.

Velikost frekvenčnih korakov in časovni presledki se izberejo v skladu z ISO 11452-1: 3. izdaja 2005“.

| (d) | Točka 3.2 se nadomesti:






  „3.2 | Tehnična služba mora opraviti preizkus v presledkih, določenih v ISO 11452-1: 3. izdaja 2005, znotraj frekvenčnega območja od 20 do 2 000 MHz.
  Če proizvajalec posreduje podatke o meritvah za celotno frekvenčno območje, ki jih je opravil pooblaščeni laboratorij, akreditiran za ustrezne dele ISO 17025: 1. izdaja 1999, lahko tehnična služba zmanjša število frekvenc v območju, npr. 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1 300 in 1 800 MHz, ter tako potrdi, da EPS ustreza zahtevam te priloge“. |
| --- | --- | --- |

(d)

Točka 3.2 se nadomesti:

„3.2

Tehnična služba mora opraviti preizkus v presledkih, določenih v ISO 11452-1: 3. izdaja 2005, znotraj frekvenčnega območja od 20 do 2 000 MHz.

Če proizvajalec posreduje podatke o meritvah za celotno frekvenčno območje, ki jih je opravil pooblaščeni laboratorij, akreditiran za ustrezne dele ISO 17025: 1. izdaja 1999, lahko tehnična služba zmanjša število frekvenc v območju, npr. 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1 300 in 1 800 MHz, ter tako potrdi, da EPS ustreza zahtevam te priloge“.

| (e) | Točka 4.1.2 se nadomesti:
  „4.1.2   Postopek preizkusa
  Substitucijski postopek se uporabi za ustvarjanje pogojev preizkusnega polja, v skladu z ISO 11452-2: 2. izdaja 2004.
  Preizkus se opravi z navpično polarizacijo“. |
| --- | --- |

(e)

Točka 4.1.2 se nadomesti:

„4.1.2   Postopek preizkusa

Substitucijski postopek se uporabi za ustvarjanje pogojev preizkusnega polja, v skladu z ISO 11452-2: 2. izdaja 2004.

Preizkus se opravi z navpično polarizacijo“.

| (f) | Točka 4.2.2 se nadomesti:
  „4.2.2   Postopek preizkusa
  Preizkus se izvede v skladu z ISO 11452-3: 2. izdaja 2001.
  Glede na vrsto preizkušanega EPS tehnična služba določi metodo maksimalne izpostavitve elektromagnetnega polja EPS ali kabelskemu snopu v TEM-celici“. |
| --- | --- |

(f)

Točka 4.2.2 se nadomesti:

„4.2.2   Postopek preizkusa

Preizkus se izvede v skladu z ISO 11452-3: 2. izdaja 2001.

Glede na vrsto preizkušanega EPS tehnična služba določi metodo maksimalne izpostavitve elektromagnetnega polja EPS ali kabelskemu snopu v TEM-celici“.

| (g) | Točka 4.3.2 se nadomesti:
  „4.3.2   Postopek preizkusa
  Preizkus se izvede v skladu z ISO 11452-4: 3. izdaja 2005 na preizkusni napravi.
  Alternativna možnost je preizkus EPS-a, vgrajenega na vozilo v skladu z ISO 11451-4: 1. izdaja 1995.






  — | Tokovne klešče morajo biti od preizkušanega EPS-a oddaljene najmanj 150 mm. |
| --- | --- | --- |

(g)

Točka 4.3.2 se nadomesti:

„4.3.2   Postopek preizkusa

Preizkus se izvede v skladu z ISO 11452-4: 3. izdaja 2005 na preizkusni napravi.

Alternativna možnost je preizkus EPS-a, vgrajenega na vozilo v skladu z ISO 11451-4: 1. izdaja 1995.

—

Tokovne klešče morajo biti od preizkušanega EPS-a oddaljene najmanj 150 mm.

| — | Referenčna metoda se uporabi za izračun toka, pridobljenega iz napredujoče dovedene moči. |
| --- | --- |

—

Referenčna metoda se uporabi za izračun toka, pridobljenega iz napredujoče dovedene moči.

| — | Frekvenčno območje je pri tej metodi omejeno s specifikacijo tokovnih klešč“. |
| --- | --- |

—

Frekvenčno območje je pri tej metodi omejeno s specifikacijo tokovnih klešč“.

| 6. | V točki 2 in 3 Priloge X se „ISO 7637-2: 2002“ nadomesti z „ISO 7637-2: 2004“. |
| --- | --- |

6.

V točki 2 in 3 Priloge X se „ISO 7637-2: 2002“ nadomesti z „ISO 7637-2: 2004“.

