# Uradni list L 344/27.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 344 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4827. december 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 344

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4827. december 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti | 1 |
| | * | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 z dne 14. decembra 2005 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti, in informiranju potnikov v zračnem prometu o identiteti letalskega prevoznika, ki opravlja let, ter razveljavitvi člena 9 Direktive 2004/36/ES (
  1
  ) | 15 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 2112/2005 z dne 21. novembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti | 23 |
| | * | Odločba Evropskega parlamenta in Sveta št. 2113/2005/ES z dne 14. decembra 2005 o spremembah Odločbe št. 2256/2003/ES za podaljšanje programa za razširjanje dobrih praks in spremljanja vzpostavitve informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v leto 2006 (
  1
  ) | 34 |
| | * | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/82/ES z dne 14. decembra 2005 o razveljavitvi Direktive Sveta 90/544/EGS o frekvenčnih pasovih, ki so določeni za usklajeno uvajanje vseevropskega kopenskega javnega radijskega osebnega klica v Skupnosti (
  1
  ) | 38 |
| | * | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/84/ES z dne 14. decembra 2005 o dvaindvajseti spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (ftalatov v igračah in predmetih za nego otrok) | 40 |
| | * | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/88/ES z dne 14. decembra 2005 o spremembi Direktive 2000/14/ES o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z emisijo hrupa v okolje, ki ga povzroča oprema, ki se uporablja na prostem (
  1
  ) | 44 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti

1

*

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 z dne 14. decembra 2005 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti, in informiranju potnikov v zračnem prometu o identiteti letalskega prevoznika, ki opravlja let, ter razveljavitvi člena 9 Direktive 2004/36/ES (
  1
  )

1

15

*

Uredba Sveta (ES) št. 2112/2005 z dne 21. novembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti

23

*

Odločba Evropskega parlamenta in Sveta št. 2113/2005/ES z dne 14. decembra 2005 o spremembah Odločbe št. 2256/2003/ES za podaljšanje programa za razširjanje dobrih praks in spremljanja vzpostavitve informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v leto 2006 (
  1
  )

1

34

*

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/82/ES z dne 14. decembra 2005 o razveljavitvi Direktive Sveta 90/544/EGS o frekvenčnih pasovih, ki so določeni za usklajeno uvajanje vseevropskega kopenskega javnega radijskega osebnega klica v Skupnosti (
  1
  )

1

38

*

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/84/ES z dne 14. decembra 2005 o dvaindvajseti spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (ftalatov v igračah in predmetih za nego otrok)

40

*

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/88/ES z dne 14. decembra 2005 o spremembi Direktive 2000/14/ES o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z emisijo hrupa v okolje, ki ga povzroča oprema, ki se uporablja na prostem (
  1
  )

1

44

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 20. decembra 2005 o uskladitvi frekvenčnega pasu od 169,4 do 169,8125 MHz v Skupnosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5503)

   (
  1
  ) | 47 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 20. decembra 2005 o uskladitvi frekvenčnega pasu od 169,4 do 169,8125 MHz v Skupnosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5503)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5503)

1

47

| | | Popravek |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti (UL L 255 30.9.2005) | 52 |

Popravek

*

Popravek Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti (UL L 255 30.9.2005)

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 27.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/1

---

UREDBA (ES) št. 2110/2005 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 14. decembra 2005

o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 179 in 181a Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vezanje dodeljevanja sredstev pomoči posredno ali neposredno na nakup blaga in storitev, ki so nabavljeni s sredstvi te pomoči v državi donatorki, zmanjšuje učinkovitost pomoči in ni skladno z razvojno politiko v korist revnim. Sproščanje pomoči ni cilj sam po sebi, ampak mora biti uporabljen kot pripomoček, ki bi spodbudil uspešnost ostalih elementov v boju proti revščini, kot so lastništvo, regionalno povezovanje in večanje zmogljivosti, s poudarkom na okrepitvi moči lokalnih in regionalnih dobaviteljev blaga in storitev v državah v razvoju. |
| --- | --- |

(1)

Vezanje dodeljevanja sredstev pomoči posredno ali neposredno na nakup blaga in storitev, ki so nabavljeni s sredstvi te pomoči v državi donatorki, zmanjšuje učinkovitost pomoči in ni skladno z razvojno politiko v korist revnim. Sproščanje pomoči ni cilj sam po sebi, ampak mora biti uporabljen kot pripomoček, ki bi spodbudil uspešnost ostalih elementov v boju proti revščini, kot so lastništvo, regionalno povezovanje in večanje zmogljivosti, s poudarkom na okrepitvi moči lokalnih in regionalnih dobaviteljev blaga in storitev v državah v razvoju.

| (2) | Marca 2001 je Odbor za razvojno pomoč (DAC) Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) sprejel „Priporočilo o sproščanju uradne razvojne pomoči najmanj razvitim državam“ (3). Države članice so sprejele to priporočilo in Komisija je sprejela idejo tega priporočila kot smernico za pomoč Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Marca 2001 je Odbor za razvojno pomoč (DAC) Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) sprejel „Priporočilo o sproščanju uradne razvojne pomoči najmanj razvitim državam“ (3). Države članice so sprejele to priporočilo in Komisija je sprejela idejo tega priporočila kot smernico za pomoč Skupnosti.

| (3) | 14. marca 2002 je Svet za splošne zadeve, ki je zasedal istočasno z Evropskim svetom v Barceloni, pri pripravah na mednarodno konferenco o financiranju razvoja, ki je potekala v Monterreyu od 18. do 22. marca 2002, sklenil, da bo Evropska unija „izvedla priporočila DAC o sproščanju pomoči najmanj razvitim državam in nadaljevala razprave o nadaljnjem sproščanju dvostranske pomoči. EU bo naredila tudi korak k nadaljnjemu sproščanju pomoči Skupnosti z ohranjanjem obstoječega sistema cenovnih ugodnosti v okviru EU-AKP.“ |
| --- | --- |

(3)

14. marca 2002 je Svet za splošne zadeve, ki je zasedal istočasno z Evropskim svetom v Barceloni, pri pripravah na mednarodno konferenco o financiranju razvoja, ki je potekala v Monterreyu od 18. do 22. marca 2002, sklenil, da bo Evropska unija „izvedla priporočila DAC o sproščanju pomoči najmanj razvitim državam in nadaljevala razprave o nadaljnjem sproščanju dvostranske pomoči. EU bo naredila tudi korak k nadaljnjemu sproščanju pomoči Skupnosti z ohranjanjem obstoječega sistema cenovnih ugodnosti v okviru EU-AKP.“

| (4) | 18. novembra 2002 je Komisija sprejela sporočilo Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Sproščanje: Povečevanje učinkovitosti pomoči“. V njem so predstavljena stališča Komisije o tej zadevi in morebitne možnosti za izvajanje zgoraj imenovane obveze iz Barcelone na podlagi sistema pomoči EU. |
| --- | --- |

(4)

18. novembra 2002 je Komisija sprejela sporočilo Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Sproščanje: Povečevanje učinkovitosti pomoči“. V njem so predstavljena stališča Komisije o tej zadevi in morebitne možnosti za izvajanje zgoraj imenovane obveze iz Barcelone na podlagi sistema pomoči EU.

| (5) | V svojih zaključkih o sproščanju pomoči z dne 20. maja 2003 je Svet poudaril potrebo po nadaljnjem sproščanju pomoči Skupnosti. Strinjal se je z načini, ki so razloženi v prej navedenem sporočilu, in se odločil o predlaganih možnostih. |
| --- | --- |

(5)

V svojih zaključkih o sproščanju pomoči z dne 20. maja 2003 je Svet poudaril potrebo po nadaljnjem sproščanju pomoči Skupnosti. Strinjal se je z načini, ki so razloženi v prej navedenem sporočilu, in se odločil o predlaganih možnostih.

| (6) | 4. septembra 2003 je Evropski parlament sprejel resolucijo o zgoraj navedenem sporočilu Komisije (4), v kateri je ugotovil potrebo po nadaljnjem sproščanju pomoči Skupnosti. Podprl je načine, ki so razloženi v prej omenjenem sporočilu, in se strinjal s predlaganimi možnostmi. Poudaril je potrebo po nadaljnji razpravi o bolj intenzivnem sproščanju pomoči na podlagi dopolnilnih študij in dokumentiranih predlogov, ter izrecno zahteval „jasno naklonjenost lokalnemu in regionalnemu sodelovanju, ki daje prednost – po razvrstitvi – dobaviteljem iz države prejemnice, sosednjih držav v razvoju in drugih držav v razvoju“ za krepitev prizadevanj držav prejemnic za izboljšanje lastne proizvodnje na nacionalni, regionalni, lokalni in družinski ravni, kakor tudi ukrepov za spodbujanje razpoložljivosti in dostopnosti javnosti do živil in osnovnih storitev v skladu z lokalnimi navadami in proizvodnjo ter trgovskimi sistemi. |
| --- | --- |

(6)

4. septembra 2003 je Evropski parlament sprejel resolucijo o zgoraj navedenem sporočilu Komisije (4), v kateri je ugotovil potrebo po nadaljnjem sproščanju pomoči Skupnosti. Podprl je načine, ki so razloženi v prej omenjenem sporočilu, in se strinjal s predlaganimi možnostmi. Poudaril je potrebo po nadaljnji razpravi o bolj intenzivnem sproščanju pomoči na podlagi dopolnilnih študij in dokumentiranih predlogov, ter izrecno zahteval „jasno naklonjenost lokalnemu in regionalnemu sodelovanju, ki daje prednost – po razvrstitvi – dobaviteljem iz države prejemnice, sosednjih držav v razvoju in drugih držav v razvoju“ za krepitev prizadevanj držav prejemnic za izboljšanje lastne proizvodnje na nacionalni, regionalni, lokalni in družinski ravni, kakor tudi ukrepov za spodbujanje razpoložljivosti in dostopnosti javnosti do živil in osnovnih storitev v skladu z lokalnimi navadami in proizvodnjo ter trgovskimi sistemi.

| (7) | Pri opredelitvi dostopa do zunanje pomoči Skupnosti je treba upoštevati več dejavnikov. Pravila o upravičenosti, ki urejajo dostop oseb, so določena v členu 3. Pravila, ki urejajo sodelovanje strokovnjakov in poreklo zalog in materialov, dobavljenih s strani upravičenih oseb, so določena v členu 4 oziroma 5. Opredelitev in načini izvajanja vzajemnosti so v členu 6. Odstopanja in njihovo izvajanje so predvidena v členu 7. Posebne določbe o dejavnostih, ki jih financira mednarodna organizacija, regionalna organizacija ali so sofinancirane s tretjimi državami, so določena v členu 8. Posebne določbe za potrebe humanitarne pomoči so določena v členu 9. |
| --- | --- |

(7)

Pri opredelitvi dostopa do zunanje pomoči Skupnosti je treba upoštevati več dejavnikov. Pravila o upravičenosti, ki urejajo dostop oseb, so določena v členu 3. Pravila, ki urejajo sodelovanje strokovnjakov in poreklo zalog in materialov, dobavljenih s strani upravičenih oseb, so določena v členu 4 oziroma 5. Opredelitev in načini izvajanja vzajemnosti so v členu 6. Odstopanja in njihovo izvajanje so predvidena v členu 7. Posebne določbe o dejavnostih, ki jih financira mednarodna organizacija, regionalna organizacija ali so sofinancirane s tretjimi državami, so določena v členu 8. Posebne določbe za potrebe humanitarne pomoči so določena v členu 9.

| (8) | Dostop do zunanje pomoči Skupnosti je opredeljen v temeljnem aktu, ki ureja tovrstno pomoč, v povezavi z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu „finančna uredba“) (5), dostop do zunanje pomoči Skupnosti. Spremembe, uvedene s to uredbo glede dostopa do pomoči Skupnosti zahtevajo spremembe vseh teh instrumentov. Vse dopolnitve zadevnih temeljnih aktov so navedene v Prilogi I k tej uredbi. |
| --- | --- |

(8)

Dostop do zunanje pomoči Skupnosti je opredeljen v temeljnem aktu, ki ureja tovrstno pomoč, v povezavi z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu „finančna uredba“) (5), dostop do zunanje pomoči Skupnosti. Spremembe, uvedene s to uredbo glede dostopa do pomoči Skupnosti zahtevajo spremembe vseh teh instrumentov. Vse dopolnitve zadevnih temeljnih aktov so navedene v Prilogi I k tej uredbi.

| (9) | Pri dodeljevanju javnih razpisov v skladu z instrumentom Skupnosti bo posvečena posebna pozornost upoštevanju poglavitnih mednarodno sprejetih delovnih in okoljskih standardov Mednarodne organizacije dela, npr. konvencij o svobodi združevanja in pravice do kolektivnega pogajanja, o odpravi prisilnega in obveznega dela, o odpravi diskriminacije glede na zaposlitev in poklic ter o odpravi dela otrok. |
| --- | --- |

(9)

Pri dodeljevanju javnih razpisov v skladu z instrumentom Skupnosti bo posvečena posebna pozornost upoštevanju poglavitnih mednarodno sprejetih delovnih in okoljskih standardov Mednarodne organizacije dela, npr. konvencij o svobodi združevanja in pravice do kolektivnega pogajanja, o odpravi prisilnega in obveznega dela, o odpravi diskriminacije glede na zaposlitev in poklic ter o odpravi dela otrok.

| (10) | Pri dodeljevanju javnih razpisov v skladu z instrumentom Skupnosti bo posvečena posebna pozornost spoštovanju naslednjih mednarodno sprejetih okoljskih konvencij: Konvencija o biološki raznovrstnosti iz leta 1992, Kartagenski protokol biološke varnosti iz leta 2000, Kjotski protokol k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja iz leta 1997 – |
| --- | --- |

(10)

Pri dodeljevanju javnih razpisov v skladu z instrumentom Skupnosti bo posvečena posebna pozornost spoštovanju naslednjih mednarodno sprejetih okoljskih konvencij: Konvencija o biološki raznovrstnosti iz leta 1992, Kartagenski protokol biološke varnosti iz leta 2000, Kjotski protokol k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja iz leta 1997 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba določa pravila za dostop zainteresiranih strank do instrumentov zunanje pomoči Skupnosti, ki so financirani iz skupnega proračuna Evropske skupnosti, kakor so navedeni v Prilogi I.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za razlago pojmov iz te uredbe se je treba sklicevati na finančno uredbo in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (6).

Člen 3

Pravila o upravičenosti

1.   Postopkov pridobivanja javnih naročil ali nepovratnih sredstev, ki se financirajo v skladu z instrumentom Skupnosti, se lahko udeležijo vse pravne osebe, ki so ustanovljene v državi članici Evropske skupnosti, uradni državi kandidatki, kakor jo je priznala Evropska skupnost, ali v državi članici Evropskega gospodarskega prostora.

2.   Postopkov pridobivanja javnih naročil ali nepovratnih sredstev, ki se financirajo v skladu z instrumentom Skupnosti s tematskim področjem uporabe, kakor je opredeljeno v delu A Priloge I, se lahko udeležijo vse pravne osebe, ki so ustanovljene v državah v razvoju, kakor so opredeljene na seznamu Odbora za razvojno pomoč OECD iz Priloge II, poleg tistih pravnih oseb, ki so že upravičene na podlagi zadevnega instrumenta.

3.   Postopkov pridobivanja javnih naročil ali nepovratnih sredstev, ki se financirajo v skladu z instrumentom Skupnosti z geografskim območjem uporabe, kakor je opredeljeno v delu B Priloge I, se lahko udeležijo vse pravne osebe, ki so ustanovljene v državah v razvoju, kakor so opredeljene na seznamu Odbora za razvojno pomoč OECD iz Priloge II, in ki so izrecno navedene kot upravičene, pa tudi tiste, ki so že navedene kot upravičene na podlagi zadevnega instrumenta.

4.   Postopkov pridobivanja javnih naročil ali nepovratnih sredstev, ki se financirajo v skladu z instrumentom Skupnosti, se lahko udeležijo vse pravne osebe, ki so ustanovljene v kateri koli drugi državi, ki ni tista iz odstavkov 1, 2 in 3 tega člena, kjer je bil vzajemni dostop do njihove zunanje pomoči določen v skladu s členom 6.

5.   Postopkov pridobivanja javnih naročil in nepovratnih sredstev, ki se financirajo v skladu z instrumentom Skupnosti, se lahko udeležijo mednarodne organizacije.

6.   Zgornje ne posega v sodelovanje kategorij organizacij, upravičenih do katere koli pogodbe, niti na določbo o izjemi, predvideno v členu 114(1) finančne uredbe.

Člen 4

Strokovnjaki

Vsi strokovnjaki, ki sodelujejo s ponudniki, kakor so opredeljeni v členih 3 in 8, imajo lahko katero koli državljanstvo. Ta člen ne posega v kakovostne in finančne zahteve, določene v pravilih za javna naročila Skupnosti.

Člen 5

Pravila o poreklu

Vse zaloge in materiali, kupljeni v skladu s pogodbo, ki je financirana v skladu z instrumentom Skupnosti, morajo izvirati iz Skupnosti ali iz države, ki izpolnjuje pogoje iz členov 3 in 7 te uredbe. Za namene te uredbe je pojem „izvor“ opredeljen v ustrezni zakonodaji Skupnosti o pravilih o poreklu v carinske namene.

Člen 6

Vzajemnost s tretjimi državami

1.   Vzajemni dostop do zunanje pomoči Skupnosti se odobri za državo, ki spada v področje uporabe člena 3(4), kadar koli taka država pod enakimi pogoji odobri upravičenost državi članici in zadevni državi prejemnici.

2.   Odobritev vzajemnega dostopa do zunanje pomoči Skupnosti temelji na primerjavi med EU in ostalimi donatorji ter se izvede na sektorski ravni, kakor je opredeljeno s kategorijami Odbora za razvojno pomoč OECD, ali na ravni države, ne glede na to, ali gre za državo donatorko ali državo prejemnico. Odločitev za odobritev te vzajemnosti državi donatorki temelji na preglednosti, skladnosti in sorazmernosti pomoči, ki jo priskrbi ta donator, vključno z njeno kakovostjo in količino.

3.   Vzajemni dostop do zunanje pomoči Skupnosti se vzpostavi s pomočjo posebne odločitve v zvezi z zadevno državo ali zadevno regionalno skupino držav. Taka odločitev se sprejme v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (7) po postopkih v pristojnem odboru, povezanim z zadevnim aktom. Pravica Evropskega parlamenta, da je redno obveščen v skladu s členom 7(3) navedenega sklepa, se v celoti upošteva. Taka odločitev velja za obdobje najmanj enega leta.

4.   Vzajemni dostop do zunanje pomoči Skupnosti v najmanj razvitih državah, navedenih v Prilogi II, se samodejno odobri tretjim državam, navedenim v Prilogi III.

5.   Z državami prejemnicami se posvetuje kot del postopka, opisanega v odstavkih 1, 2 in 3.

Člen 7

Odstopanja od pravil o upravičenosti in poreklu

1.   V ustrezno utemeljenih izjemnih primerih lahko Komisija razširi upravičenost na pravne osebe iz države, ki ni upravičena v skladu s členom 3.

2.   V ustrezno utemeljenih izjemnih primerih lahko Komisija dovoli nakup zalog in materialov s poreklom iz držav, ki niso upravičene v skladu s členom 3.

3.   Odstopanja, predvidena v odstavkih 1 in 2 so lahko utemeljena, če izdelki in storitve na trgih zadevnih držav niso dostopni, v izredno nujnih primerih, ali če pravila o upravičenosti onemogočijo uresničitev projekta, programa ali dejavnosti ali ga prekomerno otežijo.

Člen 8

Dejavnosti, ki vključujejo mednarodne organizacije ali sofinanciranje

1.   Kadar finančna sredstva Skupnosti pokrivajo dejavnost, ki se izvaja prek mednarodne organizacije, se ustreznih pogodbenih postopkov udeležijo vse pravne osebe, ki so upravičene v skladu s členom 3, in tudi vse pravne osebe, ki so upravičene v skladu s pravili take organizacije, pri čemer je treba zagotoviti enako obravnavo za vse donatorje. Enaka pravila se uporabljajo za zaloge, materiale in strokovnjake.

2.   Kadar finančna sredstva Skupnosti pokrivajo dejavnost, ki jo sofinancira tretja država pod pogojem vzajemnosti, kakor je opredeljen v členu 6, ali regionalna organizacija ali država članica, se ustreznih pogodbenih postopkov udeležijo vse pravne osebe, ki so upravičene v skladu s členom 3, in tudi vse pravne osebe, ki izpolnjujejo pogoje na podlagi pravil te tretje države, regionalne organizacije ali države članice. Enaka pravila se uporabljajo za zaloge, materiale in strokovnjake.

3.   Kar zadeva pomoč v hrani, je uporaba tega člena omejena na nujno pomoč.

Člen 9

Človekoljubna pomoč in NVO

1.   Za človekoljubno pomoč v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (8) in za namen pomoči, ki jo direktno posredujejo NVO, v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 1658/98 z dne 17. julija 1998 o sofinanciranju ukrepov z evropskimi nevladnimi razvojnimi organizacijami (NVO) na področjih v interesu držav v razvoju (9), se določbe iz člena 3 te uredbe ne uporabljajo za merila o ustreznosti, ki so uvedena za izbiro upravičencev.

2.   Upravičenci teh nepovratnih sredstev se držijo pravil iz te uredbe, kadar izvajanje ukrepov, za katere je odobrena pomoč, in pomoč, ki jo direktno posredujejo NVO v smislu Uredbe (ES) št. 1658/98, zahteva oddajo javnih naročil.

Člen 10

Spoštovanje temeljnih načel in krepitev lokalnih trgov

1.   Da bi pospešili izkoreninjenje revščine s pospeševanjem lokalnih zmogljivosti, trgov in nakupov, je treba posebej proučiti lokalna in regionalna javna naročila v partnerskih državah.

2.   Ponudniki, ki so se jim dodelile pogodbe, morajo upoštevati poglavitne mednarodno sprejete delovne in okoljske standarde, npr. poglavitne delovne standarde Mednarodne organizacije dela, konvencije o svobodi združevanja in pravici do kolektivnega pogajanja, odpravo prisilnega in obveznega dela, odpravo diskriminacije glede na zaposlitev in poklic ter odpravo dela otrok.

3.   Dostop držav v razvoju do zunanje pomoči Skupnosti se omogoči prek kakršne koli tehnične pomoči, ki se šteje za primerno.

Člen 11

Izvajanje Uredbe

Ta uredba spreminja in ureja ustrezne dele vseh obstoječih instrumentov Skupnosti, ki so navedeni v Prilogi I. Komisija od časa do časa spremeni prilogi II in IV k tej uredbi, da se upoštevajo vse spremembe besedil OECD.

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 14. decembra 2005

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

C. CLARKE

---

(1)  UL C 157, 28.6.2005, str. 99.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 21. novembra 2005.

2

(3)  Poročilo OECD/DAC, 2002, zvezek 3, št. 1, str. 46.

3

(4)  UL C 76 E, 25.3.2004, str. 474.

4

(5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

5

(6)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1261/2005 (UL L 201, 2.8.2005, str. 3).

6

(7)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

7

(8)  UL L 163, 2.7.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

8

(9)  UL L 213, 30.7.1998, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

9

---

PRILOGA I

Spodaj našteti instrumenti se spremenijo na naslednji način:

DEL A – Instrumenti Skupnosti s tematskim področjem uporabe

| (1) | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1568/2003 z dne 15. julija 2003 o pomoči za boj proti boleznim revščine (HIV/aids, tuberkuloza in malarija) v državah v razvoju (1):






  — | v členu 5(3) se doda naslednji stavek:

  „Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je opredeljena v Uredbi (ES) št. 2110/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (2). |
| --- | --- | --- |

(1)

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1568/2003 z dne 15. julija 2003 o pomoči za boj proti boleznim revščine (HIV/aids, tuberkuloza in malarija) v državah v razvoju (1):

—

v členu 5(3) se doda naslednji stavek:

„Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je opredeljena v Uredbi (ES) št. 2110/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (2).

| — | člen 8 se nadomesti z:

  „Člen 8
  1.   Upravičenost do udeležbe na razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena v skladu s pravili o upravičenosti ter odstopanji od njih, kakor so določena v Uredbi (ES) št. 2110/2005.
  2.   Poreklo zalog in materialov, dobavljenih v skladu s to uredbo, je določeno v skladu s pravili o poreklu ter odstopanji od njih, kakor so določena v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“
  . |
| --- | --- |

—

člen 8 se nadomesti z:

„Člen 8

1.   Upravičenost do udeležbe na razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena v skladu s pravili o upravičenosti ter odstopanji od njih, kakor so določena v Uredbi (ES) št. 2110/2005.

2.   Poreklo zalog in materialov, dobavljenih v skladu s to uredbo, je določeno v skladu s pravili o poreklu ter odstopanji od njih, kakor so določena v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“

| (2) | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1567/2003 z dne 15. julija 2003 o podpori politikam in ukrepanju na področju reproduktivnega zdravja in zdrave spolnosti ter s tem povezanimi pravicami v državah v razvoju (3):






  — | v členu 5(3) se doda naslednji stavek:

  „Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je opredeljena v Uredbi (ES) št. 2110/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (4). |
| --- | --- | --- |

(2)

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1567/2003 z dne 15. julija 2003 o podpori politikam in ukrepanju na področju reproduktivnega zdravja in zdrave spolnosti ter s tem povezanimi pravicami v državah v razvoju (3):

3

—

v členu 5(3) se doda naslednji stavek:

„Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je opredeljena v Uredbi (ES) št. 2110/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (4).

| — | člen 8 se nadomesti z:

  „Člen 8
  1.   Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.
  2.   Poreklo nabavljenih zalog in materialov v skladu s to uredbo je določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“
  . |
| --- | --- |

—

člen 8 se nadomesti z:

„Člen 8

1.   Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.

2.   Poreklo nabavljenih zalog in materialov v skladu s to uredbo je določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“

| (3) | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1724/2001 z dne 23. julija 2001 o ukrepih zoper protipehotne kopenske mine v državah v razvoju (5):






  — | člen 4(2) se nadomesti z:

  „2.   Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (6). |
| --- | --- | --- |

(3)

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1724/2001 z dne 23. julija 2001 o ukrepih zoper protipehotne kopenske mine v državah v razvoju (5):

5

—

člen 4(2) se nadomesti z:

„2.   Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (6).

| — | v členu 8(2) se doda naslednji stavek:

  „Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je določena v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“
  . |
| --- | --- |

—

v členu 8(2) se doda naslednji stavek:

„Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je določena v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“

| (4) | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2493/2000 z dne 7. novembra 2000 o ukrepih za pospeševanje polnega vključevanja okoljskih vidikov v razvojni proces držav v razvoju (7):






  — | v členu 5(3) se doda naslednji stavek:

  „Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je opredeljena v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (8). |
| --- | --- | --- |

(4)

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2493/2000 z dne 7. novembra 2000 o ukrepih za pospeševanje polnega vključevanja okoljskih vidikov v razvojni proces držav v razvoju (7):

7

—

v členu 5(3) se doda naslednji stavek:

„Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je opredeljena v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (8).

| — | člen 8(8) se nadomesti z:

  „8.   Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“
  ; |
| --- | --- |

—

člen 8(8) se nadomesti z:

„8.   Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“

| — | člen 8(9) se nadomesti z:

  „9.   Poreklo nabavljenih zalog in materialov v skladu s to uredbo je določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št 2110/2005.“
  . |
| --- | --- |

—

člen 8(9) se nadomesti z:

„9.   Poreklo nabavljenih zalog in materialov v skladu s to uredbo je določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št 2110/2005.“

| (5) | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2494/2000 z dne 7. novembra 2000 o ukrepih za spodbujanje ohranjanja tropskih gozdov in drugih gozdov v državah v razvoju ter trajnostnega gospodarjenja z njimi (9):






  — | v členu 6(3) se doda se naslednji stavek:

  „Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je določena v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (10). |
| --- | --- | --- |

(5)

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2494/2000 z dne 7. novembra 2000 o ukrepih za spodbujanje ohranjanja tropskih gozdov in drugih gozdov v državah v razvoju ter trajnostnega gospodarjenja z njimi (9):

9

—

v členu 6(3) se doda se naslednji stavek:

„Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je določena v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (10).

| — | člen 9(8) se nadomesti z:

  „8.   Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“
  ; |
| --- | --- |

—

člen 9(8) se nadomesti z:

„8.   Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“

| — | člen 9(9) se nadomesti z:

  „9.   Poreklo nabavljenih zalog in materialov v skladu s to uredbo je določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“
  . |
| --- | --- |

—

člen 9(9) se nadomesti z:

„9.   Poreklo nabavljenih zalog in materialov v skladu s to uredbo je določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“

| (6) | Uredba Sveta (ES) št. 975/1999 z dne 29. aprila 1999 o določitvi zahtev za izvajanje ukrepov na področju razvojnega sodelovanja, ki prispevajo k doseganju splošnega cilja razvijati in krepiti demokracijo in pravno državo ter spoštovati človekove pravice in temeljne svoboščine (11):






  — | člen 5 se nadomesti z:

  „Člen 5
  Upravičenost do naročil na podlagi nepovratnih sredstev je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (12). |
| --- | --- | --- |

(6)

Uredba Sveta (ES) št. 975/1999 z dne 29. aprila 1999 o določitvi zahtev za izvajanje ukrepov na področju razvojnega sodelovanja, ki prispevajo k doseganju splošnega cilja razvijati in krepiti demokracijo in pravno državo ter spoštovati človekove pravice in temeljne svoboščine (11):

11

—

člen 5 se nadomesti z:

„Člen 5

Upravičenost do naročil na podlagi nepovratnih sredstev je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (12).

| — | člen 8 se nadomesti z:

  „Člen 8
  1.   Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.
  2.   Poreklo nabavljenih zalog in materialov v skladu s to uredbo je določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“
  . |
| --- | --- |

—

člen 8 se nadomesti z:

„Člen 8

1.   Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.

2.   Poreklo nabavljenih zalog in materialov v skladu s to uredbo je določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“

| (7) | Uredba Sveta (ES) št. 2836/98 z dne 22. decembra 1998 o vključitvi vprašanja spolov v razvojno sodelovanje (13):






  — | v členu 5(4) se doda se naslednji stavek:

  „Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je določena v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (14). |
| --- | --- | --- |

(7)

Uredba Sveta (ES) št. 2836/98 z dne 22. decembra 1998 o vključitvi vprašanja spolov v razvojno sodelovanje (13):

13

—

v členu 5(4) se doda se naslednji stavek:

„Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je določena v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (14).

| — | člen 7(6) se nadomesti z:

  „6.   Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“
  ; |
| --- | --- |

—

člen 7(6) se nadomesti z:

„6.   Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“

| — | člen 7(7) se nadomesti z:

  „7.   Poreklo zalog in materialov, dobavljenih v skladu s to uredbo je določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“
  . |
| --- | --- |

—

člen 7(7) se nadomesti z:

„7.   Poreklo zalog in materialov, dobavljenih v skladu s to uredbo je določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“

| (8) | Uredba Sveta (ES) št. 1658/98 z dne 17. julija 1998 o sofinanciranju ukrepov z evropskimi nevladnimi razvojnimi organizacijami (NVO) na področjih v interesu držav v razvoju (15):






  — | druga alinea člena 3(1) se nadomesti z:







  „– | Glavni sedež morajo imeti v državi upravičenki in glavni sedež mora biti glavno središče za sprejemanje odločitev v zvezi z vsemi sofinanciranimi dejavnostmi, kakor je določeno v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (16). |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Uredba Sveta (ES) št. 1658/98 z dne 17. julija 1998 o sofinanciranju ukrepov z evropskimi nevladnimi razvojnimi organizacijami (NVO) na področjih v interesu držav v razvoju (15):

15

—

druga alinea člena 3(1) se nadomesti z:

„–

Glavni sedež morajo imeti v državi upravičenki in glavni sedež mora biti glavno središče za sprejemanje odločitev v zvezi z vsemi sofinanciranimi dejavnostmi, kakor je določeno v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (16).

| — | tretja alinea člena 3(1) se nadomesti z:







  „– | Večina finančnih sredstev mora izvirati iz države upravičenke, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“ |
| --- | --- | --- |

—

tretja alinea člena 3(1) se nadomesti z:

„–

Večina finančnih sredstev mora izvirati iz države upravičenke, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“

| — | v členu 3 se doda naslednji odstavek:

  „3.   Poreklo zalog in materialov, dobavljenih v skladu s to uredbo je določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005“
  . |
| --- | --- |

—

v členu 3 se doda naslednji odstavek:

„3.   Poreklo zalog in materialov, dobavljenih v skladu s to uredbo je določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005“

| (9) | Uredba Sveta (ES) št. 2046/97 z dne 13. oktobra 1997 o sodelovanju sever-jug v boju proti mamilom in odvisnosti od mamil (17):






  — | člen 5 se nadomesti z:

  „Člen 5
  Partnerji pri sodelovanju, ki so upravičeni do finančne pomoči po tej uredbi, so regionalne in mednarodne organizacije, zlasti UNDCP, nevladne organizacije, nacionalne, pokrajinske ter lokalne vladne službe in agencije, organizacije s sedežem v zadevni skupnosti, inštituti ter javni in zasebni nosilci dejavnosti. Upravičenost do naročil na podlagi nepovratnih sredstev je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (18). |
| --- | --- | --- |

(9)

Uredba Sveta (ES) št. 2046/97 z dne 13. oktobra 1997 o sodelovanju sever-jug v boju proti mamilom in odvisnosti od mamil (17):

17

—

člen 5 se nadomesti z:

„Člen 5

Partnerji pri sodelovanju, ki so upravičeni do finančne pomoči po tej uredbi, so regionalne in mednarodne organizacije, zlasti UNDCP, nevladne organizacije, nacionalne, pokrajinske ter lokalne vladne službe in agencije, organizacije s sedežem v zadevni skupnosti, inštituti ter javni in zasebni nosilci dejavnosti. Upravičenost do naročil na podlagi nepovratnih sredstev je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (18).

| — | v členu 6(5) se doda naslednji stavek:

  „Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je določena v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“
  ; |
| --- | --- |

—

v členu 6(5) se doda naslednji stavek:

„Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je določena v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“

| — | člen 9(7) se nadomesti z:

  „7.   Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“
  ; |
| --- | --- |

—

člen 9(7) se nadomesti z:

„7.   Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“

| — | člen 9(8) se nadomesti z:

  „8.   Poreklo zalog in materialov, dobavljenih v skladu s to uredbo je določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“
  . |
| --- | --- |

—

člen 9(8) se nadomesti z:

„8.   Poreklo zalog in materialov, dobavljenih v skladu s to uredbo je določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“

| (10) | Uredba Sveta (ES) št. 2258/96 z dne 22. novembra 1996 o aktivnostih obnove in rehabilitacije v državah v razvoju (19):






  — | v členu 4(4) se doda naslednji stavek:

  „Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je določena v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (20). |
| --- | --- | --- |

(10)

Uredba Sveta (ES) št. 2258/96 z dne 22. novembra 1996 o aktivnostih obnove in rehabilitacije v državah v razvoju (19):

19

—

v členu 4(4) se doda naslednji stavek:

„Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je določena v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (20).

| — | člen 6(7) se nadomesti z:

  „7.   Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“
  ; |
| --- | --- |

—

člen 6(7) se nadomesti z:

„7.   Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“

| — | člen 6(8) se nadomesti z:

  „8.   Poreklo zalog in materialov, dobavljenih v skladu s to uredbo je določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“
  . |
| --- | --- |

—

člen 6(8) se nadomesti z:

„8.   Poreklo zalog in materialov, dobavljenih v skladu s to uredbo je določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“

| (11) | Uredba Sveta (ES) št. 1292/96 z dne 27. junija 1996 o politiki pomoči v hrani in upravljanju pomoči v hrani ter o posebnih aktivnostih v podporo varnosti preskrbe s hrano (21):






  — | člen 9 se nadomesti z:

  „Člen 9
  1.   Države, ki so upravičene do pomoči Skupnosti za dejavnosti v skladu s to uredbo, so navedene na seznamu v Prilogi. V tej zvezi se daje prednost najrevnejšim skupinam prebivalstva in državam z nizkimi dohodki, kjer imajo resno pomanjkanje hrane.
  Svet lahko s kvalificirano večino ta seznam na predlog Komisije spremeni.
  Upravičenost do naročil na podlagi nepovratnih sredstev je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (22).
  2.   Nepridobitne nevladne organizacije (NVO), ki so upravičene do neposrednega ali posrednega financiranja Skupnosti za izvajanje dejavnosti v skladu s to uredbo, morajo izpolnjevati naslednja merila:






  (a) | morajo biti avtonomne organizacije v državi upravičenki skladno z zakoni, ki veljajo v tej državi; |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Uredba Sveta (ES) št. 1292/96 z dne 27. junija 1996 o politiki pomoči v hrani in upravljanju pomoči v hrani ter o posebnih aktivnostih v podporo varnosti preskrbe s hrano (21):

21

—

člen 9 se nadomesti z:

„Člen 9

1.   Države, ki so upravičene do pomoči Skupnosti za dejavnosti v skladu s to uredbo, so navedene na seznamu v Prilogi. V tej zvezi se daje prednost najrevnejšim skupinam prebivalstva in državam z nizkimi dohodki, kjer imajo resno pomanjkanje hrane.

Svet lahko s kvalificirano večino ta seznam na predlog Komisije spremeni.

Upravičenost do naročil na podlagi nepovratnih sredstev je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (22).

2.   Nepridobitne nevladne organizacije (NVO), ki so upravičene do neposrednega ali posrednega financiranja Skupnosti za izvajanje dejavnosti v skladu s to uredbo, morajo izpolnjevati naslednja merila:

(a)

morajo biti avtonomne organizacije v državi upravičenki skladno z zakoni, ki veljajo v tej državi;

| (b) | svoj glavni sedež morajo imeti v državi upravičenki. Ta glavni sedež mora biti dejansko središče sprejemanja odločitev v zvezi z vsemi sofinanciranimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

(b)

svoj glavni sedež morajo imeti v državi upravičenki. Ta glavni sedež mora biti dejansko središče sprejemanja odločitev v zvezi z vsemi sofinanciranimi dejavnostmi;

| (c) | pokazati morajo, da lahko uspešno izvedejo dejavnosti pomoči v hrani; zlasti:






  — | s svojimi upravnimi zmožnostmi in zmožnostmi finančnega poslovanja, |
| --- | --- | --- |

(c)

pokazati morajo, da lahko uspešno izvedejo dejavnosti pomoči v hrani; zlasti:

—

s svojimi upravnimi zmožnostmi in zmožnostmi finančnega poslovanja,

| — | s svojimi tehničnimi in logističnimi zmožnostmi za izvedbo predlagane dejavnosti, |
| --- | --- |

—

s svojimi tehničnimi in logističnimi zmožnostmi za izvedbo predlagane dejavnosti,

| — | z rezultati dejavnosti, ki so jih zadevne NVO izvedle ob financiranju Skupnosti ali držav članic, |
| --- | --- |

—

z rezultati dejavnosti, ki so jih zadevne NVO izvedle ob financiranju Skupnosti ali držav članic,

| — | s svojimi izkušnjami na področju pomoči v hrani in varnosti preskrbe s hrano, |
| --- | --- |

—

s svojimi izkušnjami na področju pomoči v hrani in varnosti preskrbe s hrano,

| — | s svojo prisotnostjo v državi prejemnici in svojim poznavanjem te države ali držav v razvoju; |
| --- | --- |

—

s svojo prisotnostjo v državi prejemnici in svojim poznavanjem te države ali držav v razvoju;

| (d) | obvezati se morajo, da bodo izpolnjevale pogoje, ki jih določi Komisija v zvezi z dodeljevanjem pomoči v hrani. |
| --- | --- |

(d)

obvezati se morajo, da bodo izpolnjevale pogoje, ki jih določi Komisija v zvezi z dodeljevanjem pomoči v hrani.

| — | v členu 10(2) se doda naslednji stavek:

  „Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je določena v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“
  ; |
| --- | --- |

—

v členu 10(2) se doda naslednji stavek:

„Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je določena v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“

| — | člen 11(1) se nadomesti z:

  „1.   Proizvodi se sprostijo v državi prejemnici ali v eni od držav v razvoju (s seznama v Prilogi), če je mogoče v eni od tistih, ki so v isti geografski regiji kot država prejemnica. Poreklo zalog in materialov, dobavljenih v skladu s to uredbo je določeno glede na pravila in poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“
  ; |
| --- | --- |

—

člen 11(1) se nadomesti z:

„1.   Proizvodi se sprostijo v državi prejemnici ali v eni od držav v razvoju (s seznama v Prilogi), če je mogoče v eni od tistih, ki so v isti geografski regiji kot država prejemnica. Poreklo zalog in materialov, dobavljenih v skladu s to uredbo je določeno glede na pravila in poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“

| — | člen 11(3) se črta; |
| --- | --- |

—

člen 11(3) se črta;

| — | člen 11(4) postane člen 11(3); |
| --- | --- |

—

člen 11(4) postane člen 11(3);

| — | prvi pododstavek člena 17 se nadomesti z:

  „Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“
  . |
| --- | --- |

—

prvi pododstavek člena 17 se nadomesti z:

„Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“

DEL B – Instrumenti Skupnosti z geografskim območjem uporabe

| (12) | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 257/2001 z dne 22. januarja 2001 o izvajanju ukrepov za pospeševanje gospodarskega in socialnega razvoja v Turčiji (23):






  — | v členu 5(5) se doda naslednji stavek:

  „Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je določena tudi v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (24). |
| --- | --- | --- |

(12)

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 257/2001 z dne 22. januarja 2001 o izvajanju ukrepov za pospeševanje gospodarskega in socialnega razvoja v Turčiji (23):

23

—

v členu 5(5) se doda naslednji stavek:

„Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je določena tudi v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (24).

| — | v členu 6(7) se doda naslednji stavek:

  „Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je nadalje določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“
  ; |
| --- | --- |

—

v členu 6(7) se doda naslednji stavek:

„Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je nadalje določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“

| — | v členu 6(8) se doda naslednji stavek:

  „Poreklo zalog in materialov, dobavljenih v skladu s to uredbo je nadalje določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“
  . |
| --- | --- |

—

v členu 6(8) se doda naslednji stavek:

„Poreklo zalog in materialov, dobavljenih v skladu s to uredbo je nadalje določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“

| (13) | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2130/2001 z dne 29. oktobra 2001 o ukrepih za pomoč osebam, ki so prisiljene zapustiti svoje domove v azijskih in latinskoameriških državah v razvoju (25):






  — | v členu 7(3) se doda naslednji stavek:

  „Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je določena tudi v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (26). |
| --- | --- | --- |

(13)

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2130/2001 z dne 29. oktobra 2001 o ukrepih za pomoč osebam, ki so prisiljene zapustiti svoje domove v azijskih in latinskoameriških državah v razvoju (25):

25

—

v členu 7(3) se doda naslednji stavek:

„Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je določena tudi v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (26).

| — | člen 10(2) se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Pomoč Skupnosti je na voljo partnerjem, ki imajo svojo glavno pisarno v državi, ki je upravičena v skladu s to uredbo in tudi z Uredbo (ES) št. 2110/2005, pod pogojem, da je ta pisarna dejansko središče izvajanja dejavnosti, ki so povezane z njihovimi poslovnimi dejavnostmi. Izjemoma je lahko njihov sedež v drugi tretji državi.“
  ; |
| --- | --- |

—

člen 10(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Pomoč Skupnosti je na voljo partnerjem, ki imajo svojo glavno pisarno v državi, ki je upravičena v skladu s to uredbo in tudi z Uredbo (ES) št. 2110/2005, pod pogojem, da je ta pisarna dejansko središče izvajanja dejavnosti, ki so povezane z njihovimi poslovnimi dejavnostmi. Izjemoma je lahko njihov sedež v drugi tretji državi.“

| — | v členu 13(1) se doda naslednji stavek:

  „Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je nadalje določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“
  ; |
| --- | --- |

—

v členu 13(1) se doda naslednji stavek:

„Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je nadalje določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“

| — | v členu 13(2) se doda naslednji stavek:

  „Poreklo zalog in materialov, dobavljenih v skladu s to uredbo, je nadalje določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“
  . |
| --- | --- |

—

v členu 13(2) se doda naslednji stavek:

„Poreklo zalog in materialov, dobavljenih v skladu s to uredbo, je nadalje določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“

| (14) | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1726/2000 z dne 29. junija 2000 o razvojnem sodelovanju z Južno Afriko (27):






  — | člen 7(6) se nadomesti z:

  „6.   Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (28). |
| --- | --- | --- |

(14)

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1726/2000 z dne 29. junija 2000 o razvojnem sodelovanju z Južno Afriko (27):

27

—

člen 7(6) se nadomesti z:

„6.   Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (28).

| — | člen 7(7) se nadomesti z:

  „7.   Poreklo zalog in materialov, dobavljenih v skladu s to uredbo je določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“
  . |
| --- | --- |

—

člen 7(7) se nadomesti z:

„7.   Poreklo zalog in materialov, dobavljenih v skladu s to uredbo je določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.“

| (15) | Uredba Sveta (ES) št. 1734/94 z dne 11. julija 1994 o finančnem in tehničnem sodelovanju z Zahodnim bregom in Gazo (29):






  — | v členu 2(4) se doda naslednji stavek:

  „Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija, je nadalje določena v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (30).
  . |
| --- | --- | --- |

(15)

Uredba Sveta (ES) št. 1734/94 z dne 11. julija 1994 o finančnem in tehničnem sodelovanju z Zahodnim bregom in Gazo (29):

29

—

v členu 2(4) se doda naslednji stavek:

„Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija, je nadalje določena v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (30).

---

(1)  UL L 224, 6.9.2003, str. 7.

1

(2)  UL L 344, 27.12.2005, str. 1.“;

2

(3)  UL L 224, 6.9.2003, str. 1.

3

(4)  UL L 344, 27.12.2005, str. 1.“;

4

(5)  UL L 234, 1.9.2001, str. 1.

5

(6)  UL L 344, 27.12.2005, str. 1.“;

6

(7)  UL L 288, 15.11.2000, str. 1.

7

(8)  UL L 344, 27.12.2005, str. 1.“;

8

(9)  UL L 288, 15.11.2000, str. 6.

9

(10)  UL L 344, 27.12.2005, str. 1.“;

10

(11)  UL L 120, 8.5.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2240/2004 (UL L 390, 31.12.2004, str. 3).

11

(12)  UL L 344, 27.12.2005, str. 1.“;

12

(13)  UL L 354, 30.12.1998, str. 5. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

13

(14)  UL L 344, 27.12.2005, str. 1.“;

14

(15)  UL L 213, 30.7.1998, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

15

(16)  UL L 344, 27.12.2005, str. 1.“;

16

(17)  UL L 287, 21.10.1997, str. 1.

17

(18)  UL L 344, 27.12.2005, str. 1.“;

18

(19)  UL L 306, 28.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

19

(20)  UL L 344, 27.12.2005, str. 1.“;

20

(21)  UL L 166, 5.7.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

21

(22)  UL L 344, 27.12.2005, str. 1.“;

22

(23)  UL L 39, 9.2.2001, str. 1.

23

(24)  UL L 344, 27.12.2005, str. 1.“;

24

(25)  UL L 287, 31.10.2001, str. 3. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 107/2005 (UL L 23, 26.1.2005, str. 1).

25

(26)  UL L 344, 27.12.2005, str. 1.“;

26

(27)  UL L 198, 4.8.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1934/2004 (UL L 338, 13.11.2004, str. 1).

27

(28)  UL L 344, 27.12.2005, str. 1.“;

28

(29)  UL L 182, 16.7.1994, str. 4. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 669/2004 (UL L 105, 14.4.2004, str. 1).

29

(30)  UL L 344, 27.12.2005, str. 1.“

30

---

PRILOGA II

Seznam držav prejemnic pomoči DAC – stanje na 1. januar 2003

| Del I: Države in ozemlja v razvoju
  (uradna razvojna pomoč) | Del II: Države in ozemlja v prehodu
  (uradna pomoč) |
| --- | --- |
| Najmanj razvite države | Ostale države z nizkim prihodkom (BND na prebivalca < 745 USD leta 2001) | Države z nižjim srednjim prihodkom (BND na prebivalca 746–2 975 USD leta 2001) | Države z višjim srednjim prihodkom (BND na prebivalca 2 976–9 205 USD leta 2001) | Države z visokim prihodkom (DNB na prebivalca 9 206 USD leta 2001) | Države srednje in vzhodne Evrope ter nove neodvisne države nekdanje Sovjetske zveze | Naprednejše države in teritoriji v razvoju |
| Afganistan
  Angola
  Bangladeš
  Benin
  Burkina Faso
  Burundi
  Butan
  Čad
  Dem. rep. Kongo
  Džibuti
  Ekvatorialna Gvineja
  Eritreja
  Etiopija
  Gambija
  Gvineja
  Gvineja Bissau
  Haiti
  Jemen
  Kambodža
  Komori
  Kiribati
  Laos
  Lesoto
  Liberija
  Madagaskar
  Malavi
  Maldivi
  Mali
  Mavretanija
  Mozambik
  Mjanmar
  Nepal
  Niger
  Ruanda
  Salomonovi otoki
  Samoa
  Sao Tome in Principe
  Senegal
  Sierra Leone
  Somalija
  Srednjeafriška republika
  Sudan
  Tanzanija
  Vzhodni Timor
  Togo
  Tuvalu
  Uganda
  Vanuatu
  Zambija
  Zelenortski otoki | Armenija (1)

  Azerbajdžan (1)

  Demokratična ljudska republika Koreja
  Gana
  Gruzija (1)

  Indija
  Indonezija
  Kamerun
  Kenija
  Kirgiška republika (1)

  Moldavija (1)

  Mongolija
  Nigerija
  Nikaragva
  Pakistan
  Republika Kongo
  Papua Nova Gvineja (1)

  Slonokoščena obala
  Tadžikistan (1)

  Uzbekistan
  Vietnam
  Zimbabve | Albanija (1)

  Alžirija
  Belize
  Bolivija
  Bosna in Hercegovina
  Dominikanska republika
  Kitajska
  Kolumbija
  Kuba
  Egipt
  Ekvador
  Federativne države Mikronezije
  Fidži
  Gvajana
  Gvatemala
  Honduras
  Irak
  Iran
  Jamajka
  Jordanija
  Kazahstan (1)

  Makedonija (Nekdanja jugoslovanska republika)
  Maroko
  Marshallovi otoki
  Namibija
  Niue
  Salvador
  Filipini
  Južna Afrika
  Območja pod palestinsko upravo
  Paragvaj
  Peru
  Saint Vincent in Grenadine
  Sirija
  Srbija in Črna gora
  Surinam
  Svazi
  Šrilanka
  Tajska
  Tokelau (2)

  Tonga
  Tunizija
  Turčija
  Turkmenistan (1)

  Wallis in Futuna (2) | Bocvana
  Brazilija
  Čile
  Cookovi otoki
  Dominika
  Gabon
  Grenada
  Hrvaška
  Kostarika
  Libanon
  Malezija
  Mauritius
  Mayotte (2)

  Nauru
  Panama
  Saint Lucia
  Saint Helena
  Venezuela | Bahrajn | Belorusija (1)

  Bolgarija (1)

  Češka republika (1)

  Estonija (1)

  Litva (1)

  Latvija (1)

  Madžarska (1)

  Poljska (1)

  Slovaška republika (1)

  Romunija (1)

  Rusija (1)

  Ukrajina (1) | Aruba (1)

  Bahami
  Bermudi (2)

  Britanski Deviški otoki
  Brunej (2)

  Ciper
  Falklandski otoki (2)

  Francoska Polinezija
  Gibraltar
  Hongkong, Kitajska (2)

  Izrael (2)

  Kajmanski otoki Katar (2)

  Koreja
  Kuvajt
  Libija
  Macao (2)

  Malta
  Nizozemski Antili (2)

  Nova Kaledonija (2)

  Peking, Kitajska
  Singapur
  Slovenija
  Tajvan
  Združeni arabski emirati (2) |
| Prag za upravičenost do posojil Svetovne banke (5 185 USD leta 2001) |
| Angvila (2)

  Antigva in Barbuda
  Argentina
  Barbados
  Mehika
  Montserrat (2)

  Oman
  Otoki Turks in Caicos
  Palau
  Saudova Arabija
  Sejšeli
  St. Kitts in Nervis
  Trinidad in Tobago
  Urugvaj |

Del I: Države in ozemlja v razvoju

(uradna razvojna pomoč)

Del II: Države in ozemlja v prehodu

(uradna pomoč)

Najmanj razvite države

Ostale države z nizkim prihodkom (BND na prebivalca < 745 USD leta 2001)

Države z nižjim srednjim prihodkom (BND na prebivalca 746–2 975 USD leta 2001)

Države z višjim srednjim prihodkom (BND na prebivalca 2 976–9 205 USD leta 2001)

Države z visokim prihodkom (DNB na prebivalca 9 206 USD leta 2001)

Države srednje in vzhodne Evrope ter nove neodvisne države nekdanje Sovjetske zveze

Naprednejše države in teritoriji v razvoju

Afganistan

Angola

Bangladeš

Benin

Burkina Faso

Burundi

Butan

Čad

Dem. rep. Kongo

Džibuti

Ekvatorialna Gvineja

Eritreja

Etiopija

Gambija

Gvineja

Gvineja Bissau

Haiti

Jemen

Kambodža

Komori

Kiribati

Laos

Lesoto

Liberija

Madagaskar

Malavi

Maldivi

Mali

Mavretanija

Mozambik

Mjanmar

Nepal

Niger

Ruanda

Salomonovi otoki

Samoa

Sao Tome in Principe

Senegal

Sierra Leone

Somalija

Srednjeafriška republika

Sudan

Tanzanija

Vzhodni Timor

Togo

Tuvalu

Uganda

Vanuatu

Zambija

Zelenortski otoki

Armenija (1)

Azerbajdžan (1)

Demokratična ljudska republika Koreja

Gana

Gruzija (1)

Indija

Indonezija

Kamerun

Kenija

Kirgiška republika (1)

Moldavija (1)

Mongolija

Nigerija

Nikaragva

Pakistan

Republika Kongo

Papua Nova Gvineja (1)

Slonokoščena obala

Tadžikistan (1)

Uzbekistan

Vietnam

Zimbabve

Albanija (1)

Alžirija

Belize

Bolivija

Bosna in Hercegovina

Dominikanska republika

Kitajska

Kolumbija

Kuba

Egipt

Ekvador

Federativne države Mikronezije

Fidži

Gvajana

Gvatemala

Honduras

Irak

Iran

Jamajka

Jordanija

Kazahstan (1)

Makedonija (Nekdanja jugoslovanska republika)

Maroko

Marshallovi otoki

Namibija

Niue

Salvador

Filipini

Južna Afrika

Območja pod palestinsko upravo

Paragvaj

Peru

Saint Vincent in Grenadine

Sirija

Srbija in Črna gora

Surinam

Svazi

Šrilanka

Tajska

Tokelau (2)

Tonga

Tunizija

Turčija

Turkmenistan (1)

Wallis in Futuna (2)

Bocvana

Brazilija

Čile

Cookovi otoki

Dominika

Gabon

Grenada

Hrvaška

Kostarika

Libanon

Malezija

Mauritius

Mayotte (2)

Nauru

Panama

Saint Lucia

Saint Helena

Venezuela

Bahrajn

Belorusija (1)

Bolgarija (1)

Češka republika (1)

Estonija (1)

Litva (1)

Latvija (1)

Madžarska (1)

Poljska (1)

Slovaška republika (1)

Romunija (1)

Rusija (1)

Ukrajina (1)

Aruba (1)

Bahami

Bermudi (2)

Britanski Deviški otoki

Brunej (2)

Ciper

Falklandski otoki (2)

Francoska Polinezija

Gibraltar

Hongkong, Kitajska (2)

Izrael (2)

Kajmanski otoki Katar (2)

Koreja

Kuvajt

Libija

Macao (2)

Malta

Nizozemski Antili (2)

Nova Kaledonija (2)

Peking, Kitajska

Singapur

Slovenija

Tajvan

Združeni arabski emirati (2)

Prag za upravičenost do posojil Svetovne banke (5 185 USD leta 2001)

Angvila (2)

Antigva in Barbuda

Argentina

Barbados

Mehika

Montserrat (2)

Oman

Otoki Turks in Caicos

Palau

Saudova Arabija

Sejšeli

St. Kitts in Nervis

Trinidad in Tobago

Urugvaj

---

(1)  Države srednje in vzhodne Evrope ter nove neodvisne države nekdanje Sovjetske zveze.

(2)  Teritorij.

---

PRILOGA III

SEZNAM ČLANIC ODBORA ZA RAZVOJNO POMOČ OECD

Avstralija, Avstrija, Belgija, Kanada, Danska, Evropska komisija, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Irska, Italija, Japonska, Luksemburg, Nizozemska, Nova Zelandija, Norveška, Portugalska, Španija, Švedska, Švica, Velika Britanija, Združene države Amerike.

---

PRILOGA IV

Izvlečki iz Priporočila OECD/DAC o sproščanju uradne razvojne pomoči najmanj razvitim državam, ki ga je pripravil Odbor za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD/DAC) marca 2001

II.   Izvajanje

(a)   Obseg

| 7. | Sproščanje pomoči je zapleten postopek. Za različne kategorije uradne razvojne pomoči se zahtevajo različni pristopi; dejavnosti, ki jih bodo izvajale članice, se bodo razlikovale v obsegu in časovni razporeditvi. Ob upoštevanju tega bodo članice DAC sprostile uradno razvojno pomoč najmanj razvitim državam v največjem možnem obsegu in v skladu z merili in postopki, ki so določeni v tem priporočilu:






  (i) | članice DAC se strinjajo, da bodo od 1. januarja 2002 sprostile uradno razvojno pomoč najmanj razvitim državam na naslednjih področjih: plačilna bilanca in podpora strukturnega prilagajanja; oprostitev dolga; program pomoči za sektorje in multisektorje; pomoč za naložbeni program; uvoz in podpora za živila; pogodbe za trgovinske storitve in uradna razvojna pomoč za nevladne organizacije za dejavnosti v zvezi z naročili; |
| --- | --- | --- |

7.

Sproščanje pomoči je zapleten postopek. Za različne kategorije uradne razvojne pomoči se zahtevajo različni pristopi; dejavnosti, ki jih bodo izvajale članice, se bodo razlikovale v obsegu in časovni razporeditvi. Ob upoštevanju tega bodo članice DAC sprostile uradno razvojno pomoč najmanj razvitim državam v največjem možnem obsegu in v skladu z merili in postopki, ki so določeni v tem priporočilu:

(i)

članice DAC se strinjajo, da bodo od 1. januarja 2002 sprostile uradno razvojno pomoč najmanj razvitim državam na naslednjih področjih: plačilna bilanca in podpora strukturnega prilagajanja; oprostitev dolga; program pomoči za sektorje in multisektorje; pomoč za naložbeni program; uvoz in podpora za živila; pogodbe za trgovinske storitve in uradna razvojna pomoč za nevladne organizacije za dejavnosti v zvezi z naročili;

| (ii) | v zvezi s tehničnim sodelovanjem, povezanim z naložbami, in samostojnim tehničnim sodelovanjem je priznano, da pomembnost ohranitve temeljnega smisla nacionalnega sodelovanja v državah donatorkah skupaj s ciljem pozivanja strokovnega znanja in izkušenj držav partneric, z upoštevanjem ciljev in načel tega priporočila, lahko vodita politike članic DAC. Priporočilo ne vključuje samostojnega tehničnega sodelovanja; |
| --- | --- |

(ii)

v zvezi s tehničnim sodelovanjem, povezanim z naložbami, in samostojnim tehničnim sodelovanjem je priznano, da pomembnost ohranitve temeljnega smisla nacionalnega sodelovanja v državah donatorkah skupaj s ciljem pozivanja strokovnega znanja in izkušenj držav partneric, z upoštevanjem ciljev in načel tega priporočila, lahko vodita politike članic DAC. Priporočilo ne vključuje samostojnega tehničnega sodelovanja;

| (iii) | v zvezi s pomočjo v hrani je priznano, da se politike članic Odbora za razvojno pomoč lahko vodijo z razpravami in sporazumi v ostalih mednarodnih forumih, ki urejajo določbe pomoči v hrani, z upoštevanjem ciljev in načel tega priporočila. |
| --- | --- |

(iii)

v zvezi s pomočjo v hrani je priznano, da se politike članic Odbora za razvojno pomoč lahko vodijo z razpravami in sporazumi v ostalih mednarodnih forumih, ki urejajo določbe pomoči v hrani, z upoštevanjem ciljev in načel tega priporočila.

| 8. | To priporočilo se ne uporablja za dejavnosti, ki imajo vrednost nižjo od 700 000 SDR (130 000 SDR v primeru tehničnega sodelovanja, povezanega z naložbami). |
| --- | --- |

8.