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 24.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 305/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 305/36

---

SKLEP SVETA

z dne 14. novembra 2005

o razglasitvi evropske prestolnice kulture za leto 2009

(2005/815/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Sklepa št. 1419/1999/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropska prestolnica kulture za leta 2005 do 2019 (1) in zlasti člena 2(3) Sklepa,

ob upoštevanju poročila izbirne komisije iz aprila 2005, predloženega Komisiji, Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 2(2) Sklepa št. 1419/1999/ES,

ker so merila, določena v členu 3 in Prilogi II Sklepa št. 1419/1999/ES v celoti izpolnjena,

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 18. oktobra 2005 –

SKLENIL:

Člen 1

Linz in Vilna se v skladu s členom 2(1) Sklepa št. 1419/1999/ES razglasita za „Evropski prestolnici kulture leta 2009“.

Člen 2

Obe navedeni mesti sprejmeta potrebne ukrepe, s katerimi zagotovita učinkovito izvajanje členov 1 in 5 Sklepa št. 1419/1999/ES.

V Bruslju, 14. novembra 2005

Za Svet

Predsednica

T. JOWELL

---

(1)  UL L 166, 1.7.1999, str. 1. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 649/2005/ES (UL L 117, 4.5.2005, str. 20).

1

---

Komisija

| 24.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 305/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 305/37

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. novembra 2005

o pooblastitvi Republike Estonije, da uporabi določene približne ocene za izračun osnove za lastna sredstva iz naslova DDV

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4423)

(Besedilo v estonskem jeziku je edino verodostojno)

(2005/816/ES, Euratom)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 1553/89 z dne 29. maja 1989 o dokončni enotni ureditvi zbiranja lastnih sredstev, pridobljenih iz davka na dodano vrednost (1), in zlasti člena 13 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 28(3) Šeste Direktive Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih – Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero (2), v nadaljnjem besedilu „Šesta direktiva“, lahko države članice še naprej oproščajo ali obdavčujejo nekatere transakcije. Te transakcije je treba upoštevati pri določitvi osnove za sredstva iz naslova DDV. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 28(3) Šeste Direktive Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih – Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero (2), v nadaljnjem besedilu „Šesta direktiva“, lahko države članice še naprej oproščajo ali obdavčujejo nekatere transakcije. Te transakcije je treba upoštevati pri določitvi osnove za sredstva iz naslova DDV.

| (2) | Za izvajanje določb člena 28(3) Šeste direktive se v skladu z odstavkom 1(b) oddelka 7 (Obdavčenje) Priloge VI k Aktu o pristopu Republike Estonije k Evropskim skupnostim (3) Republika Estonija pooblasti, da oprosti nekatere transakcije iz Priloge F k Šesti direktivi. |
| --- | --- |

(2)

Za izvajanje določb člena 28(3) Šeste direktive se v skladu z odstavkom 1(b) oddelka 7 (Obdavčenje) Priloge VI k Aktu o pristopu Republike Estonije k Evropskim skupnostim (3) Republika Estonija pooblasti, da oprosti nekatere transakcije iz Priloge F k Šesti direktivi.

| (3) | Republika Estonija ne more natančno izračunati osnove za lastna sredstva iz naslova DDV za transakcije iz točke 17 Priloge F k Šesti direktivi. Takšen izračun lahko privede do neupravičenih upravnih stroškov glede na učinek teh transakcij na skupno osnovo za sredstva iz naslova DDV v Republiki Estoniji. Republika Estonija lahko izvede izračun na podlagi približnih ocen za to kategorijo transakcij iz Priloge F k Šesti direktivi. V skladu z drugo alineo člena 6(3) Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 1553/89 je zato treba Republiko Estonijo pooblastiti, da izračuna osnovo za DDV na podlagi približnih ocen. |
| --- | --- |

(3)

Republika Estonija ne more natančno izračunati osnove za lastna sredstva iz naslova DDV za transakcije iz točke 17 Priloge F k Šesti direktivi. Takšen izračun lahko privede do neupravičenih upravnih stroškov glede na učinek teh transakcij na skupno osnovo za sredstva iz naslova DDV v Republiki Estoniji. Republika Estonija lahko izvede izračun na podlagi približnih ocen za to kategorijo transakcij iz Priloge F k Šesti direktivi. V skladu z drugo alineo člena 6(3) Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 1553/89 je zato treba Republiko Estonijo pooblastiti, da izračuna osnovo za DDV na podlagi približnih ocen.

| (4) | Svetovalni odbor za lastna sredstva je odobril poročilo, ki vsebuje mnenja njegovih članov o tej odločbi – |
| --- | --- |

(4)

Svetovalni odbor za lastna sredstva je odobril poročilo, ki vsebuje mnenja njegovih članov o tej odločbi –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Za namene izračuna osnove za lastna sredstva iz naslova DDV se od 1. maja 2004 Republika Estonija pooblasti, da uporabi približne ocene za naslednjo kategorijo transakcij iz Priloge F k Šesti direktivi:

| 1. | Prevoz potnikov (Priloga F, točka 17). |
| --- | --- |

1.

Prevoz potnikov (Priloga F, točka 17).

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Estonijo.