To priporočilo se ne uporablja za dejavnosti, ki imajo vrednost nižjo od 700 000 SDR (130 000 SDR v primeru tehničnega sodelovanja, povezanega z naložbami).

---

| 27.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/15

---

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA (ES) št. 2111/2005

z dne 14. decembra 2005

o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti, in informiranju potnikov v zračnem prometu o identiteti letalskega prevoznika, ki opravlja let, ter razveljavitvi člena 9 Direktive 2004/36/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Dejavnost Skupnosti na področju zračnega prometa bi morala biti prednostno usmerjena k zagotavljanju visoke ravni zaščite potnikov pred varnostnimi tveganji. Poleg tega bi bilo v celoti treba upoštevati tudi zahteve varstva potrošnikov na splošno. |
| --- | --- |

(1)

Dejavnost Skupnosti na področju zračnega prometa bi morala biti prednostno usmerjena k zagotavljanju visoke ravni zaščite potnikov pred varnostnimi tveganji. Poleg tega bi bilo v celoti treba upoštevati tudi zahteve varstva potrošnikov na splošno.

| (2) | Za čim večjo preglednost bi bilo treba potnike seznaniti s seznamom Skupnosti o letalskih prevoznikih, ki ne ustrezajo varnostnim zahtevam. Seznam Skupnosti bi moral temeljiti na skupnih merilih, oblikovanih na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Za čim večjo preglednost bi bilo treba potnike seznaniti s seznamom Skupnosti o letalskih prevoznikih, ki ne ustrezajo varnostnim zahtevam. Seznam Skupnosti bi moral temeljiti na skupnih merilih, oblikovanih na ravni Skupnosti.

| (3) | Za letalske prevoznike, vključene v seznam Skupnosti, bi morala veljati prepoved opravljanja letov. Prepovedi opravljanja letov, vključene v seznam Skupnosti, bi se morale uporabljati na celotnem ozemlju držav članic, za katerega se uporablja Pogodba. |
| --- | --- |

(3)

Za letalske prevoznike, vključene v seznam Skupnosti, bi morala veljati prepoved opravljanja letov. Prepovedi opravljanja letov, vključene v seznam Skupnosti, bi se morale uporabljati na celotnem ozemlju držav članic, za katerega se uporablja Pogodba.

| (4) | Letalski prevozniki, ki nimajo prometnih pravic v eni državi članici ali več državah članicah, lahko kljub temu opravljajo lete v Skupnost in iz nje, če njihov zrakoplov z ali brez posadke zakupijo družbe, ki te pravice imajo. Treba bi bilo sprejeti določbo, na podlagi katere se prepoved opravljanja letov na seznamu Skupnosti uporablja tudi za takšne letalske prevoznike, saj bi ti sicer lahko opravljali lete v Skupnosti, ne da bi spoštovali ustrezne varnostne standarde. |
| --- | --- |

(4)

Letalski prevozniki, ki nimajo prometnih pravic v eni državi članici ali več državah članicah, lahko kljub temu opravljajo lete v Skupnost in iz nje, če njihov zrakoplov z ali brez posadke zakupijo družbe, ki te pravice imajo. Treba bi bilo sprejeti določbo, na podlagi katere se prepoved opravljanja letov na seznamu Skupnosti uporablja tudi za takšne letalske prevoznike, saj bi ti sicer lahko opravljali lete v Skupnosti, ne da bi spoštovali ustrezne varnostne standarde.

| (5) | Letalskemu prevozniku, za katerega velja prepoved opravljanja letov, lahko izvaja prometne pravice, če uporablja zrakoplov s posadko (wet lease) letalskega prevoznika, za katerega ne velja prepoved opravljanja letov, pod pogojem, da se spoštujejo ustrezni varnostni standardi. |
| --- | --- |

(5)

Letalskemu prevozniku, za katerega velja prepoved opravljanja letov, lahko izvaja prometne pravice, če uporablja zrakoplov s posadko (wet lease) letalskega prevoznika, za katerega ne velja prepoved opravljanja letov, pod pogojem, da se spoštujejo ustrezni varnostni standardi.

| (6) | Postopek za posodabljanje seznama Skupnosti bi moral omogočiti hitro sprejemanje odločitev, da se zagotovijo ustrezne in najnovejše varnostne informacije letalskim potnikom ter da se zajamči, da so letalski prevozniki, ki so odpravili pomanjkljivosti glede varnosti, čim prej črtani s seznama. Postopki bi morali obenem spoštovati pravico letalskega prevoznika do obrambe in ne bi smeli posegati v mednarodne sporazume in konvencije, katerih pogodbenice so države članice ali Skupnost, zlasti v Čikaško konvencijo o mednarodnem civilnem letalstvu iz leta 1944. Izvedbeni ukrepi v zvezi s postopki, ki jih bo sprejela Komisija, bi morali posebej predvideti te zahteve. |
| --- | --- |

(6)

Postopek za posodabljanje seznama Skupnosti bi moral omogočiti hitro sprejemanje odločitev, da se zagotovijo ustrezne in najnovejše varnostne informacije letalskim potnikom ter da se zajamči, da so letalski prevozniki, ki so odpravili pomanjkljivosti glede varnosti, čim prej črtani s seznama. Postopki bi morali obenem spoštovati pravico letalskega prevoznika do obrambe in ne bi smeli posegati v mednarodne sporazume in konvencije, katerih pogodbenice so države članice ali Skupnost, zlasti v Čikaško konvencijo o mednarodnem civilnem letalstvu iz leta 1944. Izvedbeni ukrepi v zvezi s postopki, ki jih bo sprejela Komisija, bi morali posebej predvideti te zahteve.

| (7) | Ko se letalskemu prevozniku naloži prepoved opravljanja letov, bi bilo treba sprejeti ustrezne ukrepe za pomoč temu letalskemu prevozniku pri odpravljanju pomanjkljivosti, ki so vzrok za prepoved. |
| --- | --- |

(7)

Ko se letalskemu prevozniku naloži prepoved opravljanja letov, bi bilo treba sprejeti ustrezne ukrepe za pomoč temu letalskemu prevozniku pri odpravljanju pomanjkljivosti, ki so vzrok za prepoved.

| (8) | V nujnih primerih bi moralo biti državam članicam dovoljeno, da sprejmejo enostranske ukrepe. Države članice bi morale imeti možnost v nujnem primeru in primeru nepredvidene varnostne težave nemudoma naložiti prepoved opravljanja letov na svojem ozemlju. Poleg tega, če je Komisija sklenila, da ne vključi letalskega prevoznika v seznam Skupnosti, bi morale države članice imeti možnost naložiti ali ohraniti prepoved opravljanja letov zaradi varnostne težave, ki ne obstaja v drugih državah članicah. Države članice bi morale uporabljati te možnosti omejeno, ob upoštevanju interesa Skupnosti in z namenom predstavitve skupnega pristopa glede varnosti v letalstvu. To bi se moralo uporabljati brez poseganja v člen 8 Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 z dne 16. decembra 1991 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva (3) ter v člen 10 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1592/2002 z dne 15. julija 2002 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu (4). |
| --- | --- |

(8)

V nujnih primerih bi moralo biti državam članicam dovoljeno, da sprejmejo enostranske ukrepe. Države članice bi morale imeti možnost v nujnem primeru in primeru nepredvidene varnostne težave nemudoma naložiti prepoved opravljanja letov na svojem ozemlju. Poleg tega, če je Komisija sklenila, da ne vključi letalskega prevoznika v seznam Skupnosti, bi morale države članice imeti možnost naložiti ali ohraniti prepoved opravljanja letov zaradi varnostne težave, ki ne obstaja v drugih državah članicah. Države članice bi morale uporabljati te možnosti omejeno, ob upoštevanju interesa Skupnosti in z namenom predstavitve skupnega pristopa glede varnosti v letalstvu. To bi se moralo uporabljati brez poseganja v člen 8 Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 z dne 16. decembra 1991 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva (3) ter v člen 10 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1592/2002 z dne 15. julija 2002 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu (4).

| (9) | Zagotoviti bi bilo treba učinkovito objavo informacij o varnosti letalskih prevoznikov, na primer z uporabo interneta. |
| --- | --- |

(9)

Zagotoviti bi bilo treba učinkovito objavo informacij o varnosti letalskih prevoznikov, na primer z uporabo interneta.

| (10) | Da bi konkurenčni okvir v zračnem prometu prinesel čim večje koristi podjetjem in potnikom, je pomembno, da potrošniki prejmejo potrebne informacije, na podlagi katerih lahko informirano izbirajo. |
| --- | --- |

(10)

Da bi konkurenčni okvir v zračnem prometu prinesel čim večje koristi podjetjem in potnikom, je pomembno, da potrošniki prejmejo potrebne informacije, na podlagi katerih lahko informirano izbirajo.

| (11) | Identiteta letalskega prevoznika ali prevoznikov, ki let dejansko opravljajo, je bistvena informacija. Vendar pa potrošniki, ki sklenejo prevozno pogodbo, ki lahko vključuje tako enosmerni kot povratni let, niso vedno seznanjeni z identiteto letalskega prevoznika ali prevoznikov, ki bodo zadevni let ali zadevne lete dejansko opravili. |
| --- | --- |

(11)

Identiteta letalskega prevoznika ali prevoznikov, ki let dejansko opravljajo, je bistvena informacija. Vendar pa potrošniki, ki sklenejo prevozno pogodbo, ki lahko vključuje tako enosmerni kot povratni let, niso vedno seznanjeni z identiteto letalskega prevoznika ali prevoznikov, ki bodo zadevni let ali zadevne lete dejansko opravili.

| (12) | Direktiva Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih (5) zahteva, da so nekatere informacije na voljo potrošnikom, vendar te informacije ne vključujejo identitete letalskega prevoznika, ki let opravlja. |
| --- | --- |

(12)

Direktiva Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih (5) zahteva, da so nekatere informacije na voljo potrošnikom, vendar te informacije ne vključujejo identitete letalskega prevoznika, ki let opravlja.

| (13) | Uredba Sveta (EGS) št. 2299/89 z dne 24. julija 1989 o kodeksu poslovanja računalniških sistemov rezervacij (CRS) (6) daje potrošnikom, ki rezervirajo let preko računalniškega sistema rezervacij, pravico do obveščenosti o identiteti letalskega prevoznika, ki let opravlja. Vendar pa celo v rednem zračnem prevozu obstajajo poslovne prakse kot sta zakup letala s posadko vred ali skupni leti z izbranim partnerjem, če so rezervirani brez CRS, v skladu s katerimi letalski prevoznik, ki je prodal let pod svojim imenom, le-tega dejansko ne opravi in v skladu s katerimi trenutno ni zakonske pravice potnika do obveščenosti o identiteti letalskega prevoznika, ki bo let dejansko opravil. |
| --- | --- |

(13)

Uredba Sveta (EGS) št. 2299/89 z dne 24. julija 1989 o kodeksu poslovanja računalniških sistemov rezervacij (CRS) (6) daje potrošnikom, ki rezervirajo let preko računalniškega sistema rezervacij, pravico do obveščenosti o identiteti letalskega prevoznika, ki let opravlja. Vendar pa celo v rednem zračnem prevozu obstajajo poslovne prakse kot sta zakup letala s posadko vred ali skupni leti z izbranim partnerjem, če so rezervirani brez CRS, v skladu s katerimi letalski prevoznik, ki je prodal let pod svojim imenom, le-tega dejansko ne opravi in v skladu s katerimi trenutno ni zakonske pravice potnika do obveščenosti o identiteti letalskega prevoznika, ki bo let dejansko opravil.

| (14) | Te prakse povečujejo prilagodljivost in omogočajo boljše opravljanje storitev za potnike. Poleg tega je določeno število sprememb v zadnjem trenutku, zlasti zaradi tehničnih razlogov, neizogibno in prispeva k varnosti v zračnem prometu. Vendar bi morala biti ta prilagodljivost uravnotežena s preverjanjem, da družbe, ki dejansko opravljajo letalski prevoz, izpolnjujejo varnostne zahteve, in s preglednostjo za potrošnike, da se jim zagotovi pravica do informirane izbire. Treba bi bilo poiskati ustrezno ravnotežje med rentabilnostjo poslovanja letalskih prevoznikov in dostopom potnikov do informacij. |
| --- | --- |

(14)

Te prakse povečujejo prilagodljivost in omogočajo boljše opravljanje storitev za potnike. Poleg tega je določeno število sprememb v zadnjem trenutku, zlasti zaradi tehničnih razlogov, neizogibno in prispeva k varnosti v zračnem prometu. Vendar bi morala biti ta prilagodljivost uravnotežena s preverjanjem, da družbe, ki dejansko opravljajo letalski prevoz, izpolnjujejo varnostne zahteve, in s preglednostjo za potrošnike, da se jim zagotovi pravica do informirane izbire. Treba bi bilo poiskati ustrezno ravnotežje med rentabilnostjo poslovanja letalskih prevoznikov in dostopom potnikov do informacij.

| (15) | Glede informacij, povezanih z varnostjo, bi morali letalski prevozniki v odnosu do potnikov voditi pregledno politiko. Objavljanje takšnih informacij naj prispeva k ozaveščenosti potnikov o zanesljivosti letalskih prevoznikov glede varnosti. |
| --- | --- |

(15)

Glede informacij, povezanih z varnostjo, bi morali letalski prevozniki v odnosu do potnikov voditi pregledno politiko. Objavljanje takšnih informacij naj prispeva k ozaveščenosti potnikov o zanesljivosti letalskih prevoznikov glede varnosti.

| (16) | Letalski prevozniki so nacionalnim organom za letalsko varnost dolžni poročati o pomanjkljivosti glede varnosti in se morajo odpravljanja teh težav lotiti brez odlašanja. Od letalske in zemeljske posadke se v primeru, da opazijo pomanjkljivosti v zvezi z varnostjo, pričakuje ustrezno ravnanje. Kaznovanje posadke zaradi njenega ukrepanja bi bilo v nasprotju z zagotavljanjem letalske varnosti, kakor sledi iz člena 8(4) Direktive Evropskega Parlamenta in Sveta 2003/42/ES z dne 13. junija 2003 o poročanju o dogodkih v civilnem letalstvu (7). |
| --- | --- |

(16)

Letalski prevozniki so nacionalnim organom za letalsko varnost dolžni poročati o pomanjkljivosti glede varnosti in se morajo odpravljanja teh težav lotiti brez odlašanja. Od letalske in zemeljske posadke se v primeru, da opazijo pomanjkljivosti v zvezi z varnostjo, pričakuje ustrezno ravnanje. Kaznovanje posadke zaradi njenega ukrepanja bi bilo v nasprotju z zagotavljanjem letalske varnosti, kakor sledi iz člena 8(4) Direktive Evropskega Parlamenta in Sveta 2003/42/ES z dne 13. junija 2003 o poročanju o dogodkih v civilnem letalstvu (7).

| (17) | Dodatno k primerom, ki jih ureja Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 261/2004 z dne 11. februarja 2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov (8), bi bilo treba potnikom zagotoviti pravico do povračila stroškov ali potovanja po drugi poti v nekaterih posebnih primerih znotraj področja uporabe te uredbe in če obstaja dovolj bližnja povezava s Skupnostjo. |
| --- | --- |

(17)

Dodatno k primerom, ki jih ureja Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 261/2004 z dne 11. februarja 2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov (8), bi bilo treba potnikom zagotoviti pravico do povračila stroškov ali potovanja po drugi poti v nekaterih posebnih primerih znotraj področja uporabe te uredbe in če obstaja dovolj bližnja povezava s Skupnostjo.

| (18) | Razen v skladu s pravili, določenimi s to uredbo, bi morale biti spremembe identitete dejanskega prevoznika, ki bo izpolnil prevozno pogodbo, urejene z zakonodajo držav članic, ki se uporabljajo za pogodbe, in ustrezno zakonodajo Skupnosti, zlasti z direktivama Sveta 90/314/ES in 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah (9). |
| --- | --- |

(18)

Razen v skladu s pravili, določenimi s to uredbo, bi morale biti spremembe identitete dejanskega prevoznika, ki bo izpolnil prevozno pogodbo, urejene z zakonodajo držav članic, ki se uporabljajo za pogodbe, in ustrezno zakonodajo Skupnosti, zlasti z direktivama Sveta 90/314/ES in 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah (9).

| (19) | Ta uredba je del zakonodajnega postopka za učinkovit in usklajen pristop k izboljšanju letalske varnosti v Skupnosti, pri kateri ima Evropska agencija za varnost v letalstvu pomembno vlogo. Z razširitvijo pristojnosti agencije, ki bi na primer zajele zrakoplove tretjih držav, bi bilo mogoče vlogo agencije v sklopu te uredbe še povečati. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti nadaljnjemu izboljšanju kakovosti in povečanju števila inšpekcij varnosti zrakoplovov ter njihovi uskladitvi. |
| --- | --- |

(19)

Ta uredba je del zakonodajnega postopka za učinkovit in usklajen pristop k izboljšanju letalske varnosti v Skupnosti, pri kateri ima Evropska agencija za varnost v letalstvu pomembno vlogo. Z razširitvijo pristojnosti agencije, ki bi na primer zajele zrakoplove tretjih držav, bi bilo mogoče vlogo agencije v sklopu te uredbe še povečati. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti nadaljnjemu izboljšanju kakovosti in povečanju števila inšpekcij varnosti zrakoplovov ter njihovi uskladitvi.

| (20) | Če zadevne članice še niso uspele ustrezno razrešiti tveganja za varnost, bi morala imeti Komisija možnost sprejetja takojšnjih začasnih ukrepov. Odbor, ki Komisiji pomaga pri delu na podlagi te uredbe, bi moral v tem primeru delovati v skladu s svetovalnim postopkom, predvidenim v členu 3 Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (10). |
| --- | --- |

(20)

Če zadevne članice še niso uspele ustrezno razrešiti tveganja za varnost, bi morala imeti Komisija možnost sprejetja takojšnjih začasnih ukrepov. Odbor, ki Komisiji pomaga pri delu na podlagi te uredbe, bi moral v tem primeru delovati v skladu s svetovalnim postopkom, predvidenim v členu 3 Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (10).

| (21) | V vseh drugih primerih bi moral odbor, ki pomaga Komisiji pri njenem delu na podlagi te uredbe, delovati v skladu z regulativnim postopkom, predvidenem v členu 5 Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(21)

V vseh drugih primerih bi moral odbor, ki pomaga Komisiji pri njenem delu na podlagi te uredbe, delovati v skladu z regulativnim postopkom, predvidenem v členu 5 Sklepa 1999/468/ES.

| (22) | Ker bi bilo sicer razmerje med to uredbo in členom 9 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/36/ES z dne 21. aprila 2004 o varnosti zrakoplovov iz tretjih držav, ki pristajajo na letališčih Skupnosti (11) nejasno, bi bilo treba zaradi zagotovitve pravne varnosti navedeni člen razveljaviti. |
| --- | --- |

(22)

Ker bi bilo sicer razmerje med to uredbo in členom 9 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/36/ES z dne 21. aprila 2004 o varnosti zrakoplovov iz tretjih držav, ki pristajajo na letališčih Skupnosti (11) nejasno, bi bilo treba zaradi zagotovitve pravne varnosti navedeni člen razveljaviti.

| (23) | Države članice bi morale določiti pravila o kaznih za primere kršitev določb poglavja III te uredbe in zagotoviti, da se te kazni uporabljajo. Kazni, ki so lahko civilne ali upravne narave, bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. |
| --- | --- |

(23)

Države članice bi morale določiti pravila o kaznih za primere kršitev določb poglavja III te uredbe in zagotoviti, da se te kazni uporabljajo. Kazni, ki so lahko civilne ali upravne narave, bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

| (24) | Komisija bi morala analizirati uporabo te uredbe in po dovolj dolgem obdobju poročati o učinkovitosti njenih določb. |
| --- | --- |

(24)

Komisija bi morala analizirati uporabo te uredbe in po dovolj dolgem obdobju poročati o učinkovitosti njenih določb.

| (25) | Kateri koli pristojni civilni letalski organ lahko odloči, da letalski prevozniki, vključno s tistimi, ki ne opravljajo letov na ozemlju držav članic, za katerega se uporablja Pogodba, lahko vložijo pri tem organu zahtevo za sistematski pregled letalskega prevoznika, zato da lahko dokažejo sposobnost za upoštevanje zahtevanih varnostnih meril. |
| --- | --- |

(25)

Kateri koli pristojni civilni letalski organ lahko odloči, da letalski prevozniki, vključno s tistimi, ki ne opravljajo letov na ozemlju držav članic, za katerega se uporablja Pogodba, lahko vložijo pri tem organu zahtevo za sistematski pregled letalskega prevoznika, zato da lahko dokažejo sposobnost za upoštevanje zahtevanih varnostnih meril.

| (26) | Ta uredba ne bi smela preprečiti, da države članice, katerih merila lahko vključujejo druge zahteve poleg najmanjših varnostnih zahtev, v skladu z zakonodajo Skupnosti na nacionalni ravni uvedejo sistem za označevanje kakovosti letalskih prevoznikov. |
| --- | --- |

(26)

Ta uredba ne bi smela preprečiti, da države članice, katerih merila lahko vključujejo druge zahteve poleg najmanjših varnostnih zahtev, v skladu z zakonodajo Skupnosti na nacionalni ravni uvedejo sistem za označevanje kakovosti letalskih prevoznikov.

| (27) | Kraljevina Španija in Združeno kraljestvo sta s skupno izjavo ministrov za zunanje zadeve obeh držav 2. decembra 1987 v Londonu sprejela dogovor o boljšem sodelovanju pri uporabi gibraltarskega letališča. Ta dogovor se še ne izvaja – |
| --- | --- |

(27)

Kraljevina Španija in Združeno kraljestvo sta s skupno izjavo ministrov za zunanje zadeve obeh držav 2. decembra 1987 v Londonu sprejela dogovor o boljšem sodelovanju pri uporabi gibraltarskega letališča. Ta dogovor se še ne izvaja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

1.   Ta uredba določa pravila o:

| (a) | vzpostavitvi in objavi seznama Skupnosti tistih letalskih prevoznikov, ki imajo iz varnostnih razlogov prepoved opravljanja letov v Skupnosti in ki temelji na skupnih merilih;
  in |
| --- | --- |

(a)

vzpostavitvi in objavi seznama Skupnosti tistih letalskih prevoznikov, ki imajo iz varnostnih razlogov prepoved opravljanja letov v Skupnosti in ki temelji na skupnih merilih;

in

| (b) | obveščanju potnikov v zračnem prometu o identiteti letalskega prevoznika, ki opravlja lete, s katerimi potujejo. |
| --- | --- |

(b)

obveščanju potnikov v zračnem prometu o identiteti letalskega prevoznika, ki opravlja lete, s katerimi potujejo.

2.   Razume se, da uporaba te uredbe za gibraltarsko letališče ne posega v pravni položaj Kraljevine Španije in Združenega kraljestva glede spora o suverenosti nad ozemljem, na katerem je letališče.

3.   Uporaba te uredbe za gibraltarsko letališče se odloži, dokler se ne začne izvajati dogovor med zunanjima ministroma Kraljevine Španije in Združenega kraljestva, ki je vključen v skupno izjavo z dne 2. decembra 1987. Vladi Španije in Združenega kraljestva obvestita Svet o datumu začetka izvajanja dogovora.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „letalski prevoznik“ pomeni podjetje za zračni prevoz z veljavno operativno licenco ali drugim enakovrednim dovoljenjem; |
| --- | --- |

(a)

„letalski prevoznik“ pomeni podjetje za zračni prevoz z veljavno operativno licenco ali drugim enakovrednim dovoljenjem;

| (b) | „prevozna pogodba“ pomeni pogodbo o storitvah v zračnem prevozu ali take storitve vključuje, tudi kadar prevoz sestavljata dva ali več letov, ki jih opravlja en sam ali več različnih letalskih prevoznikov; |
| --- | --- |

(b)

„prevozna pogodba“ pomeni pogodbo o storitvah v zračnem prevozu ali take storitve vključuje, tudi kadar prevoz sestavljata dva ali več letov, ki jih opravlja en sam ali več različnih letalskih prevoznikov;

| (c) | „pogodbenik za zračni prevoz“ pomeni prevoznika, ki sklene prevozno pogodbo s potnikom. Če pogodba vključuje paketno potovanje, je pogodbenik za zračni prevoz organizator potovanja. Tudi vsak prodajalec vozovnic se šteje za pogodbenika za zračni prevoz; |
| --- | --- |

(c)

„pogodbenik za zračni prevoz“ pomeni prevoznika, ki sklene prevozno pogodbo s potnikom. Če pogodba vključuje paketno potovanje, je pogodbenik za zračni prevoz organizator potovanja. Tudi vsak prodajalec vozovnic se šteje za pogodbenika za zračni prevoz;

| (d) | „prodajalec vozovnic“ pomeni prodajalca letalskih vozovnic, ki uredi sklenitev prevozne pogodbe s potnikom, bodisi za let kot tak ali kot del paketnega potovanja, in ki ni letalski prevoznik ali organizator potovanja; |
| --- | --- |

(d)

„prodajalec vozovnic“ pomeni prodajalca letalskih vozovnic, ki uredi sklenitev prevozne pogodbe s potnikom, bodisi za let kot tak ali kot del paketnega potovanja, in ki ni letalski prevoznik ali organizator potovanja;

| (e) | „letalski prevoznik, ki let opravlja“ pomeni letalskega prevoznika, ki opravlja ali namerava opraviti let na podlagi prevozne pogodbe s potnikom ali v imenu druge osebe, pravne ali fizične, ki je sklenila prevozno pogodbo s tem potnikom; |
| --- | --- |

(e)

„letalski prevoznik, ki let opravlja“ pomeni letalskega prevoznika, ki opravlja ali namerava opraviti let na podlagi prevozne pogodbe s potnikom ali v imenu druge osebe, pravne ali fizične, ki je sklenila prevozno pogodbo s tem potnikom;

| (f) | „dovoljenje za opravljanje prometa ali tehnično dovoljenje“ pomeni vsak zakonodajni ali upravni akt države članice, ki zagotavlja, bodisi da letalski prevoznik lahko opravlja zračne prevoze na njena letališča in z njih, ali da letalski prevoznik lahko opravlja zračne prevoze v njenem zračnem prostoru ali da letalski prevoznik lahko izvaja prometne pravice; |
| --- | --- |

(f)

„dovoljenje za opravljanje prometa ali tehnično dovoljenje“ pomeni vsak zakonodajni ali upravni akt države članice, ki zagotavlja, bodisi da letalski prevoznik lahko opravlja zračne prevoze na njena letališča in z njih, ali da letalski prevoznik lahko opravlja zračne prevoze v njenem zračnem prostoru ali da letalski prevoznik lahko izvaja prometne pravice;

| (g) | „prepoved opravljanja letov“ pomeni zavrnitev, prekinitev, preklic ali omejitev dovoljenja za opravljanje prometa ali tehničnega dovoljenja letalskega prevoznika iz varnostnih razlogov, ali drug enakovreden varnostni ukrep za letalskega prevoznika, ki v Skupnosti nima prometnih pravic, zrakoplov katerega pa bi lahko sicer opravljal lete v Skupnosti na podlagi zakupne pogodbe; |
| --- | --- |

(g)

„prepoved opravljanja letov“ pomeni zavrnitev, prekinitev, preklic ali omejitev dovoljenja za opravljanje prometa ali tehničnega dovoljenja letalskega prevoznika iz varnostnih razlogov, ali drug enakovreden varnostni ukrep za letalskega prevoznika, ki v Skupnosti nima prometnih pravic, zrakoplov katerega pa bi lahko sicer opravljal lete v Skupnosti na podlagi zakupne pogodbe;

| (h) | „paketno potovanje“ pomeni storitve, opredeljene v členu 2(1) Direktive 90/314/EGS; |
| --- | --- |

(h)

„paketno potovanje“ pomeni storitve, opredeljene v členu 2(1) Direktive 90/314/EGS;

| (i) | „rezervacija“ pomeni dejstvo, da ima potnik vozovnico ali drugačen dokaz, ki navaja, da je pogodbenik za zračni prevoz rezervacijo sprejel in registriral; |
| --- | --- |

(i)

„rezervacija“ pomeni dejstvo, da ima potnik vozovnico ali drugačen dokaz, ki navaja, da je pogodbenik za zračni prevoz rezervacijo sprejel in registriral;

| (j) | „ustrezni varnostni standardi“ pomenijo mednarodne varnostne standarde, ki so vsebovani v Čikaški konvenciji in njenih prilogah kakor tudi, kjer je to primerno, tiste iz ustrezne zakonodaje Skupnosti. |
| --- | --- |

(j)

„ustrezni varnostni standardi“ pomenijo mednarodne varnostne standarde, ki so vsebovani v Čikaški konvenciji in njenih prilogah kakor tudi, kjer je to primerno, tiste iz ustrezne zakonodaje Skupnosti.

POGLAVJE II

SEZNAM SKUPNOSTI

Člen 3

Vzpostavitev seznama Skupnosti

1.   Zaradi izboljšanja letalske varnosti se vzpostavi seznam letalskih prevoznikov, ki imajo prepoved opravljanja letov v Skupnosti (v nadaljnjem besedilu „seznam Skupnosti“). Vsaka država članica mora na svojem ozemlju uveljaviti prepovedi opravljanja letov iz seznama Skupnosti za letalske prevoznike, za katere ta prepoved velja.

2.   Skupna merila za nalaganje prepovedi opravljanja letov za letalskega prevoznika, ki temeljijo na ustreznih varnostnih standardih, so določena v Prilogi (v nadaljnjem besedilu „skupna merila“). Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 15(3) spremeni Prilogo zlasti zato, da se upošteva znanstveni in tehnični razvoj.

3.   Da se prvič vzpostavi seznam Skupnosti, vsaka država članica do 16. februarja 2006 sporoči Komisiji identiteto letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov na njihovem ozemlju, skupaj z razlogi za sprejetje takšne prepovedi, kakor tudi druge ustrezne podatke. Komisija o teh prepovedih opravljanja letov obvesti druge države članice.