V Bruslju, 21. novembra 2005

Za Komisijo

Dalia GRYBAUSKAITĖ

Članica Komisije

---

(1)  UL L 155, 7.6.1989, str. 9. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

1

(2)  UL L 145, 13.6.1977, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/66/ES (UL L 168, 1.5.2004, str. 35).

2

(3)  UL L 236, 23.9.2003, str. 812.

3

---

| 24.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 305/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 305/38

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. novembra 2005

o pooblastitvi Republike Latvije, da uporabi določene približne ocene za izračun osnove za lastna sredstva iz naslova DDV

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4424)

(Besedilo v latvijskem jeziku je edino verodostojno)

(2005/817/ES, Euratom)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 1553/89 z dne 29. maja 1989 o dokončni enotni ureditvi zbiranja lastnih sredstev, pridobljenih iz davka na dodano vrednost (1), in zlasti člena 13 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 28(3) Šeste direktive Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih – Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero (2), v nadaljnjem besedilu „Šesta direktiva“, lahko države članice še naprej oproščajo ali obdavčujejo nekatere transakcije. Te transakcije je treba upoštevati pri določitvi osnove za sredstva iz naslova DDV. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 28(3) Šeste direktive Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih – Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero (2), v nadaljnjem besedilu „Šesta direktiva“, lahko države članice še naprej oproščajo ali obdavčujejo nekatere transakcije. Te transakcije je treba upoštevati pri določitvi osnove za sredstva iz naslova DDV.

| (2) | Za izvajanje določb člena 28(3) Šeste direktive se v skladu z odstavkom 1 oddelka 7 (Obdavčenje) Priloge VIII k Aktu o pristopu Republike Latvije k Evropskim skupnostim (3) Republika Latvija pooblasti, da oprosti nekatere transakcije iz Priloge F k Šesti direktivi. |
| --- | --- |

(2)

Za izvajanje določb člena 28(3) Šeste direktive se v skladu z odstavkom 1 oddelka 7 (Obdavčenje) Priloge VIII k Aktu o pristopu Republike Latvije k Evropskim skupnostim (3) Republika Latvija pooblasti, da oprosti nekatere transakcije iz Priloge F k Šesti direktivi.

| (3) | Republika Latvija ne more natančno izračunati osnove za lastna sredstva iz naslova DDV za nekatere kategorije transakcij iz točk 2 in 17 Priloge F k Šesti direktivi. Takšen izračun lahko privede do neupravičenih upravnih stroškov glede na učinek teh transakcij na skupno osnovo za sredstva iz naslova DDV v Republiki Latviji. Republika Latvija lahko izvede izračun na podlagi približnih ocen za te kategorije transakcij iz Priloge F k Šesti direktivi. V skladu z drugo alineo člena 6(3) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89 je zato treba Republiko Latvijo pooblastiti, da izračuna osnovo za DDV na podlagi približnih ocen. |
| --- | --- |

(3)

Republika Latvija ne more natančno izračunati osnove za lastna sredstva iz naslova DDV za nekatere kategorije transakcij iz točk 2 in 17 Priloge F k Šesti direktivi. Takšen izračun lahko privede do neupravičenih upravnih stroškov glede na učinek teh transakcij na skupno osnovo za sredstva iz naslova DDV v Republiki Latviji. Republika Latvija lahko izvede izračun na podlagi približnih ocen za te kategorije transakcij iz Priloge F k Šesti direktivi. V skladu z drugo alineo člena 6(3) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89 je zato treba Republiko Latvijo pooblastiti, da izračuna osnovo za DDV na podlagi približnih ocen.

| (4) | Svetovalni odbor za lastna sredstva je odobril poročilo, ki vsebuje mnenja njegovih članov o tej odločbi – |
| --- | --- |

(4)

Svetovalni odbor za lastna sredstva je odobril poročilo, ki vsebuje mnenja njegovih članov o tej odločbi –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Za namene izračuna osnove za lastna sredstva iz naslova DDV v skladu z drugo alineo člena 6(3) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89 se od 1. maja 2004 Republika Latvija pooblasti, da uporabi približne ocene za naslednje kategorije transakcij iz Priloge F k Šesti direktivi:

| 1. | Storitve avtorjev, umetnikov, nastopajočih izvajalcev (točka 2 Priloge F); |
| --- | --- |

1.

Storitve avtorjev, umetnikov, nastopajočih izvajalcev (točka 2 Priloge F);

| 2. | Prevoz potnikov (točka 17 Priloge F). |
| --- | --- |

2.

Prevoz potnikov (točka 17 Priloge F).

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Latvijo.

V Bruslju, 21. novembra 2005

Za Komisijo

Dalia GRYBAUSKAITĖ

Članica Komisije

---

(1)  UL L 155, 7.6.1989, str. 9. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

1

(2)  UL L 145, 13.6.1977, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/66/ES (UL L 168, 1.5.2004, str. 35).