4.   V enem mesecu po prejemu podatkov, ki so jih posredovale države članice, Komisija na podlagi skupnih meril v skladu s postopkom iz člena 15(3) odloči o ukrepu prepovedi opravljanja letov za zadevnega letalskega prevoznika ter vzpostavi seznam Skupnosti letalskih prevoznikov, ki jim je naložila prepoved opravljanja letov.

Člen 4

Posodobitev seznama Skupnosti

1.   Seznam Skupnosti se posodobi:

| (a) | da se prepove letenje letalskemu prevozniku in se ga na podlagi skupnih meril vključi na seznam Skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

da se prepove letenje letalskemu prevozniku in se ga na podlagi skupnih meril vključi na seznam Skupnosti;

| (b) | da se letalskega prevoznika črta s seznama Skupnosti v primeru, da se pomanjkljivost ali pomanjkljivosti glede varnosti, zaradi katerih je bil letalski prevoznik vključen v seznam Skupnosti, popravijo in ne obstajajo razlogi za ohranitev tega letalskega prevoznika na seznamu Skupnosti; |
| --- | --- |

(b)

da se letalskega prevoznika črta s seznama Skupnosti v primeru, da se pomanjkljivost ali pomanjkljivosti glede varnosti, zaradi katerih je bil letalski prevoznik vključen v seznam Skupnosti, popravijo in ne obstajajo razlogi za ohranitev tega letalskega prevoznika na seznamu Skupnosti;

| (c) | da se spremenijo pogoji za prepoved opravljanja letov za letalskega prevoznika, ki je vključen na seznam Skupnosti. |
| --- | --- |

(c)

da se spremenijo pogoji za prepoved opravljanja letov za letalskega prevoznika, ki je vključen na seznam Skupnosti.

2.   Komisija na lastno pobudo ali na zahtevo države članice v skladu s postopkom iz člena 15(3) in na podlagi skupnih meril odloči o posodobitvi seznama Skupnosti, kakor hitro je to potrebno v skladu z odstavkom 1. Komisija najmanj vsake tri mesece preveri, ali je treba seznam Skupnosti posodobiti.

3.   Vsaka država članica in Evropska agencija za varnost v letalstvu sporočijo Komisiji vse podatke, ki so lahko pomembni pri posodabljanju seznama Skupnosti. Komisija posreduje vse pomembne podatke drugim državam članicam.

Člen 5

Začasni ukrepi za posodobitev seznama Skupnosti

1.   Če je očitno, da nadaljevanje opravljanja letov letalskega prevoznika v Skupnosti predstavlja resno grožnjo varnosti in da takšno tveganje ni bilo zadovoljivo razrešeno prek nujnih ukrepov zadevne(-ih) države(-) članice(-) v skladu s členom 6(1), lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 15(2) začasno sprejme ukrepe iz člena 4(1)(a) ali (c).

2.   Kakor hitro je to mogoče in v največ 10 delovnih dneh, Komisija predloži zadevo odboru iz člena 15(1) in se v skladu s postopkom iz člena 15(3) odloči za potrditev, spremembo, preklic ali podaljšanje ukrepov, ki jih je sprejela v skladu z odstavkom 1.

Člen 6

Izredni ukrepi

1.   V nujnih primerih ta uredba ne preprečuje državi članici, da ob upoštevanju skupnih meril ob nepredvideni varnostni težavi ukrepa s takojšnjo uvedbo prepovedi opravljanja letov na svojem ozemlju.

2.   Odločitev Komisije, da v skladu s postopkom iz člena 3(4) ali 4(2) ne vključi letalskega prevoznika na seznam Skupnosti, ne preprečuje državi članici, da naloži ali ohrani prepoved opravljanja letov za zadevnega letalskega prevoznika, glede na varnostne težave, ki posebej zadevajo to državo članico.

3.   V primerih iz odstavkov 1 in 2 zadevne države članice nemudoma obvestijo Komisijo, ki obvesti druge države članice. V primeru iz odstavka 1 zadevna država članica v skladu s členom 4(2) Komisiji nemudoma predloži zahtevo za posodobitev seznama Skupnosti.

Člen 7

Pravica do obrambe

Komisija zagotovi, da kadar sprejema odločitve iz členov 3(4), 4(2) in 5, zadevnemu letalskemu prevozniku omogoči ugovor, upoštevajoč potrebo po nujnem postopku v nekaterih primerih.

Člen 8

Izvedbeni ukrepi

1.   Komisija v skladu s postopkom iz člena 15(3) sprejeme potrebne izvedbene ukrepe, s katerimi predvidi podrobna pravila za postopke iz tega poglavja.

2.   Pri določanju teh ukrepov Komisija upošteva potrebo po hitrem sprejemanju odločitev v okviru posodabljanja seznama Skupnosti in, kjer je to potrebno, predvidi možnost nujnega postopka.

Člen 9

Objava

1.   Seznam Skupnosti in vse njegove spremembe se nemudoma objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Komisija in države članice sprejmejo ukrepe za lažji dostop javnosti do seznama Skupnosti, kakor je bil nazadnje posodobljen, zlasti z njegovo objavo na internetu.

3.   Pogodbeniki za zračni prevoz, nacionalni organi civilnega letalstva, Evropska agencija za varnost v letalstvu in letališča na ozemlju držav članic potnike s seznamom Skupnosti seznanijo na svojih spletnih straneh in, če je to primerno, v svojih prostorih.

POGLAVJE III

OBVEŠČANJE POTNIKOV

Člen 10

Področje uporabe

1.   Določbe tega poglavja se uporabljajo za zračni prevoz potnikov, ko je let del prevozne pogodbe in se prevoz začne v Skupnosti, ter če se let

| (a) | začne z letališča na ozemlju države članice, za katerega se uporablja Pogodba;
  ali |
| --- | --- |

(a)

začne z letališča na ozemlju države članice, za katerega se uporablja Pogodba;

ali

| (b) | začne z letališča v tretji državi in se konča na letališču na ozemlju države članice, za katerega se uporablja Pogodba;
  ali |
| --- | --- |

(b)

začne z letališča v tretji državi in se konča na letališču na ozemlju države članice, za katerega se uporablja Pogodba;

ali

| (c) | začne z letališča na ozemlju tretje države in se konča na katerem koli takem letališču. |
| --- | --- |

(c)

začne z letališča na ozemlju tretje države in se konča na katerem koli takem letališču.

2.   Določbe tega poglavja se uporabljajo ne glede na to ali je let reden ali ne in ne glede na to ali je let del paketnega potovanja ali ne.

3.   Določbe tega poglavja ne posegajo v pravice potnikov po Direktivi 90/314/EGS in po Uredbi (EGS) št. 2299/89.

Člen 11

Informacije o identiteti letalskega prevoznika

1.   Pogodbenik za zračni prevoz ob rezervaciji obvesti potnika o identiteti letalskega prevoznika ali prevoznikov, ki bodo opravili let, ne glede na način, na katerega je bila rezervacija narejena.

2.   Če identiteta dejanskega letalskega prevoznika ali prevoznikov ob rezervaciji še ni znana, pogodbenik za zračni prevoz zagotovi, da je potnik obveščen o imenu letalskega prevoznika ali prevoznikov, ki bodo najverjetneje opravili zadevni let ali lete. V tem primeru pogodbenik za zračni prevoz zagotovi, da je potnik obveščen o identiteti letalskega prevoznika ali prevoznikov, ki bodo opravili let, takoj ko je njihova identiteta določena.

3.   Vedno kadar se dejanski prevoznik ali prevozniki spremenijo po opravljeni rezervaciji, pogodbenik za zračni prevoz ne glede na razlog za spremembo nemudoma opravi vse potrebno za zagotovitev, da so potniki takoj, ko je to mogoče, obveščeni o spremembi. V vsakem primeru so potniki obveščeni ob prijavi ali ob vkrcanju na zrakoplov v primeru, ko prijava za povezovalni let ni potrebna.

4.   Letalski prevoznik ali organizator potovanja zagotovita, da je ustrezni pogodbenik za zračni prevoz obveščen o identiteti dejanskega letalskega prevoznika takoj, ko je le-ta znana, predvsem v primerih ko pride do spremembe identitete.

5.   Če prodajalec vozovnic ni bil obveščen o identiteti dejanskega prevoznika, ne odgovarja, če ne ravna v skladu z obveznostmi iz tega člena.

6.   Obveznost pogodbenika za zračni prevoz, da potnike obvesti o identiteti dejanskega prevoznika ali prevoznikov, je navedena v splošnih prodajnih pogojih, ki se uporabljajo za prevozno pogodbo.

Člen 12

Pravica do povračila stroškov ali spremembe poti

1.   Ta uredba ne vpliva na pravico do povračila stroškov ali spremembe poti, kakor je predvidena v Uredbi (ES) št. 261/2004.

2.   V primerih, za katere se Uredba (ES) št. 261/2004 ne uporablja in

| (a) | je bil sporočeni dejanski letalski prevoznik uvrščen na seznam Skupnosti ter mu je bilo prepovedano opravljanje letov, kar je povzročilo preklic zadevnega leta ali kar bi ga povzročilo, če bi se zadevni let opravil znotraj Skupnosti;
  ali |
| --- | --- |

(a)

je bil sporočeni dejanski letalski prevoznik uvrščen na seznam Skupnosti ter mu je bilo prepovedano opravljanje letov, kar je povzročilo preklic zadevnega leta ali kar bi ga povzročilo, če bi se zadevni let opravil znotraj Skupnosti;

ali

| (b) | je sporočenega dejanskega letalskega prevoznika zamenjal drugi dejanski letalski prevoznik, ki je bil uvrščen na seznam Skupnosti in mu je bilo prepovedano opravljanje letov, kar je povzročilo preklic zadevnega leta ali kar bi ga povzročilo, če bi se zadevni let opravil znotraj Skupnosti, |
| --- | --- |

(b)

je sporočenega dejanskega letalskega prevoznika zamenjal drugi dejanski letalski prevoznik, ki je bil uvrščen na seznam Skupnosti in mu je bilo prepovedano opravljanje letov, kar je povzročilo preklic zadevnega leta ali kar bi ga povzročilo, če bi se zadevni let opravil znotraj Skupnosti,

pogodbenik za zračni prevoz, ki je stranka prevozne pogodbe, potniku ponudi pravico do povračila stroškov ali spremembe poti, kakor je predvidena v členu 8 Uredbe (ES) št. 261/2004, pod pogojem, da se je potnik odločil, da se na ta let ne bo vkrcal, čeprav let ni bil odpovedan.

3.   Odstavek 2 tega člena se uporablja brez poseganja v člen 13 Uredbe (ES) št. 261/2004.

Člen 13

Kazni

Države članice zagotovijo spoštovanje pravil, ki so določena v tem poglavju, in določijo kazni za njihovo kršitev. Kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

POGLAVJE IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 14

Obveščanje in spremembe

Komisija do 16. januarja 2009 poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te uredbe. Poročilu se, kjer je to potrebno, priložijo predlogi za spremembo te uredbe.

Člen 15

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor iz člena 12 Uredbe (EGS) št. 3922/91 (v nadaljnjem besedilu „Odbor“).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

4.   Komisija se lahko posvetuje z odborom o vseh drugih vprašanjih, povezanih z uporabo te uredbe.

5.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 16

Razveljavitev

Člen 9 Direktive 2004/36/ES se razveljavi.

Člen 17

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Členi 10, 11 in 12 se uporabljajo od 16. julija 2006 in člen 13 se uporablja od 16. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 14. decembra 2005

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

C. CLARKE

---

(1)  Mnenje z dne 28. septembra 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 5. decembra 2005.

2

(3)  UL L 373, 31.12.1991, str. 4. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2871/2000 (UL L 333, 29.12.2000, str. 47).

3

(4)  UL L 240, 7.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1701/2003 (UL L 243, 27.9.2003, str. 5).

4

(5)  UL L 158, 23.6.1990, str. 59.

5

(6)  UL L 220, 29.7.1989, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 323/1999 (UL L 40, 13.2.1999, str. 1).

6

(7)  UL L 167, 4.7.2003, str. 23.

7

(8)  UL L 46, 17.2.2004, str. 1.

8

(9)  UL L 95, 21.4.1993, str. 29.

9

(10)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

10

(11)  UL L 143, 30.4.2004, str. 76.

11

---

PRILOGA

Skupna merila za obravnavo prepovedi opravljanja letov iz varnostnih razlogov na ravni Skupnosti

Odločitve o ukrepih na ravni Skupnosti se sprejmejo po proučitvi vsakega posameznega primera. Glede na dejansko stanje posameznega primera se lahko za prevoznika ali vse prevoznike, ki so certificirani v isti državi, uporabijo ukrepi na ravni Skupnosti.

Pri odločanju, ali naj se letalskemu prevozniku naloži popolno ali delno prepoved se oceni, ali letalski prevoznik izpolnjuje ustrezne varnostne standarde ob upoštevanju:

| 1. | Preverjenih dokazil o resnih pomanjkljivostih glede varnosti na strani letalskega prevoznika:






  — | Poročil, ki kažejo na resne pomanjkljivosti glede varnosti ali trajne nesposobnosti prevoznika za odzivanje na pomanjkljivosti, zabeležene med preverjanji na letališki ploščadi, ki so se izvajala v okviru programa SAFA, o katerih so bili prevozniki predhodno obveščeni. |
| --- | --- | --- |

1.

Preverjenih dokazil o resnih pomanjkljivostih glede varnosti na strani letalskega prevoznika:

—

Poročil, ki kažejo na resne pomanjkljivosti glede varnosti ali trajne nesposobnosti prevoznika za odzivanje na pomanjkljivosti, zabeležene med preverjanji na letališki ploščadi, ki so se izvajala v okviru programa SAFA, o katerih so bili prevozniki predhodno obveščeni.

| — | Resne pomanjkljivosti glede varnosti, zabeležene v okviru določb o zbiranju informacij iz člena 3 Direktive 2004/36/ES o varnosti zrakoplovov tretjih držav. |
| --- | --- |

—

Resne pomanjkljivosti glede varnosti, zabeležene v okviru določb o zbiranju informacij iz člena 3 Direktive 2004/36/ES o varnosti zrakoplovov tretjih držav.

| — | Prepoved opravljanja letov prevozniku s strani tretje države zaradi dokazanih pomanjkljivosti, povezanih z mednarodnimi varnostnimi standardi. |
| --- | --- |

—

Prepoved opravljanja letov prevozniku s strani tretje države zaradi dokazanih pomanjkljivosti, povezanih z mednarodnimi varnostnimi standardi.

| — | Utemeljenih informacij, povezanih z nesrečami ali resnimi incidenti, ki kažejo na latentne sistemske pomanjkljivosti glede varnosti. |
| --- | --- |

—

Utemeljenih informacij, povezanih z nesrečami ali resnimi incidenti, ki kažejo na latentne sistemske pomanjkljivosti glede varnosti.

| 2. | Pomanjkanje sposobnosti in/ali pripravljenosti letalskega prevoznika za odzivanje na pomanjkljivosti glede varnosti, ki se izkazuje:






  — | S pomanjkanjem preglednosti ali primernega in pravočasnega obveščanja s strani prevoznika v odgovor na poizvedbe organa civilnega letalstva države članice v zvezi z varnostnimi vidiki njegovih operacij. |
| --- | --- | --- |

2.

Pomanjkanje sposobnosti in/ali pripravljenosti letalskega prevoznika za odzivanje na pomanjkljivosti glede varnosti, ki se izkazuje:

—

S pomanjkanjem preglednosti ali primernega in pravočasnega obveščanja s strani prevoznika v odgovor na poizvedbe organa civilnega letalstva države članice v zvezi z varnostnimi vidiki njegovih operacij.

| — | Z neprimernim ali nezadostnim korekcijskim akcijskim načrtom kot odgovorom na ugotovljeno resno varnostno pomanjkljivost. |
| --- | --- |

—

Z neprimernim ali nezadostnim korekcijskim akcijskim načrtom kot odgovorom na ugotovljeno resno varnostno pomanjkljivost.

| 3. | Pomanjkanje sposobnosti in/ali pripravljenosti organov, pristojnih za nadzor letalskega prevoznika, za odzivanje na pomanjkljivosti glede varnosti, ki se izkazuje:






  — | S pomanjkanjem sodelovanja z organi civilnega letalstva države članice s strani pristojnih organov druge države članice pri obravnavanju problematike varnosti delovanja prevoznika, ki ima licenco ali je certificiran v tej državi. |
| --- | --- | --- |

3.

Pomanjkanje sposobnosti in/ali pripravljenosti organov, pristojnih za nadzor letalskega prevoznika, za odzivanje na pomanjkljivosti glede varnosti, ki se izkazuje:

—

S pomanjkanjem sodelovanja z organi civilnega letalstva države članice s strani pristojnih organov druge države članice pri obravnavanju problematike varnosti delovanja prevoznika, ki ima licenco ali je certificiran v tej državi.

| — | Z nesposobnostjo pristojnih organov, ki imajo regulativni nadzor nad prevoznikom, da izvajajo in krepijo ustrezne varnostne standarde. Še posebej je treba upoštevati:






  (a) | preglede in povezane korekcijske akcijske načrte, predvidene v sklopu programa „Universal Safety Oversight Audit Programme“ Mednarodne organizacije za civilni letalski promet ali na podlagi katerega koli veljavnega predpisa Skupnosti; |
| --- | --- | --- |

—

Z nesposobnostjo pristojnih organov, ki imajo regulativni nadzor nad prevoznikom, da izvajajo in krepijo ustrezne varnostne standarde. Še posebej je treba upoštevati:

(a)

preglede in povezane korekcijske akcijske načrte, predvidene v sklopu programa „Universal Safety Oversight Audit Programme“ Mednarodne organizacije za civilni letalski promet ali na podlagi katerega koli veljavnega predpisa Skupnosti;

| (b) | ali je bilo dovoljenje za opravljanje prometa ali tehnično dovoljenje katerega koli prevoznika pod nadzorom tiste države predhodno zavrnjeno ali preklicano s strani druge države; |
| --- | --- |

(b)

ali je bilo dovoljenje za opravljanje prometa ali tehnično dovoljenje katerega koli prevoznika pod nadzorom tiste države predhodno zavrnjeno ali preklicano s strani druge države;

| (c) | ali je bilo spričevalo letalskega prevoznika izdano s strani pristojnega organa države, kjer ima prevoznik glavni kraj poslovanja. |
| --- | --- |

(c)

ali je bilo spričevalo letalskega prevoznika izdano s strani pristojnega organa države, kjer ima prevoznik glavni kraj poslovanja.

| — | Z nesposobnostjo pristojnih organov države, v kateri je registriran zrakoplov, ki ga letalski prevoznik uporablja, da bi v skladu z obveznostmi, ki za državo izhajajo iz Čikaške konvencije, nadzorovali zrakoplov. |
| --- | --- |

—

Z nesposobnostjo pristojnih organov države, v kateri je registriran zrakoplov, ki ga letalski prevoznik uporablja, da bi v skladu z obveznostmi, ki za državo izhajajo iz Čikaške konvencije, nadzorovali zrakoplov.

---

| 27.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/23 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/23

---

UREDBA SVETA (ES) št. 2112/2005

z dne 21. novembra 2005

o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 181a Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vezanje dodeljevanja sredstev pomoči posredno ali neposredno na nakup blaga in storitev, ki so nabavljeni s sredstvi te pomoči v državi donatorki, zmanjšuje učinkovitost pomoči in ni skladno z razvojno politiko v korist revnim. Sproščanje pomoči ni cilj samo po sebi, ampak mora biti uporabljeno kot pripomoček, ki bi spodbudil uspešnost ostalih elementov v boju proti revščini, kot so lastništvo, regionalno povezovanje in večanje zmogljivosti, s poudarkom na okrepitvi moči lokalnih in regionalnih dobaviteljev blaga in storitev v državah v razvoju. |
| --- | --- |

(1)

Vezanje dodeljevanja sredstev pomoči posredno ali neposredno na nakup blaga in storitev, ki so nabavljeni s sredstvi te pomoči v državi donatorki, zmanjšuje učinkovitost pomoči in ni skladno z razvojno politiko v korist revnim. Sproščanje pomoči ni cilj samo po sebi, ampak mora biti uporabljeno kot pripomoček, ki bi spodbudil uspešnost ostalih elementov v boju proti revščini, kot so lastništvo, regionalno povezovanje in večanje zmogljivosti, s poudarkom na okrepitvi moči lokalnih in regionalnih dobaviteljev blaga in storitev v državah v razvoju.

| (2) | Marca 2001 je Odbor za razvojno pomoč (DAC) Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) sprejel „Priporočilo o sproščanju uradne razvojne pomoči najmanj razvitim državam“ (2). Države članice so sprejele to priporočilo in Komisija je sprejela idejo tega priporočila kot smernico za pomoč Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Marca 2001 je Odbor za razvojno pomoč (DAC) Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) sprejel „Priporočilo o sproščanju uradne razvojne pomoči najmanj razvitim državam“ (2). Države članice so sprejele to priporočilo in Komisija je sprejela idejo tega priporočila kot smernico za pomoč Skupnosti.

| (3) | 14. marca 2002 je Svet za splošne zadeve, ki je zasedal istočasno z Evropskim svetom v Barceloni, pri pripravah na mednarodno konferenco o financiranju razvoja, ki je potekala v Monterreyu od 18. do 22. marca 2002, sklenil, da bo Evropska unija „izvedla priporočila DAC o sproščanju pomoči najmanj razvitim državam in nadaljevala razprave o nadaljnjem sproščanju dvostranske pomoči. EU bo naredila tudi korak k nadaljnjemu sproščanju pomoči Skupnosti z ohranjanjem obstoječega sistema cenovnih ugodnosti v okviru EU-AKP.“ |
| --- | --- |

(3)

14. marca 2002 je Svet za splošne zadeve, ki je zasedal istočasno z Evropskim svetom v Barceloni, pri pripravah na mednarodno konferenco o financiranju razvoja, ki je potekala v Monterreyu od 18. do 22. marca 2002, sklenil, da bo Evropska unija „izvedla priporočila DAC o sproščanju pomoči najmanj razvitim državam in nadaljevala razprave o nadaljnjem sproščanju dvostranske pomoči. EU bo naredila tudi korak k nadaljnjemu sproščanju pomoči Skupnosti z ohranjanjem obstoječega sistema cenovnih ugodnosti v okviru EU-AKP.“

| (4) | 18. novembra 2002 je Komisija sprejela sporočilo Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Sproščanje: Povečevanje učinkovitosti pomoči“. V njem so predstavljena stališča Komisije o tej zadevi in morebitne možnosti za izvajanje zgoraj imenovane obveze iz Barcelone na podlagi sistema pomoči EU. |
| --- | --- |

(4)

18. novembra 2002 je Komisija sprejela sporočilo Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Sproščanje: Povečevanje učinkovitosti pomoči“. V njem so predstavljena stališča Komisije o tej zadevi in morebitne možnosti za izvajanje zgoraj imenovane obveze iz Barcelone na podlagi sistema pomoči EU.

| (5) | V svojih zaključkih o sproščanju pomoči z dne 20. maja 2003 je Svet poudaril potrebo po nadaljnjem sproščanju pomoči Skupnosti. Strinjal se je z načini, ki so razloženi v prej navedenem sporočilu, in se odločil o predlaganih možnostih. |
| --- | --- |

(5)

V svojih zaključkih o sproščanju pomoči z dne 20. maja 2003 je Svet poudaril potrebo po nadaljnjem sproščanju pomoči Skupnosti. Strinjal se je z načini, ki so razloženi v prej navedenem sporočilu, in se odločil o predlaganih možnostih.

| (6) | 4. septembra 2003 je Evropski parlament sprejel resolucijo o zgoraj navedenem sporočilu Komisije (3), v kateri je ugotovil potrebo po nadaljnjem sproščanju pomoči Skupnosti. Podprl je načine, ki so razloženi v prej omenjenem sporočilu, in se strinjal s predlaganimi možnostmi. Poudaril je potrebo po nadaljnji razpravi o bolj intenzivnem sproščanju pomoči na podlagi dopolnilnih študij in dokumentiranih predlogov, ter izrecno zahteval „jasno naklonjenost lokalnemu in regionalnemu sodelovanju, ki daje prednost – po razvrstitvi – dobaviteljem iz države prejemnice, sosednjih držav v razvoju in drugih držav v razvoju“ za krepitev prizadevanj držav prejemnic za izboljšanje lastne proizvodnje na nacionalni, regionalni, lokalni in družinski ravni, kakor tudi ukrepov za spodbujanje razpoložljivosti in dostopnosti javnosti do živil in osnovnih storitev v skladu z lokalnimi navadami in proizvodnjo ter trgovskimi sistemi. |
| --- | --- |

(6)

4. septembra 2003 je Evropski parlament sprejel resolucijo o zgoraj navedenem sporočilu Komisije (3), v kateri je ugotovil potrebo po nadaljnjem sproščanju pomoči Skupnosti. Podprl je načine, ki so razloženi v prej omenjenem sporočilu, in se strinjal s predlaganimi možnostmi. Poudaril je potrebo po nadaljnji razpravi o bolj intenzivnem sproščanju pomoči na podlagi dopolnilnih študij in dokumentiranih predlogov, ter izrecno zahteval „jasno naklonjenost lokalnemu in regionalnemu sodelovanju, ki daje prednost – po razvrstitvi – dobaviteljem iz države prejemnice, sosednjih držav v razvoju in drugih držav v razvoju“ za krepitev prizadevanj držav prejemnic za izboljšanje lastne proizvodnje na nacionalni, regionalni, lokalni in družinski ravni, kakor tudi ukrepov za spodbujanje razpoložljivosti in dostopnosti javnosti do živil in osnovnih storitev v skladu z lokalnimi navadami in proizvodnjo ter trgovskimi sistemi.

| (7) | Pri opredelitvi dostopa do zunanje pomoči Skupnosti je treba upoštevati več dejavnikov. Pravila o upravičenosti, ki urejajo dostop oseb, so določena v členu 3. Pravila, ki urejajo sodelovanje strokovnjakov in poreklo zalog in materialov, dobavljenih s strani upravičenih oseb, so določena v členu 4 oziroma 5. Opredelitev in načini izvajanja vzajemnosti so v členu 6. Odstopanja in njihovo izvajanje so predvidena v členu 7. Posebne določbe o dejavnostih, ki jih financira mednarodna organizacija, regionalna organizacija ali so sofinancirane s tretjimi državami, so določena v členu 8. Posebne določbe za potrebe humanitarne pomoči so določene v členu 9. |
| --- | --- |

(7)

Pri opredelitvi dostopa do zunanje pomoči Skupnosti je treba upoštevati več dejavnikov. Pravila o upravičenosti, ki urejajo dostop oseb, so določena v členu 3. Pravila, ki urejajo sodelovanje strokovnjakov in poreklo zalog in materialov, dobavljenih s strani upravičenih oseb, so določena v členu 4 oziroma 5. Opredelitev in načini izvajanja vzajemnosti so v členu 6. Odstopanja in njihovo izvajanje so predvidena v členu 7. Posebne določbe o dejavnostih, ki jih financira mednarodna organizacija, regionalna organizacija ali so sofinancirane s tretjimi državami, so določena v členu 8. Posebne določbe za potrebe humanitarne pomoči so določene v členu 9.

| (8) | Dostop do zunanje pomoči Skupnosti je opredeljen v temeljnem aktu, ki ureja tovrstno pomoč, v povezavi z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4) (v nadaljnjem besedilu „finančna uredba“). Spremembe, uvedene s to uredbo glede dostopa do pomoči Skupnosti zahtevajo spremembe vseh teh instrumentov. Vse dopolnitve zadevnih temeljnih aktov so navedene v Prilogi I k tej uredbi. |
| --- | --- |

(8)

Dostop do zunanje pomoči Skupnosti je opredeljen v temeljnem aktu, ki ureja tovrstno pomoč, v povezavi z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4) (v nadaljnjem besedilu „finančna uredba“). Spremembe, uvedene s to uredbo glede dostopa do pomoči Skupnosti zahtevajo spremembe vseh teh instrumentov. Vse dopolnitve zadevnih temeljnih aktov so navedene v Prilogi I k tej uredbi.

| (9) | Pri dodeljevanju javnih razpisov v skladu z instrumentom Skupnosti bo posvečena posebna pozornost upoštevanju poglavitnih mednarodno sprejetih delovnih in okoljskih standardov Mednarodne organizacije dela, npr. konvencij o svobodi združevanja in pravice do kolektivnega pogajanja, o odpravi prisilnega in obveznega dela, o odpravi diskriminacije glede na zaposlitev in poklic ter o odpravi dela otrok. |
| --- | --- |

(9)

Pri dodeljevanju javnih razpisov v skladu z instrumentom Skupnosti bo posvečena posebna pozornost upoštevanju poglavitnih mednarodno sprejetih delovnih in okoljskih standardov Mednarodne organizacije dela, npr. konvencij o svobodi združevanja in pravice do kolektivnega pogajanja, o odpravi prisilnega in obveznega dela, o odpravi diskriminacije glede na zaposlitev in poklic ter o odpravi dela otrok.

| (10) | Pri dodeljevanju javnih razpisov v skladu z instrumentom Skupnosti bo posvečena posebna pozornost spoštovanju naslednjih mednarodno sprejetih okoljskih konvencij: Konvencija o biološki raznovrstnosti iz leta 1992, Kartagenski protokol biološke varnosti iz leta 2000, Kjotski protokol k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja iz leta 1997 – |
| --- | --- |

(10)

Pri dodeljevanju javnih razpisov v skladu z instrumentom Skupnosti bo posvečena posebna pozornost spoštovanju naslednjih mednarodno sprejetih okoljskih konvencij: Konvencija o biološki raznovrstnosti iz leta 1992, Kartagenski protokol biološke varnosti iz leta 2000, Kjotski protokol k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja iz leta 1997 –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba določa pravila za dostop zainteresiranih strank do instrumentov zunanje pomoči Skupnosti, ki so financirani iz skupnega proračuna Evropske skupnosti, kakor so navedeni v Prilogi I.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za razlago pojmov iz te uredbe se je treba sklicevati na finančno uredbo in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5).

Člen 3

Pravila o upravičenosti

1.   Postopkov pridobivanja javnih naročil ali nepovratnih sredstev, ki se financirajo v skladu z instrumentom Skupnosti, se lahko udeležijo vse pravne osebe, ki so ustanovljene v državi članici Evropske skupnosti, uradni državi kandidatki, kakor jo je priznala Evropska skupnost, ali v državi članici Evropskega gospodarskega prostora.

2.   Postopkov pridobivanja javnih naročil ali nepovratnih sredstev, ki se financirajo v skladu z instrumentom Skupnosti s tematskim področjem uporabe, kakor je opredeljeno v delu A Priloge I, se lahko udeležijo vse pravne osebe, ki so ustanovljene v državah v razvoju, kakor so opredeljene na seznamu Odbora za razvojno pomoč OECD iz Priloge II, poleg tistih pravnih oseb, ki so že upravičene na podlagi zadevnega instrumenta.

3.   Postopkov pridobivanja javnih naročil ali nepovratnih sredstev, ki se financirajo v skladu z instrumentom Skupnosti z geografskim območjem uporabe, kakor je opredeljeno v delu B Priloge I, se lahko udeležijo vse pravne osebe, ki so ustanovljene v državah v razvoju, kakor so opredeljene na seznamu Odbora za razvojno pomoč OECD iz Priloge II, in ki so izrecno navedene kot upravičene, pa tudi tiste, ki so že navedene kot upravičene na podlagi zadevnega instrumenta.

4.   Postopkov pridobivanja javnih naročil ali nepovratnih sredstev, ki se financirajo v skladu z instrumentom Skupnosti, se lahko udeležijo vse pravne osebe, ki so ustanovljene v kateri koli drugi državi, ki ni tista iz odstavkov 1, 2 in 3 tega člena, kjer je bil vzajemni dostop do njihove zunanje pomoči določen v skladu s členom 6.

5.   Postopkov pridobivanja javnih naročil in nepovratnih sredstev, ki se financirajo v skladu z instrumentom Skupnosti, se lahko udeležijo mednarodne organizacije.

6.   Zgornje ne posega v sodelovanje kategorij organizacij, upravičenih do katere koli pogodbe, niti na določbo o izjemi, predvideno v členu 114(1) finančne uredbe.

Člen 4

Strokovnjaki

Vsi strokovnjaki, ki sodelujejo s ponudniki, kakor so opredeljeni v členih 3 in 8, imajo lahko katero koli državljanstvo. Ta člen ne posega v kakovostne in finančne zahteve, določene v pravilih za javna naročila Skupnosti.

Člen 5

Pravila o poreklu

Vse zaloge in materiali, kupljeni v skladu s pogodbo, ki je financirana v skladu z instrumentom Skupnosti, morajo izvirati iz Skupnosti ali iz države, ki izpolnjuje pogoje iz členov 3 in 7 te uredbe. Za namene te uredbe je pojem „izvor“ opredeljen v ustrezni zakonodaji Skupnosti o pravilih o poreklu v carinske namene.

Člen 6

Vzajemnost s tretjimi državami

1.   Vzajemni dostop do zunanje pomoči Skupnosti se odobri za državo, ki spada v področje uporabe člena 3(4), kadar koli taka država pod enakimi pogoji odobri upravičenost državi članici in zadevni državi prejemnici.

2.   Odobritev vzajemnega dostopa do zunanje pomoči Skupnosti temelji na primerjavi med EU in ostalimi donatorji ter se izvede na sektorski ravni, kakor je opredeljeno s kategorijami Odbora za razvojno pomoč OECD, ali na ravni države, ne glede na to, ali gre za državo donatorko ali državo prejemnico. Odločitev za odobritev te vzajemnosti državi donatorki temelji na preglednosti, skladnosti in sorazmernosti pomoči, ki jo priskrbi ta donator, vključno z njeno kakovostjo in količino.

3.   Vzajemni dostop do zunanje pomoči Skupnosti se vzpostavi s pomočjo posebne odločitve v zvezi z zadevno državo ali zadevno regionalno skupino držav. Taka odločitev se sprejme v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6) po postopkih v pristojnem odboru, povezanim z zadevnim aktom. Pravica Evropskega parlamenta, da je redno obveščen v skladu s členom 7(3) navedenega sklepa, se v celoti upošteva. Taka odločitev velja za obdobje najmanj enega leta.

4.   Vzajemni dostop do zunanje pomoči Skupnosti v najmanj razvitih državah, navedenih v Prilogi II, se samodejno odobri tretjim državam, navedenim v Prilogi III.

5.   Z državami prejemnicami se posvetuje kot del postopka, opisanega v odstavkih 1, 2 in 3.

Člen 7

Odstopanja od pravil o upravičenosti in poreklu

1.   V ustrezno utemeljenih izjemnih primerih lahko Komisija razširi upravičenost na pravne osebe iz države, ki ni upravičena v skladu s členom 3.

2.   V ustrezno utemeljenih izjemnih primerih lahko Komisija dovoli nakup zalog in materialov s poreklom iz držav, ki niso upravičene v skladu s členom 3.

3.   Odstopanja, predvidena v odstavkih 1 in 2, so lahko utemeljena, če izdelki in storitve na trgih zadevnih držav niso dostopni, v izredno nujnih primerih, ali če pravila o upravičenosti onemogočijo uresničitev projekta, programa ali dejavnosti ali ga prekomerno otežijo.

Člen 8

Dejavnosti, ki vključujejo mednarodne organizacije ali sofinanciranje

1.   Kadar finančna sredstva Skupnosti pokrivajo dejavnost, ki se izvaja prek mednarodne organizacije, se ustreznih pogodbenih postopkov udeležijo vse pravne osebe, ki so upravičene v skladu s členom 3, in tudi vse pravne osebe, ki so upravičene v skladu s pravili take organizacije, pri čemer je treba zagotoviti enako obravnavo za vse donatorje. Enaka pravila se uporabljajo za zaloge, materiale in strokovnjake.

2.   Kadar finančna sredstva Skupnosti pokrivajo dejavnost, ki jo sofinancira tretja država pod pogojem vzajemnosti, kakor je opredeljen v členu 6, ali regionalna organizacija ali država članica, se ustreznih pogodbenih postopkov udeležijo vse pravne osebe, ki so upravičene v skladu s členom 3, in tudi vse pravne osebe, ki izpolnjujejo pogoje na podlagi pravil te tretje države, regionalne organizacije ali države članice. Enaka pravila se uporabljajo za zaloge, materiale in strokovnjake.

3.   Kar zadeva pomoč v hrani, je uporaba tega člena omejena na nujno pomoč.

Člen 9

Človekoljubna pomoč in NVO

1.   Za človekoljubno pomoč v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (7) in za namen pomoči, ki jo direktno posredujejo NVO, v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 1658/98 z dne 17. julija 1998 o sofinanciranju ukrepov z evropskimi nevladnimi razvojnimi organizacijami (NVO) na področjih v interesu držav v razvoju (8), se določbe iz člena 3 te uredbe ne uporabljajo za merila o ustreznosti, ki so uvedena za izbiro upravičencev.

2.   Upravičenci teh nepovratnih sredstev se držijo pravil iz te uredbe, kadar izvajanje ukrepov, za katere je odobrena pomoč, in pomoč, ki jo direktno posredujejo NVO v smislu Uredbe (ES) št. 1658/98, zahteva oddajo javnih naročil.

Člen 10

Spoštovanje temeljnih načel in krepitev lokalnih trgov

1.   Da bi pospešili izkoreninjenje revščine s pospeševanjem lokalnih zmogljivosti, trgov in nakupov, je treba posebej preučiti lokalna in regionalna javna naročila v partnerskih državah.

2.   Ponudniki, ki so se jim dodelile pogodbe, morajo upoštevati poglavitne mednarodno sprejete delovne in okoljske standarde, npr. poglavitne delovne standarde Mednarodne organizacije dela, konvencije o svobodi združevanja in pravici do kolektivnega pogajanja, odpravo prisilnega in obveznega dela, odpravo diskriminacije glede na zaposlitev in poklic ter odpravo dela otrok.

3.   Dostop držav v razvoju do zunanje pomoči Skupnosti se omogoči prek kakršne koli tehnične pomoči, ki se šteje za primerno.

Člen 11

Izvajanje Uredbe

Ta uredba spreminja in ureja ustrezne dele vseh obstoječih instrumentov Skupnosti, ki so navedeni v Prilogi I. Komisija od časa do časa spremeni prilogi II in IV k tej uredbi, da se upoštevajo vse spremembe besedil OECD.

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. novembra 2005

Za Svet

Predsednik

J. STRAW

---

(1)  UL C 157, 28.6.2005, str. 99.

1

(2)  Poročilo OECD/DAC za leto 2001, 2002, zvezek 3, št. 1, str. 46.

2

(3)  UL C 76 E, 25.3.2004, str. 474.

3

(4)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

4

(5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1261/2005 (UL L 201, 2.8.2005, str. 3).

5

(6)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

6

(7)  UL L 163, 2.7.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

7

(8)  UL L 213, 30.7.1998, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

8

---

PRILOGA I

Spodaj našteti instrumenti Skupnosti se spremenijo na naslednji način:

DEL A – Instrumenti Skupnosti s tematskim področjem uporabe

| 1. | Uredba Sveta (ES) št. 1725/2001 z dne 23. julija 2001 o ukrepih za boj proti protipehotnim minam v tretjih državah z izjemo držav v razvoju (1):






  — | člen 4(2) se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 2112/2005 z dne 21. novembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (2). |
| --- | --- | --- |

1.

Uredba Sveta (ES) št. 1725/2001 z dne 23. julija 2001 o ukrepih za boj proti protipehotnim minam v tretjih državah z izjemo držav v razvoju (1):

—

člen 4(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 2112/2005 z dne 21. novembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (2).

| — | v členu 7(3) se doda naslednji stavek:

  „Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je določena v Uredbi (ES) št. 2112/2005.“ |
| --- | --- |

—

v členu 7(3) se doda naslednji stavek:

„Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je določena v Uredbi (ES) št. 2112/2005.“

| 2. | Uredba Sveta (ES) št. 976/1999 z dne 29. aprila 1999 o določitvi zahtev za izvajanje dejavnosti Skupnosti, razen razvojnega sodelovanja, ki v okviru politike sodelovanja Skupnosti prispevajo k splošnemu cilju razvijati in krepiti demokracijo in pravno državo ter spoštovati človekove pravice in temeljne svoboščine v tretjih državah (3):






  — | v členu 5(1) se doda naslednji stavek:

  „Upravičenost do naročil na podlagi nepovratnih sredstev se nadalje določi glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 2112/2005 z dne 21. novembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (4). |
| --- | --- | --- |

2.

Uredba Sveta (ES) št. 976/1999 z dne 29. aprila 1999 o določitvi zahtev za izvajanje dejavnosti Skupnosti, razen razvojnega sodelovanja, ki v okviru politike sodelovanja Skupnosti prispevajo k splošnemu cilju razvijati in krepiti demokracijo in pravno državo ter spoštovati človekove pravice in temeljne svoboščine v tretjih državah (3):

3

—

v členu 5(1) se doda naslednji stavek:

„Upravičenost do naročil na podlagi nepovratnih sredstev se nadalje določi glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 2112/2005 z dne 21. novembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (4).

| — | člen 6 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 6
  Da so upravičeni do pomoči Skupnosti, morajo imeti partnerji iz člena 5(1) svoj glavni sedež v državi, ki je upravičena do pomoči Skupnosti v skladu s to uredbo in Uredbo (ES) št. 2112/2005. Ta sedež mora biti dejansko središče sprejemanja odločitev za vse dejavnosti, ki se financirajo v skladu s to uredbo. Izjemoma je lahko sedež v drugi tretji državi.“
  , |
| --- | --- |

—

člen 6 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 6

Da so upravičeni do pomoči Skupnosti, morajo imeti partnerji iz člena 5(1) svoj glavni sedež v državi, ki je upravičena do pomoči Skupnosti v skladu s to uredbo in Uredbo (ES) št. 2112/2005. Ta sedež mora biti dejansko središče sprejemanja odločitev za vse dejavnosti, ki se financirajo v skladu s to uredbo. Izjemoma je lahko sedež v drugi tretji državi.“

| — | člen 9 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 9
  1.   Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2112/2005.
  2.   Poreklo zalog in materialov, dobavljenih v skladu s to uredbo, se nadalje določi glede na pravila o državljanstvu in poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2112/2005.“ |
| --- | --- |

—

člen 9 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 9

1.   Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2112/2005.

2.   Poreklo zalog in materialov, dobavljenih v skladu s to uredbo, se nadalje določi glede na pravila o državljanstvu in poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2112/2005.“

DEL B – Instrumenti Skupnosti z geografskim območjem uporabe

| 3. | Uredba Sveta (ES) št. 2500/2001 z dne 17. decembra 2001 o predpristopni finančni pomoči za Turčijo (5):






  — | v prvem pododstavku člena 8(7) se doda naslednji stavek:

  „Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je dalje določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 2112/2005 z dne 21. novembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (6). |
| --- | --- | --- |

3.

Uredba Sveta (ES) št. 2500/2001 z dne 17. decembra 2001 o predpristopni finančni pomoči za Turčijo (5):

5

—

v prvem pododstavku člena 8(7) se doda naslednji stavek:

„Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je dalje določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 2112/2005 z dne 21. novembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (6).

| — | v drugem pododstavku člena 8(7) se doda naslednji stavek:

  „Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je dalje določena v Uredbi (ES) št. 2112/2005.“
  , |
| --- | --- |

—

v drugem pododstavku člena 8(7) se doda naslednji stavek:

„Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je dalje določena v Uredbi (ES) št. 2112/2005.“

| — | v členu 8 se doda naslednji odstavek:

  „8.   Poreklo zalog in materialov, dobavljenih v skladu s to uredbo, je dalje določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2112/2005.“ |
| --- | --- |

—

v členu 8 se doda naslednji odstavek:

„8.   Poreklo zalog in materialov, dobavljenih v skladu s to uredbo, je dalje določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2112/2005.“

| 4. | Uredba Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000 o pomoči Albaniji, Bosni in Hercegovini, Hrvaški, Zvezni republiki Jugoslaviji in Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (7):






  — | v členu 7(3) se doda naslednji stavek:

  „Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je dalje določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 2112/2005 z dne 21. novembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (8). |
| --- | --- | --- |

4.

Uredba Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000 o pomoči Albaniji, Bosni in Hercegovini, Hrvaški, Zvezni republiki Jugoslaviji in Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (7):

7

—

v členu 7(3) se doda naslednji stavek:

„Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je dalje določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 2112/2005 z dne 21. novembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (8).

| — | člen 7(4) se nadomesti z:

  „4.   Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je določena v Uredbi (ES) št. 2112/2005.“ |
| --- | --- |

—

člen 7(4) se nadomesti z:

„4.   Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je določena v Uredbi (ES) št. 2112/2005.“

| 5. | Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 99/2000 z dne 29. decembra 1999 o zagotavljanju pomoči partnerskim državam v vzhodni Evropi in srednji Aziji (9):






  — | v členu 11(3) se doda naslednji stavek:

  „Poreklo zalog in materialov, dobavljenih v skladu s to uredbo, je nadalje določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 2112/2005 z dne 21. novembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (10). |
| --- | --- | --- |

5.

Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 99/2000 z dne 29. decembra 1999 o zagotavljanju pomoči partnerskim državam v vzhodni Evropi in srednji Aziji (9):

9

—

v členu 11(3) se doda naslednji stavek:

„Poreklo zalog in materialov, dobavljenih v skladu s to uredbo, je nadalje določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 2112/2005 z dne 21. novembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (10).

| — | v členu 11(4) se doda naslednji stavek:

  „Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je nadalje določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2112/2005.“
  , |
| --- | --- |

—

v členu 11(4) se doda naslednji stavek:

„Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je nadalje določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2112/2005.“

| — | v členu 11(5) se doda naslednji stavek:

  „Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je nadalje določena v Uredbi (ES) št. 2112/2005.“ |
| --- | --- |

—

v členu 11(5) se doda naslednji stavek:

„Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je nadalje določena v Uredbi (ES) št. 2112/2005.“

| 6. | Uredba Sveta (ES) št. 1267/1999 z dne 21. junija 1999 o vzpostavitvi instrumenta strukturne politike v pred-pristopnem obdobju (11):






  — | v členu 6a(1) se doda naslednji stavek:

  „Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je dalje določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 2112/2005 z dne 21. novembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (12). |
| --- | --- | --- |

6.

Uredba Sveta (ES) št. 1267/1999 z dne 21. junija 1999 o vzpostavitvi instrumenta strukturne politike v pred-pristopnem obdobju (11):

11

—

v členu 6a(1) se doda naslednji stavek:

„Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je dalje določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 2112/2005 z dne 21. novembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (12).

| — | v členu 6a(2) se doda naslednji pododstavek:

  „Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je nadalje določena v Uredbi (ES) št. 2112/2005.“ |
| --- | --- |

—

v členu 6a(2) se doda naslednji pododstavek:

„Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je nadalje določena v Uredbi (ES) št. 2112/2005.“

| 7. | Uredba Sveta (ES) št. 1268/1999 z dne 21. junija 1999 o podpori Skupnosti za predpristopne ukrepe za kmetijstvo in razvoj podeželja v državah prosilkah srednje in vzhodne Evrope v predpristopnem obdobju (13):






  — | v členu 3(3) se doda naslednji stavek:

  „Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 2112/2005 z dne 21. novembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (14). |
| --- | --- | --- |

7.

Uredba Sveta (ES) št. 1268/1999 z dne 21. junija 1999 o podpori Skupnosti za predpristopne ukrepe za kmetijstvo in razvoj podeželja v državah prosilkah srednje in vzhodne Evrope v predpristopnem obdobju (13):

13

—

v členu 3(3) se doda naslednji stavek:

„Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 2112/2005 z dne 21. novembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (14).

| 8. | Uredba Sveta (ES) št. 1488/96 z dne 23. julija 1996 o finančnih in tehničnih ukrepih (MEDA) za spremljanje reforme gospodarskih in socialnih struktur v okviru Evro-mediteranskega partnerstva (15):






  — | v členu 8(1) se doda naslednji stavek:

  „Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 2112/2005 z dne 21. novembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (16). |
| --- | --- | --- |

8.

Uredba Sveta (ES) št. 1488/96 z dne 23. julija 1996 o finančnih in tehničnih ukrepih (MEDA) za spremljanje reforme gospodarskih in socialnih struktur v okviru Evro-mediteranskega partnerstva (15):

15

—

v členu 8(1) se doda naslednji stavek:

„Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 2112/2005 z dne 21. novembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (16).

| — | v členu 8(8) se doda naslednji stavek:

  „Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je določena v Uredbi (ES) št. 2112/2005.“ |
| --- | --- |

—

v členu 8(8) se doda naslednji stavek:

„Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je določena v Uredbi (ES) št. 2112/2005.“

| 9. | Uredba Sveta (EGS) št. 1762/92 z dne 29. junija 1992 o izvajanju Protokolov o finančnem in tehničnem sodelovanju, sklenjenih med Skupnostjo in sredozemskimi državami nečlanicami (17):






  — | v členu 2(1) se doda naslednji pododstavek:

  „Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je nadalje določena v Uredbi Sveta (ES) št. 2112/2005 z dne 21. novembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (18). |
| --- | --- | --- |

9.

Uredba Sveta (EGS) št. 1762/92 z dne 29. junija 1992 o izvajanju Protokolov o finančnem in tehničnem sodelovanju, sklenjenih med Skupnostjo in sredozemskimi državami nečlanicami (17):

17

—

v členu 2(1) se doda naslednji pododstavek:

„Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je nadalje določena v Uredbi Sveta (ES) št. 2112/2005 z dne 21. novembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (18).

| 10. | Uredba Sveta (EGS) št. 443/92 z dne 25. februarja 1992 o finančni in tehnični pomoči državam v razvoju v Aziji in Latinski Ameriki ter o sodelovanju z njimi (19):






  — | v členu 9 se doda naslednji pododstavek:

  „Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je nadalje določena v Uredbi Sveta (ES) št. 2112/2005 z dne 21. novembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (20). |
| --- | --- | --- |

10.

Uredba Sveta (EGS) št. 443/92 z dne 25. februarja 1992 o finančni in tehnični pomoči državam v razvoju v Aziji in Latinski Ameriki ter o sodelovanju z njimi (19):

19

—

v členu 9 se doda naslednji pododstavek:

„Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je nadalje določena v Uredbi Sveta (ES) št. 2112/2005 z dne 21. novembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (20).

| — | v členu 13 se doda naslednji pododstavek:

  „Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je nadalje določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2112/2005.“ |
| --- | --- |

—

v členu 13 se doda naslednji pododstavek:

„Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je nadalje določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2112/2005.“

---

(1)  UL L 234, 1.9.2001, str. 6.

1

(2)  UL L 344, 27.12.2005, str. 23.“,

2

(3)  UL L 120, 8.5.1999, str. 8. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2242/2004 (UL L 390, 31.12.2004, str. 21).

3

(4)  UL L 344, 27.12.2005, str. 23.“,

4

(5)  UL L 342, 27.12.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 850/2005 (UL L 141, 4.6.2005, str. 1).

5

(6)  UL L 344, 27.12.2005, str. 23.“,

6

(7)  UL L 306, 7.12.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2257/2004 (UL L 389, 30.12.2004, str. 1).

7

(8)  UL L 344, 27.12.2005, str. 23.“,

8

(9)  UL L 12, 18.1.2000, str. 1.

9

(10)  UL L 344, 27.12.2005, str. 23.“,

10

(11)  UL L 161, 26.6.1999, str. 73. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2257/2004.

11

(12)  UL L 344, 27.12.2005, str. 23.“,

12

(13)  UL L 161, 26.6.1999, str. 87. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2257/2004.

13

(14)  UL L 344, 27.12.2005, str. 23.“

14

(15)  UL L 189, 30.7.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2698/2000 (UL L 311, 12.12.2000, str. 1).

15

(16)  UL L 344, 27.12.2005, str. 23.“,

16

(17)  UL L 181, 1.7.1992, str. 1.

17

(18)  UL L 344, 27.12.2005, str. 23.“

18

(19)  UL L 52, 27.2.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

19

(20)  UL L 344, 27.12.2005, str. 23.“,

20

---

PRILOGA II

Seznam držav prejemnic pomoči DAC – stanje na 1. januar 2003

| Del I: Države in ozemlja v razvoju
  (uradna razvojna pomoč) | Del II: Države in ozemlja v prehodu
  (uradna pomoč) |
| --- | --- |
| Najmanj razvite države | Ostale države z nizkim prihodkom (BND na prebivalca < 745 USD leta 2001) | Države z nižjim srednjim prihodkom (BND na prebivalca 746–2 975 USD leta 2001) | Države z višjim srednjim prihodkom (BND na prebivalca 2 976–9 205 USD leta 2001) | Države z visokim prihodkom (DNB na prebivalca 9 206 USD leta 2001) | Države srednje in vzhodne Evrope ter nove neodvisne države nekdanje Sovjetske zveze | Naprednejše države in teritoriji v razvoju |
| Afganistan
  Angola
  Bangladeš
  Benin
  Burkina Faso
  Burundi
  Butan
  Čad
  Dem. rep. Kongo
  Džibuti
  Ekvatorialna Gvineja
  Eritreja
  Etiopija
  Gambija
  Gvineja
  Gvineja Bissau
  Haiti
  Jemen
  Kambodža
  Komori
  Kiribati
  Laos
  Lesoto
  Liberija
  Madagaskar
  Malavi
  Maldivi
  Mali
  Mavretanija
  Mozambik
  Mjanmar
  Nepal
  Niger
  Ruanda
  Salomonovi otoki
  Samoa
  Sao Tome in Principe
  Senegal
  Sierra Leone
  Somalija
  Srednjeafriška republika
  Sudan
  Tanzanija
  Vzhodni Timor
  Togo
  Tuvalu
  Uganda
  Vanuatu
  Zambija
  Zelenortski otoki | Armenija (1)

  Azerbajdžan (1)

  Demokratična ljudska republika Koreja
  Gana
  Gruzija (1)

  Indija
  Indonezija
  Kamerun
  Kenija
  Kirgiška republika (1)

  Moldavija (1)

  Mongolija
  Nigerija
  Nikaragva
  Pakistan
  Republika Kongo
  Papua Nova Gvineja (1)

  Slonokoščena obala
  Tadžikistan (1)

  Uzbekistan
  Vietnam
  Zimbabve | Albanija (1)

  Alžirija
  Belize
  Bolivija
  Bosna in Hercegovina
  Dominikanska republika
  Kitajska
  Kolumbija
  Kuba
  Egipt
  Ekvador
  Federativne države Mikronezije
  Fidži
  Gvajana
  Gvatemala
  Honduras
  Irak
  Iran
  Jamajka
  Jordanija
  Kazahstan (1)

  Makedonija (Nekdanja jugoslovanska republika)
  Maroko
  Marshallovi otoki
  Namibija
  Niue
  Salvador
  Filipini
  Južna Afrika
  Območja pod palestinsko upravo
  Paragvaj
  Peru
  Saint Vincent in Grenadine
  Sirija
  Srbija in Črna gora
  Surinam
  Svazi
  Šrilanka
  Tajska
  Tokelau (2)

  Tonga
  Tunizija
  Turčija
  Turkmenistan (1)

  Wallis in Futuna (2) | Bocvana
  Brazilija
  Čile
  Cookovi otoki
  Dominika
  Gabon
  Grenada
  Hrvaška
  Kostarika
  Libanon
  Malezija
  Mauritius
  Mayotte (2)

  Nauru
  Panama
  Saint Lucia
  Saint Helena
  Venezuela | Bahrajn | Belorusija (1)

  Bolgarija (1)

  Češka republika (1)

  Estonija (1)

  Litva (1)

  Latvija (1)

  Madžarska (1)

  Poljska (1)

  Slovaška republika (1)

  Romunija (1)

  Rusija (1)

  Ukrajina (1) | Aruba (1)

  Bahami
  Bermudi (2)

  Britanski Deviški otoki
  Brunej (2)

  Ciper
  Falklandski otoki (2)

  Francoska Polinezija
  Gibraltar
  Hongkong, Kitajska (2)

  Izrael (2)

  Kajmanski otoki Katar (2)

  Koreja
  Kuvajt
  Libija
  Macao (2)

  Malta
  Nizozemski Antili (2)

  Nova Kaledonija (2)

  Peking, Kitajska
  Singapur
  Slovenija
  Tajvan
  Združeni arabski emirati (2) |
| Prag za upravičenost do posojil Svetovne banke (5 185 USD leta 2001) |
| Angvila (2)

  Antigva in Barbuda
  Argentina
  Barbados
  Mehika
  Montserrat (2)

  Oman
  Otoki Turks in Caicos
  Palau
  Saudova Arabija
  Sejšeli
  St. Kitts in Nervis
  Trinidad in Tobago
  Urugvaj |

Del I: Države in ozemlja v razvoju

(uradna razvojna pomoč)

Del II: Države in ozemlja v prehodu

(uradna pomoč)

Najmanj razvite države

Ostale države z nizkim prihodkom (BND na prebivalca < 745 USD leta 2001)

Države z nižjim srednjim prihodkom (BND na prebivalca 746–2 975 USD leta 2001)

Države z višjim srednjim prihodkom (BND na prebivalca 2 976–9 205 USD leta 2001)

Države z visokim prihodkom (DNB na prebivalca 9 206 USD leta 2001)

Države srednje in vzhodne Evrope ter nove neodvisne države nekdanje Sovjetske zveze

Naprednejše države in teritoriji v razvoju

Afganistan

Angola

Bangladeš

Benin

Burkina Faso

Burundi

Butan

Čad

Dem. rep. Kongo

Džibuti

Ekvatorialna Gvineja

Eritreja

Etiopija

Gambija

Gvineja

Gvineja Bissau

Haiti

Jemen

Kambodža

Komori

Kiribati

Laos

Lesoto

Liberija

Madagaskar

Malavi

Maldivi

Mali

Mavretanija

Mozambik

Mjanmar

Nepal

Niger

Ruanda

Salomonovi otoki

Samoa

Sao Tome in Principe

Senegal

Sierra Leone

Somalija

Srednjeafriška republika

Sudan

Tanzanija

Vzhodni Timor

Togo

Tuvalu

Uganda

Vanuatu

Zambija

Zelenortski otoki

Armenija (1)

Azerbajdžan (1)

Demokratična ljudska republika Koreja

Gana

Gruzija (1)

Indija

Indonezija

Kamerun

Kenija

Kirgiška republika (1)

Moldavija (1)

Mongolija

Nigerija

Nikaragva

Pakistan

Republika Kongo

Papua Nova Gvineja (1)

Slonokoščena obala

Tadžikistan (1)

Uzbekistan

Vietnam

Zimbabve

Albanija (1)

Alžirija

Belize

Bolivija

Bosna in Hercegovina

Dominikanska republika

Kitajska

Kolumbija

Kuba

Egipt

Ekvador

Federativne države Mikronezije

Fidži

Gvajana

Gvatemala

Honduras

Irak

Iran

Jamajka

Jordanija

Kazahstan (1)

Makedonija (Nekdanja jugoslovanska republika)

Maroko

Marshallovi otoki

Namibija

Niue

Salvador

Filipini

Južna Afrika

Območja pod palestinsko upravo

Paragvaj

Peru

Saint Vincent in Grenadine

Sirija

Srbija in Črna gora

Surinam

Svazi

Šrilanka

Tajska

Tokelau (2)

Tonga

Tunizija

Turčija

Turkmenistan (1)

Wallis in Futuna (2)

Bocvana

Brazilija

Čile

Cookovi otoki

Dominika

Gabon

Grenada

Hrvaška

Kostarika

Libanon

Malezija

Mauritius

Mayotte (2)

Nauru

Panama

Saint Lucia

Saint Helena

Venezuela

Bahrajn

Belorusija (1)

Bolgarija (1)

Češka republika (1)

Estonija (1)

Litva (1)

Latvija (1)

Madžarska (1)

Poljska (1)

Slovaška republika (1)

Romunija (1)

Rusija (1)

Ukrajina (1)

Aruba (1)

Bahami

Bermudi (2)

Britanski Deviški otoki

Brunej (2)

Ciper

Falklandski otoki (2)

Francoska Polinezija

Gibraltar

Hongkong, Kitajska (2)

Izrael (2)

Kajmanski otoki Katar (2)

Koreja

Kuvajt

Libija

Macao (2)

Malta

Nizozemski Antili (2)

Nova Kaledonija (2)

Peking, Kitajska

Singapur

Slovenija

Tajvan

Združeni arabski emirati (2)

Prag za upravičenost do posojil Svetovne banke (5 185 USD leta 2001)

Angvila (2)

Antigva in Barbuda

Argentina

Barbados

Mehika

Montserrat (2)

Oman

Otoki Turks in Caicos

Palau

Saudova Arabija

Sejšeli

St. Kitts in Nervis

Trinidad in Tobago

Urugvaj

---

(1)  Države srednje in vzhodne Evrope ter nove neodvisne države nekdanje Sovjetske zveze.