2

(3)  UL L 236, 23.9.2003, str. 830.

3

---

| 24.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 305/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 305/39

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. novembra 2005

o pooblastitvi Republike Madžarske, da uporabi določene približne ocene za izračun osnove za lastna sredstva iz naslova DDV

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 4427)

(Besedilo v madžarskem jeziku je edino verodostojno)

(2005/818/ES, Euratom)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 1553/89 z dne 29. maja 1989 o dokončni enotni ureditvi zbiranja lastnih sredstev, pridobljenih iz davka na dodano vrednost (1), in zlasti člena 13 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 28(3) Šeste direktive Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih – Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero (2), v nadaljnjem besedilu „Šesta direktiva“, lahko države članice še naprej oproščajo ali obdavčujejo nekatere transakcije. Te transakcije je treba upoštevati pri določitvi osnove za sredstva iz naslova DDV. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 28(3) Šeste direktive Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih – Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero (2), v nadaljnjem besedilu „Šesta direktiva“, lahko države članice še naprej oproščajo ali obdavčujejo nekatere transakcije. Te transakcije je treba upoštevati pri določitvi osnove za sredstva iz naslova DDV.

| (2) | Za izvajanje določb člena 28(3) Šeste direktive se v skladu z odstavkom 1(c) oddelka 7 (Obdavčenje) Priloge X k Aktu o pristopu Republike Madžarske k Evropskim skupnostim (3) Republika Madžarska pooblasti, da oprosti nekatere transakcije iz Priloge F k Šesti direktivi. |
| --- | --- |

(2)

Za izvajanje določb člena 28(3) Šeste direktive se v skladu z odstavkom 1(c) oddelka 7 (Obdavčenje) Priloge X k Aktu o pristopu Republike Madžarske k Evropskim skupnostim (3) Republika Madžarska pooblasti, da oprosti nekatere transakcije iz Priloge F k Šesti direktivi.

| (3) | Republika Madžarska ne more natančno izračunati osnove za lastna sredstva iz naslova DDV za transakcije iz točke 17 Priloge F k Šesti direktivi. Takšen izračun lahko privede do neupravičenih upravnih stroškov glede na učinek teh transakcij na skupno osnovo za sredstva iz naslova DDV v Republiki Madžarski. Republika Madžarska lahko izvede izračun na podlagi približnih ocen za to kategorijo transakcij iz Priloge F k Šesti direktivi. V skladu z drugo alineo člena 6(3) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89 je zato treba Republiko Madžarsko pooblastiti, da izračuna osnovo za DDV na podlagi približnih ocen. |
| --- | --- |

(3)

Republika Madžarska ne more natančno izračunati osnove za lastna sredstva iz naslova DDV za transakcije iz točke 17 Priloge F k Šesti direktivi. Takšen izračun lahko privede do neupravičenih upravnih stroškov glede na učinek teh transakcij na skupno osnovo za sredstva iz naslova DDV v Republiki Madžarski. Republika Madžarska lahko izvede izračun na podlagi približnih ocen za to kategorijo transakcij iz Priloge F k Šesti direktivi. V skladu z drugo alineo člena 6(3) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89 je zato treba Republiko Madžarsko pooblastiti, da izračuna osnovo za DDV na podlagi približnih ocen.

| (4) | Svetovalni odbor za lastna sredstva je odobril poročilo, ki vsebuje mnenja njegovih članov o tej odločbi – |
| --- | --- |

(4)

Svetovalni odbor za lastna sredstva je odobril poročilo, ki vsebuje mnenja njegovih članov o tej odločbi –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Za namene izračuna osnove za lastna sredstva iz naslova DDV se od 1. maja 2004 Republika Madžarska pooblasti, da uporabi približne ocene za naslednjo kategorijo transakcij iz Priloge F k Šesti direktivi:

| 1. | Prevoz potnikov (točka 17 Priloge F). |
| --- | --- |

1.

Prevoz potnikov (točka 17 Priloge F).

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Madžarsko.

V Bruslju, 21. novembra 2005

Za Komisijo

Dalia GRYBAUSKAITĖ

Članica Komisije

---

(1)  UL L 155, 7.6.1989, str. 9. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

1

(2)  UL L 145, 13.6.1977, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/66/ES (UL L 168, 1.5.2004, str. 35).

2

(3)  UL L 236, 23.9.2003, str. 853.