(2)  Teritorij.

---

PRILOGA III

SEZNAM ČLANIC ODBORA ZA RAZVOJNO POMOČ OECD

Avstralija, Avstrija, Belgija, Kanada, Danska, Evropska komisija, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Irska, Italija, Japonska, Luksemburg, Nizozemska, Nova Zelandija, Norveška, Portugalska, Španija, Švedska, Švica, Velika Britanija, Združene države Amerike.

---

PRILOGA IV

Izvlečki iz Priporočila o sproščanju uradne razvojne pomoči najmanj razvitim državam, ki ga je pripravil Odbor za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD/DAC) marca 2001

II.   Izvajanje

(a)   Obseg

| 7. | Sproščanje pomoči je zapleten postopek. Za različne kategorije uradne razvojne pomoči se zahtevajo različni pristopi; dejavnosti, ki jih bodo izvajale članice, se bodo razlikovale v obsegu in časovni razporeditvi. Ob upoštevanju tega bodo članice DAC sprostile uradno razvojno pomoč najmanj razvitim državam v največjem možnem obsegu in v skladu z merili in postopki, ki so določeni v tem priporočilu:






  (i) | članice DAC se strinjajo, da bodo od 1. januarja 2002 sprostile uradno razvojno pomoč najmanj razvitim državam na naslednjih področjih: plačilna bilanca in podpora strukturnega prilagajanja; oprostitev dolga; program pomoči za sektorje in multisektorje; pomoč za naložbeni program; uvoz in podpora za živila; pogodbe za trgovinske storitve in uradna razvojna pomoč za nevladne organizacije za dejavnosti v zvezi z naročili; |
| --- | --- | --- |

7.

Sproščanje pomoči je zapleten postopek. Za različne kategorije uradne razvojne pomoči se zahtevajo različni pristopi; dejavnosti, ki jih bodo izvajale članice, se bodo razlikovale v obsegu in časovni razporeditvi. Ob upoštevanju tega bodo članice DAC sprostile uradno razvojno pomoč najmanj razvitim državam v največjem možnem obsegu in v skladu z merili in postopki, ki so določeni v tem priporočilu:

(i)

članice DAC se strinjajo, da bodo od 1. januarja 2002 sprostile uradno razvojno pomoč najmanj razvitim državam na naslednjih področjih: plačilna bilanca in podpora strukturnega prilagajanja; oprostitev dolga; program pomoči za sektorje in multisektorje; pomoč za naložbeni program; uvoz in podpora za živila; pogodbe za trgovinske storitve in uradna razvojna pomoč za nevladne organizacije za dejavnosti v zvezi z naročili;

| (ii) | v zvezi s tehničnim sodelovanjem, povezanim z naložbami, in samostojnim tehničnim sodelovanjem je priznano, da pomembnost ohranitve temeljnega smisla nacionalnega sodelovanja v državah donatorkah skupaj s ciljem pozivanja strokovnega znanja in izkušenj držav partneric, z upoštevanjem ciljev in načel tega priporočila, lahko vodita politike članic DAC. Priporočilo ne vključuje samostojnega tehničnega sodelovanja; |
| --- | --- |

(ii)

v zvezi s tehničnim sodelovanjem, povezanim z naložbami, in samostojnim tehničnim sodelovanjem je priznano, da pomembnost ohranitve temeljnega smisla nacionalnega sodelovanja v državah donatorkah skupaj s ciljem pozivanja strokovnega znanja in izkušenj držav partneric, z upoštevanjem ciljev in načel tega priporočila, lahko vodita politike članic DAC. Priporočilo ne vključuje samostojnega tehničnega sodelovanja;

| (iii) | v zvezi s pomočjo v hrani je priznano, da se politike članic Odbora za razvojno pomoč lahko vodijo z razpravami in sporazumi v ostalih mednarodnih forumih, ki urejajo določbe pomoči v hrani, z upoštevanjem ciljev in načel tega priporočila. |
| --- | --- |

(iii)

v zvezi s pomočjo v hrani je priznano, da se politike članic Odbora za razvojno pomoč lahko vodijo z razpravami in sporazumi v ostalih mednarodnih forumih, ki urejajo določbe pomoči v hrani, z upoštevanjem ciljev in načel tega priporočila.

| 8. | To priporočilo se ne uporablja za dejavnosti, ki imajo vrednost nižjo od 700 000 SDR (130 000 SDR v primeru tehničnega sodelovanja, povezanega z naložbami). |
| --- | --- |

8.

To priporočilo se ne uporablja za dejavnosti, ki imajo vrednost nižjo od 700 000 SDR (130 000 SDR v primeru tehničnega sodelovanja, povezanega z naložbami).

---

| 27.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/34

---

ODLOČBA št. 2113/2005/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 14. decembra 2005

o spremembah Odločbe št. 2256/2003/ES za podaljšanje programa za razširjanje dobrih praks in spremljanja vzpostavitve informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v leto 2006

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 157(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba št. 2256/2003/ES (3) je ustanovila program MODINIS za spremljanje akcijskega načrta e-Evropa 2005, razširjanje dobrih praks in izboljšanje varnosti informacij in omrežja za obdobje od 1. januarja 2003 do 31. decembra 2005. |
| --- | --- |

(1)

Odločba št. 2256/2003/ES (3) je ustanovila program MODINIS za spremljanje akcijskega načrta e-Evropa 2005, razširjanje dobrih praks in izboljšanje varnosti informacij in omrežja za obdobje od 1. januarja 2003 do 31. decembra 2005.

| (2) | Odločba št. 2256/2003/ES je bila spremenjena z Odločbo št. 787/2004/ES, da bi se prilagodili referenčni zneski zaradi upoštevanja širitve Evropske unije. |
| --- | --- |

(2)

Odločba št. 2256/2003/ES je bila spremenjena z Odločbo št. 787/2004/ES, da bi se prilagodili referenčni zneski zaradi upoštevanja širitve Evropske unije.

| (3) | V svoji Resoluciji z dne 9. decembra 2004 o prihodnosti informacijsko-komunikacijskih tehnologij (IKT) (4) je Svet povabil Komisijo, da začne pripravljalna dela za spremljanje akcijskega načrta e-Evropa 2005 kot pomembnega dela nove Agende informacijske družbe po letu 2005. |
| --- | --- |

(3)

V svoji Resoluciji z dne 9. decembra 2004 o prihodnosti informacijsko-komunikacijskih tehnologij (IKT) (4) je Svet povabil Komisijo, da začne pripravljalna dela za spremljanje akcijskega načrta e-Evropa 2005 kot pomembnega dela nove Agende informacijske družbe po letu 2005.

| (4) | Sporočilo Komisije z dne 19. novembra 2004 z naslovom „Izzivi za Evropsko informacijsko družbo po letu 2005“ analizira izzive, ki jih mora strategija evropske informacijske družbe obravnavati do leta 2010. Sporočilo zagovarja širšo uporabo IKT in nadaljnjo posvečanje pozornosti vsem vprašanjem, ki so povezana z IKT, kar vključuje potrebo po spremljanju in izmenjavi dobrih praks. Sporočilo je bilo izhodišče za razmišljanje, ki je vodilo k pobudi za novo informacijsko družbo v letu 2005, z začetkom leta 2006. |
| --- | --- |

(4)

Sporočilo Komisije z dne 19. novembra 2004 z naslovom „Izzivi za Evropsko informacijsko družbo po letu 2005“ analizira izzive, ki jih mora strategija evropske informacijske družbe obravnavati do leta 2010. Sporočilo zagovarja širšo uporabo IKT in nadaljnjo posvečanje pozornosti vsem vprašanjem, ki so povezana z IKT, kar vključuje potrebo po spremljanju in izmenjavi dobrih praks. Sporočilo je bilo izhodišče za razmišljanje, ki je vodilo k pobudi za novo informacijsko družbo v letu 2005, z začetkom leta 2006.

| (5) | Nova pobuda z naslovom „i2010: evropska informacijska družba“ je bila objavljena v Sporočilu Komisije z dne 2. februarja 2005 spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta z naslovom „Skupna prizadevanja za gospodarsko rast in nova delovna mesta – Nov začetek za lizbonsko strategijo“s ciljem spodbujanja uporabe IKT. |
| --- | --- |

(5)

Nova pobuda z naslovom „i2010: evropska informacijska družba“ je bila objavljena v Sporočilu Komisije z dne 2. februarja 2005 spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta z naslovom „Skupna prizadevanja za gospodarsko rast in nova delovna mesta – Nov začetek za lizbonsko strategijo“s ciljem spodbujanja uporabe IKT.

| (6) | Sporočilo Komisije z dne 1. junija 2005 z naslovom „i2010 – evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje“označuje ključne politične prednostne naloge petletne strategije za spodbujanje odprtega in konkurenčnega digitalnega gospodarstva. Spodbujanje izmenjave dobrih praks in spremljanje služb, podprtih z IKT, bosta še naprej podpirala dialog z interesnimi skupinami in državami članicami, zlasti v smislu odprte metode usklajevanja. |
| --- | --- |

(6)

Sporočilo Komisije z dne 1. junija 2005 z naslovom „i2010 – evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje“označuje ključne politične prednostne naloge petletne strategije za spodbujanje odprtega in konkurenčnega digitalnega gospodarstva. Spodbujanje izmenjave dobrih praks in spremljanje služb, podprtih z IKT, bosta še naprej podpirala dialog z interesnimi skupinami in državami članicami, zlasti v smislu odprte metode usklajevanja.

| (7) | V predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013) je predlagan Okvirni program za ukrepanje Skupnosti na področju konkurenčnosti in inovacij, ki zajema obdobje 2007-2013 in združuje posebne ukrepe Skupnosti, ki prispevajo k podjetništvu, MSP, industrijski konkurenčnosti, inovacijam, informacijski in komunikacijski tehnologiji, okoljskim tehnologijam in inteligentni energiji, vključno z ukrepi iz Odločbe št. 2256/2003/ES. |
| --- | --- |

(7)

V predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013) je predlagan Okvirni program za ukrepanje Skupnosti na področju konkurenčnosti in inovacij, ki zajema obdobje 2007-2013 in združuje posebne ukrepe Skupnosti, ki prispevajo k podjetništvu, MSP, industrijski konkurenčnosti, inovacijam, informacijski in komunikacijski tehnologiji, okoljskim tehnologijam in inteligentni energiji, vključno z ukrepi iz Odločbe št. 2256/2003/ES.

| (8) | Uredba (ES) št. 808/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z informacijsko družbo (5) vzpostavlja skupni okvir za sistematično pripravo statističnih podatkov Skupnosti v zvezi z informacijsko družbo. Ti statistični podatki vključujejo informacije, ki so potrebne za postopek primerjanja pri e-Evropa in pomembne za strukturne kazalce, ki podpirajo spremljanje učinkovitosti držav članic in so potrebne pri določanju enotne podlage za analizo informacijske družbe. |
| --- | --- |

(8)

Uredba (ES) št. 808/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z informacijsko družbo (5) vzpostavlja skupni okvir za sistematično pripravo statističnih podatkov Skupnosti v zvezi z informacijsko družbo. Ti statistični podatki vključujejo informacije, ki so potrebne za postopek primerjanja pri e-Evropa in pomembne za strukturne kazalce, ki podpirajo spremljanje učinkovitosti držav članic in so potrebne pri določanju enotne podlage za analizo informacijske družbe.

| (9) | V 12 mesecih med iztekom akcijskega načrta e-Evropa 2005 in pričakovanim začetkom Okvirnega programa leta 2007 je treba vzpostavitev informacijsko-komunikacijskih tehnologij v gospodarstvu spremljati in podpirati z nadaljnjimi primerjalnimi in statističnimi analizami, ki temeljijo na strukturnih kazalcih, in z izmenjavo dobrih praks. Ukrepi, sprejeti po programu o primerjalnih analizah, dobrih praksah in usklajevanju politike v letu 2006 bodo podpirali doseganje ciljev iz zgoraj navedenega sporočila Komisije z dne 2. februarja 2005 in z dne 1. junija 2005. |
| --- | --- |

(9)

V 12 mesecih med iztekom akcijskega načrta e-Evropa 2005 in pričakovanim začetkom Okvirnega programa leta 2007 je treba vzpostavitev informacijsko-komunikacijskih tehnologij v gospodarstvu spremljati in podpirati z nadaljnjimi primerjalnimi in statističnimi analizami, ki temeljijo na strukturnih kazalcih, in z izmenjavo dobrih praks. Ukrepi, sprejeti po programu o primerjalnih analizah, dobrih praksah in usklajevanju politike v letu 2006 bodo podpirali doseganje ciljev iz zgoraj navedenega sporočila Komisije z dne 2. februarja 2005 in z dne 1. junija 2005.

| (10) | Mehanizme za spremljanje in izmenjavo izkušenj, primerjalne analize, razširjanje dobrih praks in analizo ekonomskih in družbenih posledic informacijske družbe je treba nadaljevati v letu 2006, da se dosežejo cilji iz sporočila Komisije z dne 2. februarja 2005, s ciljem spodbujanja vzpostavitve IKT kot nadaljevanja agende e-Evropa in tiste iz sporočila Komisije z dne 1. junija 2005. |
| --- | --- |

(10)

Mehanizme za spremljanje in izmenjavo izkušenj, primerjalne analize, razširjanje dobrih praks in analizo ekonomskih in družbenih posledic informacijske družbe je treba nadaljevati v letu 2006, da se dosežejo cilji iz sporočila Komisije z dne 2. februarja 2005, s ciljem spodbujanja vzpostavitve IKT kot nadaljevanja agende e-Evropa in tiste iz sporočila Komisije z dne 1. junija 2005.

| (11) | Odločbo št. 2256/2003/ES je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(11)

Odločbo št. 2256/2003/ES je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba št. 2256/2003/ES se spremeni, kakor sledi:

| 1. | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 1a
  1.   S programom za leto 2006 se nadaljuje spremljanje vzpostavitve in uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v gospodarstvu in razširjanje dobrih praks, program zasleduje naslednje cilje:






  (a) | spremljati uspešnost držav članic in znotraj njih, jo primerjati z najboljšo uspešnostjo na svetu z uporabo, kadar je to možno, uradnih statističnih podatkov; |
| --- | --- | --- |

1.

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 1a

1.   S programom za leto 2006 se nadaljuje spremljanje vzpostavitve in uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v gospodarstvu in razširjanje dobrih praks, program zasleduje naslednje cilje:

(a)

spremljati uspešnost držav članic in znotraj njih, jo primerjati z najboljšo uspešnostjo na svetu z uporabo, kadar je to možno, uradnih statističnih podatkov;

| (b) | podpirati prizadevanja držav članic pri spodbujanju uporabe IKT na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, z analizo dobrih praks in z dopolnilno medsebojno povezanostjo razvijajočih se mehanizmov za izmenjavo izkušenj; |
| --- | --- |

(b)

podpirati prizadevanja držav članic pri spodbujanju uporabe IKT na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, z analizo dobrih praks in z dopolnilno medsebojno povezanostjo razvijajočih se mehanizmov za izmenjavo izkušenj;

| (c) | analizirati ekonomske in socialne posledice informacijske družbe, da se omogočijo razprave o politikah, zlasti glede konkurenčnosti, gospodarske rasti in zaposlovanja kakor tudi socialne vključitve. |
| --- | --- |

(c)

analizirati ekonomske in socialne posledice informacijske družbe, da se omogočijo razprave o politikah, zlasti glede konkurenčnosti, gospodarske rasti in zaposlovanja kakor tudi socialne vključitve.

2.   Dejavnosti programa so ukrepi med-sektorske narave, ki dopolnjujejo ukrepe Skupnosti na drugih področjih. Nobeden od ukrepov ne sme podvajati dela, ki se izvaja na teh področjih na podlagi drugih programov Skupnosti. Ukrepi, sprejeti na podlagi programa za primerjalne analize, dobre prakse in uskladitev politike si prizadevajo doseči cilje iz Sporočila Komisije z dne 2. februarja 2005 spomladanskemu Evropskemu svetu, z naslovom ‚Skupna prizadevanja za gospodarsko rast in nova delovna mesta – Nov začetek za lizbonsko strategijo’ s ciljem spodbujanja IKT kot nadaljevanja agende e-Evropa in zlasti spodbujanja širokopasovne povezave omrežja, e-vlado, e-poslovanje, e-zdravje in e-učenje in ciljev iz sporočila Komisije z dne 1. junija 2005, z naslovom ‚i2010 – evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje’ za pospeševanje odprtega in konkurenčnega digitalnega gospodarstva.

3.   Program prav tako zagotavlja skupen okvir za dopolnilno medsebojno vplivanje na evropski ravni različnih državnih, območnih in krajevnih ravni.“;

| 2. | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 2a
  Za doseganje ciljev iz člena 1a se sprejmejo naslednje kategorije ukrepov:






  (a) | Ukrep 1
  Spremljanje in primerjava uspešnosti:






  — | zbiranje podatkov in analiza na podlagi kazalnikov primerjalne analize, kakor je opredeljeno v Resoluciji Sveta z dne 18. februarja 2003 o izvajanju akcijskega načrta e-Evropa 2005, vključno z regionalnimi kazalniki, kadar je to primerno, in Uredbi (ES) št. 808/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z informacijsko družbo (6). |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 2a

Za doseganje ciljev iz člena 1a se sprejmejo naslednje kategorije ukrepov:

(a)

Ukrep 1

Spremljanje in primerjava uspešnosti:

—

zbiranje podatkov in analiza na podlagi kazalnikov primerjalne analize, kakor je opredeljeno v Resoluciji Sveta z dne 18. februarja 2003 o izvajanju akcijskega načrta e-Evropa 2005, vključno z regionalnimi kazalniki, kadar je to primerno, in Uredbi (ES) št. 808/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z informacijsko družbo (6).

| (b) | Ukrep 2
  Razširjanje dobrih praks:






  — | študije za identifikacijo dobrih praks na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki prispevajo k uspešni vzpostavitvi IKT v vsem gospodarstvu, |
| --- | --- | --- |

(b)

Ukrep 2

Razširjanje dobrih praks:

—

študije za identifikacijo dobrih praks na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki prispevajo k uspešni vzpostavitvi IKT v vsem gospodarstvu,

| — | spodbujanje ciljnih konferenc, seminarjev ali delavnic, dejavnosti razširjanja informacijska dejavnost in dejavnost obveščanja za doseganje ciljev iz Sporočila Komisije z dne 2. februarja 2005 spomladanskemu Evropskemu svetu, z naslovom ‚Skupna prizadevanja za gospodarsko rast in nova delovna mesta – Nov začetek za lizbonsko strategijo’ s ciljem spodbujanja vzpostavitve IKT kot nadaljevanja agende e-Evropa in Sporočila Komisije z dne 1. junija 2005, z naslovom ‚i2010 – evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje’, ki spodbuja odprto in konkurenčno digitalno gospodarstvo, da se spodbudi sodelovanje in izmenjava izkušenj in dobrih praks, kakor je opredeljeno v členu 1a (1)(b). |
| --- | --- |

—

spodbujanje ciljnih konferenc, seminarjev ali delavnic, dejavnosti razširjanja informacijska dejavnost in dejavnost obveščanja za doseganje ciljev iz Sporočila Komisije z dne 2. februarja 2005 spomladanskemu Evropskemu svetu, z naslovom ‚Skupna prizadevanja za gospodarsko rast in nova delovna mesta – Nov začetek za lizbonsko strategijo’ s ciljem spodbujanja vzpostavitve IKT kot nadaljevanja agende e-Evropa in Sporočila Komisije z dne 1. junija 2005, z naslovom ‚i2010 – evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje’, ki spodbuja odprto in konkurenčno digitalno gospodarstvo, da se spodbudi sodelovanje in izmenjava izkušenj in dobrih praks, kakor je opredeljeno v členu 1a (1)(b).

| (c) | Ukrep 3
  Analiza in strateška razprava:






  — | podpora delu socialnih in gospodarskih izvedencev, da se Komisiji zagotovijo informacije glede analize prihodnjih politik. |
| --- | --- | --- |

(c)

Ukrep 3

Analiza in strateška razprava:

—

podpora delu socialnih in gospodarskih izvedencev, da se Komisiji zagotovijo informacije glede analize prihodnjih politik.

| 3. | Prvi odstavek člena 4 se nadomesti z naslednjim:
  „Program zajema obdobje od 1. januarja 2003 do 31. decembra 2006.
  Finančni okvir za izvajanje tega programa je 30 160 000 EUR.“; |
| --- | --- |

3.

Prvi odstavek člena 4 se nadomesti z naslednjim:

„Program zajema obdobje od 1. januarja 2003 do 31. decembra 2006.

Finančni okvir za izvajanje tega programa je 30 160 000 EUR.“

| 4. | Priloga se nadomesti s prilogo k tej odločbi. |
| --- | --- |

4.

Priloga se nadomesti s prilogo k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 14. decembra 2005

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

C. CLARKE

---

(1)  Mnenje, podano z dne 27. oktobra 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 1. decembra 2005.

2

(3)  UL L 336, 23.12.2003, str. 1. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 787/2004/ES (UL L 138, 30.4.2004, str. 12).

3

(4)  UL C 62, 12.3.2005, str. 1.

4

(5)  UL L 143, 30.4.2004, str. 49.

5

(6)  UL L 143, 30.4.2004, str. 49.“;

6

---

PRILOGA

„PRILOGA

Večletni program za spremljanje akcijskega načrta e-Evrope, razširjanje dobrih praks in izboljšanje varnosti omrežja in informacij (MODINIS)

Okvirna razčlenitev odhodkov 2003-2005

| Odstotki v skupnem proračunu glede na kategorijo in leto |
| --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 | Skupaj 2003-2005 |
| Ukrep 1 - spremljanje in primerjava uspešnosti | 12 % | 14 % | 14 % | 40 % |
| Ukrep 2 - razširjanje dobrih praks | 8 % | 10 % | 12 % | 30 % |
| Ukrep 3 - analiza in strateška razprava | 2 % | 3 % | 3 % | 8 % |
| Ukrep 4 - izboljšanje varnosti omrežij in informacij | 17 % | 5 % | 0 % | 22 % |
| Skupni odstotek | 39 % | 32 % | 29 % | 100 % |

Odstotki v skupnem proračunu glede na kategorijo in leto

2003

2004

2005

Skupaj 2003-2005

Ukrep 1 - spremljanje in primerjava uspešnosti

12 %

14 %

14 %

40 %

Ukrep 2 - razširjanje dobrih praks

8 %

10 %

12 %

30 %

Ukrep 3 - analiza in strateška razprava

2 %

3 %

3 %

8 %

Ukrep 4 - izboljšanje varnosti omrežij in informacij

17 %

5 %

0 %

22 %

Skupni odstotek

39 %

32 %

29 %

100 %

Okvirna razčlenitev odhodkov 2006

| Odstotki v skupnem proračunu glede na kategorijo in leto |
| --- |
| | 2006 |
| Ukrep 1 - spremljanje in primerjava uspešnosti | 55 % |
| Ukrep 2 - razširjanje dobrih praks | 30 % |
| Ukrep 3 - analiza in strateška razprava | 15 % |
| Ukrep 4 - izboljšanje varnosti omrežij in informacij | 0 % |
| Skupni odstotek | 100 %“ |

Odstotki v skupnem proračunu glede na kategorijo in leto

2006

Ukrep 1 - spremljanje in primerjava uspešnosti

55 %

Ukrep 2 - razširjanje dobrih praks

30 %

Ukrep 3 - analiza in strateška razprava

15 %

Ukrep 4 - izboljšanje varnosti omrežij in informacij

0 %

Skupni odstotek

100 %“

---

| 27.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/38

---

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 2005/82/ES

z dne 14. decembra 2005

o razveljavitvi Direktive Sveta 90/544/EGS o frekvenčnih pasovih, ki so določeni za usklajeno uvajanje vseevropskega kopenskega javnega radijskega osebnega klica v Skupnosti

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Direktivo 90/544/EGS (4) se je od držav članic zahtevalo, da do 31. decembra 1992 v frekvenčnem pasu radijskega spektra od 169,4 do 169,8 MHz določijo štiri kanale za vseevropsko storitev kopenskega javnega radijskega osebnega klica (v nadaljnjem besedilu „ERMES“) in da čim hitreje izdelajo načrte, po katerih bi lahko v skladu s povpraševanjem na trgu vseevropska storitev kopenskega javnega radijskega osebnega klica zasedla celoten frekvenčni pas od 169,4 do 169,8 MHz. |
| --- | --- |

(1)

Z Direktivo 90/544/EGS (4) se je od držav članic zahtevalo, da do 31. decembra 1992 v frekvenčnem pasu radijskega spektra od 169,4 do 169,8 MHz določijo štiri kanale za vseevropsko storitev kopenskega javnega radijskega osebnega klica (v nadaljnjem besedilu „ERMES“) in da čim hitreje izdelajo načrte, po katerih bi lahko v skladu s povpraševanjem na trgu vseevropska storitev kopenskega javnega radijskega osebnega klica zasedla celoten frekvenčni pas od 169,4 do 169,8 MHz.

| (2) | Uporaba frekvenčnega pasu od 169,4 do 169,8 MHz v Skupnosti za ERMES se je zmanjšala ali je celo prenehala, tako da ERMES trenutno ne izkorišča polne zmogljivosti tega frekvenčnega pasu, ki bi se ga lahko učinkoviteje uporabilo za izpolnjevanje drugih potreb politike Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Uporaba frekvenčnega pasu od 169,4 do 169,8 MHz v Skupnosti za ERMES se je zmanjšala ali je celo prenehala, tako da ERMES trenutno ne izkorišča polne zmogljivosti tega frekvenčnega pasu, ki bi se ga lahko učinkoviteje uporabilo za izpolnjevanje drugih potreb politike Skupnosti.

| (3) | Odločba št. 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (5) je vzpostavila politiko Skupnosti in pravni okvir za zagotavljanje usklajevanja pristopov in po potrebi usklajene pogoje v zvezi z razpoložljivostjo in učinkovito uporabo spektralnega pasu, ki so potrebni za vzpostavitev in delovanje notranjega trga. Omenjena odločba Komisiji omogoča, da sprejme tehnične izvedbene ukrepe za zagotovitev usklajenih pogojev glede razpoložljivosti in učinkovite uporabe spektralnega pasu. |
| --- | --- |

(3)

Odločba št. 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (5) je vzpostavila politiko Skupnosti in pravni okvir za zagotavljanje usklajevanja pristopov in po potrebi usklajene pogoje v zvezi z razpoložljivostjo in učinkovito uporabo spektralnega pasu, ki so potrebni za vzpostavitev in delovanje notranjega trga. Omenjena odločba Komisiji omogoča, da sprejme tehnične izvedbene ukrepe za zagotovitev usklajenih pogojev glede razpoložljivosti in učinkovite uporabe spektralnega pasu.

| (4) | Ker je frekvenčni pas od 169,4 do 169,8 MHz primeren za aplikacije, ki so v pomoč prizadetim osebam in invalidom, in ob upoštevanju, da je spodbujanje takšnih aplikacij cilj politike Skupnosti skupaj s splošnim ciljem zagotavljanja delovanja notranjega trga, je Komisija na podlagi člena 4(2) Odločbe o radijskem spektru pooblastila Evropsko konferenco poštnih in telekomunikacijskih uprav (v nadaljnjem besedilu „CEPT“), da med drugim preuči aplikacije za pomoč invalidom. |
| --- | --- |

(4)

Ker je frekvenčni pas od 169,4 do 169,8 MHz primeren za aplikacije, ki so v pomoč prizadetim osebam in invalidom, in ob upoštevanju, da je spodbujanje takšnih aplikacij cilj politike Skupnosti skupaj s splošnim ciljem zagotavljanja delovanja notranjega trga, je Komisija na podlagi člena 4(2) Odločbe o radijskem spektru pooblastila Evropsko konferenco poštnih in telekomunikacijskih uprav (v nadaljnjem besedilu „CEPT“), da med drugim preuči aplikacije za pomoč invalidom.

| (5) | V skladu s pooblastilom je CEPT izdelal nov načrt glede frekvenc in ureditev kanalov, po kateri si bo delilo frekvenčni pas šest vrst najprimernejših aplikacij, kar bo izpolnjevalo več potreb politike Skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s pooblastilom je CEPT izdelal nov načrt glede frekvenc in ureditev kanalov, po kateri si bo delilo frekvenčni pas šest vrst najprimernejših aplikacij, kar bo izpolnjevalo več potreb politike Skupnosti.

| (6) | Zaradi tega in v skladu s cilji Odločbe o radijskem spektru je treba Direktivo 90/544/EGS razveljaviti – |
| --- | --- |

(6)

Zaradi tega in v skladu s cilji Odločbe o radijskem spektru je treba Direktivo 90/544/EGS razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 90/544/EGS se razveljavi 27. decembra 2005.

Člen 2

Ta direktiva začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 3

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 14. decembra 2005

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

C. CLARKE

---

(1)  Mnenje z dne 27. oktobra 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje podano po neobveznem posvetovanju dne 17. novembra 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 1. decembra 2005.

3

(4)  UL L 310, 9.11.1990, str. 28.

4

(5)  UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

5

---

| 27.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/40

---

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 2005/84/ES

z dne 14. decembra 2005

o dvaindvajseti spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (ftalatov v igračah in predmetih za nego otrok)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 14 Pogodbe določa območje brez notranjih meja, kjer je zagotovljen prost pretok blaga, oseb, storitev in kapitala. |
| --- | --- |

(1)

Člen 14 Pogodbe določa območje brez notranjih meja, kjer je zagotovljen prost pretok blaga, oseb, storitev in kapitala.

| (2) | Prizadevanja na področju notranjega trga naj izboljšajo kakovost življenja, varovanje zdravja in varnost potrošnikov. Ta direktiva je v skladu z zahtevo, da naj se v opredelitvi in izvajanju vseh politik in dejavnosti Skupnosti zagotavlja visoka raven varovanja zdravja in varnosti potrošnikov. |
| --- | --- |

(2)

Prizadevanja na področju notranjega trga naj izboljšajo kakovost življenja, varovanje zdravja in varnost potrošnikov. Ta direktiva je v skladu z zahtevo, da naj se v opredelitvi in izvajanju vseh politik in dejavnosti Skupnosti zagotavlja visoka raven varovanja zdravja in varnosti potrošnikov.

| (3) | Uporabo določenih ftalatov v igračah in predmetih za nego otrok, ki so narejeni iz plastificiranih materialov ali vključujejo dele, narejene iz njih, je treba prepovedati, ker prisotnost določenih ftalatov predstavlja ali lahko predstavlja tveganje za zdravje otrok. Igrače in predmeti za nego otrok, ki se, čeprav niso temu namenjeni, lahko dajo v usta, lahko v nekaterih primerih ogrožajo zdravje majhnih otrok, če so narejeni iz plastificiranih materialov ali vključujejo dele, narejene iz plastificiranih materialov, ki vsebujejo nekatere ftalate. |
| --- | --- |

(3)

Uporabo določenih ftalatov v igračah in predmetih za nego otrok, ki so narejeni iz plastificiranih materialov ali vključujejo dele, narejene iz njih, je treba prepovedati, ker prisotnost določenih ftalatov predstavlja ali lahko predstavlja tveganje za zdravje otrok. Igrače in predmeti za nego otrok, ki se, čeprav niso temu namenjeni, lahko dajo v usta, lahko v nekaterih primerih ogrožajo zdravje majhnih otrok, če so narejeni iz plastificiranih materialov ali vključujejo dele, narejene iz plastificiranih materialov, ki vsebujejo nekatere ftalate.

| (4) | Znanstveni odbor za strupenost, strupenost za ekosisteme in okolje (SCTEE) je po posvetovanju s Komisijo podal mnenja o tveganjih za zdravje, ki jih predstavljajo ftalati. |
| --- | --- |

(4)

Znanstveni odbor za strupenost, strupenost za ekosisteme in okolje (SCTEE) je po posvetovanju s Komisijo podal mnenja o tveganjih za zdravje, ki jih predstavljajo ftalati.

| (5) | Priporočilo Komisije 98/485/ES z dne 1. julija 1998 o predmetih za nego otrok in igračah iz mehkega PVC, ki vsebujejo določene ftalate in ki so namenjeni za to, da jih dajejo v usta otroci, mlajši od treh let (4), poziva države članice, da sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev visoke ravni varovanja zdravja otrok glede teh izdelkov. |
| --- | --- |

(5)

Priporočilo Komisije 98/485/ES z dne 1. julija 1998 o predmetih za nego otrok in igračah iz mehkega PVC, ki vsebujejo določene ftalate in ki so namenjeni za to, da jih dajejo v usta otroci, mlajši od treh let (4), poziva države članice, da sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev visoke ravni varovanja zdravja otrok glede teh izdelkov.

| (6) | Na podlagi sprejetja Odločbe Komisije 1999/815/ES (5) v okviru Direktive Sveta 92/59/EGS z dne 29. junija 1992 o splošni varnosti proizvodov (6) je od leta 1999 na ravni Evropske unije uporaba šestih ftalatov v igračah in predmetih za nego otrok, ki so namenjeni za to, da jih dajejo v usta otroci, mlajši od treh let, začasno prepovedana. Veljavnost te odločbe se redno podaljšuje. |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi sprejetja Odločbe Komisije 1999/815/ES (5) v okviru Direktive Sveta 92/59/EGS z dne 29. junija 1992 o splošni varnosti proizvodov (6) je od leta 1999 na ravni Evropske unije uporaba šestih ftalatov v igračah in predmetih za nego otrok, ki so namenjeni za to, da jih dajejo v usta otroci, mlajši od treh let, začasno prepovedana. Veljavnost te odločbe se redno podaljšuje.

| (7) | Omejitve za dajanje na trg igrač in predmetov za nego otrok zaradi vsebnosti ftalatov, ki so jih nekatere države članice že sprejele, neposredno vplivajo na dokončno vzpostavitev in delovanje notranjega trga. Zato je treba približati zakonodaje držav članic na tem področju in posledično spremeniti Prilogo I k Direktivi 76/769/EGS (7). |
| --- | --- |

(7)

Omejitve za dajanje na trg igrač in predmetov za nego otrok zaradi vsebnosti ftalatov, ki so jih nekatere države članice že sprejele, neposredno vplivajo na dokončno vzpostavitev in delovanje notranjega trga. Zato je treba približati zakonodaje držav članic na tem področju in posledično spremeniti Prilogo I k Direktivi 76/769/EGS (7).

| (8) | Previdnostno načelo je treba uporabiti, kadar se z znanstveno oceno tveganja ne da določiti dovolj zanesljivo, da bi se lahko zagotovila visoka raven zaščite zdravja, zlasti zdravja otrok. |
| --- | --- |

(8)

Previdnostno načelo je treba uporabiti, kadar se z znanstveno oceno tveganja ne da določiti dovolj zanesljivo, da bi se lahko zagotovila visoka raven zaščite zdravja, zlasti zdravja otrok.

| (9) | Kot organizmi v razvoju so otroci zlasti občutljivi na snovi, strupene za razmnoževanje. Zato je treba kar najbolj zmanjšati izpostavljenost otrok virom emisij teh snovi, ki se jim je dejansko mogoče izogniti, zlasti tistim emisijam, ki izvirajo iz izdelkov, ki jih otroci dajejo v usta. |
| --- | --- |

(9)

Kot organizmi v razvoju so otroci zlasti občutljivi na snovi, strupene za razmnoževanje. Zato je treba kar najbolj zmanjšati izpostavljenost otrok virom emisij teh snovi, ki se jim je dejansko mogoče izogniti, zlasti tistim emisijam, ki izvirajo iz izdelkov, ki jih otroci dajejo v usta.

| (10) | Med ocenjevanjem tveganja in/ali v okviru Direktive Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi (8) so bili di(2-etilheksil) ftalat (DEHP), dibutil ftalat (DBP) in benzil butil ftalat (BBP) opredeljeni kot snovi, strupene za razmnoževanje, in so bili zato razvrščeni v 2. skupino strupenosti za razmnoževanje. |
| --- | --- |

(10)

Med ocenjevanjem tveganja in/ali v okviru Direktive Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi (8) so bili di(2-etilheksil) ftalat (DEHP), dibutil ftalat (DBP) in benzil butil ftalat (BBP) opredeljeni kot snovi, strupene za razmnoževanje, in so bili zato razvrščeni v 2. skupino strupenosti za razmnoževanje.

| (11) | Znanstvenih podatkov o di-isononil ftalatu (DINP), di-izodecil ftalatu (DIDP) in di-n-oktil ftalatu (DNOP) ni ali pa so si nasprotujoči, ni pa mogoče izključiti, da te snovi ne predstavljajo potencialnega tveganja, če se uporabljajo v igračah in predmetih za nego otrok, ki so sami po sebi izdelani za otroke. |
| --- | --- |

(11)

Znanstvenih podatkov o di-isononil ftalatu (DINP), di-izodecil ftalatu (DIDP) in di-n-oktil ftalatu (DNOP) ni ali pa so si nasprotujoči, ni pa mogoče izključiti, da te snovi ne predstavljajo potencialnega tveganja, če se uporabljajo v igračah in predmetih za nego otrok, ki so sami po sebi izdelani za otroke.

| (12) | Negotovosti pri ocenjevanju izpostavljenosti tem ftalatom, kot npr. čas držanja v ustih in izpostavljenost emisijam iz drugih virov, zahtevajo, da se upoštevajo previdnostni razlogi. Zato je treba uvesti omejitve pri uporabi teh ftalatov v igračah in predmetih za nego otrok ter pri dajanju teh predmetov na trg. Zaradi sorazmernosti pa naj bodo omejitve za DINP, DIDP in DNOP manj stroge kot predlagane omejitve za DEHP, DBP in BBP. |
| --- | --- |

(12)

Negotovosti pri ocenjevanju izpostavljenosti tem ftalatom, kot npr. čas držanja v ustih in izpostavljenost emisijam iz drugih virov, zahtevajo, da se upoštevajo previdnostni razlogi. Zato je treba uvesti omejitve pri uporabi teh ftalatov v igračah in predmetih za nego otrok ter pri dajanju teh predmetov na trg. Zaradi sorazmernosti pa naj bodo omejitve za DINP, DIDP in DNOP manj stroge kot predlagane omejitve za DEHP, DBP in BBP.

| (13) | Komisija bi morala preučiti druge uporabe predmetov, ki so narejeni iz plastificiranih materialov ali vključujejo dele, narejene iz plastificiranih materialov, ki lahko ljudi izpostavijo tveganju, zlasti predmetov, ki se uporabljajo v medicinskih pripomočkih. |
| --- | --- |

(13)

Komisija bi morala preučiti druge uporabe predmetov, ki so narejeni iz plastificiranih materialov ali vključujejo dele, narejene iz plastificiranih materialov, ki lahko ljudi izpostavijo tveganju, zlasti predmetov, ki se uporabljajo v medicinskih pripomočkih.

| (14) | V skladu s Sporočilom Komisije o previdnostnem načelu se morajo ukrepi, ki temeljijo na tem načelu, ponovno preučiti v luči novih znanstvenih podatkov. |
| --- | --- |

(14)

V skladu s Sporočilom Komisije o previdnostnem načelu se morajo ukrepi, ki temeljijo na tem načelu, ponovno preučiti v luči novih znanstvenih podatkov.

| (15) | V sodelovanju z organi držav članic, ki so odgovorni za nadzor trga in izvrševanje ureditve za igrače in predmete za nego otrok, in ob posvetovanju z ustreznimi organizacijami proizvajalcev in uvoznikov mora Komisija spremljati uporabo ftalatov in drugih snovi za plastificiranje igrač in predmetov za nego otrok. |
| --- | --- |

(15)

V sodelovanju z organi držav članic, ki so odgovorni za nadzor trga in izvrševanje ureditve za igrače in predmete za nego otrok, in ob posvetovanju z ustreznimi organizacijami proizvajalcev in uvoznikov mora Komisija spremljati uporabo ftalatov in drugih snovi za plastificiranje igrač in predmetov za nego otrok.

| (16) | Za namene Direktive 76/769/EGS je treba opredeliti pojem „predmet za nego otrok“. |
| --- | --- |

(16)

Za namene Direktive 76/769/EGS je treba opredeliti pojem „predmet za nego otrok“.

| (17) | V skladu z odstavkom 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljšem pripravljanju zakonodaje (9) se države članice spodbuja, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki naj kar se da nazorno prikažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(17)

V skladu z odstavkom 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljšem pripravljanju zakonodaje (9) se države članice spodbuja, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki naj kar se da nazorno prikažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo.

| (18) | Komisija bo preučila uporabo ftalatov, naštetih v Prilogi I k Direktivi 76/769/EGS, v drugih izdelkih, ko bo zaključena ocena tveganja po Uredbi Sveta (EGS) št. 793/93 z dne 23. marca 1993 o oceni in nadzoru tveganja, ki ga predstavljajo obstoječe snovi (10). |
| --- | --- |

(18)

Komisija bo preučila uporabo ftalatov, naštetih v Prilogi I k Direktivi 76/769/EGS, v drugih izdelkih, ko bo zaključena ocena tveganja po Uredbi Sveta (EGS) št. 793/93 z dne 23. marca 1993 o oceni in nadzoru tveganja, ki ga predstavljajo obstoječe snovi (10).

| (19) | Ta direktiva se uporablja brez poseganja v zakonodajo Skupnosti o minimalnih zahtevah za zaščito delavcev, ki jo vsebuje Direktiva Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (11) in posebne direktive, ki na njej temeljijo, zlasti Direktiva Sveta 90/394/EGS z dne 28. junija 1990 o varstvu delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim snovem pri delu (12) in Direktiva Sveta 98/24/ES z dne 7. aprila 1998 o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (13) – |
| --- | --- |

(19)

Ta direktiva se uporablja brez poseganja v zakonodajo Skupnosti o minimalnih zahtevah za zaščito delavcev, ki jo vsebuje Direktiva Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (11) in posebne direktive, ki na njej temeljijo, zlasti Direktiva Sveta 90/394/EGS z dne 28. junija 1990 o varstvu delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim snovem pri delu (12) in Direktiva Sveta 98/24/ES z dne 7. aprila 1998 o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (13) –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 76/769/EGS se spremeni:

| 1. | V členu 1(3) se doda naslednja točka:






  „(c) | ‚predmet za nego otrok’ pomeni vsak izdelek, namenjen za lajšanje spanja, sproščanje, higieno ali hranjenje otrok ali za to, da ga otroci sesajo.“ |
| --- | --- | --- |

1.

V členu 1(3) se doda naslednja točka:

„(c)

‚predmet za nego otrok’ pomeni vsak izdelek, namenjen za lajšanje spanja, sproščanje, higieno ali hranjenje otrok ali za to, da ga otroci sesajo.“

.

| 2. | Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi. |
| --- | --- |

2.

Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

Komisija do 16. januarja 2010 ponovno oceni ukrepe, ki jih predvideva Direktiva 76/769/EGS, v luči novih znanstvenih podatkov o snoveh, opisanih v Prilogi k tej direktivi, in njihovih nadomestkih ter po potrebi te ukrepe ustrezno spremeni.

Člen 3

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 16. julija 2006. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Te predpise uporabljajo od 16. januarja 2007.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 4

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 5

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 14. decembra 2005

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

C. CLARKE

---

(1)  UL C 116 E, 26.4.2000, str. 14.

1

(2)  UL C 117, 26.4.2000, str. 59.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2000 (UL C 121, 24.4.2001, str. 410), Skupno stališče Sveta z dne 4. aprila 2005 (UL C 144 E, 14.6.2005, str. 24), Stališče Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 23. novembra 2005.

3

(4)  UL L 217, 5.8.1998, str. 35.

4

(5)  UL L 315, 9.12.1999, str. 46. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2004/781/ES (UL L 344, 20.11.2004, str. 35).

5

(6)  UL L 228, 11.8.1992, str. 24. Direktiva, kakor je bila razveljavljena z Direktivo 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 11, 15.1.2002, str. 4).

6

(7)  UL L 262, 27.9.1976, str. 201. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/98/ES (UL L 305, 1.10.2004, str. 63).

7

(8)  UL 196, 16.8.1967, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/73/ES (UL L 152, 30.4.2004, str. 1).

8

(9)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

9

(10)  UL L 84, 5.4.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

10

(11)  UL L 183, 29.6.1989, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

11

(12)  UL L 196, 26.7.1990, str. 1. Direktiva, kakor je bila razveljavljena z Direktivo 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 158, 30.4.2004, str. 50).

12

(13)  UL L 131, 5.5.1998, str. 11.

13

---

PRILOGA

Prilogi I k Direktivi 76/769/EGS se dodata naslednji točki:

| „[XX.] Naslednji ftalati (ali druge številke po CAS in po EINECS, ki zajemajo to snov): | di(2-etilheksil) ftalat (DEHP)
  št. CAS 117-81-7
  št. EINECS 204-211-0 |
| --- | --- |

„[XX.] Naslednji ftalati (ali druge številke po CAS in po EINECS, ki zajemajo to snov):

di(2-etilheksil) ftalat (DEHP)

št. CAS 117-81-7

št. EINECS 204-211-0

| | dibutil ftalat (DBP)
  št. CAS 84-74-2
  št. EINECS 201-557-4 |
| --- | --- |

dibutil ftalat (DBP)

št. CAS 84-74-2

št. EINECS 201-557-4

| | benzil butil ftalat (BBP)
  št. CAS 85-68-7
  št. EINECS 201-622-7 |
| --- | --- |

benzil butil ftalat (BBP)

št. CAS 85-68-7

št. EINECS 201-622-7

Se ne uporabljajo v igračah in predmetih za nego otrok kot snovi ali sestavine pripravkov v koncentracijah, ki presegajo 0,1 masnega % plastificiranega materiala.

Igrače in predmeti za nego otrok, ki vsebujejo ftalate v koncentraciji, ki presega zgoraj navedeno mejo, se ne dajejo na trg.

[XXa.] Naslednji ftalati (ali druge številke po CAS in po EINECS, ki zajemajo to snov):

| | di-‚isononil’ ftalat (DINP)
  št. CAS 28553-12-0 in 68515-48-0
  št. EINECS 249-079-5 in 271-090-9 |
| --- | --- |

di-‚isononil’ ftalat (DINP)

št. CAS 28553-12-0 in 68515-48-0

št. EINECS 249-079-5 in 271-090-9

| | di-‚izodecil’ ftalat (DIDP)
  št. CAS 26761-40-0 in 68515-49-1
  št. EINECS 247-977-1 in 271-091-4 |
| --- | --- |

di-‚izodecil’ ftalat (DIDP)

št. CAS 26761-40-0 in 68515-49-1

št. EINECS 247-977-1 in 271-091-4

| | di-n-oktil ftalat (DNOP)
  št. CAS 117-84-0
  št. EINECS 204-214-7 |
| --- | --- |

di-n-oktil ftalat (DNOP)

št. CAS 117-84-0

št. EINECS 204-214-7

Se ne uporabljajo v igračah in predmetih za nego otrok, ki jih otroci lahko dajejo v usta, kot snovi ali sestavine pripravkov v koncentracijah, ki presegajo 0,1 masnega % plastificiranega materiala.

Igrače in predmeti za nego otrok, ki vsebujejo ftalate v koncentraciji, ki presega zgoraj navedeno mejo, se ne dajejo na trg.“

---

| 27.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/44

---

DIREKTIVA 2005/88/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 14. decembra 2005

o spremembi Direktive 2000/14/ES o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z emisijo hrupa v okolje, ki ga povzroča oprema, ki se uporablja na prostem

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2000/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bila predmet pregleda Delovne skupine za opremo, ki se uporablja na prostem, ki jo je ustanovila Komisija. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2000/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bila predmet pregleda Delovne skupine za opremo, ki se uporablja na prostem, ki jo je ustanovila Komisija.

| (2) | V svojem poročilu z dne 8. julija 2004 je ta delovna skupina sklenila, da so nekatere omejitve iz stopnje II, ki se morajo obvezno začeti uporabljati od 3. januarja 2006, tehnično neizvedljive. Vendar pa namen ni nikoli bil omejevati dajanje na trg ali v obratovanje opreme zgolj na podlagi tehnične izvedljivosti. |
| --- | --- |

(2)

V svojem poročilu z dne 8. julija 2004 je ta delovna skupina sklenila, da so nekatere omejitve iz stopnje II, ki se morajo obvezno začeti uporabljati od 3. januarja 2006, tehnično neizvedljive. Vendar pa namen ni nikoli bil omejevati dajanje na trg ali v obratovanje opreme zgolj na podlagi tehnične izvedljivosti.

| (3) | Zato je treba zagotoviti, da se nekatere vrste opreme, navedene v členu 12 Direktive 2000/14/ES, ki zgolj iz tehničnih razlogov ne bi mogle izpolniti omejitev iz stopnje II do 3. januarja 2006, lahko dajo na trg in/ali v obratovanje od navedenega datuma. |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba zagotoviti, da se nekatere vrste opreme, navedene v členu 12 Direktive 2000/14/ES, ki zgolj iz tehničnih razlogov ne bi mogle izpolniti omejitev iz stopnje II do 3. januarja 2006, lahko dajo na trg in/ali v obratovanje od navedenega datuma.

| (4) | Izkušnje iz prvih petih let uporabe Direktive 2000/14/ES so pokazale, da je potrebnega več časa za izpolnitev določb, predvidenih v členih 16 in 20 navedene direktive in so nakazale na potrebo po pregledu navedene direktive z možnostjo sprememb, zlasti glede omejitev iz stopnje II, ki so navedene v njej. Zato je treba za dve leti podaljšati rok za predložitev poročila Evropskemu parlamentu in Svetu o izkušnjah Komisije pri izvajanju in upravljanju Direktive 2000/14/ES, kakor je navedeno v členu 20(1) navedene direktive. |
| --- | --- |

(4)

Izkušnje iz prvih petih let uporabe Direktive 2000/14/ES so pokazale, da je potrebnega več časa za izpolnitev določb, predvidenih v členih 16 in 20 navedene direktive in so nakazale na potrebo po pregledu navedene direktive z možnostjo sprememb, zlasti glede omejitev iz stopnje II, ki so navedene v njej. Zato je treba za dve leti podaljšati rok za predložitev poročila Evropskemu parlamentu in Svetu o izkušnjah Komisije pri izvajanju in upravljanju Direktive 2000/14/ES, kakor je navedeno v členu 20(1) navedene direktive.

| (5) | Člen 20(3) Direktive 2000/14/ES predvideva, da Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o tem, ali in v kolikšnem obsegu tehnični napredek omogoča zmanjšanje vrednosti omejitev za vrtne kosilnice in obrezovalnike trat/obrezovalnike tratnih robov. Glede na dejstvo, da so obveznosti iz člena 20(1) navedene direktive bolj zavezujoče kot tiste iz člena 20(3), ter zaradi izogibanja podvajanja prizadevanj, je primerno, da se te vrste opreme vključi v splošno poročilo, predvideno v členu 20(1) navedene direktive. Zato naj bi se ločena obveznost poročanja iz člena 20(3) navedene direktive ukinila. |
| --- | --- |

(5)

Člen 20(3) Direktive 2000/14/ES predvideva, da Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o tem, ali in v kolikšnem obsegu tehnični napredek omogoča zmanjšanje vrednosti omejitev za vrtne kosilnice in obrezovalnike trat/obrezovalnike tratnih robov. Glede na dejstvo, da so obveznosti iz člena 20(1) navedene direktive bolj zavezujoče kot tiste iz člena 20(3), ter zaradi izogibanja podvajanja prizadevanj, je primerno, da se te vrste opreme vključi v splošno poročilo, predvideno v členu 20(1) navedene direktive. Zato naj bi se ločena obveznost poročanja iz člena 20(3) navedene direktive ukinila.

| (6) | Ker cilja te direktive, in sicer zagotavljanje trajnega delovanja notranjega trga tako, da se zahteva, da oprema, ki se uporablja na prostem, ustreza usklajenim predpisom o hrupu v okolju, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa, lažje doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta direktiva ne prekoračuje tega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja, v tem je njen obseg uporabe omejen na tiste vrste opreme, za katere je izpolnjevanje omejitev iz stopnje II trenutno nemogoče zaradi tehničnih razlogov. |
| --- | --- |

(6)

Ker cilja te direktive, in sicer zagotavljanje trajnega delovanja notranjega trga tako, da se zahteva, da oprema, ki se uporablja na prostem, ustreza usklajenim predpisom o hrupu v okolju, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa, lažje doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta direktiva ne prekoračuje tega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja, v tem je njen obseg uporabe omejen na tiste vrste opreme, za katere je izpolnjevanje omejitev iz stopnje II trenutno nemogoče zaradi tehničnih razlogov.

| (7) | V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (4) se države članice spodbuja, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki naj kolikor nazorno je to mogoče, prikažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (4) se države članice spodbuja, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki naj kolikor nazorno je to mogoče, prikažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo.

| (8) | Direktivo 2000/14/ES bi bilo torej treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(8)

Direktivo 2000/14/ES bi bilo torej treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 2000/14/ES se spremeni na naslednji način:

| 1. | tabela v členu 12 se nadomesti z:








  „Vrsta opreme | Neto vgrajena moč P (v kW)
  Električna moč P
  el vkW (5)

  Masa naprave m v kg
  Rezalna širina L v cm | Dovoljena raven zvočne moči v dB/1 pW |
| --- | --- | --- | --- |
| | | stopnja I od 3. januarja 2002 | stopnja II od 3. januarja 2006 |
| stroji za stiskanje (vibracijski valjarji, vibracijske plošče, vibracijski nabijači) | P ≤ 8 | 108 | 105 (6) |
| 8 < P ≤ 70 | 109 | 106 (6) |
| P > 70 | 89 + 11 lg P | 86 + 11 lg P
   (6) |
| buldožerji na gosenicah, nakladalniki na gosenicah, bagri-nakladalniki na gosenicah | P ≤ 55 | 106 | 103 (6) |
| P > 55 | 87 + 11 lg P | 84 + 11 lg P (6) |
| buldožerji na kolesih, nakladalniki na kolesih, bagri-nakladalniki na kolesih, prekucniki, grederji-ravnalniki, nakladalni kompaktorji na odlagališčih za odpadke, viličarji z motorji z notranjim zgorevanjem in s protiutežjo, premični žerjavi, stroji za stiskanje (nevibracijski valjarji), finišerji za ceste, hidravlični agregati | P ≤ 55 | 104 | 101 (6)
   (7) |
| P > 55 | 85 + 11 lg P | 82 + 11 lg P (6)
   (7) |
| bagri, gradbena dvigala za prenos blaga, gradbeni vitli, motorni okopalniki - motokultivatorji | P ≤ 15 | 96 | 93 |
| P > 15 | 83 + 11 lg P | 80 + 11 lg P |
| ročno upravljani lomilci betona in krampi za beton | m ≤ 15 | 107 | 105 |
| 15 < m < 30 | 94 + 11 lg m | 92 + 11 lg m
   (6) |
| m ≥ 30 | 96 + 11 lg m | 94 + 11 lg m |
| stolpni žerjavi | | 98 + lg P | 96 + lg P |
| Varilni agregati in električni generatorji | P
  el ≤ 2 | 97 + lg P
  el | 95 + lg P
  el |
| 2 < P
  el ≤ 10 | 98 + lg P
  el | 96 + lg P
  el |
| 10 > P
  el | 97 + lg P
  el | 95 + lg P
  el |
| kompresorji | P ≤ 15 | 99 | 97 |
| P > 15 | 97 + 2 lg P | 95 + 2 lg P |
| vrtne kosilnice, obrezovalnik trat/obrezovalnik tratnih robov | L ≤50 | 96 | 94 (6) |
| 50 < L ≤ 70 | 100 | 98 |
| 70 < L ≤ 120 | 100 | 98 (6) |
| L > 120 | 105 | 103 (6) |
| Dovoljene ravni zvočne moči se zaokrožijo navzgor ali navzdol na najbližjo celo številko (za manj kot 0,5 uporabite nižjo številko; za več ali enako 0,5, uporabite višjo številko).“ |

1.

tabela v členu 12 se nadomesti z:

„Vrsta opreme

Neto vgrajena moč P (v kW)

Električna moč P
  el vkW (5)

Masa naprave m v kg

Rezalna širina L v cm

Dovoljena raven zvočne moči v dB/1 pW

stopnja I od 3. januarja 2002

stopnja II od 3. januarja 2006

stroji za stiskanje (vibracijski valjarji, vibracijske plošče, vibracijski nabijači)

P ≤ 8

108

105 (6)

8 < P ≤ 70

109

106 (6)

P > 70

89 + 11 lg P

86 + 11 lg P
   (6)

buldožerji na gosenicah, nakladalniki na gosenicah, bagri-nakladalniki na gosenicah

P ≤ 55

106

103 (6)

P > 55

87 + 11 lg P

84 + 11 lg P (6)

buldožerji na kolesih, nakladalniki na kolesih, bagri-nakladalniki na kolesih, prekucniki, grederji-ravnalniki, nakladalni kompaktorji na odlagališčih za odpadke, viličarji z motorji z notranjim zgorevanjem in s protiutežjo, premični žerjavi, stroji za stiskanje (nevibracijski valjarji), finišerji za ceste, hidravlični agregati

P ≤ 55

104

101 (6)
   (7)

P > 55

85 + 11 lg P

82 + 11 lg P (6)
   (7)

bagri, gradbena dvigala za prenos blaga, gradbeni vitli, motorni okopalniki - motokultivatorji

P ≤ 15

96

93

P > 15

83 + 11 lg P

80 + 11 lg P

ročno upravljani lomilci betona in krampi za beton

m ≤ 15

107

105

15 < m < 30

94 + 11 lg m

92 + 11 lg m
   (6)

m ≥ 30

96 + 11 lg m

94 + 11 lg m

stolpni žerjavi

98 + lg P

96 + lg P

Varilni agregati in električni generatorji

P
  el ≤ 2

97 + lg P
  el

95 + lg P
  el

2 < P
  el ≤ 10

98 + lg P
  el

96 + lg P
  el

10 > P
  el

97 + lg P
  el

95 + lg P
  el

kompresorji

P ≤ 15

99

97

P > 15

97 + 2 lg P

95 + 2 lg P

vrtne kosilnice, obrezovalnik trat/obrezovalnik tratnih robov

L ≤50

96

94 (6)

50 < L ≤ 70

100

98

70 < L ≤ 120

100

98 (6)

L > 120

105

103 (6)

Dovoljene ravni zvočne moči se zaokrožijo navzgor ali navzdol na najbližjo celo številko (za manj kot 0,5 uporabite nižjo številko; za več ali enako 0,5, uporabite višjo številko).“

| 2. | člen 20 se spremeni:






  (a) | v prvem stavku odstavka 1 se besede „najpozneje 3. januarja 2005“ nadomestijo z „najpozneje 3. januarja 2007“; |
| --- | --- | --- |

2.

člen 20 se spremeni:

(a)

v prvem stavku odstavka 1 se besede „najpozneje 3. januarja 2005“ nadomestijo z „najpozneje 3. januarja 2007“;

| (b) | odstavek 3 se črta. |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se črta.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. decembra 2005. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice uporabljajo navedene predpise od 3. januarja 2006.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila glavnih določb nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 14. decembra 2005

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

C. CLARKE

---

(1)  Mnenje z dne 27. oktobra 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 8. decembra 2005.

2

(3)  UL L 162, 3.7.2000, str. 1.

3

(4)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

4

(5)  P
  el za varilne agregate: običajni varilni tok, pomnožen z običajno obremenilno napetostjo za najnižjo vrednost obratovalnega faktorja, ki ga navaja proizvajalec.