3

---

| 24.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 305/40 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 305/40

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. novembra 2005

o pooblastitvi Republike Litve, da uporabi določene približne ocene za izračun osnove za lastna sredstva iz naslova DDV

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4429)

(Besedilo v litovskem jeziku je edino verodostojno)

(2005/819/ES, Euratom)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 1553/89 z dne 29. maja 1989 o dokončni enotni ureditvi zbiranja lastnih sredstev, pridobljenih iz davka na dodano vrednost (1), in zlasti člena 13 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 28(3) Šeste direktive Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih – Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero (2), v nadaljnjem besedilu „Šesta direktiva“, lahko države članice še naprej oproščajo ali obdavčujejo nekatere transakcije. Te transakcije je treba upoštevati pri določitvi osnove za sredstva iz naslova DDV. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 28(3) Šeste direktive Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih – Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero (2), v nadaljnjem besedilu „Šesta direktiva“, lahko države članice še naprej oproščajo ali obdavčujejo nekatere transakcije. Te transakcije je treba upoštevati pri določitvi osnove za sredstva iz naslova DDV.

| (2) | Za izvajanje določb člena 28(3) Šeste direktive se v skladu z odstavkom 1 oddelka 8 (Obdavčenje) Priloge IX k Aktu o pristopu Republike Litve k Evropskim skupnostim (3) Republika Litva pooblasti, da oprosti nekatere transakcije iz Priloge F k Šesti direktivi. |
| --- | --- |

(2)

Za izvajanje določb člena 28(3) Šeste direktive se v skladu z odstavkom 1 oddelka 8 (Obdavčenje) Priloge IX k Aktu o pristopu Republike Litve k Evropskim skupnostim (3) Republika Litva pooblasti, da oprosti nekatere transakcije iz Priloge F k Šesti direktivi.

| (3) | Republika Litva ne more natančno izračunati osnove za lastna sredstva iz naslova DDV za nekatere kategorije transakcij iz Priloge F k Šesti direktivi. Takšen izračun lahko privede do neupravičenih upravnih stroškov glede na učinek teh transakcij na skupno osnovo za sredstva iz naslova DDV v Republiki Litvi. V skladu s členom 6(3) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89 je zato treba Republiko Litvo pooblastiti, da izračuna osnovo za DDV na podlagi približnih ocen. |
| --- | --- |

(3)

Republika Litva ne more natančno izračunati osnove za lastna sredstva iz naslova DDV za nekatere kategorije transakcij iz Priloge F k Šesti direktivi. Takšen izračun lahko privede do neupravičenih upravnih stroškov glede na učinek teh transakcij na skupno osnovo za sredstva iz naslova DDV v Republiki Litvi. V skladu s členom 6(3) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89 je zato treba Republiko Litvo pooblastiti, da izračuna osnovo za DDV na podlagi približnih ocen.

| (4) | Svetovalni odbor za lastna sredstva je odobril poročilo, ki vsebuje mnenja njegovih članov o tej odločbi – |
| --- | --- |

(4)

Svetovalni odbor za lastna sredstva je odobril poročilo, ki vsebuje mnenja njegovih članov o tej odločbi –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Za namene izračuna osnove za lastna sredstva iz naslova DDV v skladu z drugo alineo člena 6(3) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89 se od 1. maja 2004 Republika Litva pooblasti, da uporabi približne ocene za notranji del mednarodnega prevoza potnikov (točka 17 Priloge F k Šesti direktivi).

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Litvo.

V Bruslju, 21. novembra 2005

Za Komisijo

Dalia GRYBAUSKAITĖ

Članica Komisije

---

(1)  UL L 155, 7.6.1989, str. 9. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

1

(2)  UL L 145, 13.6.1977, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/66/ES (UL L 168, 1.5.2004, str. 35).

2

(3)  UL L 236, 23.9.2003, str. 842.

3

---

| 24.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 305/41 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 305/41

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. novembra 2005

o pooblastitvi Slovaške republike, da uporabi statistične podatke iz let pred predzadnjim letom in da uporabi določene približne ocene za izračun osnove za lastna sredstva iz naslova DDV

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 4430)

(Besedilo v slovaškem jeziku je edino verodostojno)

(2005/820/ES, Euratom)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 1553/89 z dne 29. maja 1989 o dokončni enotni ureditvi zbiranja lastnih sredstev, pridobljenih iz davka na dodano vrednost (1), in zlasti člena 13 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 28(3) Šeste direktive Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih – Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero (2), v nadaljnjem besedilu „Šesta direktiva“, lahko države članice še naprej oproščajo ali obdavčujejo nekatere transakcije. Te transakcije je treba upoštevati pri določitvi osnove za sredstva iz naslova DDV. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 28(3) Šeste direktive Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih – Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero (2), v nadaljnjem besedilu „Šesta direktiva“, lahko države članice še naprej oproščajo ali obdavčujejo nekatere transakcije. Te transakcije je treba upoštevati pri določitvi osnove za sredstva iz naslova DDV.

| (2) | Za izvajanje določb člena 28(3) Šeste direktive se v skladu z odstavkom 1 oddelka 7 (Obdavčenje) Priloge XIV k Aktu o pristopu Slovaške republike k Evropskim skupnostim (3) Slovaška republika pooblasti, da oprosti nekatere transakcije iz Priloge F k Šesti direktivi. |
| --- | --- |

(2)