5

P

el

P
  el za električne agregate: glavna moč v skladu z ISO 8528-1:1993, točka 13.3.2

P

el

(6)  Te vrednosti iz stopnje II so samo okvirne za naslednje vrste opreme:

6

| — | vibracijski valjarji, za katerimi upravljavec hodi, |
| --- | --- |

—

vibracijski valjarji, za katerimi upravljavec hodi,

| — | vibracijske plošče (> 3 kW), |
| --- | --- |

—

vibracijske plošče (> 3 kW),

| — | vibracijski nabijači, |
| --- | --- |

—

vibracijski nabijači,

| — | buldožerji (z jeklenimi gosenicami), |
| --- | --- |

—

buldožerji (z jeklenimi gosenicami),

| — | nakladalniki (z jeklenimi gosenicami > 55 kW), |
| --- | --- |

—

nakladalniki (z jeklenimi gosenicami > 55 kW),

| — | viličarji z motorji z notranjim izgorevanjem in protiutežjo, |
| --- | --- |

—

viličarji z motorji z notranjim izgorevanjem in protiutežjo,

| — | finišerji za ceste z napravo za teptanje, |
| --- | --- |

—

finišerji za ceste z napravo za teptanje,

| — | ročno upravljani lomilci betona z motorjem z notranjim izgorevanjem in krampi za beton (15 < m < 30), |
| --- | --- |

—

ročno upravljani lomilci betona z motorjem z notranjim izgorevanjem in krampi za beton (15 < m < 30),

| — | vrtne kosilnice, obrezovalniki trat/obrezovalniki tratnih robov. |
| --- | --- |

—

vrtne kosilnice, obrezovalniki trat/obrezovalniki tratnih robov.

Dokončne vrednosti bodo odvisne od spremembe direktive po poročilu, zahtevanem v členu 20(1). Če teh sprememb ne bo, bodo vrednosti za stopnjo I še naprej veljale tudi za stopnjo II.

(7)  Za premične žerjave z enim samim motorjem bodo vrednosti za stopnjo I veljale do 3. januarja 2008. Po tem datumu veljajo vrednosti iz stopnje II.

7

Dovoljene ravni zvočne moči se zaokrožijo navzgor ali navzdol na najbližjo celo številko (za manj kot 0,5 uporabite nižjo številko; za več ali enako 0,5, uporabite višjo številko).“

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 27.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/47 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/47

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 20. decembra 2005

o uskladitvi frekvenčnega pasu od 169,4 do 169,8125 MHz v Skupnosti

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5503)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/928/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta št. 676/2002/ES z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (1) in zlasti člena 4(3) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 90/544/EGS z dne 9. oktobra 1990 o frekvenčnih pasovih, ki so določeni za usklajeno uvajanje vseevropskega kopenskega javnega radijskega osebnega klica v Skupnosti (Direktiva ERMES) (2) je bila razveljavljena dne 27. decembra 2005 z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/82/ES (3). Navedena direktiva je od držav članic zahtevala, da v radiofrekvenčnem pasu od 169,4 do 169,8 MHz določijo štiri kanale za vseevropsko storitev kopenskega javnega radijskega osebnega klica (v nadaljnjem besedilu: ERMES) in zagotovijo, da storitve ERMES čim prej zasedejo celoten radiofrekvenčni pas od 169,4 do 169,8 MHz v skladu s povpraševanjem na trgu. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 90/544/EGS z dne 9. oktobra 1990 o frekvenčnih pasovih, ki so določeni za usklajeno uvajanje vseevropskega kopenskega javnega radijskega osebnega klica v Skupnosti (Direktiva ERMES) (2) je bila razveljavljena dne 27. decembra 2005 z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/82/ES (3). Navedena direktiva je od držav članic zahtevala, da v radiofrekvenčnem pasu od 169,4 do 169,8 MHz določijo štiri kanale za vseevropsko storitev kopenskega javnega radijskega osebnega klica (v nadaljnjem besedilu: ERMES) in zagotovijo, da storitve ERMES čim prej zasedejo celoten radiofrekvenčni pas od 169,4 do 169,8 MHz v skladu s povpraševanjem na trgu.

| (2) | Uporaba radiofrekvenčnega pasu od 169,4 do 169,8 MHz za ERMES se je v Skupnosti močno zmanjšala ali je celo prenehala, tako da ERMES tega radiofrekvenčnega pasu ne izkorišča učinkovito in bi se zato lahko bolje uporabil za zadovoljevanje drugih potreb politike Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Uporaba radiofrekvenčnega pasu od 169,4 do 169,8 MHz za ERMES se je v Skupnosti močno zmanjšala ali je celo prenehala, tako da ERMES tega radiofrekvenčnega pasu ne izkorišča učinkovito in bi se zato lahko bolje uporabil za zadovoljevanje drugih potreb politike Skupnosti.

| (3) | V skladu s členom 4(2) Odločbe o radijskem spektru je Komisija 7. julija 2003 pooblastila Evropsko konferenco poštnih in telekomunikacijskih uprav (v nadaljnjem besedilu: konferenca CEPT), da zbere informacije o trenutnih in možnih prihodnjih aplikacijah pasu od 169,4 do 169,8 MHz, opredeli druge možnosti za uporabo radiofrekvenčnega pasu, zlasti tiste možnosti, ki niso povezane le s tradicionalnimi elektronskimi komunikacijami. Naloga konference CEPT je bila, da za vsako možno aplikacijo oceni možnost soobstoja različnih aplikacij in možnost uporabe drugih radiofrekvenčnih pasov v skladu z načeli okvirne direktive. Radiofrekvenčni pas, ki je že delno usklajen, je primeren za določene aplikacije, povezane z vzpostavitvijo in delovanjem notranjega trga na številnih področjih politike Skupnosti, med katerimi bi nekatere lahko koristile invalidnim osebam ali pripomogle k sodelovanju na področju pravosodja in notranjih zadev v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 4(2) Odločbe o radijskem spektru je Komisija 7. julija 2003 pooblastila Evropsko konferenco poštnih in telekomunikacijskih uprav (v nadaljnjem besedilu: konferenca CEPT), da zbere informacije o trenutnih in možnih prihodnjih aplikacijah pasu od 169,4 do 169,8 MHz, opredeli druge možnosti za uporabo radiofrekvenčnega pasu, zlasti tiste možnosti, ki niso povezane le s tradicionalnimi elektronskimi komunikacijami. Naloga konference CEPT je bila, da za vsako možno aplikacijo oceni možnost soobstoja različnih aplikacij in možnost uporabe drugih radiofrekvenčnih pasov v skladu z načeli okvirne direktive. Radiofrekvenčni pas, ki je že delno usklajen, je primeren za določene aplikacije, povezane z vzpostavitvijo in delovanjem notranjega trga na številnih področjih politike Skupnosti, med katerimi bi nekatere lahko koristile invalidnim osebam ali pripomogle k sodelovanju na področju pravosodja in notranjih zadev v Evropski uniji.

| (4) | Člen 8(4) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (4) od držav članic zahteva, da podpirajo interese državljanov Evropske unije, med drugim z obravnavo potreb posebnih družbenih skupin, zlasti oseb z okvaro sluha in oseb, ki potrebujejo nujno pomoč. |
| --- | --- |

(4)

Člen 8(4) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (4) od držav članic zahteva, da podpirajo interese državljanov Evropske unije, med drugim z obravnavo potreb posebnih družbenih skupin, zlasti oseb z okvaro sluha in oseb, ki potrebujejo nujno pomoč.

| (5) | Na podlagi tehničnih raziskav in zbiranja informacij je konferenca CEPT potrdila, da je kljub sprejetju Direktive 90/544/EGS uporaba tega radiofrekvenčnega pasu za ERMES ostala zelo omejena in da se je potreba po sistemih pošiljanja radijskih sporočil ali osebnega klica v Evropi spremenila, saj so njihove funkcije nadomeščene z drugimi tehnologijami, kot na primer sistemi pošiljanja kratkih sporočil (SMS) preko GSM. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi tehničnih raziskav in zbiranja informacij je konferenca CEPT potrdila, da je kljub sprejetju Direktive 90/544/EGS uporaba tega radiofrekvenčnega pasu za ERMES ostala zelo omejena in da se je potreba po sistemih pošiljanja radijskih sporočil ali osebnega klica v Evropi spremenila, saj so njihove funkcije nadomeščene z drugimi tehnologijami, kot na primer sistemi pošiljanja kratkih sporočil (SMS) preko GSM.

| (6) | Zato je treba v Skupnosti dodelitev delov radiofrekvenčnega pasu od 169,4 do 169,8 MHz za ERMES spremeniti, da se zagotovi učinkovitejša uporaba tega radiofrekvenčnega pasu in obenem ohrani njegov usklajeni značaj. |
| --- | --- |

(6)

Zato je treba v Skupnosti dodelitev delov radiofrekvenčnega pasu od 169,4 do 169,8 MHz za ERMES spremeniti, da se zagotovi učinkovitejša uporaba tega radiofrekvenčnega pasu in obenem ohrani njegov usklajeni značaj.

| (7) | V skladu s pooblastilom je konferenca CEPT izdelala nov frekvenčni načrt in razporeditev kanalov, ki omogoča, da si radiofrekvenčni pas od 169,4 do 169,8125 MHz deli šest vrst najprimernejših aplikacij, da bi tako izpolnili več potreb politike Skupnosti. Te potrebe vključujejo pomoč osebam z okvaro sluha z uporabo slušnih aparatov, saj bi jim usklajen radiofrekvenčni pas v Skupnosti izboljšal pogoje potovanja med državami članicami in z ekonomijo obsega znižal cene opreme; razvoj notranjega trga socialnih alarmov, ki starejšim ali invalidnim osebam omogočajo pošiljanje alarmnih sporočil na pomoč, naprave za sledenje blaga ali sledilne naprave, ki bi pomagale pri izsleditvi in povrnitvi ukradenega blaga v Skupnosti, sisteme odčitavanja števcev, ki jih uporabljajo storitvena podjetja za vodo in elektriko; in obstoječe sisteme osebnega klica kot je ERMES, pa tudi zasebne mobilne radijske (PMR) sisteme, kadar se uporabljajo začasno, za pomoč pri kritju posebnih začasnih dogodkov, ki trajajo od nekaj dni do nekaj mesecev. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s pooblastilom je konferenca CEPT izdelala nov frekvenčni načrt in razporeditev kanalov, ki omogoča, da si radiofrekvenčni pas od 169,4 do 169,8125 MHz deli šest vrst najprimernejših aplikacij, da bi tako izpolnili več potreb politike Skupnosti. Te potrebe vključujejo pomoč osebam z okvaro sluha z uporabo slušnih aparatov, saj bi jim usklajen radiofrekvenčni pas v Skupnosti izboljšal pogoje potovanja med državami članicami in z ekonomijo obsega znižal cene opreme; razvoj notranjega trga socialnih alarmov, ki starejšim ali invalidnim osebam omogočajo pošiljanje alarmnih sporočil na pomoč, naprave za sledenje blaga ali sledilne naprave, ki bi pomagale pri izsleditvi in povrnitvi ukradenega blaga v Skupnosti, sisteme odčitavanja števcev, ki jih uporabljajo storitvena podjetja za vodo in elektriko; in obstoječe sisteme osebnega klica kot je ERMES, pa tudi zasebne mobilne radijske (PMR) sisteme, kadar se uporabljajo začasno, za pomoč pri kritju posebnih začasnih dogodkov, ki trajajo od nekaj dni do nekaj mesecev.

| (8) | Zagotoviti je treba, da se bodo rezultati pooblastila konference CEPT, za katere Komisija meni, da so zadovoljivi, lahko uporabljali v Skupnosti in izvajali v državah članicah. Za preostale odobritve za ERMES in/ali PMR, ki niso v skladu z novim frekvenčnim načrtom in razporeditvijo kanalov, je treba dovoliti, da ostanejo nespremenjene, dokler ne prenehajo veljati ali dokler ne bo mogoče aplikacij sistemov ERMES in/ali PMR brez pretirane obremenitve prestaviti na ustrezne pasove radijskega spektra. |
| --- | --- |

(8)

Zagotoviti je treba, da se bodo rezultati pooblastila konference CEPT, za katere Komisija meni, da so zadovoljivi, lahko uporabljali v Skupnosti in izvajali v državah članicah. Za preostale odobritve za ERMES in/ali PMR, ki niso v skladu z novim frekvenčnim načrtom in razporeditvijo kanalov, je treba dovoliti, da ostanejo nespremenjene, dokler ne prenehajo veljati ali dokler ne bo mogoče aplikacij sistemov ERMES in/ali PMR brez pretirane obremenitve prestaviti na ustrezne pasove radijskega spektra.

| (9) | Pri omogočanju dostopa do radijskega spektra je treba v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2002/20/ES z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (5) uporabiti najmanj zahteven sistem izdajanja odobritev, vključno z odsotnostjo individualnih pravic uporabe. |
| --- | --- |

(9)

Pri omogočanju dostopa do radijskega spektra je treba v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2002/20/ES z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (5) uporabiti najmanj zahteven sistem izdajanja odobritev, vključno z odsotnostjo individualnih pravic uporabe.

| (10) | Ne glede na dejstvo, da potrebe določenih politik glede spektra lahko zahtevajo izključno dodelitev frekvenc, je pri radiofrekvenčnih pasovih na splošno primerno predlagati čim bolj posplošene dodelitve, tako da bi usmerjali njihovo uporabo zgolj z določitvijo specifičnih omejitev uporabe, kot so obratovalni ciklus ali ravni moči, in da bi z usklajenimi standardi, priznanimi z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 1999/5/ES z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (6), zagotovili, da oprema, ki deluje v dodeljenem radijskem spektru, uporablja ta spekter v čim manjši možni meri, tako da se je mogoče izogniti škodljivemu motenju. |
| --- | --- |

(10)

Ne glede na dejstvo, da potrebe določenih politik glede spektra lahko zahtevajo izključno dodelitev frekvenc, je pri radiofrekvenčnih pasovih na splošno primerno predlagati čim bolj posplošene dodelitve, tako da bi usmerjali njihovo uporabo zgolj z določitvijo specifičnih omejitev uporabe, kot so obratovalni ciklus ali ravni moči, in da bi z usklajenimi standardi, priznanimi z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 1999/5/ES z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (6), zagotovili, da oprema, ki deluje v dodeljenem radijskem spektru, uporablja ta spekter v čim manjši možni meri, tako da se je mogoče izogniti škodljivemu motenju.

| (11) | Dvostranski ali večstranski sporazumi bodo zagotovili uskladitev kanalov med sosednimi državami v delu pasu od 169,4 do 169,8125 MHz z visoko močjo. |
| --- | --- |

(11)

Dvostranski ali večstranski sporazumi bodo zagotovili uskladitev kanalov med sosednimi državami v delu pasu od 169,4 do 169,8125 MHz z visoko močjo.

| (12) | Da bi zagotovili tudi dolgoročno učinkovito uporabo pasu od 169,4 do 169,8125 MHz, morajo uprave nadaljevati s študijami, ki bi lahko povečale učinkovitost, zlasti uporabo določenega zaščitnega pasu. |
| --- | --- |

(12)

Da bi zagotovili tudi dolgoročno učinkovito uporabo pasu od 169,4 do 169,8125 MHz, morajo uprave nadaljevati s študijami, ki bi lahko povečale učinkovitost, zlasti uporabo določenega zaščitnega pasu.

| (13) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za radijski spekter – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za radijski spekter –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Predmet

Predmet te odločbe je uskladitev pogojev za razpoložljivost in učinkovito uporabo radiofrekvenčnega pasu od 169,4 do 169,8125 MHz v Skupnosti.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej odločbi:

| (a) | „slušni aparat“ pomeni radiokomunikacijski sistem, ki ponavadi vključuje enega ali več radijskih oddajnikov in enega ali več radijskih sprejemnikov ter osebam z okvaro sluha omogoča povečanje slušne sposobnosti; |
| --- | --- |

(a)

„slušni aparat“ pomeni radiokomunikacijski sistem, ki ponavadi vključuje enega ali več radijskih oddajnikov in enega ali več radijskih sprejemnikov ter osebam z okvaro sluha omogoča povečanje slušne sposobnosti;

| (b) | „socialni alarm“ pomeni zanesljiv radiokomunikacijski sistem in omrežje, vključno s prenosno opremo, ki osebi v stiski omogoča, da na omejenem območju s preprostim upravljanjem sproži klic na pomoč; |
| --- | --- |

(b)

„socialni alarm“ pomeni zanesljiv radiokomunikacijski sistem in omrežje, vključno s prenosno opremo, ki osebi v stiski omogoča, da na omejenem območju s preprostim upravljanjem sproži klic na pomoč;

| (c) | „sistem odčitavanja števcev“ pomeni sistem, ki omogoča daljinsko spremljanje stanja, merjenje in daljinsko krmiljenje z uporabo radiokomunikacijskih naprav; |
| --- | --- |

(c)

„sistem odčitavanja števcev“ pomeni sistem, ki omogoča daljinsko spremljanje stanja, merjenje in daljinsko krmiljenje z uporabo radiokomunikacijskih naprav;

| (d) | „sistem sledenja in izsleditve blaga“ pomeni sistem, ki omogoča sledenje in izsleditev blaga ter vodi k njegovi ponovni pridobitvi in ga ponavadi sestavljata radijski oddajnik, nameščen na blago, ki se želi zaščititi, in sprejemnik, lahko pa vključuje tudi alarm; |
| --- | --- |

(d)

„sistem sledenja in izsleditve blaga“ pomeni sistem, ki omogoča sledenje in izsleditev blaga ter vodi k njegovi ponovni pridobitvi in ga ponavadi sestavljata radijski oddajnik, nameščen na blago, ki se želi zaščititi, in sprejemnik, lahko pa vključuje tudi alarm;

| (e) | „sistem osebnega klica“ pomeni sistem, ki omogoča enosmerne radiokomunikacije med oddajnikom in sprejemnikom z uporabo bazne postaje in mobilnikom kot sprejemnikom; |
| --- | --- |

(e)

„sistem osebnega klica“ pomeni sistem, ki omogoča enosmerne radiokomunikacije med oddajnikom in sprejemnikom z uporabo bazne postaje in mobilnikom kot sprejemnikom;

| (f) | „zasebne mobilne radiokomunikacije (PMR)“ pomenijo storitve kopenskih mobilnih komunikacij z uporabo simpleksnega, poldupleksnega in po možnosti polnodupleksnega načina na ravni terminala za zagotavljanje komunikacij znotraj zaprte uporabniške skupine. |
| --- | --- |

(f)

„zasebne mobilne radiokomunikacije (PMR)“ pomenijo storitve kopenskih mobilnih komunikacij z uporabo simpleksnega, poldupleksnega in po možnosti polnodupleksnega načina na ravni terminala za zagotavljanje komunikacij znotraj zaprte uporabniške skupine.

Člen 3

Usklajena uporaba

1.   Pas od 169,4 do 169,8125 MHz se razdeli v del za nizke moči in del za visoke moči. Frekvenčni načrt in razporeditev kanalov sta določena v Prilogi k tej odločbi.

2.   Del za nizke moči v radiofrekvenčnem pasu od 169,4 do 169,8125 se bo uporabljal za naslednje prednostne aplikacije:

| (a) | izključna uporaba za slušne aparate; |
| --- | --- |

(a)

izključna uporaba za slušne aparate;

| (b) | izključna uporaba za socialne alarme; |
| --- | --- |

(b)

izključna uporaba za socialne alarme;

| (c) | neizključna uporaba za sisteme odčitavanja števcev; |
| --- | --- |

(c)

neizključna uporaba za sisteme odčitavanja števcev;

| (d) | neizključna uporaba za oddajnike nizkih moči za sisteme sledenja in izsleditve blaga. |
| --- | --- |

(d)

neizključna uporaba za oddajnike nizkih moči za sisteme sledenja in izsleditve blaga.

3.   Del za visoke moči v pasu od 169,4 do 169,8125 se bo uporabljal za naslednje prednostne aplikacije:

| (a) | oddajniki visokih moči za sisteme sledenja in izsleditve blaga; |
| --- | --- |

(a)

oddajniki visokih moči za sisteme sledenja in izsleditve blaga;

| (b) | obstoječi sistemi osebnega klica ali sistemi osebnega klica, preneseni z drugih kanalov radiofrekvenčnega pasu. |
| --- | --- |

(b)

obstoječi sistemi osebnega klica ali sistemi osebnega klica, preneseni z drugih kanalov radiofrekvenčnega pasu.

4.   V radiofrekvenčnem pasu od 169,4 do 169,8125 se lahko uporabljajo tudi druge aplikacije, če ne omejujejo usklajenega izvajanja prednostnih aplikacij. Te druge aplikacije so:

| (a) | slušni aparati za neizključno uporabo v delu radiofrekvenčnega pasu za nizke moči; |
| --- | --- |

(a)

slušni aparati za neizključno uporabo v delu radiofrekvenčnega pasu za nizke moči;

| (b) | sledenje, osebni klic, začasna uporaba ali zasebne mobilne radiokomunikacije na nacionalni ravni v delu pasu za visoke moči. |
| --- | --- |

(b)

sledenje, osebni klic, začasna uporaba ali zasebne mobilne radiokomunikacije na nacionalni ravni v delu pasu za visoke moči.

5.   Največja sevana moč v delu radiofrekvenčnega pasu od 169,4 do 169,8125 MHz za nizke moči je omejena na 0,5 W efektivne sevane moči (e.r.p.). Maksimalni obratovalni ciklus za sisteme odčitavanja števcev ter sledenja in izsleditev blaga v delu radiofrekvenčnega pasu od 169,4 do 169,8125 za nizke moči so < 10 % ali < 1 %.

6.   Uporaba radiofrekvenčnega pasu od 169,4 do 169,8125 za sisteme osebnega klica in za zasebne mobilne radiokomunikacije, ki je odobrena na dan uradnega obvestila o tej odločbi in ni v skladu z odstavki 1 do 5 člena 3, se lahko nadaljuje, dokler veljajo dovoljenja za te storitve, obstoječa na dan uradnega obvestila o tej odločbi.

Člen 4

Izvajanje člena 3

Člen 3 velja od 27. decembra 2005.

Člen 5

Pregled

Države članice nadzorujejo uporabo radiofrekvenčnega pasu od 169,4 do 169,8125 MHz, da zagotovijo učinkovito uporabo pasu, in o svojih ugotovitvah poročajo Komisiji.

Člen 6

Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 20. decembra 2005

Za Komisijo

Viviane REDING

Članica Komisije

---

(1)  UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 310, 9.11.1990, str. 28.

2

(3)  UL L 344, 27.12.2005, str. 38.

3

(4)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

4

(5)  UL L 108, 24.4.2002, str. 21.

5

(6)  UL L 91, 7.4.1999, str. 10. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

6

---

PRILOGA

Frekvenčni načrt za radiofrekvenčni pas od 169,4 do 169,8125 MHz

| Aplikacije nizkih moči | „Zaščitni pas“ | Aplikacije visokih moči |
| --- | --- | --- |
| Specifične aplikacije nizkih moči | Socialni alarmi | Slušni aparati | Socialni alarmi | Sistem sledenja in izsleditve | Osebni klic | Osebni klic | Osebni klic | Sistem sledenja in izsleditve | Sistem sledenja in izsleditve | Sistem osebnega klica | Sistem sledenja in izsleditve |
| Slušni aparati | Izključna uporaba | Te kanale je mogoče uporabljati na nacionalni ravni za aplikacije visokih moči, kot so osebni klic, sledenje in začasna uporaba ali PMR. |
| 12,5 | 12,5 | 50 | 12,5 | 12,5 (1) |
| 1a | 1b | 2a | 2b | 3a | 3b | 4a | 4b+5+6a | 6b+7+8a | 8b | 9a | 9b | 10a | 10b | 11a | 11b | 12a | 12b | 13a | 13b | 14a | 14b | 15a | 15b | 16a | 16b |
| Legenda:

  1. vrsta: kategorija aplikacij, t.j. aplikacije nizkih moči ali aplikacije visokih moči;
  2. vrsta: prednostne aplikacije:






  — | Specifične aplikacije nizkih moči: glej člen 3(2)(c) in (d). |

Aplikacije nizkih moči

„Zaščitni pas“

Aplikacije visokih moči

Specifične aplikacije nizkih moči

Socialni alarmi

Slušni aparati

Socialni alarmi

Sistem sledenja in izsleditve

Osebni klic

Osebni klic

Osebni klic

Sistem sledenja in izsleditve

Sistem sledenja in izsleditve

Sistem osebnega klica

Sistem sledenja in izsleditve

Slušni aparati

Izključna uporaba

Te kanale je mogoče uporabljati na nacionalni ravni za aplikacije visokih moči, kot so osebni klic, sledenje in začasna uporaba ali PMR.

12,5

12,5

50

12,5

12,5 (1)

1a

1b

2a

2b

3a

3b

4a

4b+5+6a

6b+7+8a

8b

9a

9b

10a

10b

11a

11b

12a

12b

13a

13b

14a

14b

15a

15b

16a

16b

Legenda:

1. vrsta: kategorija aplikacij, t.j. aplikacije nizkih moči ali aplikacije visokih moči;

2. vrsta: prednostne aplikacije:

—

Specifične aplikacije nizkih moči: glej člen 3(2)(c) in (d).

| — | Socialni alarmi: glej člen 3(2)(b). |
| --- | --- |

—

Socialni alarmi: glej člen 3(2)(b).

| — | Slušni aparati: glej člen 3(2)(a). |
| --- | --- |

—

Slušni aparati: glej člen 3(2)(a).

| — | Sistem sledenja in izsleditve (del za visoke moči): glej člen 3(3)(a). |
| --- | --- |

—

Sistem sledenja in izsleditve (del za visoke moči): glej člen 3(3)(a).

| — | Sistem osebnega klica: glej člen 3(3)(b); |
| --- | --- |

—

Sistem osebnega klica: glej člen 3(3)(b);

3. vrstica: druge aplikacije: glej člen 3(4);

4. in 5. vrstica: raster kanala (v kHz) in številka kanala.

Razporeditev kanalov za pas od 169,4 do 169,8125 MHz

| Pasovna širina 12,5 kHz | Pasovna širina 25 kHz | Pasovna širina 50 kHz |
| --- | --- | --- |
| Številka kanala | Središčna frekvenca | Številka kanala | Središčna frekvenca | Številka kanala | Središčna frekvenca |
| 1a | 169,406250 | 1 | 169,412500 | | |
| 1b | 169,418750 | „0“ | 169,437500 |
| 2a | 169,431250 | 2 | 169,437500 |
| 2b | 169,443750 |
| 3a | 169,456250 | 3 | 169,462500 |
| 3b | 169,468750 | | |
| 4a | 169,481250 | 4 | 169,487500 |
| 4b | 169,493750 | „1“ | 169,512500 |
| 5a | 169,506250 | 5 | 169,512500 |
| 5b | 169,518750 |
| 6a | 169,531250 | 6 | 169,537500 |
| 6b | 169,543750 | „2“ | 169,562500 |
| 7a | 169,556250 | 7 | 169,562500 |
| 7b | 169,568750 |
| 8a | 169,581250 | 8 | 169,587500 |
| 8b | 169,593750 | | |
| „Zaščitni pas“ 12,5 kHz |
| 9a | 169,618750 | 9 | 169,62500 |
| 9b | 169,631250 |
| 10a | 169,643750 | 10 | 169,65000 |
| 10b | 169,656250 |
| 11a | 169,668750 | 11 | 169,67500 |
| 11b | 169,681250 |
| 12a | 169,693750 | 12 | 169,70000 |
| 12b | 169,706250 |
| 13a | 169,718750 | 13 | 169,72500 |
| 13b | 169,731250 |
| 14a | 169,743750 | 14 | 169,75000 |
| 14b | 169,756250 |
| 15a | 169,768750 | 15 | 169,77500 |
| 15b | 169,781250 |
| 16a | 169,793750 | 16 | 169,80000 |
| 16b | 169,806250 |

Pasovna širina 12,5 kHz

Pasovna širina 25 kHz

Pasovna širina 50 kHz

Številka kanala

Središčna frekvenca

Številka kanala

Središčna frekvenca

Številka kanala

Središčna frekvenca

1a

169,406250

1

169,412500

1b

169,418750

„0“

169,437500

2a

169,431250

2

169,437500

2b

169,443750

3a

169,456250

3

169,462500

3b

169,468750

4a

169,481250

4

169,487500

4b

169,493750

„1“

169,512500

5a

169,506250

5

169,512500

5b

169,518750

6a

169,531250

6

169,537500

6b

169,543750

„2“

169,562500

7a

169,556250

7

169,562500

7b

169,568750

8a

169,581250

8

169,587500

8b

169,593750

„Zaščitni pas“ 12,5 kHz

9a

169,618750

9

169,62500

9b

169,631250

10a

169,643750

10

169,65000

10b

169,656250

11a

169,668750

11

169,67500

11b

169,681250

12a

169,693750

12

169,70000

12b

169,706250

13a

169,718750

13

169,72500

13b

169,731250

14a

169,743750

14

169,75000

14b

169,756250

15a

169,768750

15

169,77500

15b

169,781250

16a

169,793750

16

169,80000

16b

169,806250

---

(1)  Zaradi možnosti uporabe katerega koli kanala za visoke moči za začasno uporabo aplikacij. Vendar morajo zaradi olajšanja obmejnega usklajevanja sistemi, ki uporabljajo kanale širine 25 kHz, spoštovati raster kanalov z začetkom pri spodnji meji kanala 9.

---

Popravek

| 27.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/52

---

Popravek Direktive 2005/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti

(
  Uradni list Evropske unije L 255 z dne 30. septembra 2005
  )

Na strani 155, točki (a) in (c) člena 5(2):

namesto:

| „2. | (...) Določijo se v skladu z naslednjim časovnim razporedom:






  (a) | smernice RIS do 20. junija 2006; |
| --- | --- | --- |

„2.

(...) Določijo se v skladu z naslednjim časovnim razporedom:

(a)

smernice RIS do 20. junija 2006;

| (b) | (...) |
| --- | --- |

(b)

(...)

| (c) | tehnične specifikacije, ki zadevajo sisteme za sledenje in določanje položaja ladij do 20. decembra 2006.“ |
| --- | --- |

(c)

tehnične specifikacije, ki zadevajo sisteme za sledenje in določanje položaja ladij do 20. decembra 2006.“

beri:

| „2. | (...)Določijo se v skladu z naslednjim časovnim razporedom:






  (a) | smernice RIS do 20. julija 2006; |
| --- | --- | --- |

„2.

(...)Določijo se v skladu z naslednjim časovnim razporedom:

(a)

smernice RIS do 20. julija 2006;

| (b) | (...) |
| --- | --- |

(b)

(...)

| (c) | tehnične specifikacije, ki zadevajo sisteme za sledenje in določanje položaja ladij do 20. januarja 2007.“ |
| --- | --- |

(c)

tehnične specifikacije, ki zadevajo sisteme za sledenje in določanje položaja ladij do 20. januarja 2007.“

---