Za izvajanje določb člena 28(3) Šeste direktive se v skladu z odstavkom 1 oddelka 7 (Obdavčenje) Priloge XIV k Aktu o pristopu Slovaške republike k Evropskim skupnostim (3) Slovaška republika pooblasti, da oprosti nekatere transakcije iz Priloge F k Šesti direktivi.

| (3) | Slovaška republika ne more natančno izračunati osnove za lastna sredstva iz naslova DDV za nekatere kategorije transakcij iz točke 17 Priloge F k Šesti direktivi. Takšen izračun lahko privede do neupravičenih upravnih stroškov glede na učinek teh transakcij na skupno osnovo za sredstva iz naslova DDV v Slovaški republiki. Slovaška republika lahko izvede izračun na podlagi približnih ocen za to kategorijo transakcij iz Priloge F k Šesti direktivi. V skladu z drugo alineo člena 6(3) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89 je zato treba Slovaško republiko pooblastiti, da izračuna osnovo za DDV na podlagi približnih ocen. |
| --- | --- |

(3)

Slovaška republika ne more natančno izračunati osnove za lastna sredstva iz naslova DDV za nekatere kategorije transakcij iz točke 17 Priloge F k Šesti direktivi. Takšen izračun lahko privede do neupravičenih upravnih stroškov glede na učinek teh transakcij na skupno osnovo za sredstva iz naslova DDV v Slovaški republiki. Slovaška republika lahko izvede izračun na podlagi približnih ocen za to kategorijo transakcij iz Priloge F k Šesti direktivi. V skladu z drugo alineo člena 6(3) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89 je zato treba Slovaško republiko pooblastiti, da izračuna osnovo za DDV na podlagi približnih ocen.

| (4) | Za namene razčlenitve transakcij po statističnih kategorijah v skladu s členom 4(4) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89 Slovaška republika ne more uporabiti nacionalnih računov za predzadnje leto pred proračunskim letom, za katero je treba izračunati osnovo za sredstva iz naslova DDV. Slovaško republiko je zato treba pooblastiti, da uporabi nacionalne račune za leta pred predzadnjim letom. |
| --- | --- |

(4)

Za namene razčlenitve transakcij po statističnih kategorijah v skladu s členom 4(4) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89 Slovaška republika ne more uporabiti nacionalnih računov za predzadnje leto pred proračunskim letom, za katero je treba izračunati osnovo za sredstva iz naslova DDV. Slovaško republiko je zato treba pooblastiti, da uporabi nacionalne račune za leta pred predzadnjim letom.

| (5) | Svetovalni odbor za lastna sredstva je odobril poročilo, ki vsebuje mnenja njegovih članov o tej odločbi – |
| --- | --- |

(5)

Svetovalni odbor za lastna sredstva je odobril poročilo, ki vsebuje mnenja njegovih članov o tej odločbi –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Za namene razčlenitve transakcij po stopnjah v skladu s členom 4(4) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89 se Slovaška republika pooblasti, da uporabi podatke, pridobljene iz nacionalnih računov za leto 2001, za proračunsko leto 2004, za katero je treba izračunati osnovo za sredstva iz naslova DDV.

Člen 2

Za namene izračuna osnove za lastna sredstva iz naslova DDV v skladu z drugo alineo člena 6(3) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89 se od 1. maja 2004 Slovaška republika pooblasti, da uporabi približne ocene za naslednjo kategorijo transakcij iz Priloge F k Šesti direktivi:

| 1. | Prevoz potnikov (točka 17 Priloge F). |
| --- | --- |

1.

Prevoz potnikov (točka 17 Priloge F).

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Slovaško republiko.

V Bruslju, 21. novembra 2005

Za Komisijo

Dalia GRYBAUSKAITĖ

Članica Komisije

---

(1)  UL L 155, 7.6.1989, str. 9. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

1

(2)  UL L 145, 13.6.1977, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/66/ES (UL L 168, 1.5.2004, str. 35).

2

(3)  UL L 236, 23.9.2003, str. 920.

3

---

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

| 24.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 305/43 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 305/43

---

SKLEP SVETA 2005/821/SZVP

z dne 21. novembra 2005

o spremembi Sklepa 2004/658/SZVP o finančnih določbah splošnega proračuna Evropske obrambne agencije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2004/551/SZVP z dne 12. julija 2004 o ustanovitvi Evropske obrambne agencije (1) in zlasti člena 18(1) Skupnega ukrepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 13. septembra 2004 sprejel Sklep 2004/658/SZVP (2) o finančnih določbah splošnega proračuna Evropske obrambne agencije. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 13. septembra 2004 sprejel Sklep 2004/658/SZVP (2) o finančnih določbah splošnega proračuna Evropske obrambne agencije.

| (2) | Usmerjevalni odbor Evropske obrambne agencije je Svetu 23. maja 2005 priporočil, naj obdobje, v katerem mora usmerjevalni odbor preučiti in po potrebi spremeniti te finančne določbe, podaljša z enega leta na dve leti. |
| --- | --- |

(2)

Usmerjevalni odbor Evropske obrambne agencije je Svetu 23. maja 2005 priporočil, naj obdobje, v katerem mora usmerjevalni odbor preučiti in po potrebi spremeniti te finančne določbe, podaljša z enega leta na dve leti.

| (3) | Sklep 2004/658/SZVP je treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Sklep 2004/658/SZVP je treba ustrezno spremeniti –

SKLENIL:

Člen 1

Drugi stavek člena 1 Sklepa 2004/658/SZVP se nadomesti z:

„Usmerjevalni odbor po potrebi preuči ali spremeni te finančne določbe pred 31. decembrom 2006.“

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 21. novembra 2005

Za Svet

Predsednik

J. STRAW

---

(1)  UL L 245, 17.7.2004, str. 17.

1

(2)  UL L 300, 25.9.2004, str. 52.

2

---

| 24.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 305/44 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 305/44

---

SKUPNI UKREP SVETA 2005/822/SZVP

z dne 21. novembra 2005

o spremembi in podaljšanju Skupnega ukrepa 2004/847/SZVP o Policijski misiji Evropske unije v Kinšasi (DRK) v zvezi z Združeno policijsko enoto (EUPOL „Kinshasa“)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 14 in tretjega pododstavka člena 25 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skupni ukrep 2004/847/SZVP (1) o ustanovitvi EUPOL Kinshasa preneha veljati 31. decembra 2005. |
| --- | --- |

(1)

Skupni ukrep 2004/847/SZVP (1) o ustanovitvi EUPOL Kinshasa preneha veljati 31. decembra 2005.

| (2) | Predsednik Demokratične republike Kongo (DRK), g. Joseph Kabila, je 6. oktobra 2005 generalnemu sekretarju/visokemu predstavniku (GS/VP) poslal pismo, v katerem je EU pozval k podaljšanju EUPOL Kinshasa. |
| --- | --- |

(2)

Predsednik Demokratične republike Kongo (DRK), g. Joseph Kabila, je 6. oktobra 2005 generalnemu sekretarju/visokemu predstavniku (GS/VP) poslal pismo, v katerem je EU pozval k podaljšanju EUPOL Kinshasa.

| (3) | Svet se je 7. novembra 2005 dogovoril o podaljšanju EUPOL Kinshasa za nadaljnjih 12 mesecev po izteku sedanjega mandata. Ta skupni ukrep zajema prvo fazo tega podaljšanja do 30. aprila 2006. |
| --- | --- |

(3)

Svet se je 7. novembra 2005 dogovoril o podaljšanju EUPOL Kinshasa za nadaljnjih 12 mesecev po izteku sedanjega mandata. Ta skupni ukrep zajema prvo fazo tega podaljšanja do 30. aprila 2006.

| (4) | Tretje države pri operaciji sodelujejo v skladu z usmeritvami, ki jih je določil Evropski svet v Nici. |
| --- | --- |

(4)

Tretje države pri operaciji sodelujejo v skladu z usmeritvami, ki jih je določil Evropski svet v Nici.

| (5) | Trenutne varnostne razmere v DRK se lahko poslabšajo, kar utegne imeti resne posledice za proces krepitve demokracije, za pravno državo ter mednarodno in regionalno varnost. Nadaljnja zavzetost EU na področju političnih prizadevanj in sredstev bo pripomogla k utrjevanju stabilnosti v tej regiji. |
| --- | --- |

(5)

Trenutne varnostne razmere v DRK se lahko poslabšajo, kar utegne imeti resne posledice za proces krepitve demokracije, za pravno državo ter mednarodno in regionalno varnost. Nadaljnja zavzetost EU na področju političnih prizadevanj in sredstev bo pripomogla k utrjevanju stabilnosti v tej regiji.

| (6) | Politični in varnostni odbor je 9. decembra 2004 za vodjo misije EUPOL Kinshasa imenoval policijskega komisarja g. Adilia Custodia; njegov mandat je treba podaljšati za obdobje trajanja misije – |
| --- | --- |

(6)

Politični in varnostni odbor je 9. decembra 2004 za vodjo misije EUPOL Kinshasa imenoval policijskega komisarja g. Adilia Custodia; njegov mandat je treba podaljšati za obdobje trajanja misije –

SPREJEL NASLEDNJI SKUPNI UKREP:

Člen 1

Skupni ukrep 2004/847/SZVP se spremeni kakor sledi:

| 1. | Člen 2 se nadomesti z:
  „Člen 2
  Načrtovalna faza
  Generalni sekretariat Sveta razvije vse tehnične instrumente, potrebne za izvajanje misije EUPOL ‚Kinshasa’. Vodja misije izdela operativni načrt (OPLAN), ki upošteva celostno oceno tveganja. Svet odobri OPLAN.“; |
| --- | --- |

1.

Člen 2 se nadomesti z:

„Člen 2

Načrtovalna faza

Generalni sekretariat Sveta razvije vse tehnične instrumente, potrebne za izvajanje misije EUPOL ‚Kinshasa’. Vodja misije izdela operativni načrt (OPLAN), ki upošteva celostno oceno tveganja. Svet odobri OPLAN.“;

| 2. | Člen 3 se nadomesti z:
  „Člen 3
  Naloge misije
  Evropska unija vodi policijsko misijo v Kinšasi (DRK) za spremljanje, usmerjanje in svetovanje pri vzpostavljanju in začetno fazo delovanja ZPE, da zagotovi ukrepanje ZPE v skladu z usposabljanjem, ki ga je prejela v centru policijske akademije in v skladu z mednarodnimi najboljšimi praksami na tem področju. Ti ukrepi bi se morali osredotočiti na strukturo poveljevanja ZPE za krepitev sposobnosti upravljanja ZPE in spremljanje, usmerjanje ter svetovanje operativnim enotam pri izvajanju njihovih nalog.
  EUPOL Kinshasa nadaljuje s spremljanjem, usmerjanjem in svetovanjem pri vzpostavljanju in razvoju ZPE, vključno s širšim svetovanjem strukturi poveljevanja ZPE glede izvajanja misij in s svetovanjem glede drugih vprašanj, ki dopolnjujejo učinkovit potek policijskega dela v DRK, in krepi povezave z EUSEC RD KONGO na področju reforme varnostnega sektorja.“; |
| --- | --- |

2.

Člen 3 se nadomesti z:

„Člen 3

Naloge misije

Evropska unija vodi policijsko misijo v Kinšasi (DRK) za spremljanje, usmerjanje in svetovanje pri vzpostavljanju in začetno fazo delovanja ZPE, da zagotovi ukrepanje ZPE v skladu z usposabljanjem, ki ga je prejela v centru policijske akademije in v skladu z mednarodnimi najboljšimi praksami na tem področju. Ti ukrepi bi se morali osredotočiti na strukturo poveljevanja ZPE za krepitev sposobnosti upravljanja ZPE in spremljanje, usmerjanje ter svetovanje operativnim enotam pri izvajanju njihovih nalog.

EUPOL Kinshasa nadaljuje s spremljanjem, usmerjanjem in svetovanjem pri vzpostavljanju in razvoju ZPE, vključno s širšim svetovanjem strukturi poveljevanja ZPE glede izvajanja misij in s svetovanjem glede drugih vprašanj, ki dopolnjujejo učinkovit potek policijskega dela v DRK, in krepi povezave z EUSEC RD KONGO na področju reforme varnostnega sektorja.“;

| 3. | Člen 4 se nadomesti z:
  „Člen 4
  Struktura misije
  Misija bo sestavljena iz glavnega sedeža in policijskih nadzornikov. Glavni sedež bo sestavljen iz pisarne vodje misije in sektorja za administrativno podporo. Vsi nadzorniki, mentorji, svetovalci in inštruktorji se bodo nahajali v operacijski bazi ZPE.“; |
| --- | --- |

3.

Člen 4 se nadomesti z:

„Člen 4

Struktura misije

Misija bo sestavljena iz glavnega sedeža in policijskih nadzornikov. Glavni sedež bo sestavljen iz pisarne vodje misije in sektorja za administrativno podporo. Vsi nadzorniki, mentorji, svetovalci in inštruktorji se bodo nahajali v operacijski bazi ZPE.“;

| 4. | Člen 10(1) se nadomesti z:
  „1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo, znaša največ 4 370 000 EUR za obdobje od 9. decembra 2004 do 30. aprila 2006.“; |
| --- | --- |

4.

Člen 10(1) se nadomesti z:

„1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo, znaša največ 4 370 000 EUR za obdobje od 9. decembra 2004 do 30. aprila 2006.“;

| 5. | Člen 10(2)(b) se nadomesti z:






  „(b) | Komisija nadzoruje vodjo policijske misije, ta pa ji izčrpno poroča o dejavnostih, ki se izvajajo v okviru njegove pogodbe.“; |
| --- | --- | --- |

5.

Člen 10(2)(b) se nadomesti z:

„(b)

Komisija nadzoruje vodjo policijske misije, ta pa ji izčrpno poroča o dejavnostih, ki se izvajajo v okviru njegove pogodbe.“;

| 6. | Drugi odstavek člena 14 se nadomesti z naslednjim:
  „Veljati preneha 30. aprila 2006.“. |
| --- | --- |

6.

Drugi odstavek člena 14 se nadomesti z naslednjim:

„Veljati preneha 30. aprila 2006.“.

Člen 2

Ta skupni ukrep začne veljati na dan sprejetja.

Člen 3

Ta skupni ukrep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 21. novembra 2005

Za Svet

Predsednik

J. STRAW

---

(1)  UL L 367, 14.12.2004, str. 30.

1

---